# Europeiska unionens C 361/20 s

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 361 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 65 årgången20 september 2022 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 361

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

65 årgången20 september 2022

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPAPARLAMENTETSESSIONEN 2022–2023Sammanträdena den 23–24 mars 2022ANTAGNA TEXTER | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

EUROPAPARLAMENTETSESSIONEN 2022–2023Sammanträdena den 23–24 mars 2022ANTAGNA TEXTER

1

---

| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| --- | --- |
| | RESOLUTIONER |
| | Europaparlamentet |
| | Torsdagen, 24 mars 2022 |
| 2022/C 361/01 | Europaparlamentets resolution av den 24 mars 2022 om behovet av en brådskande EU-handlingsplan för att trygga livsmedelsförsörjningen inom och utanför EU efter Rysslands invasion av Ukraina (2022/2593(RSP)) | 2 |
| 2022/C 361/02 | Europaparlamentets resolution av den 24 mars 2022 om den fleråriga budgetramen 2021–2027: Bekämpning av oligarkiska strukturer, skydd av EU:s medel mot bedrägerier och intressekonflikter (2020/2126(INI)) | 15 |

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Torsdagen, 24 mars 2022

2022/C 361/01

Europaparlamentets resolution av den 24 mars 2022 om behovet av en brådskande EU-handlingsplan för att trygga livsmedelsförsörjningen inom och utanför EU efter Rysslands invasion av Ukraina (2022/2593(RSP))

2

2022/C 361/02

Europaparlamentets resolution av den 24 mars 2022 om den fleråriga budgetramen 2021–2027: Bekämpning av oligarkiska strukturer, skydd av EU:s medel mot bedrägerier och intressekonflikter (2020/2126(INI))

15

---

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europaparlamentet |
| | Torsdagen, 24 mars 2022 |
| 2022/C 361/03 | Europaparlamentets beslut av den 24 mars 2022 om begäran om upphävande av Włodzimierz Cimoszewiczs immunitet (2021/2256(IMM)) | 26 |
| 2022/C 361/04 | Europaparlamentets beslut av den 24 mars 2022 om begäran om upphävande av Ioannis Lagos immunitet (2021/2225(IMM)) | 28 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Torsdagen, 24 mars 2022

2022/C 361/03

Europaparlamentets beslut av den 24 mars 2022 om begäran om upphävande av Włodzimierz Cimoszewiczs immunitet (2021/2256(IMM))

26

2022/C 361/04

Europaparlamentets beslut av den 24 mars 2022 om begäran om upphävande av Ioannis Lagos immunitet (2021/2225(IMM))

