# Úřední věstník C 476/2022

| | ISSN 1977-0863 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 476 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Ročník 6515. prosince 2022 |

ISSN 1977-0863

Úřední věstník

Evropské unie

C 476

České vydání

Informace a oznámení

Ročník 6515. prosince 2022

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| | DOPORUČENÍ |
| | Rada |
| 2022/C 476/01 | Doporučení Rady ze dne 8. prosince 2022 o přístupu k cenově dostupné vysoce kvalitní dlouhodobé péči | 1 |

Obsah

Strana

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

DOPORUČENÍ

Rada

2022/C 476/01

Doporučení Rady ze dne 8. prosince 2022 o přístupu k cenově dostupné vysoce kvalitní dlouhodobé péči

1

---

| | II   Sdělení |
| --- | --- |
| | SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2022/C 476/02 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc M.10619 – SNAM / ENI / JV) (
  1
  ) | 12 |

II   Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2022/C 476/02

Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc M.10619 – SNAM / ENI / JV) (
  1
  )

1

12

---

| | III   Přípravné akty |
| --- | --- |
| | RADA |
| 2022/C 476/03 | Postoj Rady v prvním čtení (EU) č. 4/2022 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje nástroj pro poskytování podpory Ukrajině na rok 2023 (makrofinanční pomoc +) Přijatý Radou dne 10. prosince 2022 | 13 |
| 2022/C 476/04 | Odůvodnění Rady: Postoj Rady v prvním čtení (EU) č. 4/2022 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje nástroj pro poskytování podpory Ukrajině na rok 2023 (makrofinanční pomoc +) | 27 |

III   Přípravné akty

RADA

2022/C 476/03

Postoj Rady v prvním čtení (EU) č. 4/2022 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje nástroj pro poskytování podpory Ukrajině na rok 2023 (makrofinanční pomoc +) Přijatý Radou dne 10. prosince 2022

13

2022/C 476/04

Odůvodnění Rady: Postoj Rady v prvním čtení (EU) č. 4/2022 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje nástroj pro poskytování podpory Ukrajině na rok 2023 (makrofinanční pomoc +)

27

---

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2022/C 476/05 | Směnné kurzy vůči euru – 14. prosince 2022 | 29 |
| | Účetní dvůr |
| 2022/C 476/06 | Zvláštní zpráva 28/2022: – Podpora na zmírnění rizik nezaměstnanosti v mimořádné situaci (SURE) | 30 |
| | INFORMACE TÝKAJÍCÍ SE EVROPSKÉHO HOSPODÁŘSKÉHO PROSTORU |
| | Kontrolní úřad ESVO |
| 2022/C 476/07 | Sdělení Kontrolního úřadu ESVO o úrokových sazbách pro vracení státní podpory a o referenčních/diskontních sazbách, které platí pro státy ESVO od 1. září 2022 –
  Zveřejněné v souladu s pravidly pro referenční a diskontní sazby stanovenými v části VII pokynů Kontrolního úřadu pro státní podporu a v článku 10 rozhodnutí Kontrolního úřadu č. 195/04/KOL ze dne 14. července 2004 | 31 |
| 2022/C 476/08 | Státní podpora – rozhodnutí nevznést námitky | 32 |
| 2022/C 476/09 | Státní podpora – Rozhodnutí o přijetí vhodných opatření podle čl. 1 odst. 1 části I a čl. 19 odst. 1 části II protokolu 3 k Dohodě o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru navržených v souvislosti s přijetím nových pokynů ke státní podpoře investic v rámci rizikového financování | 33 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2022/C 476/05

Směnné kurzy vůči euru – 14. prosince 2022

29

Účetní dvůr

2022/C 476/06

Zvláštní zpráva 28/2022: – Podpora na zmírnění rizik nezaměstnanosti v mimořádné situaci (SURE)

30

INFORMACE TÝKAJÍCÍ SE EVROPSKÉHO HOSPODÁŘSKÉHO PROSTORU

Kontrolní úřad ESVO

2022/C 476/07

Sdělení Kontrolního úřadu ESVO o úrokových sazbách pro vracení státní podpory a o referenčních/diskontních sazbách, které platí pro státy ESVO od 1. září 2022 –
  Zveřejněné v souladu s pravidly pro referenční a diskontní sazby stanovenými v části VII pokynů Kontrolního úřadu pro státní podporu a v článku 10 rozhodnutí Kontrolního úřadu č. 195/04/KOL ze dne 14. července 2004

Zveřejněné v souladu s pravidly pro referenční a diskontní sazby stanovenými v části VII pokynů Kontrolního úřadu pro státní podporu a v článku 10 rozhodnutí Kontrolního úřadu č. 195/04/KOL ze dne 14. července 2004

31

2022/C 476/08

Státní podpora – rozhodnutí nevznést námitky

32

2022/C 476/09

Státní podpora – Rozhodnutí o přijetí vhodných opatření podle čl. 1 odst. 1 části I a čl. 19 odst. 1 části II protokolu 3 k Dohodě o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru navržených v souvislosti s přijetím nových pokynů ke státní podpoře investic v rámci rizikového financování

33

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

DOPORUČENÍ

Rada

| 15.12.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 476/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 476/1

---

DOPORUČENÍ RADY

ze dne 8. prosince 2022

o přístupu k cenově dostupné vysoce kvalitní dlouhodobé péči

(2022/C 476/01)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 292 ve spojení s čl. 153 odst. 1 písm. k) této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Přístupná, cenově dostupná a vysoce kvalitní dlouhodobá péče umožňuje lidem, kteří potřebují péči, aby si co nejdéle zachovali samostatnost a žili důstojně. Pomáhá chránit lidská práva, podporovat sociální pokrok a mezigenerační solidaritu, bojovat proti sociálnímu vyloučení a diskriminaci a může přispět k vytváření pracovních míst. |
| --- | --- |

(1)

Přístupná, cenově dostupná a vysoce kvalitní dlouhodobá péče umožňuje lidem, kteří potřebují péči, aby si co nejdéle zachovali samostatnost a žili důstojně. Pomáhá chránit lidská práva, podporovat sociální pokrok a mezigenerační solidaritu, bojovat proti sociálnímu vyloučení a diskriminaci a může přispět k vytváření pracovních míst.

| (2) | V listopadu 2017 vyhlásily Evropský parlament, Rada a Komise evropský pilíř sociálních práv (1), v němž se stanoví dvacet zásad na podporu dobře fungujících a spravedlivých trhů práce a systémů sociálního zabezpečení. Zásada č. 2 prosazuje genderovou rovnost podporou rovného zacházení a rovných příležitostí pro ženy a muže ve všech oblastech. Zásada č. 9 prosazuje právo na rovnováhu mezi pracovním a soukromým životem osob s pečovatelskými povinnostmi. Zásada č. 10 zdůrazňuje, že pracovníci mají právo na vysokou úroveň bezpečnosti a ochrany zdraví při práci. Zásada č. 17 uznává právo osob se zdravotním postižením na začlenění, zejména pokud jde o služby, které umožňují jejich účast na pracovním trhu a ve společnosti. Zásada č. 18 o dlouhodobé péči stanoví, že každý má právo na cenově dostupné služby dlouhodobé péče v dobré kvalitě, zejména služby domácí a služby poskytované v komunitě. |
| --- | --- |

(2)

V listopadu 2017 vyhlásily Evropský parlament, Rada a Komise evropský pilíř sociálních práv (1), v němž se stanoví dvacet zásad na podporu dobře fungujících a spravedlivých trhů práce a systémů sociálního zabezpečení. Zásada č. 2 prosazuje genderovou rovnost podporou rovného zacházení a rovných příležitostí pro ženy a muže ve všech oblastech. Zásada č. 9 prosazuje právo na rovnováhu mezi pracovním a soukromým životem osob s pečovatelskými povinnostmi. Zásada č. 10 zdůrazňuje, že pracovníci mají právo na vysokou úroveň bezpečnosti a ochrany zdraví při práci. Zásada č. 17 uznává právo osob se zdravotním postižením na začlenění, zejména pokud jde o služby, které umožňují jejich účast na pracovním trhu a ve společnosti. Zásada č. 18 o dlouhodobé péči stanoví, že každý má právo na cenově dostupné služby dlouhodobé péče v dobré kvalitě, zejména služby domácí a služby poskytované v komunitě.

| (3) | Služby dlouhodobé péče organizované veřejnými orgány na celostátní, regionální nebo místní úrovni jsou považovány především za sociální služby obecného zájmu, neboť mají jasnou společenskou funkci. Usnadňují sociální začlenění a chrání základní práva všech osob, které potřebují péči, včetně starších osob. |
| --- | --- |

(3)

Služby dlouhodobé péče organizované veřejnými orgány na celostátní, regionální nebo místní úrovni jsou považovány především za sociální služby obecného zájmu, neboť mají jasnou společenskou funkci. Usnadňují sociální začlenění a chrání základní práva všech osob, které potřebují péči, včetně starších osob.

| (4) | Podle zprávy Evropské komise a Výboru pro sociální ochranu nazvané „Zpráva z roku 2021 o dlouhodobé péči: trendy, výzvy a příležitosti ve stárnoucí společnosti“ (dále jen „zpráva o dlouhodobé péče z roku 2021“) tvoří většinu pečujících ženy (2). Nerovnoměrné rozdělení pečovatelské činnosti na základě pohlaví je jednou z hlavních příčin genderové nerovnosti na trhu práce. Ženy mají v průměru nižší příjmy, včetně důchodů, a potenciálně si mohou dovolit péči jen v menší míře, zároveň však žijí déle než muži, a dlouhodobou péči tedy potřebují více a čelí po celou dobu života vyššímu riziku chudoby a sociálního vyloučení. Přiměřené a cenově dostupné služby formální dlouhodobé péče společně s politikami zaměřenými na zlepšení pracovních podmínek v tomto odvětví a na sladění placeného zaměstnání s pečovatelskými povinnostmi by proto mohly být z hlediska genderové rovnosti přínosné. |
| --- | --- |

(4)

Podle zprávy Evropské komise a Výboru pro sociální ochranu nazvané „Zpráva z roku 2021 o dlouhodobé péči: trendy, výzvy a příležitosti ve stárnoucí společnosti“ (dále jen „zpráva o dlouhodobé péče z roku 2021“) tvoří většinu pečujících ženy (2). Nerovnoměrné rozdělení pečovatelské činnosti na základě pohlaví je jednou z hlavních příčin genderové nerovnosti na trhu práce. Ženy mají v průměru nižší příjmy, včetně důchodů, a potenciálně si mohou dovolit péči jen v menší míře, zároveň však žijí déle než muži, a dlouhodobou péči tedy potřebují více a čelí po celou dobu života vyššímu riziku chudoby a sociálního vyloučení. Přiměřené a cenově dostupné služby formální dlouhodobé péče společně s politikami zaměřenými na zlepšení pracovních podmínek v tomto odvětví a na sladění placeného zaměstnání s pečovatelskými povinnostmi by proto mohly být z hlediska genderové rovnosti přínosné.

| (5) | Toto doporučení podporuje uplatňování článků 21, 23, 24, 25, 26, 31, 33 a 34 Listiny základních práv Evropské unie (3), které se týkají zákazu diskriminace, rovnosti žen a mužů, práv dítěte, práv starších osob, začlenění osob se zdravotním postižením, slušných a spravedlivých pracovních podmínek, práva na rodinný a pracovní život a sociálního zabezpečení a sociální pomoci. |
| --- | --- |

(5)

Toto doporučení podporuje uplatňování článků 21, 23, 24, 25, 26, 31, 33 a 34 Listiny základních práv Evropské unie (3), které se týkají zákazu diskriminace, rovnosti žen a mužů, práv dítěte, práv starších osob, začlenění osob se zdravotním postižením, slušných a spravedlivých pracovních podmínek, práva na rodinný a pracovní život a sociálního zabezpečení a sociální pomoci.

| (6) | Toto doporučení respektuje Úmluvu Organizace spojených národů o právech osob se zdravotním postižením, která uznává rovné právo všech osob se zdravotním postižením žít nezávisle ve společenství, s možnostmi volby na rovnoprávném základě s ostatními. |
| --- | --- |

(6)

Toto doporučení respektuje Úmluvu Organizace spojených národů o právech osob se zdravotním postižením, která uznává rovné právo všech osob se zdravotním postižením žít nezávisle ve společenství, s možnostmi volby na rovnoprávném základě s ostatními.

| (7) | Akční plán pro evropský pilíř sociálních práv, který Komise přijala dne 4. března 2021, oznámil iniciativu týkající se dlouhodobé péče s cílem stanovit rámec pro politické reformy, které povedou k rozvoji udržitelné dlouhodobé péče, jež zajistí lepší přístup ke kvalitním službám pro ty, kdo to potřebují, a vyzval členské státy, aby investovaly do pracovních sil ve zdravotnictví a v oblasti péče, zlepšovaly jejich pracovní podmínky a přístup ke vzdělávání. |
| --- | --- |

(7)

Akční plán pro evropský pilíř sociálních práv, který Komise přijala dne 4. března 2021, oznámil iniciativu týkající se dlouhodobé péče s cílem stanovit rámec pro politické reformy, které povedou k rozvoji udržitelné dlouhodobé péče, jež zajistí lepší přístup ke kvalitním službám pro ty, kdo to potřebují, a vyzval členské státy, aby investovaly do pracovních sil ve zdravotnictví a v oblasti péče, zlepšovaly jejich pracovní podmínky a přístup ke vzdělávání.

| (8) | Zpráva o dlouhodobé péči z roku 2021 zdůrazňuje, že poptávka po vysoce kvalitní dlouhodobé péči ještě dále poroste a že zvýšení jejího poskytování může přispívat k genderové rovnosti a sociální spravedlnosti. Uvedená zpráva poukazuje na přístup, cenovou dostupnost a kvalitu jako na klíčové problémy v oblasti dlouhodobé péče, na odpovídající pracovní sílu jako na klíč k uspokojení rostoucí poptávky po vysoce kvalitních službách, a současně zdůrazňuje, že neformální péče je často spojena s opomíjenými náklady. |
| --- | --- |

(8)

Zpráva o dlouhodobé péči z roku 2021 zdůrazňuje, že poptávka po vysoce kvalitní dlouhodobé péči ještě dále poroste a že zvýšení jejího poskytování může přispívat k genderové rovnosti a sociální spravedlnosti. Uvedená zpráva poukazuje na přístup, cenovou dostupnost a kvalitu jako na klíčové problémy v oblasti dlouhodobé péče, na odpovídající pracovní sílu jako na klíč k uspokojení rostoucí poptávky po vysoce kvalitních službách, a současně zdůrazňuje, že neformální péče je často spojena s opomíjenými náklady.

| (9) | Očekává se, že stárnutí populace zvýší poptávku po dlouhodobé péči, neboť s vyšším věkem se pojí pokles funkčních schopností a potřeba dlouhodobé péče. Podle zprávy o dlouhodobé péči z roku 2021 se očekává, že počet osob starších 65 let v příštích 30 letech vzroste o 41 %, z 92,1 milionu v roce 2020na 130,2 milionu v roce 2050, přičemž počet osob ve věku nad 80 let vzroste o 88 %, z 26,6 milionu v roce 2020 na 49,9 milionu v roce 2050. |
| --- | --- |

(9)

Očekává se, že stárnutí populace zvýší poptávku po dlouhodobé péči, neboť s vyšším věkem se pojí pokles funkčních schopností a potřeba dlouhodobé péče. Podle zprávy o dlouhodobé péči z roku 2021 se očekává, že počet osob starších 65 let v příštích 30 letech vzroste o 41 %, z 92,1 milionu v roce 2020na 130,2 milionu v roce 2050, přičemž počet osob ve věku nad 80 let vzroste o 88 %, z 26,6 milionu v roce 2020 na 49,9 milionu v roce 2050.

| (10) | Pandemie COVID-19 negativně ovlivnila systémy dlouhodobé péče a zhoršila mnoho již existujících strukturálních nedostatků, zejména nedostatek kvalitních služeb a nedostatek pracovníků, a zdůraznila rovněž naléhavou potřebu posílit odolnost systémů dlouhodobé péče a zintenzivnit úsilí o zlepšení osobní autonomie a usnadnění nezávislého života. |
| --- | --- |

(10)

Pandemie COVID-19 negativně ovlivnila systémy dlouhodobé péče a zhoršila mnoho již existujících strukturálních nedostatků, zejména nedostatek kvalitních služeb a nedostatek pracovníků, a zdůraznila rovněž naléhavou potřebu posílit odolnost systémů dlouhodobé péče a zintenzivnit úsilí o zlepšení osobní autonomie a usnadnění nezávislého života.

| (11) | Podle Zprávy Výboru pro hospodářskou politiku a Evropské komise pro rok 2021 nazvané „O stárnutí populace – Hospodářské a rozpočtové projekce pro členské státy (2019–2070)“ existují mezi členskými státy značné rozdíly, pokud jde o úroveň veřejného financování dlouhodobé péče, přičemž některé státy investují méně než 1 % HDP a některé jiné vynakládají více než 3 % HDP. V roce 2019 činily podle této zprávy veřejné výdaje na dlouhodobou péči 1,7 % unijního HDP, což je méně než odhadovaná hodnota hodin dlouhodobé péče poskytované neformálními pečovateli, která se odhaduje na přibližně 2,5 % HDP Unie (4). V členských státech s nízkými veřejnými výdaji na dlouhodobou péči je využívání formálních služeb dlouhodobé péče omezenější. Rostoucí poptávka po dlouhodobé péči zvyšuje tlak na veřejné výdaje a zároveň vybízí ke zlepšení nákladové efektivnosti poskytování dlouhodobé péče, například prostřednictvím politik podpory zdraví a prevence, lepší integrace a zacílení služeb, shromažďování údajů a důkazů a využívání nových a digitálních technologií. Pro udržitelnost veřejných financí jsou důležité politiky napomáhající udržitelnému financování dlouhodobé péče, zejména v kontextu stárnutí obyvatelstva a poklesu počtu pracovních sil v Unii. |
| --- | --- |

(11)

Podle Zprávy Výboru pro hospodářskou politiku a Evropské komise pro rok 2021 nazvané „O stárnutí populace – Hospodářské a rozpočtové projekce pro členské státy (2019–2070)“ existují mezi členskými státy značné rozdíly, pokud jde o úroveň veřejného financování dlouhodobé péče, přičemž některé státy investují méně než 1 % HDP a některé jiné vynakládají více než 3 % HDP. V roce 2019 činily podle této zprávy veřejné výdaje na dlouhodobou péči 1,7 % unijního HDP, což je méně než odhadovaná hodnota hodin dlouhodobé péče poskytované neformálními pečovateli, která se odhaduje na přibližně 2,5 % HDP Unie (4). V členských státech s nízkými veřejnými výdaji na dlouhodobou péči je využívání formálních služeb dlouhodobé péče omezenější. Rostoucí poptávka po dlouhodobé péči zvyšuje tlak na veřejné výdaje a zároveň vybízí ke zlepšení nákladové efektivnosti poskytování dlouhodobé péče, například prostřednictvím politik podpory zdraví a prevence, lepší integrace a zacílení služeb, shromažďování údajů a důkazů a využívání nových a digitálních technologií. Pro udržitelnost veřejných financí jsou důležité politiky napomáhající udržitelnému financování dlouhodobé péče, zejména v kontextu stárnutí obyvatelstva a poklesu počtu pracovních sil v Unii.

| (12) | Spoléhání se převážně na neformální péči nebude udržitelné a očekává se, že potřeby formální péče i tlak na veřejné rozpočty porostou. |
| --- | --- |

(12)

Spoléhání se převážně na neformální péči nebude udržitelné a očekává se, že potřeby formální péče i tlak na veřejné rozpočty porostou.

| (13) | Sociální ochrana při dlouhodobé péči je omezená a závažnou překážku v přístupu k dlouhodobé péči často představují náklady. Mnoha domácnostem brání ve využívání či ve větším využívání profesionálních služeb v oblasti domácí péče především finanční důvody. Bez odpovídající sociální ochrany mohou odhadované celkové náklady na dlouhodobou péči často převyšovat příjem dané osoby. I když se opatření sociální ochrany v jednotlivých členských státech liší, v některých je veřejná podpora dostupná pouze malé části osob s potřebami dlouhodobé péče. Sociální ochrana je i v případě své dostupnosti často nedostatečná, neboť se odhaduje, že se v průměru téměř polovina starších osob s potřebami dlouhodobé péče nachází po zaplacení nákladů spojených s domácí péčí pod hranicí chudoby, a to i po obdržení podpory. |
| --- | --- |

(13)

Sociální ochrana při dlouhodobé péči je omezená a závažnou překážku v přístupu k dlouhodobé péči často představují náklady. Mnoha domácnostem brání ve využívání či ve větším využívání profesionálních služeb v oblasti domácí péče především finanční důvody. Bez odpovídající sociální ochrany mohou odhadované celkové náklady na dlouhodobou péči často převyšovat příjem dané osoby. I když se opatření sociální ochrany v jednotlivých členských státech liší, v některých je veřejná podpora dostupná pouze malé části osob s potřebami dlouhodobé péče. Sociální ochrana je i v případě své dostupnosti často nedostatečná, neboť se odhaduje, že se v průměru téměř polovina starších osob s potřebami dlouhodobé péče nachází po zaplacení nákladů spojených s domácí péčí pod hranicí chudoby, a to i po obdržení podpory.

| (14) | Řada lidí nemá přístup k dlouhodobé péči, kterou potřebují, mimo jiné i kvůli celkově nízké nabídce služeb a omezenému rozsahu možností dlouhodobé péče a územním rozdílům. V řadě členských států je výběr dlouhodobé péče omezený. Pokud existuje možnost výběru, většinou se jedná o volbu mezi neformální péčí poskytovanou většinou ženami a rezidenční péčí. Nabídka dlouhodobé domácí a komunitní péče je stále nízká. Územní rozdíly v poskytování dlouhodobé péče navíc ztěžují rovný přístup k dlouhodobé péči, zejména ve venkovských a vylidňujících se oblastech. Pro osoby se zdravotním postižením je výběr kvůli nerovnoměrné dostupnosti pečovatelských služeb ještě omezenější. Ačkoli se uznává rozmanitost systémů dlouhodobé péče v jednotlivých členských státech, silné veřejné sítě poskytovatelů služeb dlouhodobé péče vybavené odpovídajícími lidskými a finančními zdroji mohou přispět ke zlepšení přístupu k těmto službám. |
| --- | --- |

(14)

Řada lidí nemá přístup k dlouhodobé péči, kterou potřebují, mimo jiné i kvůli celkově nízké nabídce služeb a omezenému rozsahu možností dlouhodobé péče a územním rozdílům. V řadě členských států je výběr dlouhodobé péče omezený. Pokud existuje možnost výběru, většinou se jedná o volbu mezi neformální péčí poskytovanou většinou ženami a rezidenční péčí. Nabídka dlouhodobé domácí a komunitní péče je stále nízká. Územní rozdíly v poskytování dlouhodobé péče navíc ztěžují rovný přístup k dlouhodobé péči, zejména ve venkovských a vylidňujících se oblastech. Pro osoby se zdravotním postižením je výběr kvůli nerovnoměrné dostupnosti pečovatelských služeb ještě omezenější. Ačkoli se uznává rozmanitost systémů dlouhodobé péče v jednotlivých členských státech, silné veřejné sítě poskytovatelů služeb dlouhodobé péče vybavené odpovídajícími lidskými a finančními zdroji mohou přispět ke zlepšení přístupu k těmto službám.

| (15) | Kvalita v oblasti dlouhodobé péče je závislá na účinném mechanismu zajišťování kvality, který v mnoha členských státech chybí nebo je nedostatečně financován. Zajištění kvality je v domácí a komunitní péči často nedostatečné. I když je kvalita rezidenční péče regulována více, standardy kvality se nicméně často zaměřují na klinické výsledky a dostatečně neřeší kvalitu života osob, kterým je péče poskytována, a jejich schopnost nezávislého života. I když standardy kvality zavedeny jsou, jejich prosazování není vždy účinné, často z důvodu nedostatečné správní struktury nebo nedostatku zdrojů. Skutečnost, že chybí vysoké standardy kvality, které by byly bezvýhradně uplatňovány na veřejné i soukromé poskytovatele péče, může vést k situacím, kdy dochází k zanedbávání a zneužívání příjemců péče a ke špatným pracovním podmínkám pečovatelů. K řešení těchto výzev může přispět vnitrostátní rámec kvality pro dlouhodobou péči, který je přizpůsoben vnitrostátnímu kontextu a administrativnímu uspořádání. Takový rámec lze zohlednit ve specifických rámcích kvality pro různé úrovně poskytování a správy dlouhodobé péče nebo pro různá prostředí. |
| --- | --- |

(15)

Kvalita v oblasti dlouhodobé péče je závislá na účinném mechanismu zajišťování kvality, který v mnoha členských státech chybí nebo je nedostatečně financován. Zajištění kvality je v domácí a komunitní péči často nedostatečné. I když je kvalita rezidenční péče regulována více, standardy kvality se nicméně často zaměřují na klinické výsledky a dostatečně neřeší kvalitu života osob, kterým je péče poskytována, a jejich schopnost nezávislého života. I když standardy kvality zavedeny jsou, jejich prosazování není vždy účinné, často z důvodu nedostatečné správní struktury nebo nedostatku zdrojů. Skutečnost, že chybí vysoké standardy kvality, které by byly bezvýhradně uplatňovány na veřejné i soukromé poskytovatele péče, může vést k situacím, kdy dochází k zanedbávání a zneužívání příjemců péče a ke špatným pracovním podmínkám pečovatelů. K řešení těchto výzev může přispět vnitrostátní rámec kvality pro dlouhodobou péči, který je přizpůsoben vnitrostátnímu kontextu a administrativnímu uspořádání. Takový rámec lze zohlednit ve specifických rámcích kvality pro různé úrovně poskytování a správy dlouhodobé péče nebo pro různá prostředí.

| (16) | Dlouhodobá péče má významnou společenskou hodnotu a potenciál pro vytváření pracovních míst, ale pro členské státy je obtížné pracovníky péče přilákat a udržet kvůli nedostatečným dovednostem, obtížným pracovním podmínkám a nízkým mzdám. K řešení nedostatku pracovních sil v tomto odvětví se nabízejí nevyužité příležitosti. Tato opatření by podle vnitrostátních potřeb a okolností mohla zahrnovat pracovníky na částečný úvazek, kteří chtějí prodloužit svou pracovní dobu, nezaměstnané a neaktivní bývalé pečovatele, formální pracovníky dlouhodobé péče, kteří chtějí odložit svůj odchod do důchodu, a studenty. Aniž je dotčena pravomoc členských států regulovat přijímání státních příslušníků třetích zemí za účelem práce, včetně jejich počtu, mohlo by hledání legálních a etických způsobů migrace pracovníků dlouhodobé péče potenciálně přispět k řešení nedostatku pracovních sil v této oblasti. |
| --- | --- |

(16)

Dlouhodobá péče má významnou společenskou hodnotu a potenciál pro vytváření pracovních míst, ale pro členské státy je obtížné pracovníky péče přilákat a udržet kvůli nedostatečným dovednostem, obtížným pracovním podmínkám a nízkým mzdám. K řešení nedostatku pracovních sil v tomto odvětví se nabízejí nevyužité příležitosti. Tato opatření by podle vnitrostátních potřeb a okolností mohla zahrnovat pracovníky na částečný úvazek, kteří chtějí prodloužit svou pracovní dobu, nezaměstnané a neaktivní bývalé pečovatele, formální pracovníky dlouhodobé péče, kteří chtějí odložit svůj odchod do důchodu, a studenty. Aniž je dotčena pravomoc členských států regulovat přijímání státních příslušníků třetích zemí za účelem práce, včetně jejich počtu, mohlo by hledání legálních a etických způsobů migrace pracovníků dlouhodobé péče potenciálně přispět k řešení nedostatku pracovních sil v této oblasti.

| (17) | Dovednosti požadované v odvětví péče jsou stále složitější. Dovednosti jsou kombinací znalostí, schopností a postojů, které jednotlivci umožňují úspěšně plnit úkol nebo činnost v daném kontextu. Pečovatelé musí mít kromě tradičních dovedností a kompetencí často ještě technologické znalosti související s používáním nových technologií, digitální dovednosti a komunikační dovednosti, často v cizím jazyce, jakož i dovednosti umožňující zvládnutí složitých potřeb a práci v multidisciplinárních týmech. Bez vhodných politik v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, včetně odborné přípravy na pracovišti, mohou být požadavky na dovednosti pro řadu lidí překážkou pro vstup do tohoto odvětví nebo pro další rozvoj v jeho rámci. |
| --- | --- |

(17)

Dovednosti požadované v odvětví péče jsou stále složitější. Dovednosti jsou kombinací znalostí, schopností a postojů, které jednotlivci umožňují úspěšně plnit úkol nebo činnost v daném kontextu. Pečovatelé musí mít kromě tradičních dovedností a kompetencí často ještě technologické znalosti související s používáním nových technologií, digitální dovednosti a komunikační dovednosti, často v cizím jazyce, jakož i dovednosti umožňující zvládnutí složitých potřeb a práci v multidisciplinárních týmech. Bez vhodných politik v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, včetně odborné přípravy na pracovišti, mohou být požadavky na dovednosti pro řadu lidí překážkou pro vstup do tohoto odvětví nebo pro další rozvoj v jeho rámci.

| (18) | Profesionálním pečovatelům často chybí dostatečná odborná příprava v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci, setkávají se s nestandardními pracovními ujednáními, nepravidelnou pracovní dobou, prací na směny, čelí nedostatečné sociální ochraně, fyzické nebo duševní zátěži a mají nízké mzdy. Skutečnost, že jen na málo pracovníků dlouhodobé péče se vztahují kolektivní smlouvy, a omezené veřejné výdaje na dlouhodobou péči mohou přispívat k nízkým mzdám v tomto odvětví. |
| --- | --- |

(18)

Profesionálním pečovatelům často chybí dostatečná odborná příprava v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci, setkávají se s nestandardními pracovními ujednáními, nepravidelnou pracovní dobou, prací na směny, čelí nedostatečné sociální ochraně, fyzické nebo duševní zátěži a mají nízké mzdy. Skutečnost, že jen na málo pracovníků dlouhodobé péče se vztahují kolektivní smlouvy, a omezené veřejné výdaje na dlouhodobou péči mohou přispívat k nízkým mzdám v tomto odvětví.

| (19) | Některé skupiny pracovníků, včetně stálých pečovatelů nebo pracovníků v cizí domácnosti poskytujících dlouhodobou péči, mají zvlášť obtížné pracovní podmínky, které se vyznačují např. nízkými mzdami, nevýhodným uspořádáním pracovní doby, nehlášenou prací, nedostatečnou sociální ochranou a nedodržováním základních předpisů v oblasti ochrany zaměstnanců a nelegálními formami zaměstnávání. Úmluva Mezinárodní organizace práce o pracovnících v cizí domácnosti z roku 2011 (č. 189) stanoví základní práva a zásady a vyžaduje, aby příslušné orgány jednotlivých zemí přijaly řadu opatření s cílem zajistit pracovníkům v cizí domácnosti důstojné pracovní podmínky. |
| --- | --- |

(19)

Některé skupiny pracovníků, včetně stálých pečovatelů nebo pracovníků v cizí domácnosti poskytujících dlouhodobou péči, mají zvlášť obtížné pracovní podmínky, které se vyznačují např. nízkými mzdami, nevýhodným uspořádáním pracovní doby, nehlášenou prací, nedostatečnou sociální ochranou a nedodržováním základních předpisů v oblasti ochrany zaměstnanců a nelegálními formami zaměstnávání. Úmluva Mezinárodní organizace práce o pracovnících v cizí domácnosti z roku 2011 (č. 189) stanoví základní práva a zásady a vyžaduje, aby příslušné orgány jednotlivých zemí přijaly řadu opatření s cílem zajistit pracovníkům v cizí domácnosti důstojné pracovní podmínky.

| (20) | Při poskytování dlouhodobé péče má zásadní význam neformální péče, neboť většinu péče kvůli nedostatku přístupné a cenově dostupné formální dlouhodobé péče často tradičně zajišťují neformální pečovatelé, což bývají většinou ženy. Na druhé straně mnoho lidí rovněž poskytování nebo využívání neformální péče preferuje na základě vlastního rozhodnutí. Poskytování neformální péče však může negativně ovlivnit fyzické a duševní zdraví a dobré životní podmínky pečujících osob a je významnou překážkou zaměstnanosti, zejména v případě žen. To má bezprostřední dopad na jejich aktuální příjem a ovlivňuje jejich příjem ve stáří v důsledku sníženého základu pro výpočet nároku na důchod, což může být ještě významnější v případě pečujících osob s dalšími povinnostmi v oblasti péče o děti. Proto všichni neformální pečovatelé, a to jak muži, tak ženy, potřebují rovnováhu mezi pracovním a soukromým životem a větší vyváženost pracovních a pečovatelských povinností. Kromě toho nemají neformální pečovatelé v některých případech přístup k odpovídající sociální ochraně a za jejich pečovatelskou činnost se jim nedostává dostatečné přímé nebo nepřímé podpory (včetně podpory finanční). Opatření na podporu uznávání dovedností mohou pomoci těm, kteří mají zájem o přechod na formální pečovatelskou činnost. Děti a mladí lidé s chronicky nemocným členem rodiny mívají více problémů v oblasti duševního zdraví a více nepříznivých následků s dlouhodobým dopadem na jejich příjem a začlenění do společnosti. |
| --- | --- |

(20)

Při poskytování dlouhodobé péče má zásadní význam neformální péče, neboť většinu péče kvůli nedostatku přístupné a cenově dostupné formální dlouhodobé péče často tradičně zajišťují neformální pečovatelé, což bývají většinou ženy. Na druhé straně mnoho lidí rovněž poskytování nebo využívání neformální péče preferuje na základě vlastního rozhodnutí. Poskytování neformální péče však může negativně ovlivnit fyzické a duševní zdraví a dobré životní podmínky pečujících osob a je významnou překážkou zaměstnanosti, zejména v případě žen. To má bezprostřední dopad na jejich aktuální příjem a ovlivňuje jejich příjem ve stáří v důsledku sníženého základu pro výpočet nároku na důchod, což může být ještě významnější v případě pečujících osob s dalšími povinnostmi v oblasti péče o děti. Proto všichni neformální pečovatelé, a to jak muži, tak ženy, potřebují rovnováhu mezi pracovním a soukromým životem a větší vyváženost pracovních a pečovatelských povinností. Kromě toho nemají neformální pečovatelé v některých případech přístup k odpovídající sociální ochraně a za jejich pečovatelskou činnost se jim nedostává dostatečné přímé nebo nepřímé podpory (včetně podpory finanční). Opatření na podporu uznávání dovedností mohou pomoci těm, kteří mají zájem o přechod na formální pečovatelskou činnost. Děti a mladí lidé s chronicky nemocným členem rodiny mívají více problémů v oblasti duševního zdraví a více nepříznivých následků s dlouhodobým dopadem na jejich příjem a začlenění do společnosti.

| (21) | Organizace dlouhodobé péče se v jednotlivých státech Unie liší. Dlouhodobá péče je organizována v rámci často složitého systému služeb zdravotní a sociální péče a někdy i jiných druhů podpory, jako je bydlení a místní aktivity. Existují také rozdíly v zaměstnaneckém statusu profesionálních pečovatelů a v úloze celostátní, regionální a místní úrovně veřejné správy a veřejného, soukromého a družstevního sektoru. Ukazatele používané pro monitorování dlouhodobé péče se také liší a administrativní údaje často nebývají na úrovni Unie dostupné nebo srovnatelné. |
| --- | --- |

(21)

Organizace dlouhodobé péče se v jednotlivých státech Unie liší. Dlouhodobá péče je organizována v rámci často složitého systému služeb zdravotní a sociální péče a někdy i jiných druhů podpory, jako je bydlení a místní aktivity. Existují také rozdíly v zaměstnaneckém statusu profesionálních pečovatelů a v úloze celostátní, regionální a místní úrovně veřejné správy a veřejného, soukromého a družstevního sektoru. Ukazatele používané pro monitorování dlouhodobé péče se také liší a administrativní údaje často nebývají na úrovni Unie dostupné nebo srovnatelné.

| (22) | Mezi zúčastněné strany v oblasti dlouhodobé péče patří osoby, které dlouhodobou péči potřebují, jejich rodinní příslušníci a organizace, které je zastupují, příslušné orgány na celostátní, regionální a místní úrovni, sociální partneři, organizace občanské společnosti, poskytovatelé dlouhodobé péče a subjekty odpovědné za podporu sociálního začleňování a integrace a za ochranu základních práv, včetně vnitrostátních orgánů pro rovné zacházení. Důležitými partnery orgánů veřejné správy v oblasti poskytování dlouhodobé péče jsou subjekty sociální ekonomiky, včetně družstev, vzájemných podpůrných spolků, sdružení, nadací a sociálních podniků. |
| --- | --- |

(22)

Mezi zúčastněné strany v oblasti dlouhodobé péče patří osoby, které dlouhodobou péči potřebují, jejich rodinní příslušníci a organizace, které je zastupují, příslušné orgány na celostátní, regionální a místní úrovni, sociální partneři, organizace občanské společnosti, poskytovatelé dlouhodobé péče a subjekty odpovědné za podporu sociálního začleňování a integrace a za ochranu základních práv, včetně vnitrostátních orgánů pro rovné zacházení. Důležitými partnery orgánů veřejné správy v oblasti poskytování dlouhodobé péče jsou subjekty sociální ekonomiky, včetně družstev, vzájemných podpůrných spolků, sdružení, nadací a sociálních podniků.

| (23) | V rámci procesu evropského semestru, v němž se využívá srovnávacího přehledu sociálních ukazatelů, se upozornilo na problémy v oblasti dlouhodobé péče, což vedlo k tomu, že některé členské státy obdržely v této oblasti doporučení. Hlavní směry politik zaměstnanosti členských států přijaté rozhodnutím Rady (EU) 2022/2296 (5) zdůrazňují význam zajištění dosažitelnosti cenově dostupné, přístupné a kvalitní dlouhodobé péče. Otevřená metoda koordinace v oblasti sociální ochrany a sociálního začlenění má za cíl podporovat cenově dostupnou, vysoce kvalitní a udržitelnou dlouhodobou péči a tento cíl podporuje monitorováním, mnohostranným dohledem nad reformami, tematickou prací a vzájemným učením. Výbor pro sociální ochranu vytvořil evropský rámec kvality sociálních služeb (6) včetně dlouhodobé péče. Dosud však neexistuje komplexní rámec Unie, kterým by se řídily vnitrostátní reformy v oblasti dlouhodobé péče. |
| --- | --- |

(23)

V rámci procesu evropského semestru, v němž se využívá srovnávacího přehledu sociálních ukazatelů, se upozornilo na problémy v oblasti dlouhodobé péče, což vedlo k tomu, že některé členské státy obdržely v této oblasti doporučení. Hlavní směry politik zaměstnanosti členských států přijaté rozhodnutím Rady (EU) 2022/2296 (5) zdůrazňují význam zajištění dosažitelnosti cenově dostupné, přístupné a kvalitní dlouhodobé péče. Otevřená metoda koordinace v oblasti sociální ochrany a sociálního začlenění má za cíl podporovat cenově dostupnou, vysoce kvalitní a udržitelnou dlouhodobou péči a tento cíl podporuje monitorováním, mnohostranným dohledem nad reformami, tematickou prací a vzájemným učením. Výbor pro sociální ochranu vytvořil evropský rámec kvality sociálních služeb (6) včetně dlouhodobé péče. Dosud však neexistuje komplexní rámec Unie, kterým by se řídily vnitrostátní reformy v oblasti dlouhodobé péče.

| (24) | Unie poskytuje celou řadu možností financování dlouhodobé péče, se zacílením na různé investiční priority v souladu se specifickými předpisy pro různé programy financování, mezi něž patří Evropský fond pro regionální rozvoj (s hlavním důrazem na nerezidenční služby zaměřené na rodinu a komunitní služby), Evropský sociální fond a jeho složka Zaměstnanost a sociální inovace, Fond pro spravedlivou transformaci, Horizont Evropa, EU4Health, program Digitální Evropa, technická podpora ke zlepšení schopnosti vnitrostátních orgánů navrhovat, vypracovávat a provádět reformy poskytovaná prostřednictvím Nástroje pro technickou podporu a Nástroje pro oživení a odolnost pro způsobilé reformy a investice v souvislosti se zotavením z pandemie COVID-19. |
| --- | --- |

(24)

Unie poskytuje celou řadu možností financování dlouhodobé péče, se zacílením na různé investiční priority v souladu se specifickými předpisy pro různé programy financování, mezi něž patří Evropský fond pro regionální rozvoj (s hlavním důrazem na nerezidenční služby zaměřené na rodinu a komunitní služby), Evropský sociální fond a jeho složka Zaměstnanost a sociální inovace, Fond pro spravedlivou transformaci, Horizont Evropa, EU4Health, program Digitální Evropa, technická podpora ke zlepšení schopnosti vnitrostátních orgánů navrhovat, vypracovávat a provádět reformy poskytovaná prostřednictvím Nástroje pro technickou podporu a Nástroje pro oživení a odolnost pro způsobilé reformy a investice v souvislosti se zotavením z pandemie COVID-19.

| (25) | Toto doporučení vychází z právních předpisů Unie, které jsou použitelné a relevantní pro dlouhodobou péči a týkají se transparentních a předvídatelných pracovních podmínek, jako jsou směrnice Evropského parlamentu a Rady 96/71/ES (7), (EU) 2019/1151 (8)a (EU) 2022/2041 (9), rovnováhy mezi pracovním a soukromým životem, jako je směrnice (EU) 2019/1158 (10), a bezpečnosti a ochrany zdraví při práci, jako jsou směrnice Rady 89/391/EHS (11), 89/656/EHS (12), 90/269/EHS (13), 98/24/ES (14),
  směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/54/ES (15), 2003/88/ES (16), 2004/37/ES (17) a 2013/35/EU (18). |
| --- | --- |

(25)

Toto doporučení vychází z právních předpisů Unie, které jsou použitelné a relevantní pro dlouhodobou péči a týkají se transparentních a předvídatelných pracovních podmínek, jako jsou směrnice Evropského parlamentu a Rady 96/71/ES (7), (EU) 2019/1151 (8)a (EU) 2022/2041 (9), rovnováhy mezi pracovním a soukromým životem, jako je směrnice (EU) 2019/1158 (10), a bezpečnosti a ochrany zdraví při práci, jako jsou směrnice Rady 89/391/EHS (11), 89/656/EHS (12), 90/269/EHS (13), 98/24/ES (14),

směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/54/ES (15), 2003/88/ES (16), 2004/37/ES (17) a 2013/35/EU (18).

| (26) | Tímto doporučením nejsou při plném respektování zásad subsidiarity a proporcionality a s ohledem na rozmanitost a různorodost organizačního uspořádání systémů dlouhodobé péče, včetně decentralizovaných systémů, dotčeny pravomoci členských států organizovat své systémy sociální ochrany, a doporučení jim nebrání v tom, aby zachovaly nebo zavedly ustanovení o sociální ochraně, která překračují rámec doporučených ustanovení, |
| --- | --- |

(26)

Tímto doporučením nejsou při plném respektování zásad subsidiarity a proporcionality a s ohledem na rozmanitost a různorodost organizačního uspořádání systémů dlouhodobé péče, včetně decentralizovaných systémů, dotčeny pravomoci členských států organizovat své systémy sociální ochrany, a doporučení jim nebrání v tom, aby zachovaly nebo zavedly ustanovení o sociální ochraně, která překračují rámec doporučených ustanovení,

PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:

CÍL A OBLAST PŮSOBNOSTI

| 1. | Cílem tohoto doporučení je zlepšit přístup k cenově dostupné a vysoce kvalitní dlouhodobé péči pro všechny osoby, které ji potřebují. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Toto doporučení se týká všech osob, které potřebují dlouhodobou péči, a všech formálních i neformálních pečovatelů. Vztahuje se na dlouhodobou péči poskytovanou v rámci všech prostředí, v nichž je péče poskytována. |
| --- | --- |

2.