28

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | Europaparlamentet |
| | Torsdagen, 24 mars 2022 |
| 2022/C 361/05 | P9_TA(2022)0083Flyktingar i Europa: CARE ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 mars 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1303/2013 och förordning (EU) nr 223/2014 vad gäller sammanhållningspolitiska insatser för flyktingar i Europa (CARE) (COM(2022)0109 – C9-0057/2022 – 2022/0075(COD))P9_TC1-COD(2022)0075Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 24 mars 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om ändring av förordningarna (EU) nr 1303/2013 och (EU) nr 223/2014 vad gäller sammanhållningspolitiska insatser för flyktingar i Europa (CARE) | 30 |
| 2022/C 361/06 | P9_TA(2022)0084Mer flexibelt utnyttjande av medel inom ramen för förordningarna om Asyl-, migrations- och integrationsfonden mot bakgrund av kriget i Ukraina***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 mars 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 514/2014 om allmänna bestämmelser för asyl-, migrations- och integrationsfonden och om ett instrument för ekonomiskt stöd till polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering, om ändring av förordning (EU) nr 516/2014 om inrättande av asyl-, migrations- och integrationsfonden och om ändring av förordning (EU) 2021/1147 om inrättande av Asyl-, migrations- och integrationsfonden (COM(2022)0112 – C9-0056/2022 – 2022/0077(COD))P9_TC1-COD(2022)0077Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen av den 24 mars 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om ändring av förordningarna (EU) nr 514/2014 om allmänna bestämmelser för asyl-, migrations- och integrationsfonden och om ett instrument för ekonomiskt stöd till polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering, (EU) nr 516/2014 om inrättande av asyl-, migrations- och integrationsfonden och (EU) 2021/1147 om inrättande av Asyl-, migrations- och integrationsfonden | 31 |
| 2022/C 361/07 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 mars 2022 om rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Moldavien om operativa åtgärder som genomförs av Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån i Republiken Moldavien (07202/2022 – C9-0120/2022 – 2022/0087(NLE)) | 32 |
| 2022/C 361/08 | P9_TA(2022)0088En pilotordning för marknadsinfrastrukturer som baseras på teknik för distribuerade liggare ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 mars 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om en pilotordning för marknadsinfrastrukturer som baseras på teknik för distribuerade liggare (COM(2020)0594 – C9-0305/2020 – 2020/0267(COD))P9_TC1-COD(2020)0267Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 24 mars 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om en pilotordning för marknadsinfrastrukturer som baseras på teknik för distribuerade liggare och om ändring av förordningarna (EU) nr 600/2014 och (EU) nr 909/2014 samt direktiv 2014/65/EU | 33 |
| 2022/C 361/09 | P9_TA(2022)0089Förordningen om roaming (omarbetning) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 mars 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om roaming i allmänna mobila kommunikationsnät i unionen (omarbetning) (COM(2021)0085 – C9-0085/2021 – 2021/0045(COD))P9_TC1-COD(2021)0045Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 24 mars 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om roaming i allmänna mobilnät i unionen (omarbetning) | 34 |
| 2022/C 361/10 | P9_TA(2022)0090Makroekonomiskt stöd till Republiken Moldavien ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 mars 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om makroekonomiskt stöd till Republiken Moldavien (COM(2022)0004 – C9-0007/2022 – 2021/0438(COD))P9_TC1-COD(2021)0438Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 24 mars 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2022/... om makroekonomiskt stöd till Republiken Moldavien | 36 |
| 2022/C 361/11 | P9_TA(2022)0091Datoriserat system för gränsöverskridande elektroniskt uppgiftsutbyte i civilrättsliga och straffrättsliga ärenden (e-Codex-systemet) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 mars 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ett datoriserat system för kommunikation i gränsöverskridande civilrättsliga och straffrättsliga förfaranden (e-Codex-systemet) och om ändring av förordning (EU) 2018/1726 (COM(2020)0712 – C9-0389/2020 – 2020/0345(COD))P9_TC1-COD(2020)0345Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 24 mars 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om ett datoriserat system för gränsöverskridande elektroniskt utbyte av uppgifter på området civil- och straffrättsligt samarbete (e-Codex-systemet) och om ändring av förordning (EU) 2018/1726 | 37 |
| 2022/C 361/12 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 mars 2022 om rådets genomförandebeslut om inledande av automatiskt utbyte av DNA-uppgifter i Italien (14836/2021 – C9-0002/2022 – 2021/0806(CNS)) | 38 |
| 2022/C 361/13 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 mars 2022 om rådets genomförandebeslut om inledande av automatiskt utbyte av fingeravtrycksuppgifter i Italien (14837/2021 – C9-0003/2022 – 2021/0807(CNS)) | 39 |
| 2022/C 361/14 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 mars 2022 om rådets genomförandebeslut om inledande av automatiskt utbyte av uppgifter ur fordonsregister i Italien (14838/2021 – C9-0004/2022 – 2021/0808(CNS)) | 40 |
| 2022/C 361/15 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 mars 2022 om rådets genomförandebeslut om inledande av automatiskt utbyte av uppgifter ur fordonsregister i Grekland (14839/2021 – C9-0005/2022 – 2021/0809(CNS)) | 41 |
| 2022/C 361/16 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 mars 2022 om utkastet till rådets beslut om ingående, på unionens vägnar, av avtalet mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasilien om ändring av avtalet mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasilien om undantag från viseringskrav vid kortare vistelser för innehavare av vanliga pass (13448/2018 – C9-0416/2021 – 2018/0084(NLE)) | 42 |
| 2022/C 361/17 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 mars 2022 om utkastet till rådets beslut om ingående, på unionens vägnar, av avtalet mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasilien om ändring av avtalet mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasilien om undantag från viseringskravet vid kortare vistelser för innehavare av diplomatpass, tjänstepass eller officiella pass (13445/2018 – C9-0415/2021 – 2018/0086(NLE)) | 43 |
| 2022/C 361/18 | Europaparlamentets resolution av den 24 mars 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter för uppsagda arbetstagare efter en ansökan från Frankrike – EGF/2021/007 FR/Selecta (COM(2022)0035 – C9-0036/2022 – 2022/0023(BUD)) | 44 |