DEFINICE

| 3. | Pro účely tohoto doporučení se použijí tyto definice:






  a) | „dlouhodobou péčí“ se rozumí škála služeb a pomoci pro osoby, které jsou v důsledku duševní či fyzické křehkosti, nemoci nebo zdravotního postižení po delší dobu závislé na pomoci při vykonávání každodenních úkonů běžného života nebo potřebují některou z forem trvalé ošetřovatelské péče. Každodenními úkony běžného života, při nichž je zapotřebí pomoci, mohou být úkony osobní péče, které musí osoba vykonávat každý den, totiž každodenní činnosti jako je osobní hygiena, oblékání, stravování, uléhání do postele a vstávání z ní či usedání do křesla a vstávání z něj, chůze, používání toalety a ovládání močení a stolice, nebo mohou souviset s nezávislým životem, totiž každodenní instrumentální činnosti jako příprava jídla, hospodaření s peněžními prostředky, nákup potravin nebo věcí pro osobní potřebu, provádění lehkých nebo těžších domácích prací a používání telefonu; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

„dlouhodobou péčí“ se rozumí škála služeb a pomoci pro osoby, které jsou v důsledku duševní či fyzické křehkosti, nemoci nebo zdravotního postižení po delší dobu závislé na pomoci při vykonávání každodenních úkonů běžného života nebo potřebují některou z forem trvalé ošetřovatelské péče. Každodenními úkony běžného života, při nichž je zapotřebí pomoci, mohou být úkony osobní péče, které musí osoba vykonávat každý den, totiž každodenní činnosti jako je osobní hygiena, oblékání, stravování, uléhání do postele a vstávání z ní či usedání do křesla a vstávání z něj, chůze, používání toalety a ovládání močení a stolice, nebo mohou souviset s nezávislým životem, totiž každodenní instrumentální činnosti jako příprava jídla, hospodaření s peněžními prostředky, nákup potravin nebo věcí pro osobní potřebu, provádění lehkých nebo těžších domácích prací a používání telefonu;

| b) | „formální dlouhodobou péčí“ se rozumí dlouhodobá péče poskytovaná profesionálními pracovníky dlouhodobé péče, která může mít podobu domácí péče či komunitní nebo rezidenční péče; |
| --- | --- |

b)

„formální dlouhodobou péčí“ se rozumí dlouhodobá péče poskytovaná profesionálními pracovníky dlouhodobé péče, která může mít podobu domácí péče či komunitní nebo rezidenční péče;

| c) | „domácí péčí“ se rozumí formální dlouhodobá péče poskytovaná v soukromém obydlí příjemce jedním nebo více profesionálními pracovníky dlouhodobé péče; |
| --- | --- |

c)

„domácí péčí“ se rozumí formální dlouhodobá péče poskytovaná v soukromém obydlí příjemce jedním nebo více profesionálními pracovníky dlouhodobé péče;

| d) | „komunitní péčí“ se rozumí formální dlouhodobá péče poskytovaná a organizovaná na komunitní úrovni, například ve formě služeb stacionářů pro dospělé nebo odlehčovací péče; |
| --- | --- |

d)

„komunitní péčí“ se rozumí formální dlouhodobá péče poskytovaná a organizovaná na komunitní úrovni, například ve formě služeb stacionářů pro dospělé nebo odlehčovací péče;

| e) | „rezidenční péčí“ se rozumí formální dlouhodobá péče poskytovaná osobám pobývajícím v zařízení dlouhodobé rezidenční péče; |
| --- | --- |

e)

„rezidenční péčí“ se rozumí formální dlouhodobá péče poskytovaná osobám pobývajícím v zařízení dlouhodobé rezidenční péče;

| f) | „neformální péčí“ se rozumí dlouhodobá péče poskytovaná neformálním pečovatelem, totiž osobou v sociálním prostředí osoby, která péči potřebuje, například partnerem, potomkem, rodičem nebo jinou osobou, která není najata jako profesionální pracovník dlouhodobé péče; |
| --- | --- |

f)

„neformální péčí“ se rozumí dlouhodobá péče poskytovaná neformálním pečovatelem, totiž osobou v sociálním prostředí osoby, která péči potřebuje, například partnerem, potomkem, rodičem nebo jinou osobou, která není najata jako profesionální pracovník dlouhodobé péče;

| g) | „nezávislým životem“ se rozumí, že všechny osoby, které potřebují dlouhodobou péči, mohou žít v dané komunitě na rovném základě s ostatními, mají možnost si zvolit na rovném základě s ostatními místo pobytu, kde a s kým budou žít, a nejsou nuceny žít v jiném, než domácím prostředí; |
| --- | --- |

g)

„nezávislým životem“ se rozumí, že všechny osoby, které potřebují dlouhodobou péči, mohou žít v dané komunitě na rovném základě s ostatními, mají možnost si zvolit na rovném základě s ostatními místo pobytu, kde a s kým budou žít, a nejsou nuceny žít v jiném, než domácím prostředí;

| h) | „pracovníkem dlouhodobé domácí péče“ se rozumí osoba vykonávající práci v domácnosti, která poskytuje dlouhodobou péči v rámci pracovního poměru; |
| --- | --- |

h)

„pracovníkem dlouhodobé domácí péče“ se rozumí osoba vykonávající práci v domácnosti, která poskytuje dlouhodobou péči v rámci pracovního poměru;

| i) | „stálým pečovatelem v cizí domácnosti“ se rozumí pracovník dlouhodobé domácí péče, který žije s příjemcem péče a poskytuje mu dlouhodobou péči. |
| --- | --- |

i)

„stálým pečovatelem v cizí domácnosti“ se rozumí pracovník dlouhodobé domácí péče, který žije s příjemcem péče a poskytuje mu dlouhodobou péči.

PŘIMĚŘENOST, DOSTUPNOST A KVALITA

| 4. | Doporučuje se, aby členské státy zajistily přiměřenost sociální ochrany pro dlouhodobou péči, zejména tím, že zajistí, aby všichni lidé, kteří potřebují dlouhodobou péči, měli přístup k dlouhodobé péči, která je:






  a) | včasná, aby se lidem, kteří dlouhodobou péči potřebují, dostávalo nezbytné péče co nejdříve a tak dlouho, jak je potřeba; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

včasná, aby se lidem, kteří dlouhodobou péči potřebují, dostávalo nezbytné péče co nejdříve a tak dlouho, jak je potřeba;

| b) | komplexní tak, aby pokrývala všechny potřeby dlouhodobé péče vyplývající ze zhoršení duševních nebo fyzických funkčních schopností, zjištěného posouzením na základě jasných a objektivních kritérií způsobilosti a v koordinaci s dalšími službami podpory a sociální péče; |
| --- | --- |

b)

komplexní tak, aby pokrývala všechny potřeby dlouhodobé péče vyplývající ze zhoršení duševních nebo fyzických funkčních schopností, zjištěného posouzením na základě jasných a objektivních kritérií způsobilosti a v koordinaci s dalšími službami podpory a sociální péče;

| c) | cenově dostupná tak, aby umožnila lidem, kteří dlouhodobou péči potřebují, zachovat si důstojnou životní úroveň a aby je chránila před chudobou a sociálním vyloučením vzniklými v důsledku jejich potřeb dlouhodobé péče a aby bylo zajištěno, že mohou žít důstojně. |
| --- | --- |

c)

cenově dostupná tak, aby umožnila lidem, kteří dlouhodobou péči potřebují, zachovat si důstojnou životní úroveň a aby je chránila před chudobou a sociálním vyloučením vzniklými v důsledku jejich potřeb dlouhodobé péče a aby bylo zajištěno, že mohou žít důstojně.

| 5. | Doporučuje se, aby členské státy soustavně přizpůsobovaly nabídku služeb dlouhodobé péče potřebám v oblasti dlouhodobé péče a současně poskytovaly vyváženou kombinaci možností dlouhodobé péče a podmínek, za nichž je péče poskytována, a podporovaly svobodu volby osob, které péči potřebují, a jejich účast na rozhodování, mimo jiné tím, že budou:






  a) | rozvíjet nebo zlepšovat domácí péči a komunitní péči; |
| --- | --- | --- |

5.

a)

rozvíjet nebo zlepšovat domácí péči a komunitní péči;

| b) | odstraňovat územní rozdíly v dostupnosti dlouhodobé péče a přístupu k ní, zejména ve venkovských a vylidňujících se oblastech; |
| --- | --- |

b)

odstraňovat územní rozdíly v dostupnosti dlouhodobé péče a přístupu k ní, zejména ve venkovských a vylidňujících se oblastech;

| c) | zavádět dostupné inovativní technologie a digitální řešení při poskytování pečovatelských služeb, a to i za účelem podpory samostatnosti a nezávislého života, a zároveň řešit potenciální výzvy digitalizace; |
| --- | --- |

c)

zavádět dostupné inovativní technologie a digitální řešení při poskytování pečovatelských služeb, a to i za účelem podpory samostatnosti a nezávislého života, a zároveň řešit potenciální výzvy digitalizace;

| d) | zajišťovat, aby služby a zařízení dlouhodobé péče byly přístupné osobám se zvláštními potřebami a se zdravotním postižením, a budou respektovat rovné právo všech osob se zdravotním postižením na nezávislý život v rámci komunity s možnostmi volby na rovnoprávném základě s ostatními. |
| --- | --- |

d)

zajišťovat, aby služby a zařízení dlouhodobé péče byly přístupné osobám se zvláštními potřebami a se zdravotním postižením, a budou respektovat rovné právo všech osob se zdravotním postižením na nezávislý život v rámci komunity s možnostmi volby na rovnoprávném základě s ostatními.

| e) | zajišťovat, aby služby dlouhodobé péče byly dobře koordinovány se službami zaměřenými na prevenci, zdravé a aktivní stárnutí a zdravotnickými službami a aby podporovaly samostatnost a nezávislý život, a co nejvíce přispívaly k obnově fyzické nebo duševní kondice a předcházely jejímu zhoršování. |
| --- | --- |

e)

zajišťovat, aby služby dlouhodobé péče byly dobře koordinovány se službami zaměřenými na prevenci, zdravé a aktivní stárnutí a zdravotnickými službami a aby podporovaly samostatnost a nezávislý život, a co nejvíce přispívaly k obnově fyzické nebo duševní kondice a předcházely jejímu zhoršování.

| 6. | Doporučuje se, aby členské státy zajistily, že jsou pro všechna zařízení, v nichž je dlouhodobá péče poskytována, stanovena vysoce kvalitní kritéria a standardy, uzpůsobené jejich charakteru, a že jsou tato kritéria a tyto standardy aplikovány na všechny poskytovatele dlouhodobé péče bez ohledu na jejich právní formu. Za tímto účelem se členské státy vyzývají, aby zajistily vnitrostátní rámec kvality pro dlouhodobou péči, který je v souladu se zásadami kvality stanovenými v příloze a zahrnuje vhodný mechanismus zajištění kvality, který:






  a) | zajišťuje dodržování kritérií a standardů kvality ve všech prostředích, v nichž je dlouhodobá péče poskytována, a všemi poskytovateli v oblasti dlouhodobé péče, a to ve spolupráci s nimi a osobami, kterým se dlouhodobé péče dostává; |
| --- | --- | --- |

6.

a)

zajišťuje dodržování kritérií a standardů kvality ve všech prostředích, v nichž je dlouhodobá péče poskytována, a všemi poskytovateli v oblasti dlouhodobé péče, a to ve spolupráci s nimi a osobami, kterým se dlouhodobé péče dostává;

| b) | motivuje poskytovatele dlouhodobé péče, aby překračovali rámec minimálních standardů kvality a aby kvalitu neustále zvyšovali, a posiluje jejich schopnost v tomto smyslu; |
| --- | --- |

b)

motivuje poskytovatele dlouhodobé péče, aby překračovali rámec minimálních standardů kvality a aby kvalitu neustále zvyšovali, a posiluje jejich schopnost v tomto smyslu;

| c) | přiděluje dostatečné zdroje pro zajišťování kvality na celostátní, regionální a místní úrovni a vybízí poskytovatele dlouhodobé péče k tomu, aby měli finanční zdroje na řízení kvality; |
| --- | --- |

c)

přiděluje dostatečné zdroje pro zajišťování kvality na celostátní, regionální a místní úrovni a vybízí poskytovatele dlouhodobé péče k tomu, aby měli finanční zdroje na řízení kvality;

| d) | zajišťuje, aby požadavky týkající se kvality dlouhodobé péče byly v případě potřeby integrovány do zadávání veřejných zakázek; |
| --- | --- |

d)

zajišťuje, aby požadavky týkající se kvality dlouhodobé péče byly v případě potřeby integrovány do zadávání veřejných zakázek;

| e) | podporuje samostatnost, nezávislý život a začlenění do společenství ve všech prostředích, v nichž je dlouhodobá péče poskytována; |
| --- | --- |

e)

podporuje samostatnost, nezávislý život a začlenění do společenství ve všech prostředích, v nichž je dlouhodobá péče poskytována;

| f) | zajišťuje ochranu všech osob, které potřebují péči, a všech pečovatelů před zneužíváním, obtěžováním, zanedbáváním a všemi formami násilí. |
| --- | --- |

f)

zajišťuje ochranu všech osob, které potřebují péči, a všech pečovatelů před zneužíváním, obtěžováním, zanedbáváním a všemi formami násilí.

PEČOVATELÉ

| 7. | Doporučuje se, aby členské státy podporovaly kvalitní pracovní místa a spravedlivé pracovní podmínky v oblasti dlouhodobé péče, zejména:






  a) | podporou vnitrostátního sociálního dialogu a kolektivního vyjednávání v oblasti dlouhodobé péče, včetně prosazování rozvoje atraktivních mezd, odpovídajících pracovních ujednání a zákazu diskriminace v tomto odvětví, při současném respektování autonomie sociálních partnerů; |
| --- | --- | --- |

7.

a)

podporou vnitrostátního sociálního dialogu a kolektivního vyjednávání v oblasti dlouhodobé péče, včetně prosazování rozvoje atraktivních mezd, odpovídajících pracovních ujednání a zákazu diskriminace v tomto odvětví, při současném respektování autonomie sociálních partnerů;

| b) | aniž je dotčeno právo Unie týkající se bezpečnosti a ochrany zdraví při práci a při zajištění jeho účinného uplatňování, prosazování nejvyšších standardů v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci, včetně ochrany před obtěžováním, zneužíváním a všemi formami násilí u všech pracovníků dlouhodobé péče; |
| --- | --- |

b)

aniž je dotčeno právo Unie týkající se bezpečnosti a ochrany zdraví při práci a při zajištění jeho účinného uplatňování, prosazování nejvyšších standardů v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci, včetně ochrany před obtěžováním, zneužíváním a všemi formami násilí u všech pracovníků dlouhodobé péče;

| c) | tím, že budou řešit problémy zranitelných skupin pracovníků, jako jsou pracovníci dlouhodobé domácí péče, stálí pečovatelé v cizí domácnosti a pracovníci péče pocházející z řad migrantů, mimo jiné zajištěním účinné regulace a profesionalizace této péče. |
| --- | --- |

c)

tím, že budou řešit problémy zranitelných skupin pracovníků, jako jsou pracovníci dlouhodobé domácí péče, stálí pečovatelé v cizí domácnosti a pracovníci péče pocházející z řad migrantů, mimo jiné zajištěním účinné regulace a profesionalizace této péče.

| 8. | Doporučuje se, aby členské státy případně ve spolupráci se sociálními partnery, poskytovateli dlouhodobé péče a ostatními zúčastněnými stranami, pokročily v profesionalizaci péče a řešily potřeby v oblasti dovedností a nedostatek pracovních sil v odvětví dlouhodobé péče, zejména prostřednictvím:






  a) | navrhování a zlepšování počátečního i dalšího vzdělávání a odborné přípravy s cílem vybavit současné a budoucí pracovníky dlouhodobé péče potřebnými dovednostmi a kompetencemi, včetně těch digitálních; |
| --- | --- | --- |

8.

a)

navrhování a zlepšování počátečního i dalšího vzdělávání a odborné přípravy s cílem vybavit současné a budoucí pracovníky dlouhodobé péče potřebnými dovednostmi a kompetencemi, včetně těch digitálních;

| b) | budování profesních drah v odvětví dlouhodobé péče, mimo jiné prostřednictvím prohlubování dovedností nebo změny kvalifikace, validace dovedností a informačních a poradenských služeb; |
| --- | --- |

b)

budování profesních drah v odvětví dlouhodobé péče, mimo jiné prostřednictvím prohlubování dovedností nebo změny kvalifikace, validace dovedností a informačních a poradenských služeb;

| c) | vytvoření možností k získání řádného zaměstnaneckého statusu pro nehlášené pracovníky dlouhodobé péče; |
| --- | --- |

c)

vytvoření možností k získání řádného zaměstnaneckého statusu pro nehlášené pracovníky dlouhodobé péče;

| d) | prozkoumání možností zákonné migrace v případě pracovníků dlouhodobé péče; |
| --- | --- |

d)

prozkoumání možností zákonné migrace v případě pracovníků dlouhodobé péče;

| e) | posílení profesních standardů, nabídky přitažlivého profesního postavení a profesních vyhlídek a odpovídající sociální ochrany pro pracovníky dlouhodobé péče, včetně těch, kteří mají nízkou nebo nemají žádnou kvalifikaci; |
| --- | --- |

e)

posílení profesních standardů, nabídky přitažlivého profesního postavení a profesních vyhlídek a odpovídající sociální ochrany pro pracovníky dlouhodobé péče, včetně těch, kteří mají nízkou nebo nemají žádnou kvalifikaci;

| f) | provádění opatření k boji proti stereotypům a genderové segregaci a ke zvýšení atraktivity profese dlouhodobých pečovatelů pro muže i ženy. |
| --- | --- |

f)

provádění opatření k boji proti stereotypům a genderové segregaci a ke zvýšení atraktivity profese dlouhodobých pečovatelů pro muže i ženy.

| 9. | Doporučuje se, aby členské státy stanovily jasné postupy identifikace neformálních pečujících a podporovaly je v jejich pečovatelských činnostech tím, že jim:






  a) | usnadní spolupráci s pracovníky dlouhodobé péče; |
| --- | --- | --- |

9.

a)

usnadní spolupráci s pracovníky dlouhodobé péče;

| b) | poskytnou podporu v přístupu k nezbytné odborné přípravě, včetně odborné přípravy v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci, k poradenství, zdravotní péči, psychologické podpoře a odlehčovací péči, a rovněž jim poskytnou podporu při slaďování mezi pracovními povinnostmi a péčí; |
| --- | --- |

b)

poskytnou podporu v přístupu k nezbytné odborné přípravě, včetně odborné přípravy v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci, k poradenství, zdravotní péči, psychologické podpoře a odlehčovací péči, a rovněž jim poskytnou podporu při slaďování mezi pracovními povinnostmi a péčí;

| c) | poskytnou přístup k sociální ochraně nebo odpovídající finanční podporu a zároveň zajistí, aby tato podpůrná opatření neodrazovala od účasti na trhu práce. |
| --- | --- |

c)

poskytnou přístup k sociální ochraně nebo odpovídající finanční podporu a zároveň zajistí, aby tato podpůrná opatření neodrazovala od účasti na trhu práce.