III   Förberedande akter

Europaparlamentet

Torsdagen, 24 mars 2022

2022/C 361/05

P9_TA(2022)0083Flyktingar i Europa: CARE ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 mars 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1303/2013 och förordning (EU) nr 223/2014 vad gäller sammanhållningspolitiska insatser för flyktingar i Europa (CARE) (COM(2022)0109 – C9-0057/2022 – 2022/0075(COD))P9_TC1-COD(2022)0075Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 24 mars 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om ändring av förordningarna (EU) nr 1303/2013 och (EU) nr 223/2014 vad gäller sammanhållningspolitiska insatser för flyktingar i Europa (CARE)

30

2022/C 361/06

P9_TA(2022)0084Mer flexibelt utnyttjande av medel inom ramen för förordningarna om Asyl-, migrations- och integrationsfonden mot bakgrund av kriget i Ukraina***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 mars 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 514/2014 om allmänna bestämmelser för asyl-, migrations- och integrationsfonden och om ett instrument för ekonomiskt stöd till polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering, om ändring av förordning (EU) nr 516/2014 om inrättande av asyl-, migrations- och integrationsfonden och om ändring av förordning (EU) 2021/1147 om inrättande av Asyl-, migrations- och integrationsfonden (COM(2022)0112 – C9-0056/2022 – 2022/0077(COD))P9_TC1-COD(2022)0077Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen av den 24 mars 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om ändring av förordningarna (EU) nr 514/2014 om allmänna bestämmelser för asyl-, migrations- och integrationsfonden och om ett instrument för ekonomiskt stöd till polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering, (EU) nr 516/2014 om inrättande av asyl-, migrations- och integrationsfonden och (EU) 2021/1147 om inrättande av Asyl-, migrations- och integrationsfonden

31

2022/C 361/07

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 mars 2022 om rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Moldavien om operativa åtgärder som genomförs av Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån i Republiken Moldavien (07202/2022 – C9-0120/2022 – 2022/0087(NLE))

32

2022/C 361/08

P9_TA(2022)0088En pilotordning för marknadsinfrastrukturer som baseras på teknik för distribuerade liggare ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 mars 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om en pilotordning för marknadsinfrastrukturer som baseras på teknik för distribuerade liggare (COM(2020)0594 – C9-0305/2020 – 2020/0267(COD))P9_TC1-COD(2020)0267Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 24 mars 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om en pilotordning för marknadsinfrastrukturer som baseras på teknik för distribuerade liggare och om ändring av förordningarna (EU) nr 600/2014 och (EU) nr 909/2014 samt direktiv 2014/65/EU

33

2022/C 361/09

P9_TA(2022)0089Förordningen om roaming (omarbetning) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 mars 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om roaming i allmänna mobila kommunikationsnät i unionen (omarbetning) (COM(2021)0085 – C9-0085/2021 – 2021/0045(COD))P9_TC1-COD(2021)0045Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 24 mars 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om roaming i allmänna mobilnät i unionen (omarbetning)