ŘÍZENÍ, MONITOROVÁNÍ A PODÁVÁNÍ ZPRÁV

| 10. | Doporučuje se, aby členské státy zajistily vhodné řízení politiky v oblasti dlouhodobé péče, včetně účinného mechanismu koordinace navrhování, zavádění a monitorování opatření a investic v této oblasti, zejména:






  a) | ustavením koordinátora dlouhodobé péče nebo zavedením jiného vhodného koordinačního mechanismu v souladu s vnitrostátními podmínkami, který podpoří provádění tohoto doporučení na vnitrostátní úrovni; |
| --- | --- | --- |

10.

a)

ustavením koordinátora dlouhodobé péče nebo zavedením jiného vhodného koordinačního mechanismu v souladu s vnitrostátními podmínkami, který podpoří provádění tohoto doporučení na vnitrostátní úrovni;

| b) | zapojením příslušných zúčastněných stran, například sociálních partnerů, organizací občanské společnosti, subjektů sociální ekonomiky, institucí odborné přípravy a vzdělávání, příjemců péče a dalších zúčastněných stran na celostátní, regionální a místní úrovni do přípravy, provádění, monitorování a hodnocení politiky dlouhodobé péče a zlepšováním konzistentnosti politiky dlouhodobé péče s dalšími relevantními politikami, včetně politik v oblasti zdravotní péče, zaměstnanosti, vzdělávání a odborné přípravy, širší sociální ochrany a sociálního začlenění, genderové rovnosti a práv osob se zdravotním postižením a dětí; |
| --- | --- |

b)

zapojením příslušných zúčastněných stran, například sociálních partnerů, organizací občanské společnosti, subjektů sociální ekonomiky, institucí odborné přípravy a vzdělávání, příjemců péče a dalších zúčastněných stran na celostátní, regionální a místní úrovni do přípravy, provádění, monitorování a hodnocení politiky dlouhodobé péče a zlepšováním konzistentnosti politiky dlouhodobé péče s dalšími relevantními politikami, včetně politik v oblasti zdravotní péče, zaměstnanosti, vzdělávání a odborné přípravy, širší sociální ochrany a sociálního začlenění, genderové rovnosti a práv osob se zdravotním postižením a dětí;

| c) | zajištěním vnitrostátního rámce pro shromažďování a hodnocení údajů na základě příslušných ukazatelů, které jsou v případě potřeby a pokud je to možné rozčleněny podle pohlaví a věku, shromažďování důkazů, včetně informací o nedostatcích v poskytování dlouhodobé péče: |
| --- | --- |

c)

zajištěním vnitrostátního rámce pro shromažďování a hodnocení údajů na základě příslušných ukazatelů, které jsou v případě potřeby a pokud je to možné rozčleněny podle pohlaví a věku, shromažďování důkazů, včetně informací o nedostatcích v poskytování dlouhodobé péče:

| d) | shromažďováním získaných poznatků, úspěšných postupů a zpětné vazby k politice a postupům v oblasti dlouhodobé péče, a to i od příjemců a pečovatelů a dalších zúčastněných stran, s cílem poskytnout informace pro tvorbu politiky; |
| --- | --- |

d)

shromažďováním získaných poznatků, úspěšných postupů a zpětné vazby k politice a postupům v oblasti dlouhodobé péče, a to i od příjemců a pečovatelů a dalších zúčastněných stran, s cílem poskytnout informace pro tvorbu politiky;

| e) | vytvořením mechanismu pro předvídání potřeb dlouhodobé péče na vnitrostátní, regionální a místní úrovni a jeho začleněním do plánování poskytování dlouhodobé péče; |
| --- | --- |

e)

vytvořením mechanismu pro předvídání potřeb dlouhodobé péče na vnitrostátní, regionální a místní úrovni a jeho začleněním do plánování poskytování dlouhodobé péče;

| f) | posílením pohotovostního plánování a kapacity pro zajištění kontinuity poskytování dlouhodobé péče v případě, že nastanou nepředvídané okolnosti a mimořádné události; |
| --- | --- |

f)

posílením pohotovostního plánování a kapacity pro zajištění kontinuity poskytování dlouhodobé péče v případě, že nastanou nepředvídané okolnosti a mimořádné události;

| g) | přijímáním opatření s cílem zvýšit informovanost osob s potřebou dlouhodobé péče, jejich rodin, pracovníků v oblasti dlouhodobé péče a neformálních pečujících o dostupných službách dlouhodobé péče a dostupné pomoci, povzbuzovat je v jejich využívání a toto využívání zjednodušit, mimo jiné na regionální a místní úrovni; |
| --- | --- |

g)

přijímáním opatření s cílem zvýšit informovanost osob s potřebou dlouhodobé péče, jejich rodin, pracovníků v oblasti dlouhodobé péče a neformálních pečujících o dostupných službách dlouhodobé péče a dostupné pomoci, povzbuzovat je v jejich využívání a toto využívání zjednodušit, mimo jiné na regionální a místní úrovni;

| h) | mobilizací a dosažením nákladově efektivního využívání odpovídajícího a udržitelného financování dlouhodobé péče, mimo jiné využíváním finančních prostředků a nástrojů Unie a uplatňováním politik napomáhajících udržitelnému financování služeb, které jsou v souladu s celkovou udržitelností veřejných financí. |
| --- | --- |

h)

mobilizací a dosažením nákladově efektivního využívání odpovídajícího a udržitelného financování dlouhodobé péče, mimo jiné využíváním finančních prostředků a nástrojů Unie a uplatňováním politik napomáhajících udržitelnému financování služeb, které jsou v souladu s celkovou udržitelností veřejných financí.

| 11. | Doporučuje se, aby členské státy oznámily Komisi do 18 měsíců od přijetí tohoto doporučení soubor opatření, která přijaly nebo plánují přijmout k jeho provedení, přičemž mohou případně vycházet ze stávajících vnitrostátních strategií nebo plánů a zohledňovat vnitrostátní, regionální a místní podmínky. Následné zprávy o pokroku by měly případně vycházet z příslušných mechanismů podávání zpráv a fór, včetně těch, které jsou součástí otevřené metody koordinace v sociální oblasti, evropského semestru a dalších příslušných mechanismů Unie pro programování a podávání zpráv, jako jsou národní plány obnovy.. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Rada vítá záměr Komise:






  a) | mobilizovat unijní finanční prostředky a technickou podporu s cílem prosazovat vnitrostátní reformy a sociální inovaci v oblasti dlouhodobé péče; |
| --- | --- | --- |

12.

a)

mobilizovat unijní finanční prostředky a technickou podporu s cílem prosazovat vnitrostátní reformy a sociální inovaci v oblasti dlouhodobé péče;

| b) | monitorovat pokrok při provádění tohoto doporučení v rámci evropského semestru a otevřené metody koordinace v sociální oblasti a současně pravidelně vyhodnocovat pokrok s Výborem pro sociální ochranu a případně s Výborem pro zaměstnanost na základě opatření uvedených v bodě 11, národních programů reforem nebo jiných relevantních dokumentů a zpráv členských států o pokroku a na základě rámce ukazatelů uvedených v písmenu e), a do pěti let od přijetí tohoto doporučení podat zprávu Radě; |
| --- | --- |

b)

monitorovat pokrok při provádění tohoto doporučení v rámci evropského semestru a otevřené metody koordinace v sociální oblasti a současně pravidelně vyhodnocovat pokrok s Výborem pro sociální ochranu a případně s Výborem pro zaměstnanost na základě opatření uvedených v bodě 11, národních programů reforem nebo jiných relevantních dokumentů a zpráv členských států o pokroku a na základě rámce ukazatelů uvedených v písmenu e), a do pěti let od přijetí tohoto doporučení podat zprávu Radě;

| c) | spolupracovat s členskými státy prostřednictvím Výboru pro sociální ochranu, Výboru pro zaměstnanost a případně s koordinátory dlouhodobé péče nebo členy koordinačních mechanismů uvedených v bodě 10 písm. a), jakož i s příslušnými zúčastněnými stranami s cílem usnadnit vzájemné učení, sdílení zkušeností a sledování opatření přijatých v reakci na toto doporučení, jak je uvedeno v bodě 11; |
| --- | --- |

c)

spolupracovat s členskými státy prostřednictvím Výboru pro sociální ochranu, Výboru pro zaměstnanost a případně s koordinátory dlouhodobé péče nebo členy koordinačních mechanismů uvedených v bodě 10 písm. a), jakož i s příslušnými zúčastněnými stranami s cílem usnadnit vzájemné učení, sdílení zkušeností a sledování opatření přijatých v reakci na toto doporučení, jak je uvedeno v bodě 11;

| d) | spolupracovat s členskými státy na zvýšení dostupnosti, rozsahu a relevantnosti srovnatelných údajů o dlouhodobé péči na úrovni Unie, a to na základě budoucích výsledků pracovní skupiny Komise pro statistické údaje o dlouhodobé péči; |
| --- | --- |

d)

spolupracovat s členskými státy na zvýšení dostupnosti, rozsahu a relevantnosti srovnatelných údajů o dlouhodobé péči na úrovni Unie, a to na základě budoucích výsledků pracovní skupiny Komise pro statistické údaje o dlouhodobé péči;

| e) | spolupracovat s Výborem pro sociální ochranu na vytvoření rámce ukazatelů pro monitorování provádění tohoto doporučení, který bude vycházet ze společné práce na společných ukazatelích dlouhodobé péče a dalších monitorovacích rámcích, aby se zabránilo zdvojování práce a omezila administrativní zátěž; |
| --- | --- |

e)

spolupracovat s Výborem pro sociální ochranu na vytvoření rámce ukazatelů pro monitorování provádění tohoto doporučení, který bude vycházet ze společné práce na společných ukazatelích dlouhodobé péče a dalších monitorovacích rámcích, aby se zabránilo zdvojování práce a omezila administrativní zátěž;

| f) | vypracovávat společné zprávy s Výborem pro sociální ochranu, které analyzují společné problémy v oblasti dlouhodobé péče a opatření přijatá členskými státy za účelem jejich řešení; |
| --- | --- |

f)

vypracovávat společné zprávy s Výborem pro sociální ochranu, které analyzují společné problémy v oblasti dlouhodobé péče a opatření přijatá členskými státy za účelem jejich řešení;

| g) | posilovat osvětové a komunikační činnosti na úrovni Unie a mezi členskými státy a příslušnými zúčastněnými stranami. |
| --- | --- |

g)

posilovat osvětové a komunikační činnosti na úrovni Unie a mezi členskými státy a příslušnými zúčastněnými stranami.

V Bruselu dne 8. prosince 2022.

Za Radu

předseda

M. JUREČKA

---

(1)  Interinstitucionální vyhlášení evropského pilíře sociálních práv (Úř. věst. C 428, 13.12.2017, s. 10).

1

(2)  Evropská komise, Generální ředitelství pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování a Výbor pro sociální ochranu, Zpráva o dlouhodobé péči: trendy, výzvy a příležitosti ve stárnoucí společnosti, Úř. věst.2021.

2

(3)  Úř. věst. C 326, 26.10.2012, s. 391.

3

(4)  Van der Ende, M. a kol., 2021, Study on exploring the incidence and costs of informal long-term care in the EU (Studie zkoumající incidenci a náklady neformální dlouhodobé péče v EU).

4

(5)  Rozhodnutí Rady (EU) 2022/2296 ze dne 21. listopadu 2022 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (Úř. věst. L 304, 24.11.2022, s. 67).

5

(6)  Dobrovolný evropský rámec kvality sociálních služeb, SPC/2010/10/8 final.

6

(7)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 96/71/ES ze dne 16. prosince 1996 o vysílání pracovníků v rámci poskytování služeb (Úř. věst-L 18, 21.1.1997, s. 1).

7

(8)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1152 ze dne 20. června 2019 o transparentních a předvídatelných pracovních podmínkách v Evropské unii (Úř. věst. L 186, 11.7.2019, s. 105).

8

(9)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/2041 ze dne 19. října 2022 o přiměřených minimálních mzdách v Evropské unii (Úř. věst. L 275, 25.10.2022, s. 33).

9

(10)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1158 ze dne 20. června 2019 o rovnováze mezi pracovním a soukromým životem rodičů a pečujících osob a o zrušení směrnice Rady 2010/18/EU (Úř. věst. L 188, 12.7.2019, s. 79).

10

(11)  Směrnice Rady 89/391/EHS ze dne 12. června 1989 o zavádění opatření pro zlepšení bezpečnosti a ochrany zdraví zaměstnanců při práci (Úř. věst. L 183, 29.6.1989, s.1).

11

(12)  Směrnice Rady 89/656/EHS ze dne 30. listopadu 1989 o minimálních požadavcích na bezpečnost a ochranu zdraví pro používání osobních ochranných prostředků zaměstnanci při práci (třetí samostatná směrnice ve smyslu čl. 16 odst. 1 směrnice 89/391/EHS) (Úř. věst. L 393, 30.12.1989, s. 18).

12

(13)  Směrnice Rady 90/269/EHS ze dne 29. května 1990 o minimálních požadavcích na bezpečnost a ochranu zdraví pro ruční manipulaci s břemeny spojenou s rizikem, zejména poškození páteře, pro zaměstnance (čtvrtá samostatná směrnice ve smyslu čl. 16 odst. 1 směrnice 89/391/EHS) (Úř. věst. L 156, 21.6.1990, s. 9).

13

(14)  Směrnice Rady 98/24/ES ze dne 7. dubna 1998 o bezpečnosti a ochraně zdraví zaměstnanců před riziky spojenými s chemickými činiteli používanými při práci (čtrnáctá samostatná směrnice ve smyslu čl. 16 odst. 1 směrnice 89/391/EHS) (Úř. věst. L 131, 5.5.1998, s. 11).

14

(15)  Směrnice Evropského parlamentu A Rady 2000/54/ES ze dne 18. září 2000 o ochraně zaměstnanců před riziky spojenými s expozicí biologickým činitelům při práci (sedmá samostatná směrnice ve smyslu čl. 16 odst. 1 směrnice 89/391/EHS) (Úř. věst. L 262, 17.10.2000, s. 21).

15

(16)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/88/ES ze dne 4. listopadu 2003 o některých aspektech úpravy pracovní doby (Úř. věst. L 299, 18.11.2003, s. 9).

16

(17)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/37/ES ze dne 29. dubna 2004 o ochraně zaměstnanců před riziky spojenými s expozicí karcinogenům, mutagenům nebo reprotoxickým látkám při práci (šestá samostatná směrnice ve smyslu čl. 16 odst. 1 směrnice Rady 89/391/EHS) (Úř. věst. L 158, 30.4.2004, s. 50).

17

(18)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/35/EU ze dne 26. června 2013 o minimálních požadavcích na bezpečnost a ochranu zdraví před expozicí zaměstnanců rizikům spojeným s fyzikálními činiteli (elektromagnetickými poli) (dvacátá samostatná směrnice ve smyslu čl. 16 odst. 1 směrnice 89/391/EHS) a o zrušení směrnice 2004/40/ES (Úř. věst. L 179, 29.6.2013, s. 1).

18

---

PŘÍLOHA

DLOUHODOBÁ PÉČE – ZÁSADY KVALITY

Členské státy se vyzývají, aby zajistily vnitrostátní rámec kvality dlouhodobé péče uvedený v bodě 6 v souladu s níže uvedenými zásadami. Tyto zásady se vztahují na všechny poskytovatele dlouhodobé péče bez ohledu na jejich právní postavení a na prostředí, v jakém je péče poskytována. Vyjadřují společné hodnoty a společné chápání kvality dlouhodobé péče.

Respekt

Dlouhodobá péče respektuje důstojnost a další základní práva a svobody osob, které potřebují dlouhodobou péči, jejich rodin a pečujících. To zahrnuje rovné právo všech osob, zejména osob se zdravotním postižením, na nezávislý život ve společenství s možnostmi volby na rovnoprávném základě s ostatními. Dlouhodobá péče je poskytována bez diskriminace na základě pohlaví, rasového nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo přesvědčení, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace. Příjemci péče jsou chráněni před zneužíváním, obtěžováním, zanedbáváním a všemi formami násilí.

Prevence

Cílem dlouhodobé péče je co nejvíce obnovit fyzické nebo duševní zdraví nebo zabránit zhoršení fyzického nebo duševního zdraví osob, které potřebují dlouhodobou péči, posílit jejich schopnost nezávislého života a zároveň zmírnit jejich pocity osamělosti nebo společenskou izolaci.

Zaměření na člověka

Služby dlouhodobé péče jsou poskytovány bez jakékoli diskriminace a řeší specifické a měnící se potřeby každého jednotlivce, který potřebuje dlouhodobou péči. Plně respektují osobní integritu osob, které potřebují péči, zohledňují jejich pohlaví a fyzickou, intelektuální, kulturní, etnickou, náboženskou, jazykovou a sociální rozmanitost těchto osob a případně jejich rodin nebo jejich bezprostředního sociálního prostředí. Osoba, která potřebuje dlouhodobou péči, je v centru pozornosti a je základem pro plánování služeb, řízení péče, rozvoji pracovníků a sledování kvality.

Komplexnost a kontinuita

Dlouhodobá péče je navrhována a poskytována integrovaným způsobem se všemi ostatními příslušnými službami, včetně zdravotní péče a zdravotní péče na dálku, a s účinnou koordinací mezi státní, regionální a místní úrovní, včetně zapojení zúčastněných stran v komunitě. Dlouhodobá péče je organizována tak, aby se lidé, kteří potřebují dlouhodobou péči, mohli v případě potřeby a tak dlouho, jak to bude nutné, spolehnout na nepřerušovanou škálu služeb a aby se zároveň podpořilo jejich začlenění do společnosti a udržování vztahů s rodinou a přáteli. Přechody mezi různými službami dlouhodobé péče jsou bezproblémové a jejich cílem je zabránit přerušení služby nebo jakémukoli negativnímu dopadu na poskytovanou péči.

Zaměření na výsledky

Dlouhodobá péče se zaměřuje především na přínosy pro osoby, jimž je poskytována, pokud jde o kvalitu jejich života a schopnost žít nezávisle, případně s přihlédnutím k přínosům pro jejich rodiny, neformální pečující a komunitu.

Transparentnost

Osobám, které potřebují dlouhodobou péči, jejich rodinám a pečujícím jsou informace a poradenství o dostupných možnostech dlouhodobé péče a poskytovatelích dlouhodobé péče, standardech kvality a režimech zajišťování kvality poskytovány v plném rozsahu, přístupným a srozumitelným způsobem, aby si mohli vybrat nejvhodnější variantu péče.

Pracovníci

Dlouhodobou péči poskytují kvalifikovaní a kompetentní pracovníci, kteří mají důstojné mzdy a spravedlivé pracovní podmínky. Je stanoven a respektován vhodný počet pracovníků, který reflektuje potřeby a počet osob, kterým je poskytována dlouhodobá péče, a různost prostředí, v nichž je péče poskytována. Jsou respektována práva pracovníků, důvěrnost, profesní etika a profesní autonomie. Pečující jsou chráněni před zneužíváním, obtěžováním a všemi formami násilí.

Všichni pracovníci dlouhodobé péče mají přístup ke kontinuálnímu učení.

Zařízení

Veškeré poskytování dlouhodobé péče je v souladu se zdravotními a bezpečnostními předpisy a požadavky na přístupnost, životní prostředí a úspory energie.

---

II Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 15.12.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 476/12 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 476/12

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Věc M.10619 – SNAM / ENI / JV)

(Text s významem pro EHP)

(2022/C 476/02)

Dne 13. října 2022 se Komise rozhodla nevznášet proti výše uvedenému oznámenému spojení námitky a prohlásit jej za slučitelné s vnitřním trhem. Základem tohoto rozhodnutí je ustanovení čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1). Úplné znění rozhodnutí je k dispozici pouze v angličtině a bude zveřejněno poté, co z něj budou odstraněny případné skutečnosti, jež mají povahu obchodního tajemství. Znění tohoto rozhodnutí bude k dispozici:

| — | v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví, |
| --- | --- |

—

v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví,

| — | v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=cs) pod číslem 32022M10619. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k právu Evropské unie po internetu. |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=cs) pod číslem 32022M10619. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k právu Evropské unie po internetu.