34

2022/C 361/10

P9_TA(2022)0090Makroekonomiskt stöd till Republiken Moldavien ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 mars 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om makroekonomiskt stöd till Republiken Moldavien (COM(2022)0004 – C9-0007/2022 – 2021/0438(COD))P9_TC1-COD(2021)0438Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 24 mars 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2022/... om makroekonomiskt stöd till Republiken Moldavien

36

2022/C 361/11

P9_TA(2022)0091Datoriserat system för gränsöverskridande elektroniskt uppgiftsutbyte i civilrättsliga och straffrättsliga ärenden (e-Codex-systemet) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 mars 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ett datoriserat system för kommunikation i gränsöverskridande civilrättsliga och straffrättsliga förfaranden (e-Codex-systemet) och om ändring av förordning (EU) 2018/1726 (COM(2020)0712 – C9-0389/2020 – 2020/0345(COD))P9_TC1-COD(2020)0345Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 24 mars 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om ett datoriserat system för gränsöverskridande elektroniskt utbyte av uppgifter på området civil- och straffrättsligt samarbete (e-Codex-systemet) och om ändring av förordning (EU) 2018/1726

37

2022/C 361/12

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 mars 2022 om rådets genomförandebeslut om inledande av automatiskt utbyte av DNA-uppgifter i Italien (14836/2021 – C9-0002/2022 – 2021/0806(CNS))

38

2022/C 361/13

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 mars 2022 om rådets genomförandebeslut om inledande av automatiskt utbyte av fingeravtrycksuppgifter i Italien (14837/2021 – C9-0003/2022 – 2021/0807(CNS))

39

2022/C 361/14

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 mars 2022 om rådets genomförandebeslut om inledande av automatiskt utbyte av uppgifter ur fordonsregister i Italien (14838/2021 – C9-0004/2022 – 2021/0808(CNS))

40

2022/C 361/15

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 mars 2022 om rådets genomförandebeslut om inledande av automatiskt utbyte av uppgifter ur fordonsregister i Grekland (14839/2021 – C9-0005/2022 – 2021/0809(CNS))

41

2022/C 361/16

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 mars 2022 om utkastet till rådets beslut om ingående, på unionens vägnar, av avtalet mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasilien om ändring av avtalet mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasilien om undantag från viseringskrav vid kortare vistelser för innehavare av vanliga pass (13448/2018 – C9-0416/2021 – 2018/0084(NLE))

42

2022/C 361/17

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 mars 2022 om utkastet till rådets beslut om ingående, på unionens vägnar, av avtalet mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasilien om ändring av avtalet mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasilien om undantag från viseringskravet vid kortare vistelser för innehavare av diplomatpass, tjänstepass eller officiella pass (13445/2018 – C9-0415/2021 – 2018/0086(NLE))

43

2022/C 361/18

Europaparlamentets resolution av den 24 mars 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter för uppsagda arbetstagare efter en ansökan från Frankrike – EGF/2021/007 FR/Selecta (COM(2022)0035 – C9-0036/2022 – 2022/0023(BUD))

44

---

| Teckenförklaring






  - | Samrådsförfarande |
| --- | --- |
| *** | Godkännandeförfarande |
| ***I | Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen) |
| ***II | Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen) |
| ***III | Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen) |

Teckenförklaring

*

Samrådsförfarande

***

Godkännandeförfarande

***I

Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen)

***II

Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen)

***III

Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baseras på den rättsliga grund som angetts i förslaget till akt.)