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

III Přípravné akty

RADA

| 15.12.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 476/13 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 476/13

---

POSTOJ RADY V PRVNÍM ČTENÍ (EU) č. 4/2022

k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje nástroj pro poskytování podpory Ukrajině na rok 2023 (makrofinanční pomoc +)

Přijatý Radou dne 10. prosince 2022

(2022/C 476/03)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 212 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po předložení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

v souladu s řádným legislativním postupem (1),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dohoda o přidružení mezi Unií a Ukrajinou (2), včetně prohloubené a komplexní zóny volného obchodu, vstoupila v platnost dne 1. září 2017. |
| --- | --- |

(1)

Dohoda o přidružení mezi Unií a Ukrajinou (2), včetně prohloubené a komplexní zóny volného obchodu, vstoupila v platnost dne 1. září 2017.

| (2) | V roce 2014 zahájila Ukrajina ambiciózní program reforem s cílem stabilizovat ekonomiku a zlepšit životní podmínky obyvatel. Mezi hlavními prioritami programu jsou boj proti korupci, jakož i ústavní, volební a soudní reformy. Provádění těchto reforem bylo podpořeno po sobě jdoucími programy makrofinanční pomoci, v jejichž rámci Ukrajina obdržela od Unie pomoc ve formě úvěrů v celkové výši 6,6 miliardy EUR. |
| --- | --- |

(2)

V roce 2014 zahájila Ukrajina ambiciózní program reforem s cílem stabilizovat ekonomiku a zlepšit životní podmínky obyvatel. Mezi hlavními prioritami programu jsou boj proti korupci, jakož i ústavní, volební a soudní reformy. Provádění těchto reforem bylo podpořeno po sobě jdoucími programy makrofinanční pomoci, v jejichž rámci Ukrajina obdržela od Unie pomoc ve formě úvěrů v celkové výši 6,6 miliardy EUR.

| (3) | Nouzová makrofinanční pomoc, která byla v souvislosti s rostoucí hrozbou těsně před ruskou invazí poskytnuta podle rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/313 (3), poskytla Ukrajině úvěry ve výši 1,2 miliardy EUR a byla vyplacena ve dvou splátkách ve výši 600 milionů EUR v březnu a květnu 2022. |
| --- | --- |

(3)

Nouzová makrofinanční pomoc, která byla v souvislosti s rostoucí hrozbou těsně před ruskou invazí poskytnuta podle rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/313 (3), poskytla Ukrajině úvěry ve výši 1,2 miliardy EUR a byla vyplacena ve dvou splátkách ve výši 600 milionů EUR v březnu a květnu 2022.

| (4) | Mimořádná makrofinanční pomoc Unie ve výši až 1 miliardy EUR, poskytnutá podle rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/1201 (4), přinesla rychlou a naléhavou podporu ukrajinskému rozpočtu a byla v plné výši vyplacena ve dvou tranších ve dnech 1. a 2. srpna 2022. Tato pomoc přestavovala první fázi plánované mimořádné makrofinanční pomoci Ukrajině ve výši až 9 miliard EUR, kterou Komise oznámila ve svém sdělení ze dne 18. května 2022 nazvaném „Pomoc Ukrajině a její obnova“ a Evropská rada schválila ve dnech 23.–24. června 2022. |
| --- | --- |

(4)

Mimořádná makrofinanční pomoc Unie ve výši až 1 miliardy EUR, poskytnutá podle rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/1201 (4), přinesla rychlou a naléhavou podporu ukrajinskému rozpočtu a byla v plné výši vyplacena ve dvou tranších ve dnech 1. a 2. srpna 2022. Tato pomoc přestavovala první fázi plánované mimořádné makrofinanční pomoci Ukrajině ve výši až 9 miliard EUR, kterou Komise oznámila ve svém sdělení ze dne 18. května 2022 nazvaném „Pomoc Ukrajině a její obnova“ a Evropská rada schválila ve dnech 23.–24. června 2022.

| (5) | Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/1628 (5) představovalo další krok v provádění plánované mimořádné makrofinanční pomoci Unie. Stanovilo základ pro poskytnutí další částky až do výše 5 miliard EUR Ukrajině ve formě úvěrů za vysoce zvýhodněných podmínek, z nichž 2 miliardy EUR byly vyplaceny dne 18. října a zbývající 3 miliardy EUR mají být vyplaceny do konce roku 2022. |
| --- | --- |

(5)

Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/1628 (5) představovalo další krok v provádění plánované mimořádné makrofinanční pomoci Unie. Stanovilo základ pro poskytnutí další částky až do výše 5 miliard EUR Ukrajině ve formě úvěrů za vysoce zvýhodněných podmínek, z nichž 2 miliardy EUR byly vyplaceny dne 18. října a zbývající 3 miliardy EUR mají být vyplaceny do konce roku 2022.

| (6) | Nevyprovokovaná a neodůvodněná útočná válka Ruska proti Ukrajině od 24. února 2022 způsobila Ukrajině ztrátu přístupu na finanční trhy a výrazný pokles veřejných příjmů, zatímco veřejné výdaje na řešení humanitární situace a zachování kontinuity státních služeb výrazně vzrostly. V této velmi nejisté a nestabilní situaci nejlepší odhady potřeb financování Ukrajiny, které provedl Mezinárodní měnový fond (MMF) v létě 2022, poukazovaly na mimořádný nedostatek finančních prostředků ve výši přibližně 39 miliard USD v roce 2022, z čehož přibližně polovinu by bylo možné pokrýt díky mezinárodní pomoci. Rychlé poskytnutí makrofinanční pomoci Ukrajině ze strany Unie podle rozhodnutí (EU) 2022/1628 bylo vzhledem k mimořádným okolnostem považováno za vhodnou krátkodobou reakci na značná rizika pro makrofinanční stabilitu Ukrajiny. Další částka mimořádné makrofinanční pomoci ve výši až 5 miliard EUR podle uvedeného rozhodnutí měla podpořit makrofinanční stabilizaci Ukrajiny, posílit okamžitou odolnost země a podpořit její schopnost dosáhnout oživení, a tím přispět k udržitelnosti veřejného dluhu Ukrajiny a její schopnosti v konečném důsledku dostát svým finančním závazkům. |
| --- | --- |

(6)

Nevyprovokovaná a neodůvodněná útočná válka Ruska proti Ukrajině od 24. února 2022 způsobila Ukrajině ztrátu přístupu na finanční trhy a výrazný pokles veřejných příjmů, zatímco veřejné výdaje na řešení humanitární situace a zachování kontinuity státních služeb výrazně vzrostly. V této velmi nejisté a nestabilní situaci nejlepší odhady potřeb financování Ukrajiny, které provedl Mezinárodní měnový fond (MMF) v létě 2022, poukazovaly na mimořádný nedostatek finančních prostředků ve výši přibližně 39 miliard USD v roce 2022, z čehož přibližně polovinu by bylo možné pokrýt díky mezinárodní pomoci. Rychlé poskytnutí makrofinanční pomoci Ukrajině ze strany Unie podle rozhodnutí (EU) 2022/1628 bylo vzhledem k mimořádným okolnostem považováno za vhodnou krátkodobou reakci na značná rizika pro makrofinanční stabilitu Ukrajiny. Další částka mimořádné makrofinanční pomoci ve výši až 5 miliard EUR podle uvedeného rozhodnutí měla podpořit makrofinanční stabilizaci Ukrajiny, posílit okamžitou odolnost země a podpořit její schopnost dosáhnout oživení, a tím přispět k udržitelnosti veřejného dluhu Ukrajiny a její schopnosti v konečném důsledku dostát svým finančním závazkům.

| (7) | Unie, její členské státy a evropské finanční instituce od začátku útočné války Ruska proti Ukrajině uvolnily 19,7 miliardy EUR na podporu hospodářské, sociální a finanční odolnosti Ukrajiny. Tato částka kombinuje podporu z rozpočtu Unie ve výši 12,4 miliard EUR), včetně mimořádné makrofinanční pomoci a podpory Evropské investiční banky a Evropské banky pro obnovu a rozvoj, plně nebo částečně zaručené z rozpočtu Unie, jakož i další finanční podporu členských států ve výši 7,3 miliard EUR). |
| --- | --- |

(7)

Unie, její členské státy a evropské finanční instituce od začátku útočné války Ruska proti Ukrajině uvolnily 19,7 miliardy EUR na podporu hospodářské, sociální a finanční odolnosti Ukrajiny. Tato částka kombinuje podporu z rozpočtu Unie ve výši 12,4 miliard EUR), včetně mimořádné makrofinanční pomoci a podpory Evropské investiční banky a Evropské banky pro obnovu a rozvoj, plně nebo částečně zaručené z rozpočtu Unie, jakož i další finanční podporu členských států ve výši 7,3 miliard EUR).

| (8) | Rada dále rozhodla o opatřeních pomoci na podporu ukrajinských ozbrojených sil v rámci Evropského mírového nástroje ve výši 3,1 miliardy EUR podle rozhodnutí Rady (SZBP) 2021/509 (6) a o vojenské pomocné misi na podporu Ukrajiny s částkou 0,1 miliardy EUR určenou na krytí společných nákladů podle rozhodnutí Rady (SZBP) 2022/1968 (7). Unie a její členské státy rovněž poskytly bezprecedentní věcnou mimořádnou reakci prostřednictvím mechanismu civilní ochrany Unie podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/836 (8), což představuje největší mimořádnou operaci od vzniku tohoto mechanismu, a poskytuje Ukrajině a regionu miliony mimořádných prostředků. |
| --- | --- |

(8)

Rada dále rozhodla o opatřeních pomoci na podporu ukrajinských ozbrojených sil v rámci Evropského mírového nástroje ve výši 3,1 miliardy EUR podle rozhodnutí Rady (SZBP) 2021/509 (6) a o vojenské pomocné misi na podporu Ukrajiny s částkou 0,1 miliardy EUR určenou na krytí společných nákladů podle rozhodnutí Rady (SZBP) 2022/1968 (7). Unie a její členské státy rovněž poskytly bezprecedentní věcnou mimořádnou reakci prostřednictvím mechanismu civilní ochrany Unie podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/836 (8), což představuje největší mimořádnou operaci od vzniku tohoto mechanismu, a poskytuje Ukrajině a regionu miliony mimořádných prostředků.

| (9) | Evropská rada dne 23. června 2022 rozhodla o udělení statusu kandidátské země Ukrajině. Probíhající silná podpora Ukrajiny je pro Unii klíčovou prioritou. Jelikož škody způsobené útočnou válkou Ruska na ukrajinském hospodářství, občanech a podnicích jsou obrovské, probíhající silná podpora Ukrajině vyžaduje organizovaný kolektivní přístup stanovený v nástroji pro poskytování podpory Unie Ukrajině (makrofinanční pomoc +) zřízeném tímto nařízením (dále jen „nástroj“). |
| --- | --- |

(9)

Evropská rada dne 23. června 2022 rozhodla o udělení statusu kandidátské země Ukrajině. Probíhající silná podpora Ukrajiny je pro Unii klíčovou prioritou. Jelikož škody způsobené útočnou válkou Ruska na ukrajinském hospodářství, občanech a podnicích jsou obrovské, probíhající silná podpora Ukrajině vyžaduje organizovaný kolektivní přístup stanovený v nástroji pro poskytování podpory Unie Ukrajině (makrofinanční pomoc +) zřízeném tímto nařízením (dále jen „nástroj“).

| (10) | Útočná válka Ruska proti Ukrajině představuje strategickou geopolitickou hrozbu pro celou Unii a vyžaduje, aby členské státy byly silné a jednotné. Je proto nezbytné, aby podpora Unie byla poskytována rychle a aby se mohla se na cestě k budoucí obnově pružně a postupně přizpůsobovat potřebám, které vznikají v souvislosti s okamžitou pomocí a krátkodobou obnovou. |
| --- | --- |

(10)

Útočná válka Ruska proti Ukrajině představuje strategickou geopolitickou hrozbu pro celou Unii a vyžaduje, aby členské státy byly silné a jednotné. Je proto nezbytné, aby podpora Unie byla poskytována rychle a aby se mohla se na cestě k budoucí obnově pružně a postupně přizpůsobovat potřebám, které vznikají v souvislosti s okamžitou pomocí a krátkodobou obnovou.

| (11) | Obecným cílem nástroje je přispět k překlenutí nedostatku finančních prostředků na Ukrajině v roce 2023, zejména předvídatelným, nepřetržitým, řádným a včasným poskytováním vysoce zvýhodněné krátkodobé finanční pomoci ukrajinskému státnímu rozpočtu, včetně financování obnovy a počáteční podpory poválečné rekonstrukce, je-li to vhodné, s cílem podpořit Ukrajinu na její cestě k evropské integraci. |
| --- | --- |

(11)

Obecným cílem nástroje je přispět k překlenutí nedostatku finančních prostředků na Ukrajině v roce 2023, zejména předvídatelným, nepřetržitým, řádným a včasným poskytováním vysoce zvýhodněné krátkodobé finanční pomoci ukrajinskému státnímu rozpočtu, včetně financování obnovy a počáteční podpory poválečné rekonstrukce, je-li to vhodné, s cílem podpořit Ukrajinu na její cestě k evropské integraci.

| (12) | Aby bylo dosaženo obecného cíle nástroje, měla by být pomoc poskytnuta na podporu makrofinanční stability na Ukrajině a na zmírnění omezení v oblasti vnějšího financování Ukrajiny. Komise by měla provádět podporu v rámci nástroje v souladu s hlavními zásadami a cíli opatření, která byla přijata v rámci jednotlivých oblastí vnější činnosti, a dalšími relevantními politikami Unie. |
| --- | --- |

(12)

Aby bylo dosaženo obecného cíle nástroje, měla by být pomoc poskytnuta na podporu makrofinanční stability na Ukrajině a na zmírnění omezení v oblasti vnějšího financování Ukrajiny. Komise by měla provádět podporu v rámci nástroje v souladu s hlavními zásadami a cíli opatření, která byla přijata v rámci jednotlivých oblastí vnější činnosti, a dalšími relevantními politikami Unie.

| (13) | Mezi hlavní oblasti podpory v rámci nástroje by mělo patřit rovněž poskytování podpory na obnovu, opravy a údržbu kritických funkcí a infrastruktury, jakož i pomoc lidem v nouzi a nejvíce postiženým oblastem, pokud jde o materiální a sociální podporu, dočasné bydlení, výstavbu obytných budov a infrastruktury. |
| --- | --- |

(13)

Mezi hlavní oblasti podpory v rámci nástroje by mělo patřit rovněž poskytování podpory na obnovu, opravy a údržbu kritických funkcí a infrastruktury, jakož i pomoc lidem v nouzi a nejvíce postiženým oblastem, pokud jde o materiální a sociální podporu, dočasné bydlení, výstavbu obytných budov a infrastruktury.

| (14) | Nástroj by měl rovněž podpořit posílení kapacity ukrajinských orgánů pro přípravu na budoucí poválečnou obnovu a případně na počáteční přípravnou fázi předvstupního procesu, včetně posílení ukrajinských institucí, reformy a posílení účinnosti veřejné správy, jakož i transparentnosti, strukturálních reforem a řádné správy věcí veřejných na všech úrovních. |
| --- | --- |

(14)

Nástroj by měl rovněž podpořit posílení kapacity ukrajinských orgánů pro přípravu na budoucí poválečnou obnovu a případně na počáteční přípravnou fázi předvstupního procesu, včetně posílení ukrajinských institucí, reformy a posílení účinnosti veřejné správy, jakož i transparentnosti, strukturálních reforem a řádné správy věcí veřejných na všech úrovních.

| (15) | Nástroj podpoří vnější politiku Unie vůči Ukrajině. Komise a Evropská služba pro vnější činnost by měly v průběhu celé podpůrné operace úzce spolupracovat za účelem koordinace vnější politiky Unie a zajištění její ucelenosti. Podpora Ukrajině v rámci nástroje i nadále významně přispívá k uspokojení finančních potřeb Ukrajiny, jak je odhaduje MMF, Světová banka a další mezinárodní finanční instituce, s přihlédnutím ke schopnosti Ukrajiny financovat se z vlastních zdrojů. Při určování výše podpory se rovněž zohledňují očekávané finanční příspěvky od bilaterálních a multilaterálních dárců, jakož i dosavadní použití jiných unijních nástrojů vnějšího financování na Ukrajině a přidaná hodnota celkového zapojení Unie. |
| --- | --- |

(15)

Nástroj podpoří vnější politiku Unie vůči Ukrajině. Komise a Evropská služba pro vnější činnost by měly v průběhu celé podpůrné operace úzce spolupracovat za účelem koordinace vnější politiky Unie a zajištění její ucelenosti. Podpora Ukrajině v rámci nástroje i nadále významně přispívá k uspokojení finančních potřeb Ukrajiny, jak je odhaduje MMF, Světová banka a další mezinárodní finanční instituce, s přihlédnutím ke schopnosti Ukrajiny financovat se z vlastních zdrojů. Při určování výše podpory se rovněž zohledňují očekávané finanční příspěvky od bilaterálních a multilaterálních dárců, jakož i dosavadní použití jiných unijních nástrojů vnějšího financování na Ukrajině a přidaná hodnota celkového zapojení Unie.

| (16) | Situace na Ukrajině vyžaduje postupný přístup, kdy by nástroj zaměřený na makrofinanční stabilitu, jakož i na okamžitou pomoc a obnovu, měla doprovázet nepřetržitá podpora v rámci nástroje pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci – Globální Evropa zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/947 (9) a akcí humanitární pomoci podle nařízení Rady (ES) č. 1257/96 (10). |
| --- | --- |

(16)

Situace na Ukrajině vyžaduje postupný přístup, kdy by nástroj zaměřený na makrofinanční stabilitu, jakož i na okamžitou pomoc a obnovu, měla doprovázet nepřetržitá podpora v rámci nástroje pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci – Globální Evropa zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/947 (9) a akcí humanitární pomoci podle nařízení Rady (ES) č. 1257/96 (10).

| (17) | Toto nařízení by mělo stanovit zdroje, které jsou pro nástroj k dispozici na období od 1. ledna 2023 do 31. prosince 2023 s možností čerpání do 31. března 2024. Ve formě úvěrů by měla být k dispozici maximální částka 18 miliard EUR. Kromě toho by toto nařízení mělo stanovit subvenci úrokových sazeb pro období od 1. ledna 2023 do 31. prosince 2027. Aby bylo zajištěno pokrytí úrokových nákladů po dobu trvání úvěrů, měly by být příspěvky členských států po roce 2027 obnoveny a pokračovat jako vnější účelově vázané příjmy, pokud nebudou v budoucích víceletých finančních rámcích pokryty jinými prostředky. Z tohoto důvodu není vyloučena možnost, že příspěvky členských států budou prodlouženy i na období po roce 2027. |
| --- | --- |

(17)

Toto nařízení by mělo stanovit zdroje, které jsou pro nástroj k dispozici na období od 1. ledna 2023 do 31. prosince 2023 s možností čerpání do 31. března 2024. Ve formě úvěrů by měla být k dispozici maximální částka 18 miliard EUR. Kromě toho by toto nařízení mělo stanovit subvenci úrokových sazeb pro období od 1. ledna 2023 do 31. prosince 2027. Aby bylo zajištěno pokrytí úrokových nákladů po dobu trvání úvěrů, měly by být příspěvky členských států po roce 2027 obnoveny a pokračovat jako vnější účelově vázané příjmy, pokud nebudou v budoucích víceletých finančních rámcích pokryty jinými prostředky. Z tohoto důvodu není vyloučena možnost, že příspěvky členských států budou prodlouženy i na období po roce 2027.

| (18) | Toto nařízení by mělo členským státům umožnit, aby poskytly další zdroje jako vnější účelově vázané příjmy, které mají být provedeny v rámci memoranda o porozumění tohoto nástroje. Takovou možnost dodatečného příspěvku by měly mít rovněž zúčastněné třetí země a strany jako vnější účelově vázané příjmy v souladu s čl. 21 odst. 2 písm. d) a e) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (11) (dále jen „finanční nařízení“). Za účelem podpory synergií a doplňkovosti je vhodné umožnit, aby tyto dodatečné příspěvky členských států a zúčastněných třetích zemí a stran mohly být rovněž poskytnuty programům zřízeným podle nařízení (EU) 2021/947 a (ES) č. 1257/96 k financování opatření přispívajících k cílům tohoto nástroje. |
| --- | --- |

(18)

Toto nařízení by mělo členským státům umožnit, aby poskytly další zdroje jako vnější účelově vázané příjmy, které mají být provedeny v rámci memoranda o porozumění tohoto nástroje. Takovou možnost dodatečného příspěvku by měly mít rovněž zúčastněné třetí země a strany jako vnější účelově vázané příjmy v souladu s čl. 21 odst. 2 písm. d) a e) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (11) (dále jen „finanční nařízení“). Za účelem podpory synergií a doplňkovosti je vhodné umožnit, aby tyto dodatečné příspěvky členských států a zúčastněných třetích zemí a stran mohly být rovněž poskytnuty programům zřízeným podle nařízení (EU) 2021/947 a (ES) č. 1257/96 k financování opatření přispívajících k cílům tohoto nástroje.

| (19) | Dobrovolné příspěvky členských států by měly být neodvolatelné, bezpodmínečné a splatné na požádání. Za tímto účelem by měl členský stát uzavřít s Komisí dohodu o přiznání příspěvku ve smyslu čl. 22 odst. 2 finančního nařízení. Tato dohoda o přiznání příspěvku by měla zahrnovat příspěvek na subvenci úrokových sazeb a v případě, že si je členské státy přejí poskytnout, rovněž i další částky. |
| --- | --- |

(19)

Dobrovolné příspěvky členských států by měly být neodvolatelné, bezpodmínečné a splatné na požádání. Za tímto účelem by měl členský stát uzavřít s Komisí dohodu o přiznání příspěvku ve smyslu čl. 22 odst. 2 finančního nařízení. Tato dohoda o přiznání příspěvku by měla zahrnovat příspěvek na subvenci úrokových sazeb a v případě, že si je členské státy přejí poskytnout, rovněž i další částky.

| (20) | Podpora v rámci nástroje by měla být podmíněna tím, že Ukrajina bude i nadále respektovat účinné demokratické mechanismy a své instituce, včetně parlamentního systému založeného na pluralitě politických stran, a zásady právního státu a že zaručí dodržování lidských práv. |
| --- | --- |

(20)

Podpora v rámci nástroje by měla být podmíněna tím, že Ukrajina bude i nadále respektovat účinné demokratické mechanismy a své instituce, včetně parlamentního systému založeného na pluralitě politických stran, a zásady právního státu a že zaručí dodržování lidských práv.

| (21) | Podpora v rámci nástroje by měla být vázána na politické podmínky, které mají být stanoveny v memorandu o porozumění. Tyto podmínky by měly rovněž zahrnovat závazky k posílení hospodářské výkonnosti a odolnosti země, podnikatelského prostředí, usnadnění kritické rekonstrukce a řešení problémů v odvětví energetiky. |
| --- | --- |

(21)

Podpora v rámci nástroje by měla být vázána na politické podmínky, které mají být stanoveny v memorandu o porozumění. Tyto podmínky by měly rovněž zahrnovat závazky k posílení hospodářské výkonnosti a odolnosti země, podnikatelského prostředí, usnadnění kritické rekonstrukce a řešení problémů v odvětví energetiky.

| (22) | Politické podmínky by měly být doplněny přísnými požadavky na podávání zpráv, jejichž cílem je zajistit, aby byly finanční prostředky využívány efektivně, transparentně a odpovědně. |
| --- | --- |

(22)

Politické podmínky by měly být doplněny přísnými požadavky na podávání zpráv, jejichž cílem je zajistit, aby byly finanční prostředky využívány efektivně, transparentně a odpovědně.

| (23) | Vzhledem k situaci na Ukrajině je vhodné stanovit přezkum memoranda o porozumění v polovině období. |
| --- | --- |

(23)

Vzhledem k situaci na Ukrajině je vhodné stanovit přezkum memoranda o porozumění v polovině období.

| (24) | Podpora v rámci nástroje by měla být uvolněna na základě dodržení podmínek, uspokojivého provádění a pokroku při plnění politických podmínek. |
| --- | --- |

(24)

Podpora v rámci nástroje by měla být uvolněna na základě dodržení podmínek, uspokojivého provádění a pokroku při plnění politických podmínek.

| (25) | Je vhodné stanovit možnost přehodnotit finanční potřeby Ukrajiny a snížit, pozastavit nebo zrušit podporu, pokud se v průběhu období vyplácení podpory v rámci nástroje tyto potřeby oproti původním prognózám zásadně sníží. Je rovněž vhodné stanovit možnost pozastavit nebo zrušit výplaty v případě, že nejsou splněny požadavky pro uvolnění podpory v rámci nástroje. |
| --- | --- |

(25)

Je vhodné stanovit možnost přehodnotit finanční potřeby Ukrajiny a snížit, pozastavit nebo zrušit podporu, pokud se v průběhu období vyplácení podpory v rámci nástroje tyto potřeby oproti původním prognózám zásadně sníží. Je rovněž vhodné stanovit možnost pozastavit nebo zrušit výplaty v případě, že nejsou splněny požadavky pro uvolnění podpory v rámci nástroje.

| (26) | V kontextu naléhavých finančních potřeb Ukrajiny je vhodné organizovat finanční pomoc v rámci diverzifikované strategie financování stanovené v článku 220a finančního nařízení a zřízené uvedeným článkem jako jednotná metoda financování, která by měla zvýšit likviditu dluhopisů Unie a atraktivitu a nákladovou efektivnost emisí Unie. |
| --- | --- |

(26)

V kontextu naléhavých finančních potřeb Ukrajiny je vhodné organizovat finanční pomoc v rámci diverzifikované strategie financování stanovené v článku 220a finančního nařízení a zřízené uvedeným článkem jako jednotná metoda financování, která by měla zvýšit likviditu dluhopisů Unie a atraktivitu a nákladovou efektivnost emisí Unie.

| (27) | Vzhledem k obtížné situaci Ukrajiny způsobené útočnou válkou Ruska a s cílem podpořit Ukrajinu na cestě k dlouhodobé stabilitě je vhodné poskytnout Ukrajině úvěry za vysoce zvýhodněných podmínek s maximální dobou trvání 35 let a nezahájit splácení jistiny před rokem 2033. Je rovněž vhodné odchýlit se od čl. 220 odst. 5 písm. e) finančního nařízení a umožnit, aby Unie měla možnost hradit úrokové náklady a odpustit správní náklady, jež by jinak Ukrajina hradila. Subvence úrokových sazeb by měla být poskytnuta jako nástroj považovaný za vhodný k zajištění účinnosti podpory v rámci nástroje ve smyslu čl. 220 odst. 1 finančního nařízení. Měla by být financována z dodatečných dobrovolných příspěvků členských států a měla by být k dispozici postupně, jakmile vstoupí v platnost dohody s členskými státy. |
| --- | --- |

(27)

Vzhledem k obtížné situaci Ukrajiny způsobené útočnou válkou Ruska a s cílem podpořit Ukrajinu na cestě k dlouhodobé stabilitě je vhodné poskytnout Ukrajině úvěry za vysoce zvýhodněných podmínek s maximální dobou trvání 35 let a nezahájit splácení jistiny před rokem 2033. Je rovněž vhodné odchýlit se od čl. 220 odst. 5 písm. e) finančního nařízení a umožnit, aby Unie měla možnost hradit úrokové náklady a odpustit správní náklady, jež by jinak Ukrajina hradila. Subvence úrokových sazeb by měla být poskytnuta jako nástroj považovaný za vhodný k zajištění účinnosti podpory v rámci nástroje ve smyslu čl. 220 odst. 1 finančního nařízení. Měla by být financována z dodatečných dobrovolných příspěvků členských států a měla by být k dispozici postupně, jakmile vstoupí v platnost dohody s členskými státy.

| (28) | Mělo by být možné, aby Ukrajina mohla každoročně požádat o subvenci úrokových sazeb a odpuštění správních nákladů. |
| --- | --- |

(28)

Mělo by být možné, aby Ukrajina mohla každoročně požádat o subvenci úrokových sazeb a odpuštění správních nákladů.

| (29) | Odchylně od čl. 31 odst. 3 druhé věty nařízení (EU) 2021/947 by finanční závazek z úvěrů podle tohoto nařízení neměl být podporován zárukou pro vnější činnost. Podpora v rámci nástroje by měla představovat finanční pomoc ve smyslu čl. 220 odst. 1 finančního nařízení. Při zvažování finančních rizik a rozpočtového krytí by neměly být vytvářeny rezervy na finanční pomoc ve formě úvěrů podle tohoto nástroje a odchylně od čl. 211 odst. 1 finančního nařízení by neměla být stanovena žádná míra tvorby rezerv jako procento z částky uvedené v čl. 4 odst. 1 tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(29)

Odchylně od čl. 31 odst. 3 druhé věty nařízení (EU) 2021/947 by finanční závazek z úvěrů podle tohoto nařízení neměl být podporován zárukou pro vnější činnost. Podpora v rámci nástroje by měla představovat finanční pomoc ve smyslu čl. 220 odst. 1 finančního nařízení. Při zvažování finančních rizik a rozpočtového krytí by neměly být vytvářeny rezervy na finanční pomoc ve formě úvěrů podle tohoto nástroje a odchylně od čl. 211 odst. 1 finančního nařízení by neměla být stanovena žádná míra tvorby rezerv jako procento z částky uvedené v čl. 4 odst. 1 tohoto nařízení.

| (30) | Nařízení Rady (EU, Euratom) 2020/2093 (12) v současné době neumožňuje krytí finančních závazků vyplývajících z úvěrů v rámci tohoto nástroje. Až do jeho případné změny, která by jako záruku umožnila mobilizaci rozpočtových zdrojů nad rámec stropů víceletého finančního rámce (VFR) až do výše stropů uvedených v čl. 3 odst. 1 a 2 rozhodnutí Rady (EU, Euratom) 2020/2053 (13), je vhodné hledat alternativní řešení poskytující dodatečné zdroje. |
| --- | --- |

(30)

Nařízení Rady (EU, Euratom) 2020/2093 (12) v současné době neumožňuje krytí finančních závazků vyplývajících z úvěrů v rámci tohoto nástroje. Až do jeho případné změny, která by jako záruku umožnila mobilizaci rozpočtových zdrojů nad rámec stropů víceletého finančního rámce (VFR) až do výše stropů uvedených v čl. 3 odst. 1 a 2 rozhodnutí Rady (EU, Euratom) 2020/2053 (13), je vhodné hledat alternativní řešení poskytující dodatečné zdroje.

| (31) | Dobrovolné příspěvky členských států ve formě záruk byly shledány vhodným nástrojem k zajištění ochrany umožňující výpůjční a úvěrové operace podle tohoto nařízení. Záruky členských států by měly představovat vhodnou pojistku zajištující, že Unie bude schopna výpůjčky na podporu úvěrů podle tohoto nástroje splatit. |
| --- | --- |

(31)

Dobrovolné příspěvky členských států ve formě záruk byly shledány vhodným nástrojem k zajištění ochrany umožňující výpůjční a úvěrové operace podle tohoto nařízení. Záruky členských států by měly představovat vhodnou pojistku zajištující, že Unie bude schopna výpůjčky na podporu úvěrů podle tohoto nástroje splatit.

| (32) | Záruky poskytnuté členskými státy by se měly vztahovat na podporu v rámci nástroje ve formě úvěrů až do výše 18 000 000 000 EUR. Je důležité, aby členské státy dokončily příslušné vnitrostátní postupy s cílem poskytnout záruky jako záležitost nejvyšší priority. Vzhledem k naléhavosti situace by doba potřebná pro dokončení těchto postupů neměla opožďovat výplatu požadované finanční pomoci Ukrajině ve formě úvěrů podle tohoto nařízení. Současně by finanční podpora v rámci tohoto nástroje ve formě úvěrů měla být poskytována postupně, jakmile vstoupí v platnost záruky poskytnuté členskými státy. S ohledem na zásadu řádného finančního řízení a obezřetnosti by Komise měla úvěry sjednávat s náležitým ohledem na své úvěrové hodnocení. Podpora by však měla být k dispozici v plné výši až 18 000 000 000 EUR ode dne použitelnosti změny nařízení (EU, Euratom) 2020/2093, nebo aktu jej nahrazujícího, jež stanoví záruku za úvěry v rámci tohoto nástroje v rozpočtu Unie nad rámec stropů VFR a až do výše stropů uvedených v čl. 3 odst. 1 a 2 rozhodnutí (EU, Euratom) 2020/2053. |
| --- | --- |

(32)

Záruky poskytnuté členskými státy by se měly vztahovat na podporu v rámci nástroje ve formě úvěrů až do výše 18 000 000 000 EUR. Je důležité, aby členské státy dokončily příslušné vnitrostátní postupy s cílem poskytnout záruky jako záležitost nejvyšší priority. Vzhledem k naléhavosti situace by doba potřebná pro dokončení těchto postupů neměla opožďovat výplatu požadované finanční pomoci Ukrajině ve formě úvěrů podle tohoto nařízení. Současně by finanční podpora v rámci tohoto nástroje ve formě úvěrů měla být poskytována postupně, jakmile vstoupí v platnost záruky poskytnuté členskými státy. S ohledem na zásadu řádného finančního řízení a obezřetnosti by Komise měla úvěry sjednávat s náležitým ohledem na své úvěrové hodnocení. Podpora by však měla být k dispozici v plné výši až 18 000 000 000 EUR ode dne použitelnosti změny nařízení (EU, Euratom) 2020/2093, nebo aktu jej nahrazujícího, jež stanoví záruku za úvěry v rámci tohoto nástroje v rozpočtu Unie nad rámec stropů VFR a až do výše stropů uvedených v čl. 3 odst. 1 a 2 rozhodnutí (EU, Euratom) 2020/2053.

| (33) | Záruky členských států by měly být neodvolatelné, bezpodmínečné a na požádání. Tyto záruky by měly zajistit schopnost Unie splácet finanční prostředky vypůjčené na kapitálových trzích nebo od finančních institucí. Platnost záruk by měla skončit ke dni použitelnosti změny nařízení (EU, Euratom) 2020/2093, nebo aktu jej nahrazujícího, jež stanoví záruku za úvěry v rámci nástroje v rozpočtu Unie nad rámec stropů VFR a až do výše stropů uvedených v čl. 3 odst. 1 a 2 rozhodnutí (EU, Euratom) 2020/2053. Záruky by měly být uplatněny v případě, že Unie neobdrží od Ukrajiny včas platbu v souvislosti s úvěry v rámci tohoto nástroje, a to zejména v případě změn harmonogramu plateb z jakéhokoli důvodu, jakož i očekávaného i neočekávaného nesplacení. |
| --- | --- |

(33)

Záruky členských států by měly být neodvolatelné, bezpodmínečné a na požádání. Tyto záruky by měly zajistit schopnost Unie splácet finanční prostředky vypůjčené na kapitálových trzích nebo od finančních institucí. Platnost záruk by měla skončit ke dni použitelnosti změny nařízení (EU, Euratom) 2020/2093, nebo aktu jej nahrazujícího, jež stanoví záruku za úvěry v rámci nástroje v rozpočtu Unie nad rámec stropů VFR a až do výše stropů uvedených v čl. 3 odst. 1 a 2 rozhodnutí (EU, Euratom) 2020/2053. Záruky by měly být uplatněny v případě, že Unie neobdrží od Ukrajiny včas platbu v souvislosti s úvěry v rámci tohoto nástroje, a to zejména v případě změn harmonogramu plateb z jakéhokoli důvodu, jakož i očekávaného i neočekávaného nesplacení.

| (34) | Částky získané zpět v rámci smluv o úvěru v souvislosti s úvěry v rámci tohoto nástroje by měly být odchylně od čl. 211 odst. 4 písm. c) finančního nařízení vráceny členským státům, které vyhověly výzvě k plnění záruky. |
| --- | --- |

(34)

Částky získané zpět v rámci smluv o úvěru v souvislosti s úvěry v rámci tohoto nástroje by měly být odchylně od čl. 211 odst. 4 písm. c) finančního nařízení vráceny členským státům, které vyhověly výzvě k plnění záruky.

| (35) | Než Komise vyzve k plnění záruk poskytnutých členskými státy, měla by podle svého vlastního uvážení a odpovědnosti jakožto orgán Unie pověřený plněním souhrnného rozpočtu Unie v souladu s článkem 317 Smlouvy o fungování Evropské unie posoudit veškerá opatření dostupná v rámci diverzifikované strategie financování stanovené v článku 220a finančního nařízení v souladu s omezeními stanovenými v tomto nařízení. V rámci příslušné výzvy k plnění záruk by Komise měla členské státy o tomto posouzení případně informovat. |
| --- | --- |

(35)

Než Komise vyzve k plnění záruk poskytnutých členskými státy, měla by podle svého vlastního uvážení a odpovědnosti jakožto orgán Unie pověřený plněním souhrnného rozpočtu Unie v souladu s článkem 317 Smlouvy o fungování Evropské unie posoudit veškerá opatření dostupná v rámci diverzifikované strategie financování stanovené v článku 220a finančního nařízení v souladu s omezeními stanovenými v tomto nařízení. V rámci příslušné výzvy k plnění záruk by Komise měla členské státy o tomto posouzení případně informovat.

| (36) | Relativní podíl příspěvků každého členského státu (klíč pro příspěvky) na celkové zaručené částce by měl odpovídat relativním podílům členských států na celkovém hrubém národním důchodu (HND) Unie. Výzva k plnění záruk by měla být provedena v poměrné výši s uplatněním tohoto klíče pro příspěvky. Dokud nevstoupí v platnost všechny dohody o poskytnutí záruky mezi Komisí a členskými státy, měl by být klíč pro příspěvky dočasně úměrně upraven. |
| --- | --- |

(36)

Relativní podíl příspěvků každého členského státu (klíč pro příspěvky) na celkové zaručené částce by měl odpovídat relativním podílům členských států na celkovém hrubém národním důchodu (HND) Unie. Výzva k plnění záruk by měla být provedena v poměrné výši s uplatněním tohoto klíče pro příspěvky. Dokud nevstoupí v platnost všechny dohody o poskytnutí záruky mezi Komisí a členskými státy, měl by být klíč pro příspěvky dočasně úměrně upraven.

| (37) | Je vhodné, aby Komise a Ukrajina uzavřely smlouvu o úvěru za účelem úvěrové podpory v rámci podmínek stanovených v memorandu o porozumění. S cílem zajistit účinnou ochranu finančních zájmů Unie souvisejících s podporou v rámci nástroje by Ukrajina měla přijmout vhodná opatření ohledně prevence a potírání podvodů, korupce a jakýchkoli jiných nesrovnalostí souvisejících s touto podporou. Kromě toho by ve smlouvě o úvěru a v dohodě o financování mělo být stanoveno, že Komise bude provádět kontroly, Účetní dvůr bude provádět audity a Úřad evropského veřejného žalobce bude vykonávat své pravomoci v souladu s články 129 a 220 finančního nařízení. |
| --- | --- |

(37)

Je vhodné, aby Komise a Ukrajina uzavřely smlouvu o úvěru za účelem úvěrové podpory v rámci podmínek stanovených v memorandu o porozumění. S cílem zajistit účinnou ochranu finančních zájmů Unie souvisejících s podporou v rámci nástroje by Ukrajina měla přijmout vhodná opatření ohledně prevence a potírání podvodů, korupce a jakýchkoli jiných nesrovnalostí souvisejících s touto podporou. Kromě toho by ve smlouvě o úvěru a v dohodě o financování mělo být stanoveno, že Komise bude provádět kontroly, Účetní dvůr bude provádět audity a Úřad evropského veřejného žalobce bude vykonávat své pravomoci v souladu s články 129 a 220 finančního nařízení.

| (38) | Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž přispět k překlenutí nedostatku finančních prostředků na Ukrajině v roce 2023, a to zejména předvídatelným, nepřetržitým, řádným a včasným poskytováním vysoce zvýhodněné krátkodobé finanční pomoci ukrajinskému státnímu rozpočtu, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jej, z důvodu rozsahu a účinků tohoto nařízení, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné k dosažení tohoto cíle. |
| --- | --- |

(38)

Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž přispět k překlenutí nedostatku finančních prostředků na Ukrajině v roce 2023, a to zejména předvídatelným, nepřetržitým, řádným a včasným poskytováním vysoce zvýhodněné krátkodobé finanční pomoci ukrajinskému státnímu rozpočtu, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jej, z důvodu rozsahu a účinků tohoto nařízení, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné k dosažení tohoto cíle.

| (39) | Za účelem zajištění jednotných podmínek k uplatňování tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (14). |
| --- | --- |

(39)

Za účelem zajištění jednotných podmínek k uplatňování tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (14).

| (40) | Vzhledem k naléhavosti dané výjimečnými okolnostmi způsobenými nevyprovokovanou a neodůvodněnou útočnou válkou Ruska je vhodné stanovit výjimku ze lhůty osmi týdnů uvedené v článku 4 Protokolu č. 1 o úloze vnitrostátních parlamentů v Evropské unii, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii, Smlouvě o fungování Evropské unie a Smlouvě o založení Evropského společenství pro atomovou energii. |
| --- | --- |

(40)

Vzhledem k naléhavosti dané výjimečnými okolnostmi způsobenými nevyprovokovanou a neodůvodněnou útočnou válkou Ruska je vhodné stanovit výjimku ze lhůty osmi týdnů uvedené v článku 4 Protokolu č. 1 o úloze vnitrostátních parlamentů v Evropské unii, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii, Smlouvě o fungování Evropské unie a Smlouvě o založení Evropského společenství pro atomovou energii.

| (41) | S ohledem na situaci na Ukrajině by toto nařízení mělo vstoupit v platnost co nejdříve, a to prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie, |
| --- | --- |

(41)

S ohledem na situaci na Ukrajině by toto nařízení mělo vstoupit v platnost co nejdříve, a to prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

KAPITOLA I

PODPORA UKRAJINY ZE STRANY UNIE

ODDÍL 1

Obecná ustanovení

Článek 1

Předmět

1.   Tímto nařízením se zřizuje nástroj pro poskytování podpory Ukrajině ze strany Unie (makrofinanční pomoc +) (dále jen „nástroj“) ve formě úvěrů, nevratné podpory a subvence úrokových sazeb.

2.   Nařízení stanoví cíle nástroje, jeho financování, formy financování Unií v jeho rámci a pravidla pro poskytování tohoto financování.

Článek 2

Cíle nástroje

1.   Obecným cílem nástroje je poskytovat krátkodobou finanční pomoc Ukrajině předvídatelně, nepřetržitě, řádně a včas a financovat obnovu a případně počáteční podporu poválečné obnovy s cílem podpořit Ukrajinu na její cestě k evropské integraci.

2.   K dosažení obecného cíle podporují hlavní specifické cíle zejména:

| a) | makrofinanční stabilitu a zmírnění vnějších a vnitřních překážek bránících financování Ukrajiny; |
| --- | --- |

a)

makrofinanční stabilitu a zmírnění vnějších a vnitřních překážek bránících financování Ukrajiny;

| b) | program reforem zaměřený případně na počáteční přípravnou fázi předvstupního procesu, včetně posílení ukrajinských institucí, reformy a posílení efektivity veřejné správy, jakož i transparentnosti, strukturálních reforem a řádné správy věcí veřejných na všech úrovních; |
| --- | --- |

b)

program reforem zaměřený případně na počáteční přípravnou fázi předvstupního procesu, včetně posílení ukrajinských institucí, reformy a posílení efektivity veřejné správy, jakož i transparentnosti, strukturálních reforem a řádné správy věcí veřejných na všech úrovních;

| c) | obnovu kritických funkcí a infrastruktury a pomoc lidem v nouzi. |
| --- | --- |

c)

obnovu kritických funkcí a infrastruktury a pomoc lidem v nouzi.