Parlamentets ändringsförslag:

Ny text markeras med
  fetkursiv stil
  . Textdelar som utgår markeras med symbolen ▌eller med genomstrykning. Textdelar som ersätts anges genom att ny text markeras med
  fetkursiv stil
  och text som utgår stryks eller markeras med genomstrykning.

fetkursiv stil

fetkursiv stil

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

20.9.2022

| 20.9.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 361/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 361/1

---

EUROPAPARLAMENTET

SESSIONEN 2022–2023

Sammanträdena den 23–24 mars 2022

ANTAGNA TEXTER

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Torsdagen, 24 mars 2022

| 20.9.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 361/2 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 361/2

---

P9_TA(2022)0099

Behovet av en brådskande EU-handlingsplan för att trygga livsmedelsförsörjningen inom och utanför EU efter Rysslands invasion av Ukraina

Europaparlamentets resolution av den 24 mars 2022 om behovet av en brådskande EU-handlingsplan för att trygga livsmedelsförsörjningen inom och utanför EU efter Rysslands invasion av Ukraina (2022/2593(RSP))

(2022/C 361/01)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Ryssland och Ukraina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Ryssland och Ukraina,

| — | med beaktande av uttalandena av den 16 och 24 februari 2022 från Europaparlamentets ledning om Ukraina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena av den 16 och 24 februari 2022 från Europaparlamentets ledning om Ukraina,

| — | med beaktande av uttalandet av den 24 februari 2022 från EU:s utrikesrepresentant på EU:s vägnar om Rysslands väpnade styrkors invasion av Ukraina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 24 februari 2022 från EU:s utrikesrepresentant på EU:s vägnar om Rysslands väpnade styrkors invasion av Ukraina,

| — | med beaktande av uttalandena av den 24 februari 2022 från Europeiska rådets ordförande och kommissionens ordförande om Rysslands exempellösa och oprovocerade militära aggression mot Ukraina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena av den 24 februari 2022 från Europeiska rådets ordförande och kommissionens ordförande om Rysslands exempellösa och oprovocerade militära aggression mot Ukraina,

| — | med beaktande av de senaste uttalandena från Ukrainas president och kommissionens ordförande om situationen i Ukraina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de senaste uttalandena från Ukrainas president och kommissionens ordförande om situationen i Ukraina,

| — | med beaktande av G7-gruppens uttalande av den 24 februari 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av G7-gruppens uttalande av den 24 februari 2022,

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 24 februari 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 24 februari 2022,

| — | med beaktande av artikel 39 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 39 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av sin resolution av den 1 mars 2022 om Rysslands aggression mot Ukraina (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 1 mars 2022 om Rysslands aggression mot Ukraina (1),

| — | med beaktande av uttalandet av den 10 mars 2022 från Europeiska rådets stats- och regeringschefer om Rysslands militära aggression mot Ukraina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 10 mars 2022 från Europeiska rådets stats- och regeringschefer om Rysslands militära aggression mot Ukraina,

| — | med beaktande av uttalandet av den 11 mars 2022 från mötet mellan jordbruksministrarna i G7 om Rysslands väpnade styrkors invasion av Ukraina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 11 mars 2022 från mötet mellan jordbruksministrarna i G7 om Rysslands väpnade styrkors invasion av Ukraina,

| — | med beaktande av Versaillesförklaringen från EU:s stats- och regeringschefer vid det informella mötet den 10–11 mars 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Versaillesförklaringen från EU:s stats- och regeringschefer vid det informella mötet den 10–11 mars 2022,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 november 2021 om beredskapsplanen för att trygga livsmedelsförsörjningen och livsmedelstryggheten i kristider (COM(2021)0689), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 november 2021 om beredskapsplanen för att trygga livsmedelsförsörjningen och livsmedelstryggheten i kristider (COM(2021)0689),

| — | med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Enligt FN-stadgan och folkrättens principer åtnjuter alla stater suverän likställdhet och måste i sina internationella förbindelser avhålla sig från hot om eller bruk av våld mot någon stats territoriella integritet eller politiska oberoende. |
| --- | --- |

A.

Enligt FN-stadgan och folkrättens principer åtnjuter alla stater suverän likställdhet och måste i sina internationella förbindelser avhålla sig från hot om eller bruk av våld mot någon stats territoriella integritet eller politiska oberoende.

| B. | Den 24 februari 2022 inledde Ryssland en oprovocerad och omotiverad invasion av Ukraina. |
| --- | --- |

B.

Den 24 februari 2022 inledde Ryssland en oprovocerad och omotiverad invasion av Ukraina.

| C. | Livsmedelsproduktion och tillgång till livsmedel bör inte användas som ett geopolitiskt vapen. |
| --- | --- |

C.

Livsmedelsproduktion och tillgång till livsmedel bör inte användas som ett geopolitiskt vapen.

| D. | Rådet har antagit en första uppsättning sanktioner mot Ryssland, däribland riktade individuella sanktioner, ekonomiska och finansiella sanktioner och handelsbegränsningar, och fortsätter att förbereda ytterligare sanktioner i nära samordning med transatlantiska allierade och andra likasinnade internationella partner. |
| --- | --- |

D.

Rådet har antagit en första uppsättning sanktioner mot Ryssland, däribland riktade individuella sanktioner, ekonomiska och finansiella sanktioner och handelsbegränsningar, och fortsätter att förbereda ytterligare sanktioner i nära samordning med transatlantiska allierade och andra likasinnade internationella partner.

| E. | Denna situation och de legitima sanktioner som införts mot Ryssland kommer tillsammans att avsevärt störa de globala jordbruks- fiskeri- och vattenbruksmarknaderna i tillägg till covid-19-krisen och de nyligen väsentligt ökade priserna på insatsvaror. Detta gäller särskilt marknaderna för spannmål och vegetabiliska oljor – med tanke på att Ukrainas och Rysslands andel av världshandeln är runt 30 % för vete, 32 % för korn, 17 % för majs, över 50 % för solrosolja och 20 % för solrosfrön – samt tillgången till gödselmedel och de insatsvaror som krävs för produktion av gödselmedel. |
| --- | --- |

E.

Denna situation och de legitima sanktioner som införts mot Ryssland kommer tillsammans att avsevärt störa de globala jordbruks- fiskeri- och vattenbruksmarknaderna i tillägg till covid-19-krisen och de nyligen väsentligt ökade priserna på insatsvaror. Detta gäller särskilt marknaderna för spannmål och vegetabiliska oljor – med tanke på att Ukrainas och Rysslands andel av världshandeln är runt 30 % för vete, 32 % för korn, 17 % för majs, över 50 % för solrosolja och 20 % för solrosfrön – samt tillgången till gödselmedel och de insatsvaror som krävs för produktion av gödselmedel.

| F. | Bland den civila infrastruktur som skadats märks hamnarna vid Svarta havet, vilket totalblockerat handeln sjöledes och hindrat exporten av viktiga jordbruksprodukter till olika regioner, däribland EU. |
| --- | --- |

F.

Bland den civila infrastruktur som skadats märks hamnarna vid Svarta havet, vilket totalblockerat handeln sjöledes och hindrat exporten av viktiga jordbruksprodukter till olika regioner, däribland EU.

| G. | Efter Rysslands annektering av Krim och de därpå följande sanktionerna vidtog kommissionen och medlemsstaterna flera åtgärder för att motverka de negativa konsekvenserna för jordbruks- , fiskeri- och vattenbruksmarknaderna i EU. |
| --- | --- |

G.

Efter Rysslands annektering av Krim och de därpå följande sanktionerna vidtog kommissionen och medlemsstaterna flera åtgärder för att motverka de negativa konsekvenserna för jordbruks- , fiskeri- och vattenbruksmarknaderna i EU.

| H. | Krigsoperationerna i Ukraina hindrar den interna rörligheten för varor, särskilt livsmedel, foder och andra jordbruksprodukter, och har också tillfälligt stoppat krossningen av oljeväxter och föranlett exportlicenskrav för vissa grödor, vilket vållat allvarlig livsmedelsbrist i Ukraina samt brist på lager tillgängliga för utskeppning till andra länder, med därav följande och överhängande risk för geopolitisk instabilitet. |
| --- | --- |

H.