Článek 3

Oblasti podpory

K dosažení svých cílů nástroj podporuje zejména tyto činnosti:

| a) | financování finančních potřeb Ukrajiny s cílem udržet makrofinanční stabilitu země; |
| --- | --- |

a)

financování finančních potřeb Ukrajiny s cílem udržet makrofinanční stabilitu země;

| b) | obnovu, například obnovování kritické infrastruktury, jako jsou energetická infrastruktura, vodohospodářské systémy, dopravní sítě, vnitrostátní silnice nebo mosty, nebo ve strategických hospodářských odvětvích a sociální infrastruktuře, jako jsou zdravotnická zařízení, školy a bydlení pro přesídlené osoby, včetně dočasného a sociálního bydlení; |
| --- | --- |

b)

obnovu, například obnovování kritické infrastruktury, jako jsou energetická infrastruktura, vodohospodářské systémy, dopravní sítě, vnitrostátní silnice nebo mosty, nebo ve strategických hospodářských odvětvích a sociální infrastruktuře, jako jsou zdravotnická zařízení, školy a bydlení pro přesídlené osoby, včetně dočasného a sociálního bydlení;

| c) | odvětvové a institucionální reformy, včetně protikorupčních a soudních reforem, dodržování zásad právního státu, řádné správy věcí veřejných a modernizace vnitrostátních a místních institucí; |
| --- | --- |

c)

odvětvové a institucionální reformy, včetně protikorupčních a soudních reforem, dodržování zásad právního státu, řádné správy věcí veřejných a modernizace vnitrostátních a místních institucí;

| d) | přípravu rekonstrukce Ukrajiny; |
| --- | --- |

d)

přípravu rekonstrukce Ukrajiny;

| e) | podporu sbližování právního rámce Ukrajiny s právním rámcem Unie a integrace Ukrajiny do jednotného trhu, jakož i posílení hospodářského rozvoje a zlepšení konkurenceschopnosti; |
| --- | --- |

e)

podporu sbližování právního rámce Ukrajiny s právním rámcem Unie a integrace Ukrajiny do jednotného trhu, jakož i posílení hospodářského rozvoje a zlepšení konkurenceschopnosti;

| f) | posílení správní kapacity Ukrajiny vhodnými prostředky, včetně využití technické pomoci. |
| --- | --- |

f)

posílení správní kapacity Ukrajiny vhodnými prostředky, včetně využití technické pomoci.

Článek 4

Dostupná podpora v rámci nástroje

1.   Podpora v rámci nástroje ve formě úvěrů je při dodržení článku 5 k dispozici ve výši až 18 000 000 000 EUR na období od 1. ledna 2023 do 31. prosince 2023 s možností čerpání do 31. března 2024.

Podpora se poskytuje postupně, jakmile vstoupí v platnost záruky členských států v souladu s čl. 5 odst. 4, přičemž nikdy nepřekročí částky kryté těmito dohodami o záruce.

Nicméně od data použitelnosti změny nařízení (EU, Euratom) 2020/2093, nebo aktu jej nahrazujícího, jež stanoví záruku za úvěry uvedené v prvním pododstavci tohoto odstavce v rámci rozpočtu Unie nad rámec stropů VFR a až do výše stropů uvedených v čl. 3 odst. 1 a 2 rozhodnutí (EU, Euratom) 2020/2053, se druhý pododstavec tohoto odstavce přestane uplatňovat a podpora uvedená v prvním pododstavci tohoto odstavce bude dostupná v plném rozsahu.

2.   Dodatečná podpora v rámci nástroje na období od 1. ledna 2023 do 31. prosince 2027 je rovněž k dispozici, při dodržení čl. 7 odst. 1, na pokrytí výdajů podle článku 17. Tato dodatečná podpora může být při dodržení čl. 7 odst. 1 k dispozici i po 31. prosinci 2027.

3.   Další částky, které jsou k dispozici v souladu s čl. 7 odst. 2 a 4 tohoto nařízení, mohou být realizovány jako nevratná podpora, pokud je tak stanoveno v memorandu o porozumění, které má být uzavřeno v souladu s článkem 9 tohoto nařízení nebo v souladu s nařízeními (EU) 2021/947 a (ES) č. 1257/96, na financování opatření k dosažení cílů uvedených v čl. 2 odst. 2 písm. b) až c) tohoto nařízení v souladu s pravidly uvedených nařízení.

4.   Částky uvedené v odstavci 3 mohou pokrývat podpůrné výdaje na provádění nástroje a na dosažení jeho cílů, včetně administrativní podpory spojené s přípravnými, návaznými, sledovacími, kontrolními, auditními a hodnoticími činnostmi nezbytnými pro provádění, jakož i výdaje v ústředí a v delegacích Unie na administrativní a koordinační podporu potřebnou pro nástroj a k řízení operací financovaných v rámci nástroje, včetně informačních a komunikačních činností a systémů informačních technologií na úrovni organizace.

Článek 5

Příspěvky ve formě záruk ze strany členských států

1.   Členské státy mohou přispět poskytnutím záruk až do celkové výše 18 000 000 000 EUR na podporu v rámci nástroje ve formě úvěrů uvedenou v čl. 4 odst. 1.

2.   Případné příspěvky členských států se poskytují formou neodvolatelných bezpodmínečných záruk na požádání prostřednictvím dohody o záruce, jež bude uzavřena s Komisí v souladu s článkem 6.

3.   Relativní podíl příspěvku dotyčného členského státu (klíč pro příspěvky) na částce uvedené v odstavci 1 tohoto článku odpovídá relativnímu podílu tohoto členského státu na celkovém HND Unie, jak vyplývá ze sloupce 1 tabulky 4 v části A („Financování ročního rozpočtu Unie, úvod“) okruhu Obecné příjmy stanoveného v souhrnném rozpočtu Unie na rozpočtový rok 2023, přijatém s konečnou platností dne 23. listopadu 2022.

4.   Záruky nabývají pro každý členský stát účinku dnem vstupu dohody o záruce mezi Komisí a dotyčným členským státem uvedené v článku 6 v platnost.

5.   Částky vyplývající z čerpání záruk představují vnější účelově vázané příjmy v souladu s čl. 21 odst. 2 písm. a) bodu ii) finančního nařízení na splacení finančních závazků z podpory v rámci nástroje ve formě úvěrů uvedené v čl. 4 odst. 1 tohoto nařízení.

6.   Než Komise vyzve k plnění záruk poskytnutých členskými státy, posoudí na základě vlastního uvážení a odpovědnosti veškerá opatření dostupná v rámci diverzifikované strategie financování stanovené v článku 220a finančního nařízení v souladu s omezeními stanovenými v tomto nařízení. Toto posouzení nemá vliv na neodvolatelnou a bezpodmínečnou povahu záruk poskytnutých podle odstavce 2 tohoto článku a jejich splatnost na požádání. V rámci výzvy k plnění záruk Komise členské státy o tomto posouzení případně informuje.

7.   Odchylně od čl. 211 odst. 4 písm. c) finančního nařízení částky získané zpět od Ukrajiny v souvislosti s podporou v rámci nástroje ve formě úvěrů uvedenou v čl. 4 odst. 1 tohoto nařízení budou dotčeným členským státům proplaceny až do výše čerpání záruky poskytnuté těmito členskými státy podle čl. 6 písm. a) tohoto nařízení.

Článek 6

Dohody o záruce

Komise uzavře s každým členským státem, který poskytuje záruku podle článku 5, dohodu o záruce. Tato dohoda stanoví pravidla, jimiž se záruka řídí a která jsou stejná pro všechny členské státy, a to zejména ustanovení, která:

| a) | stanoví povinnost členských států vyhovět výzvám k plnění záruk, které Komise učiní v souvislosti s podporou v rámci nástroje ve formě úvěrů uvedenou v čl. 4 odst. 1; |
| --- | --- |

a)

stanoví povinnost členských států vyhovět výzvám k plnění záruk, které Komise učiní v souvislosti s podporou v rámci nástroje ve formě úvěrů uvedenou v čl. 4 odst. 1;

| b) | zajistí, aby výzva k plnění záruk byla učiněna v poměrné výši, na základě uplatnění klíče pro příspěvky uvedeného v čl. 5 odst. 3. Klíč pro příspěvky se dočasně úměrně upraví, dokud nevstoupí v platnost všechny dohody o záruce mezi Komisí a členskými státy v souladu s čl. 5 odst. 4; |
| --- | --- |

b)

zajistí, aby výzva k plnění záruk byla učiněna v poměrné výši, na základě uplatnění klíče pro příspěvky uvedeného v čl. 5 odst. 3. Klíč pro příspěvky se dočasně úměrně upraví, dokud nevstoupí v platnost všechny dohody o záruce mezi Komisí a členskými státy v souladu s čl. 5 odst. 4;

| c) | stanoví, že čerpání záruk musí zajistit schopnost Unie splácet finanční prostředky vypůjčené podle čl. 16 odst. 1 na kapitálových trzích nebo od finančních institucí v případě, že dojde k nesplacení ze strany Ukrajiny, což zahrnuje i případné změny harmonogramu plateb z jakéhokoli důvodu, jakož i nesplacení, které bylo očekáváno či neočekáváno; |
| --- | --- |

c)

stanoví, že čerpání záruk musí zajistit schopnost Unie splácet finanční prostředky vypůjčené podle čl. 16 odst. 1 na kapitálových trzích nebo od finančních institucí v případě, že dojde k nesplacení ze strany Ukrajiny, což zahrnuje i případné změny harmonogramu plateb z jakéhokoli důvodu, jakož i nesplacení, které bylo očekáváno či neočekáváno;

| d) | zajistí, aby v případě, že členský stát zcela nebo zčásti nevyhoví výzvě k plnění záruky včas, měla Komise za účelem krytí části odpovídající dotčenému členskému státu právo učinit dodatečné výzvy k plnění záruk ze strany jiných členských států. Takové dodatečné výzvy se učiní úměrně k relativnímu podílu každého z ostatních členských států na HND Unie podle čl. 5 odst. 3 upravenému bez zohlednění relativního podílu dotčeného členského státu. Členský stát, který nevyhověl výzvě k plnění záruky, je i nadále odpovědný za její splnění a nese rovněž odpovědnost za veškeré náklady, které z toho vyplývají. Náhrada za dodatečné příspěvky se ostatním členským státům vyplatí z částek zpětně získaných Komisí od členského státu, který nevyhověl výzvě k plnění záruky. Záruka čerpaná od jednotlivých členských států je za všech okolností omezena celkovou výší záruky, jíž tento členský stát přispěl na základě dohody o záruce; |
| --- | --- |

d)

zajistí, aby v případě, že členský stát zcela nebo zčásti nevyhoví výzvě k plnění záruky včas, měla Komise za účelem krytí části odpovídající dotčenému členskému státu právo učinit dodatečné výzvy k plnění záruk ze strany jiných členských států. Takové dodatečné výzvy se učiní úměrně k relativnímu podílu každého z ostatních členských států na HND Unie podle čl. 5 odst. 3 upravenému bez zohlednění relativního podílu dotčeného členského státu. Členský stát, který nevyhověl výzvě k plnění záruky, je i nadále odpovědný za její splnění a nese rovněž odpovědnost za veškeré náklady, které z toho vyplývají. Náhrada za dodatečné příspěvky se ostatním členským státům vyplatí z částek zpětně získaných Komisí od členského státu, který nevyhověl výzvě k plnění záruky. Záruka čerpaná od jednotlivých členských států je za všech okolností omezena celkovou výší záruky, jíž tento členský stát přispěl na základě dohody o záruce;

| e) | se týkají platebních podmínek; |
| --- | --- |

e)

se týkají platebních podmínek;

| f) | zajistí, že platnost záruky skončí ke dni použitelnosti změny nařízení (EU, Euratom) 2020/2093, nebo aktu jej nahrazujícího, jež stanoví záruku za úvěry uvedené v čl. 4 odst. 1 tohoto nařízení v rámci rozpočtu Unie nad rámec stropů VFR a až do výše stropů uvedených v čl. 3 odst. 1 a 2 rozhodnutí (EU, Euratom) 2020/2053. |
| --- | --- |

f)

zajistí, že platnost záruky skončí ke dni použitelnosti změny nařízení (EU, Euratom) 2020/2093, nebo aktu jej nahrazujícího, jež stanoví záruku za úvěry uvedené v čl. 4 odst. 1 tohoto nařízení v rámci rozpočtu Unie nad rámec stropů VFR a až do výše stropů uvedených v čl. 3 odst. 1 a 2 rozhodnutí (EU, Euratom) 2020/2053.

Článek 7

Příspěvky členských států a třetích stran

1.   Členské státy mohou přispívat do nástroje částkami uvedenými v čl. 4 odst. 2. Relativní podíl příspěvku dotčeného členského státu na těchto částkách odpovídá relativnímu podílu tohoto členského státu na celkovém HND Unie. Pro příspěvky na rok n se relativní podíl založený na HND vypočítá jako podíl na celkovém HND Unie, jak vyplývá z příslušného sloupce příjmové části posledního ročního rozpočtu Unie nebo opravného ročního rozpočtu Unie přijatého na rok n–1.

Podpora v rámci nástroje podle tohoto odstavce je k dispozici pro jakoukoli částku stanovenou v dohodě mezi Komisí a příslušným členským státem poté, co tato dohoda vstoupí v platnost.

2.   Členské státy mohou do nástroje přispívat dalšími částkami podle čl. 4 odst. 3.

3.   Příspěvky uvedené v odstavcích 1 a 2 tohoto článku představují vnější účelově vázané příjmy v souladu s čl. 21 odst. 2 písm. a) bodem ii) finančního nařízení.

4.   Zúčastněné třetí země a strany mohou rovněž přispívat na nevratnou podporu v rámci nástroje dalšími částkami uvedenými v čl. 4 odst. 3 tohoto nařízení, zejména v souvislosti se specifickými cíli uvedenými v čl. 2 odst. 2 písm. b) a c) tohoto nařízení. Tyto příspěvky představují vnější účelově vázané příjmy v souladu s čl. 21 odst. 2 písm. d) a e) finančního nařízení.

ODDÍL 2

ODDÍL 2

Podmínky podpory v rámci nástroje

Podmínky podpory v rámci nástroje

Článek 8

Podmínka podpory v rámci nástroje

1.   Poskytnutí podpory z tohoto nástroje je podmíněno tím, že Ukrajina bude i nadále prosazovat a respektovat účinné demokratické mechanismy, včetně parlamentního systému založeného na pluralitě politických stran, a zásady právního státu a že zaručí dodržování lidských práv.

2.   Komise a Evropská služba pro vnější činnost sledují plnění podmínky stanovené v odstavci 1 po celou dobu poskytování podpory v rámci nástroje, zejména před vyplacením prostředků, přičemž v příslušných případech řádně zohlední pravidelnou zprávu Komise o rozšíření. Zohlední se rovněž situace na Ukrajině a důsledky tamního uplatňování stanného práva.

3.   Odstavce 1 a 2 tohoto článku se použijí v souladu s rozhodnutím Rady 2010/427/EU (15).

Článek 9

Memorandum o porozumění

1.   Komise uzavře s Ukrajinou memorandum o porozumění, v němž se stanoví zejména politické podmínky, orientační finanční plánování a požadavky na podávání zpráv podle článku 10, s nimiž má být podpora ze strany Unie v rámci nástroje spojena.

Politické podmínky jsou podle potřeby v kontextu celkové situace na Ukrajině spojeny s cíli uvedenými v článku 2 a jejich prováděním uvedeným v článku 3 a s podmínkou stanovenou v článku 8. Zahrnují závazek dodržovat zásady řádného finančního řízení se zaměřením na boj proti korupci, organizovanému zločinu a podvodům a na zamezení střetu zájmů a vytvoření transparentního a odpovědného rámce pro řízení obnovy a případně rekonstrukce.

2.   V polovině období může Komise memorandum o porozumění přezkoumat. Komise může na základě přezkumu memorandum o porozumění změnit.

3.   Memorandum o porozumění se přijímá a mění přezkumným postupem podle čl. 19 odst. 2.

Článek 10

Požadavky na podávání zpráv

1.   Požadavky na podávání zpráv pro Ukrajinu budou zahrnuty do memoranda o porozumění a zajistí zejména účinnost, transparentnost a odpovědnost za využívání podpory poskytované v rámci nástroje.

2.   Komise pravidelně ověřuje plnění požadavků na podávání zpráv a pokrok při plnění politických podmínek stanovených v memorandu o porozumění. Komise o výsledcích tohoto ověření informuje Evropský parlament a Radu.

ODDÍL 3

ODDÍL 3

Uvolnění podpory v rámci nástroje, posouzení a informační povinnosti

Uvolnění podpory v rámci nástroje, posouzení a informační povinnosti

Článek 11

Uvolnění podpory v rámci nástroje

1.   S výhradou požadavků uvedených v článku 12 poskytuje Komise podporu v rámci nástroje ve splátkách. Komise rozhodne o časovém rámci pro vyplacení každé splátky. Splátka může být vyplacena v jedné nebo více tranších.

2.   Uvolnění podpory v rámci nástroje řídí Komise na základě svého posouzení plnění politických podmínek obsažených v memorandu o porozumění.

Článek 12

Rozhodnutí o uvolnění podpory v rámci nástroje

1.   Ukrajina předloží žádost o finanční prostředky před vyplacením každé splátky spolu se zprávou v souladu s ustanoveními memoranda o porozumění.

2.   Komise rozhodne o uvolnění splátek na základě posouzení následujících požadavků:

| a) | dodržení podmínky stanovené v článku 8; |
| --- | --- |

a)

dodržení podmínky stanovené v článku 8;

| b) | uspokojivé plnění požadavků na podávání zpráv dohodnutých v memorandu o porozumění; |
| --- | --- |

b)

uspokojivé plnění požadavků na podávání zpráv dohodnutých v memorandu o porozumění;

| c) | uspokojivý pokrok při provádění politických podmínek stanovených v memorandu o porozumění. |
| --- | --- |

c)

uspokojivý pokrok při provádění politických podmínek stanovených v memorandu o porozumění.

3.   Před vyplacením maximální částky podpory v rámci nástroje Komise ověří splnění všech politických podmínek stanovených v memorandu o porozumění.

Článek 13

Snížení, pozastavení a zrušení podpory v rámci nástroje

1.   Pokud se finanční potřeby Ukrajiny během období vyplácení podpory Unie v rámci nástroje oproti původním prognózám zásadně sníží, může Komise výši podpory snížit, pozastavit nebo zrušit.

2.   Pokud nejsou splněny požadavky stanovené v čl. 12 odst. 2, Komise pozastaví nebo zruší vyplácení podpory v rámci nástroje.

Článek 14

Posouzení provádění podpory v rámci nástroje

Během provádění nástroje Komise prostřednictvím operativního posouzení, které může být provedeno společně s operativním posouzením podle rozhodnutí (EU) 2022/1201 a (EU) 2022/1628, posoudí řádnost ukrajinských finančních opatření, správních postupů a mechanismů vnitřní a vnější kontroly, které jsou pro podporu v rámci nástroje relevantní.

Článek 15

Informování Evropského parlamentu a Rady

Komise informuje Evropský parlament a Radu o vývoji týkajícím se podpory ze strany Unie v rámci nástroje, včetně jeho vyplácení a vývoje v oblasti operací uvedených v článku 11, a předkládá těmto institucím včas příslušné dokumenty. V případě pozastavení nebo zrušení podle čl. 13 odst. 2 neprodleně informuje o důvodech pozastavení nebo zrušení Evropský parlament a Radu.

KAPITOLA II

ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ PODPORY

ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ PODPORY

Článek 16

Výpůjční a úvěrové operace

1.   Za účelem financování podpory v rámci nástroje ve formě úvěrů je Komise zmocněna jménem Unie vypůjčit si potřebné finanční prostředky na kapitálových trzích nebo od finančních institucí v souladu s článkem 220a finančního nařízení.

2.   Podrobné podmínky podpory v rámci nástroje ve formě úvěrů se stanoví ve smlouvě o úvěru v souladu s článkem 220 finančního nařízení, která má být uzavřena mezi Komisí a Ukrajinou. Maximální doba trvání úvěrů je 35 let.

3.   Odchylně od čl. 31 odst. 3 druhé věty nařízení (EU) 2021/947 se makrofinanční pomoc poskytovaná Ukrajině ve formě úvěrů v rámci tohoto nástroje nepodporuje ze záruky pro vnější činnost.

K úvěrům podle tohoto nařízení se netvoří žádné rezervy a odchylně od čl. 211 odst. 1 finančního nařízení se nestanoví žádná míra tvorby rezerv v procentech z částky uvedené v čl. 4 odst. 1 tohoto nařízení.

Článek 17

Subvence úrokových sazeb

1.   Odchylně od čl. 220 odst. 5 písm. e) finančního nařízení a v závislosti na dostupných zdrojích může Unie nést náklady na úroky poskytnutím subvence úrokových sazeb a pokrytím správních nákladů souvisejících s půjčkami a úvěry, s výjimkou nákladů spojených s předčasným splacením úvěru, pokud jde o úvěry podle tohoto nařízení.

2.   Ukrajina může každý rok Unii požádat o subvence úrokových sazeb a pokrytí správních nákladů.

Článek 18

Dohoda o financování nevratné podpory

Podrobné podmínky nevratné podpory uvedené v čl. 4 odst. 3 tohoto nařízení se stanoví v dohodě o financování, kterou Komise uzavře s Ukrajinou. Odchylně od čl. 220 odst. 5 finančního nařízení obsahuje dohoda o financování pouze ustanovení uvedená v čl. 220 odst. 5 písm. a), b) a c) uvedeného nařízení. Dohoda o financování obsahuje ustanovení o ochraně finančních zájmů Unie, kontrolách, auditech, předcházení podvodům a jiným nesrovnalostem a o zpětném získávání finančních prostředků.