Krigsoperationerna i Ukraina hindrar den interna rörligheten för varor, särskilt livsmedel, foder och andra jordbruksprodukter, och har också tillfälligt stoppat krossningen av oljeväxter och föranlett exportlicenskrav för vissa grödor, vilket vållat allvarlig livsmedelsbrist i Ukraina samt brist på lager tillgängliga för utskeppning till andra länder, med därav följande och överhängande risk för geopolitisk instabilitet.

| I. | I konflikten har man bland annat riktat in sig på kritisk jordbruksinfrastruktur, däribland för transport och lagring, vilket får betydande regionala konsekvenser. Bombning, granatbeskjutning och klusterbomber i krigssituationer skadar jordbruksmarken och lemlästar dem som försöker återgå till att bruka marken, och gör den obrukbar i åratal när minröjning utförs och ammunition upptäcks och desarmeras eller förstörs. |
| --- | --- |

I.

I konflikten har man bland annat riktat in sig på kritisk jordbruksinfrastruktur, däribland för transport och lagring, vilket får betydande regionala konsekvenser. Bombning, granatbeskjutning och klusterbomber i krigssituationer skadar jordbruksmarken och lemlästar dem som försöker återgå till att bruka marken, och gör den obrukbar i åratal när minröjning utförs och ammunition upptäcks och desarmeras eller förstörs.

| J. | Skörden 2022 i Ukraina kan inte äga rum eftersom jordbrukare och jordbruksarbetare har flytt för sina liv eller försvarar sitt land, och jordbruksföretagen är för allvarligt skadade för att årets produktion ska kunna ske som vanligt. |
| --- | --- |

J.

Skörden 2022 i Ukraina kan inte äga rum eftersom jordbrukare och jordbruksarbetare har flytt för sina liv eller försvarar sitt land, och jordbruksföretagen är för allvarligt skadade för att årets produktion ska kunna ske som vanligt.

| K. | Ukraina står för 11 % av världens vetemarknad, 16 % av kornet, 15 % av majsen, 16 % av rapsen, 50 % av solrosoljan, 9 % av handeln med solrosfrön och 61 % av världens solroskakor. För Ryssland är dessa siffror 20 % (vete), 16 % (korn), 2 % (majs), 3 % (raps) och 20 % (solroskakor). |
| --- | --- |

K.

Ukraina står för 11 % av världens vetemarknad, 16 % av kornet, 15 % av majsen, 16 % av rapsen, 50 % av solrosoljan, 9 % av handeln med solrosfrön och 61 % av världens solroskakor. För Ryssland är dessa siffror 20 % (vete), 16 % (korn), 2 % (majs), 3 % (raps) och 20 % (solroskakor).

| L. | Ukraina har blivit en viktig leverantör till EU, eftersom landet är den främsta leverantören av majs (i genomsnitt 9,2 megaton – 57 % av leveranserna), raps (2 megaton – 42 % av EU:s import i volym), solrosfrön (0,1 megaton – 15 %) och solroskakor (1,3 megaton – 47 % av importen) och i mindre utsträckning vete (1 megaton – 30 % av importen). Ryssland är också en, om än inte lika, viktig leverantör till EU av vete (0,5 megaton – 11 %), men huvudsakligen av rapskakor (0,2 megaton – 50 %), solroskakor (0,9 megaton – 34 %) och solrosfrön (0,3 megaton – 35 %). |
| --- | --- |

L.

Ukraina har blivit en viktig leverantör till EU, eftersom landet är den främsta leverantören av majs (i genomsnitt 9,2 megaton – 57 % av leveranserna), raps (2 megaton – 42 % av EU:s import i volym), solrosfrön (0,1 megaton – 15 %) och solroskakor (1,3 megaton – 47 % av importen) och i mindre utsträckning vete (1 megaton – 30 % av importen). Ryssland är också en, om än inte lika, viktig leverantör till EU av vete (0,5 megaton – 11 %), men huvudsakligen av rapskakor (0,2 megaton – 50 %), solroskakor (0,9 megaton – 34 %) och solrosfrön (0,3 megaton – 35 %).

| M. | Redan före den ryska invasionen av Ukraina steg priserna på de globala jordbruksmarknaderna, delvis på grund av effekterna av klimatkrisen och effekterna av covid-19-pandemin. Stigande energipriser i Europa får stora konsekvenser för jordbruk, fiske och vattenbruk, med ökade gödselmedelspriser och högre energikostnader för jordbrukare. |
| --- | --- |

M.