KAPITOLA III

SPOLEČNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

SPOLEČNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Článek 19

Postup projednávání ve výboru

1.   Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.

2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.

Článek 20

Výroční zpráva

1.   Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě posouzení provádění kapitoly I tohoto nařízení, včetně vyhodnocení tohoto provádění. Tato zpráva:

| a) | vyhodnotí, jakého pokroku bylo při provádění podpory Unie v rámci nástroje dosaženo; |
| --- | --- |

a)

vyhodnotí, jakého pokroku bylo při provádění podpory Unie v rámci nástroje dosaženo;

| b) | posoudí hospodářskou situaci a vyhlídky Ukrajiny, jakož i provádění požadavků a podmínek uvedených v oddíle 2 kapitoly I tohoto nařízení; |
| --- | --- |

b)

posoudí hospodářskou situaci a vyhlídky Ukrajiny, jakož i provádění požadavků a podmínek uvedených v oddíle 2 kapitoly I tohoto nařízení;

| c) | uvede souvislost mezi požadavky a podmínkami stanovenými v memorandu o porozumění, průběžnou makrofinanční situací Ukrajiny a rozhodnutími Komise o uvolnění splátek podpory v rámci nástroje. |
| --- | --- |

c)

uvede souvislost mezi požadavky a podmínkami stanovenými v memorandu o porozumění, průběžnou makrofinanční situací Ukrajiny a rozhodnutími Komise o uvolnění splátek podpory v rámci nástroje.

2.   Do dvou let od konce doby dostupnosti předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o hodnocení ex post, v níž vyhodnotí výsledky a účinnost dokončené podpory Unie v rámci nástroje a míru, do jaké přispěla k dosažení cílů této pomoci.

Článek 21

Závěrečná ustanovení

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

Ve ... dne ...

Za Evropský parlament

předsedkyně

Za Radu

předseda

---

(1)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 24. listopadu 2022 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a postoj Rady v prvním čtení ze dne 10. prosince 2022 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku). Postoj Evropského parlamentu ze dne ... (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku).

1

(2)  Dohoda o přidružení mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím pro atomovou energii a jejich členskými státy na jedné straně a Ukrajinou na straně druhé (Úř. věst. L 161, 29.5.2014, s. 3).

2

(3)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/313 ze dne 24. února 2022 o poskytnutí makrofinanční pomoci Ukrajině (Úř. věst. L 55, 28.2.2022, s. 4).

3

(4)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/1201 ze dne 12. července 2022 o poskytnutí mimořádné makrofinanční pomoci Ukrajině (Úř. věst. L 186, 13.7.2022, s. 1).

4

(5)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/1628 ze dne 20. září 2022 o poskytnutí mimořádné makrofinanční pomoci Ukrajině, navýšení společného rezervního fondu o záruky ze strany členských států a zvláštní rezervy na některé finanční závazky týkající se Ukrajiny, na které se poskytuje záruka podle rozhodnutí č. 466/2014/EU, a o změně rozhodnutí (EU) 2022/1201 (Úř. věst. L 245, 22.9.2022, s. 1).

5

(6)  Rozhodnutí Rady (SZBP) 2021/509 ze dne 22. března 2021 o zřízení Evropského mírového nástroje a o zrušení rozhodnutí (SZBP) 2015/528 (Úř. věst. L 102, 24.3.2021, s. 14).

6

(7)  Rozhodnutí Rady (SZBP) 2022/1968 ze dne 17. října 2022 o vojenské pomocné misi Evropské unie na podporu Ukrajiny (EUMAM Ukraine) (Úř. věst. L 270, 18.10.2022, s. 85).

7

(8)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/836 ze dne 20. května 2021, kterým se mění rozhodnutí č. 1313/2013/EU o mechanismu civilní ochrany Unie (Úř. věst. L 185, 26.5.2021, s. 1).

8

(9)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/947 ze dne 9. června 2021, kterým se zřizuje Nástroj pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci – Globální Evropa, mění a zrušuje rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 466/2014/EU a zrušují nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1601 a nařízení Rady (ES, Euratom) č. 480/2009 (Úř. věst. L 209, 14.6.2021, s. 1).

9

(10)  Nařízení Rady (ES) č. 1257/96 ze dne 20. června 1996 o humanitární pomoci (Úř. věst. L 163, 2.7.1996, s. 1).

10

(11)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie, mění nařízení (EU) č. 1296/2013, (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013, (EU) č. 1304/2013, (EU) č. 1309/2013, (EU) č. 1316/2013, (EU) č. 223/2014 a (EU) č. 283/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU a zrušuje nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 (Úř. věst. L 193, 30.7.2018, s. 1).

11

(12)  Nařízení Rady (EU, Euratom) 2020/2093 ze dne 17. prosince 2020, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2021–2027 (Úř. věst. L 433 I, 22.12.2020, s. 11).

12

(13)  Rozhodnutí Rady (EU, Euratom) 2020/2053 ze dne 14. prosince 2020 o systému vlastních zdrojů Evropské unie a o zrušení rozhodnutí 2014/335/EU, Euratom (Úř. věst. L 424, 15.12.2020, s. 1).

13

(14)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).

14

(15)  Rozhodnutí Rady 2010/427/EU ze dne 26. července 2010 o organizaci a fungování Evropské služby pro vnější činnost (Úř. věst. L 201, 3.8.2010, s. 30).

15

---

| 15.12.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 476/27 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 476/27

---

Odůvodnění Rady: Postoj Rady v prvním čtení (EU) č. 4/2022 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje nástroj pro poskytování podpory Ukrajině na rok 2023 (makrofinanční pomoc +)

(2022/C 476/04)

I.   ÚVOD

| 1. | Dne 9. listopadu 2022 předložila Komise návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje nástroj pro poskytování podpory Ukrajině na rok 2023 (makrofinanční pomoc +) (nástroj MFA+) (1). Obecným cílem nástroje MFA+ je poskytovat krátkodobou finanční pomoc předvídatelně, nepřetržitě, řádně a včas a financovat obnovu a případně počáteční podporu poválečné obnovy s cílem podpořit Ukrajinu na její cestě k evropské integraci. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Evropský parlament přijal postoj k nástroji MFA+ v prvním čtení na plenárním zasedání dne 24. listopadu 2022 (2), přičemž v návrhu Komise neprovedl žádné změny. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Pracovní skupina radů pro finanční věci se navrhovaným nástrojem MFA+ zabývala na zasedáních konaných ve dnech 15. listopadu 2022 a 8. prosince 2022 a dohodla se, že v návrhu Komise provede změny (3). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Výbor stálých zástupců dne 9. prosince 2022 postoj Rady v prvním čtení potvrdil a navrhl jej Radě k přijetí. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Rada dne 10. prosince 2022 v souladu s řádným legislativním postupem stanoveným v článku 294 SFEU přijala postoj v prvním čtení (4). |
| --- | --- |

5.

II.   CÍL

| 6. | Nařízení (EU, Euratom) 2020/2093 (5) (nařízení o víceletém finanční rámci) v současné době neumožňuje krytí finančních závazků vyplývajících z úvěrů v rámci nástroje MFA+. Z tohoto důvodu byl návrh na zřízení nástroje MFA+ součástí balíčku návrhů týkajících se financování podpory Ukrajině, společně s návrhem nařízení Rady, kterým se mění nařízení o víceletém finančním rámci (6), a návrhem nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU, Euratom) 2018/1046, pokud jde o zavedení diverzifikované strategie financování jako obecné výpůjční metody (7), předloženými Komisí.
  Vzhledem k tomu, že podle všeho není možné přijmout navrhovanou změnu nařízení o víceletém finančním rámci dostatečně včas, aby bylo možné pokrýt finanční závazek vyplývající z úvěrů v rámci nástroje MFA+, jak navrhuje Komise, je vhodné hledat alternativní řešení, které by umožnilo rychlé vyplacení finančních prostředků Ukrajině. |
| --- | --- |

6.

Vzhledem k tomu, že podle všeho není možné přijmout navrhovanou změnu nařízení o víceletém finančním rámci dostatečně včas, aby bylo možné pokrýt finanční závazek vyplývající z úvěrů v rámci nástroje MFA+, jak navrhuje Komise, je vhodné hledat alternativní řešení, které by umožnilo rychlé vyplacení finančních prostředků Ukrajině.

| 7. | Dobrovolné příspěvky členských států ve formě záruk byly shledány vhodným nástrojem k zajištění ochrany umožňující výpůjční a úvěrové operace v rámci nástroje MFA+. Záruky členských států by představovaly vhodnou pojistku zajištující, že Unie bude schopna výpůjčky na podporu úvěrů splatit. Platnost těchto dobrovolných záruk by skončila ke dni použitelnosti změny nařízení o víceletém finančním rámci nebo následného nařízení, jež stanoví záruku za úvěry na základě nástroje MFA+ v rámci rozpočtu Unie nad rámec stropů víceletého finančního rámce a až do výše stropů uvedených v čl. 3 odst. 1 a 2 rozhodnutí (EU, Euratom) 2020/2053. |
| --- | --- |

7.

III.   ANALÝZA POSTOJE RADY V PRVNÍM ČTENÍ

| 8. | Rada provedla změny v článku 4 a vložila dva nové články 5 a 6. Důvody těchto změn jsou vysvětleny v nových bodech odůvodnění 30 až 36. |
| --- | --- |

8.

a)   Dostupná podpora v rámci nástroje (článek 4)

| 9. | Podpora v rámci nástroje MFA+ by byla k dispozici postupně, jak by vstupovaly v platnost záruky členských států, aniž by byly překročeny částky, na které se dané dohody o zárukách vztahují. Platnost požadavku na postupné zpřístupňování podpory by však skončila ode dne použitelnosti změny nařízení o víceletém finančním rámci nebo následného nařízení, jež stanoví záruku za úvěry na základě nástroje MFA+ v rámci rozpočtu Unie nad rámec stropů víceletého finančního rámce a až do výše stropů uvedených v čl. 3 odst. 1 a 2 rozhodnutí (EU, Euratom) 2020/2053. |
| --- | --- |

9.

b)   Záruky členských států (články 5 a 6)

| 10. | Článek 5 stanoví možnost, aby členské státy na podporu v rámci nástroje MFA+ ve formě úvěrů poskytly neodvolatelné, bezpodmínečné a na požádání splatné záruky až do celkové výše 18 miliard EUR. Relativní podíl příspěvku členských států by odpovídal klíči HND. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Článek 6 stanoví hlavní rysy dohod o zárukách, které mají být uzavřeny mezi Komisí a členskými státy. |
| --- | --- |

11.

IV.   ZÁVĚR

| 12. | Postoj Rady v prvním čtení zachovává původní návrh Komise a zároveň přináší další prvky, které by umožnily včasné vyplacení finanční podpory Ukrajině, a to jak do přijetí příslušné změny víceletého finančního rámce, tak ode dne použitelnosti této změny. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  Dokument ST 14562/22.

(2)  Dokument PE-CONS 63/22.

(3)  Dokument 15231/22.

(4)  Dokument 15727/22.

(5)  Nařízení Rady (EU, Euratom) 2020/2093 ze dne 17. prosince 2020, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2021–2027 (Úř. věst. L 433 I, 22.12.2020, s. 11).

(6)  Dokument 14442/22.

(7)  Dokument 14443/22.

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 15.12.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 476/29 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 476/29

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

14. prosince 2022

(2022/C 476/05)

1 euro =

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,0649 |
| JPY | japonský jen | 143,68 |
| DKK | dánská koruna | 7,4392 |
| GBP | britská libra | 0,86118 |
| SEK | švédská koruna | 10,8638 |
| CHF | švýcarský frank | 0,9865 |
| ISK | islandská koruna | 150,90 |
| NOK | norská koruna | 10,3620 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 24,276 |
| HUF | maďarský forint | 406,63 |
| PLN | polský zlotý | 4,6810 |
| RON | rumunský lei | 4,9248 |
| TRY | turecká lira | 19,8579 |
| AUD | australský dolar | 1,5510 |
| CAD | kanadský dolar | 1,4441 |
| HKD | hongkongský dolar | 8,2751 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,6508 |
| SGD | singapurský dolar | 1,4349 |
| KRW | jihokorejský won | 1 379,99 |
| ZAR | jihoafrický rand | 18,2563 |
| CNY | čínský juan | 7,4009 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,5380 |
| IDR | indonéská rupie | 16 599,51 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,6765 |
| PHP | filipínské peso | 59,326 |
| RUB | ruský rubl | |
| THB | thajský baht | 36,851 |
| BRL | brazilský real | 5,6842 |
| MXN | mexické peso | 20,8635 |
| INR | indická rupie | 87,8435 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,0649

JPY

japonský jen

143,68

DKK

dánská koruna

7,4392

GBP

britská libra

0,86118

SEK

švédská koruna

10,8638

CHF

švýcarský frank

0,9865

ISK

islandská koruna

150,90

NOK

norská koruna

10,3620

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

24,276

HUF

maďarský forint

406,63

PLN

polský zlotý

4,6810

RON

rumunský lei

4,9248

TRY

turecká lira

19,8579

AUD

australský dolar

1,5510

CAD

kanadský dolar

1,4441

HKD

hongkongský dolar

8,2751

NZD

novozélandský dolar

1,6508

SGD

singapurský dolar

1,4349

KRW

jihokorejský won

1 379,99

ZAR

jihoafrický rand

18,2563

CNY

čínský juan

7,4009

HRK

chorvatská kuna

7,5380

IDR

indonéská rupie

16 599,51

MYR

malajsijský ringgit

4,6765

PHP

filipínské peso

59,326

RUB

ruský rubl

THB

thajský baht

36,851

BRL

brazilský real

5,6842

MXN

mexické peso

20,8635

INR

indická rupie

87,8435

---

(1)  Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

Účetní dvůr

| 15.12.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 476/30 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 476/30

---

Zvláštní zpráva 28/2022:

„Podpora na zmírnění rizik nezaměstnanosti v mimořádné situaci (SURE)“

(2022/C 476/06)

Evropský účetní dvůr zveřejnil zvláštní zprávu 28/2022: „Podpora na zmírnění rizik nezaměstnanosti v mimořádné situaci (SURE) – Financování z nástroje SURE přispělo k zachování pracovních míst během krize COVID-19, ale jeho plný dopad není znám“.

Zpráva je k dispozici přímo k nahlédnutí či stažení na internetové stránce Evropského účetního dvora: https://www.eca.europa.eu/cs/Pages/DocItem.aspx?did=62745

---

INFORMACE TÝKAJÍCÍ SE EVROPSKÉHO HOSPODÁŘSKÉHO PROSTORU

Kontrolní úřad ESVO

| 15.12.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 476/31 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 476/31

---

Sdělení Kontrolního úřadu ESVO o úrokových sazbách pro vracení státní podpory a o referenčních/diskontních sazbách, které platí pro státy ESVO od 1. září 2022

Zveřejněné v souladu s pravidly pro referenční a diskontní sazby stanovenými v části VII pokynů Kontrolního úřadu pro státní podporu a v článku 10 rozhodnutí Kontrolního úřadu č. 195/04/KOL ze dne 14. července 2004 (1)

(2022/C 476/07)

Základní sazby se vypočítávají v souladu s kapitolou o metodě stanovování referenčních a diskontních sazeb v pokynech Kontrolního úřadu pro státní podporu ve znění rozhodnutí Kontrolního úřadu č. 788/08/KOL ze dne 17. prosince 2008. Použitelné referenční sazby se vypočtou tak, že se k základní sazbě přičtou příslušné marže podle pokynů pro státní podporu.

Základní sazby jsou stanoveny takto:

| | Island | Lichtenštejnsko | Norsko |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. 9. 2022 – | 5,08 | –0,57 | 1,57 |

Island

Lichtenštejnsko

Norsko

1. 9. 2022 –

5,08

–0,57

1,57

---

(1)  Úř. věst. L 139, 25.5.2006, s. 37, a dodatek EHP k Úř. věst. č. 26/2006, 25.5.2006, s. 1.

---

| 15.12.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 476/32 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 476/32

---

Státní podpora – rozhodnutí nevznést námitky

(2022/C 476/08)

Kontrolní úřad ESVO nevznáší námitky vůči tomuto opatření státní podpory:

| Datum přijetí rozhodnutí | 7. září 2022 |
| --- | --- |
| Věc č. | 89101 |
| Rozhodnutí č. | 171/22/KOL |
| Stát ESVO | Norsko |
| | |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Norský režim kompenzací pro období po roce 2021 v souvislosti s emisemi CO2 |
| Právní základ | Nařízení, které přijme norské ministerstvo pro klima a životní prostředí
  Norský státní rozpočet, každoročně přijímaný parlamentem (Stortinget) |
| Druh opatření | Režim |
| Cíl | Ochrana životního prostředí |
| Forma podpory | Přímé dotace |
| Rozpočet | 2021: 3,65 miliardy NOK (odhad)
  Celkem: 101 miliard NOK (odhad) |
| Intenzita | Až 75 % |
| Doba trvání | 1. ledna 2021 — 31. prosince 2030 |
| Hospodářská odvětví | Odvětví a pododvětví uvedená v příloze I pokynů Kontrolního úřadu ESVO k některým opatřením státní podpory v souvislosti se systémem obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů po roce 2021 |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | The Norwegian Environment Agency P.O. Box 5672 Torgarden |
| N-7485 Trondheim |
| NORSKO |

Datum přijetí rozhodnutí

7. září 2022

Věc č.

89101

Rozhodnutí č.

171/22/KOL

Stát ESVO

Norsko

Název (a/nebo jméno příjemce)

Norský režim kompenzací pro období po roce 2021 v souvislosti s emisemi CO2

Právní základ

Nařízení, které přijme norské ministerstvo pro klima a životní prostředí

Norský státní rozpočet, každoročně přijímaný parlamentem (Stortinget)

Druh opatření

Režim

Cíl

Ochrana životního prostředí

Forma podpory

Přímé dotace

Rozpočet

2021: 3,65 miliardy NOK (odhad)

Celkem: 101 miliard NOK (odhad)

Intenzita

Až 75 %

Doba trvání

1. ledna 2021 — 31. prosince 2030

Hospodářská odvětví

Odvětví a pododvětví uvedená v příloze I pokynů Kontrolního úřadu ESVO k některým opatřením státní podpory v souvislosti se systémem obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů po roce 2021

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

The Norwegian Environment Agency P.O. Box 5672 Torgarden

N-7485 Trondheim

NORSKO

Další informace

Závazné znění rozhodnutí bez důvěrných údajů je k dispozici na internetových stránkách Kontrolního úřadu ESVO: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 15.12.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 476/33 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 476/33

---

Státní podpora – Rozhodnutí o přijetí vhodných opatření podle čl. 1 odst. 1 části I a čl. 19 odst. 1 části II protokolu 3 k Dohodě o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru navržených v souvislosti s přijetím nových pokynů ke státní podpoře investic v rámci rizikového financování

(2022/C 476/09)

Kontrolní úřad ESVO navrhl vhodná opatření, která byla přijata všemi státy ESVO, pokud jde o následující opatření státní podpory:

| Datum přijetí rozhodnutí | 7. září 2022 |
| --- | --- |
| Věc č. | 86868 |
| Rozhodnutí č. | 177/22/KOL |
| Stát ESVO | Všechny |
| Název | Rozhodnutí o přijetí vhodných opatření podle čl. 1 odst. 1 části I a čl. 19 odst. 1 části II protokolu 3 k Dohodě o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru navržených v souvislosti s přijetím nových pokynů ke státní podpoře investic v rámci rizikového financování |
| Právní základ | Dohoda o EHP, zejména články 61 až 63 a protokol 26;
  Dohoda mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora („Dohoda o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru“), zejména článek 24 a čl. 5 odst. 2 písm. a) a b);
  Protokol 3 k Dohodě o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru, zejména čl. 1 odst. 1 části I a čl. 19 odst. 1 části II |
| Druh opatření | Rozhodnutí o přijetí navržených vhodných opatření |
| Cíl | Zajistit, aby státy ESVO v případě potřeby změnily své stávající režimy podpory v oblasti rizikového financování tak, aby byly v souladu s novými pokyny ke státní podpoře investic v rámci rizikového financování |

Datum přijetí rozhodnutí

7. září 2022

Věc č.

86868

Rozhodnutí č.

177/22/KOL

Stát ESVO

Všechny

Název

Rozhodnutí o přijetí vhodných opatření podle čl. 1 odst. 1 části I a čl. 19 odst. 1 části II protokolu 3 k Dohodě o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru navržených v souvislosti s přijetím nových pokynů ke státní podpoře investic v rámci rizikového financování

Právní základ

Dohoda o EHP, zejména články 61 až 63 a protokol 26;

Dohoda mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora („Dohoda o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru“), zejména článek 24 a čl. 5 odst. 2 písm. a) a b);

Protokol 3 k Dohodě o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru, zejména čl. 1 odst. 1 části I a čl. 19 odst. 1 části II

Druh opatření

Rozhodnutí o přijetí navržených vhodných opatření

Cíl

Zajistit, aby státy ESVO v případě potřeby změnily své stávající režimy podpory v oblasti rizikového financování tak, aby byly v souladu s novými pokyny ke státní podpoře investic v rámci rizikového financování

Závazné znění rozhodnutí bez důvěrných údajů je k dispozici na internetových stránkách Kontrolního úřadu ESVO:

http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---