Redan före den ryska invasionen av Ukraina steg priserna på de globala jordbruksmarknaderna, delvis på grund av effekterna av klimatkrisen och effekterna av covid-19-pandemin. Stigande energipriser i Europa får stora konsekvenser för jordbruk, fiske och vattenbruk, med ökade gödselmedelspriser och högre energikostnader för jordbrukare.

| N. | Sedan konflikten bröt ut har världsmarknadspriserna på jordbruksprodukter redan stigit kraftigt (mellan + 5 % och + 10 % beroende på produkten), vilket innebär att de närmar sig priserna under regleringsåret 2007–2008. |
| --- | --- |

N.

Sedan konflikten bröt ut har världsmarknadspriserna på jordbruksprodukter redan stigit kraftigt (mellan + 5 % och + 10 % beroende på produkten), vilket innebär att de närmar sig priserna under regleringsåret 2007–2008.

| O. | Enligt uppskattningar från FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) skulle det globala försörjningsgapet till följd av en plötslig och kraftig minskning av de två ländernas export av spannmål och solrosfrö kunna driva de internationella livsmedels- och foderpriserna långt över sina redan höga nivåer. |
| --- | --- |

O.

Enligt uppskattningar från FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) skulle det globala försörjningsgapet till följd av en plötslig och kraftig minskning av de två ländernas export av spannmål och solrosfrö kunna driva de internationella livsmedels- och foderpriserna långt över sina redan höga nivåer.

| P. | EU inte bara importerar vete utan exporterar det också, särskilt till länderna i Mellanöstern och Nordafrika, dit cirka 6 miljoner ton vete exporteras årligen. Dessa länder förlitar sig först och främst på Ryssland och Ukraina, och sedan på EU. |
| --- | --- |

P.

EU inte bara importerar vete utan exporterar det också, särskilt till länderna i Mellanöstern och Nordafrika, dit cirka 6 miljoner ton vete exporteras årligen. Dessa länder förlitar sig först och främst på Ryssland och Ukraina, och sedan på EU.

| Q. | Syftena med den gemensamma fiskeripolitiken och den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) är bland annat att förse EU-marknaden med livsmedel med högt näringsvärde, göra EU mer självförsörjande på livsmedel samt säkerställa att livsmedlen når konsumenterna till rimliga priser. Covid-19-pandemin och nu den ryska invasionen av Ukraina har gjort det ännu mer uppenbart att livsmedelstryggheten i EU behöver stärkas och beroendet av import av insatsvaror från en enda eller alltför få leverantörer utanför EU minskas. |
| --- | --- |

Q.

Syftena med den gemensamma fiskeripolitiken och den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) är bland annat att förse EU-marknaden med livsmedel med högt näringsvärde, göra EU mer självförsörjande på livsmedel samt säkerställa att livsmedlen når konsumenterna till rimliga priser. Covid-19-pandemin och nu den ryska invasionen av Ukraina har gjort det ännu mer uppenbart att livsmedelstryggheten i EU behöver stärkas och beroendet av import av insatsvaror från en enda eller alltför få leverantörer utanför EU minskas.

| R. | Vid det första mötet i den nyinrättade expertgruppen för den europeiska mekanismen för beredskap och insatser vid livsmedelsförsörjningskriser, vilket hölls av kommissionen den 9 mars 2022, diskuterades hur livsmedelsförsörjningen kan tryggas samt konsekvenserna av de höjda energi- och insatsvarupriserna och av kriget i Ukraina. Denna mekanism syftar till att öka krisberedskapen genom att förbättra samordningen och utbytet av bästa praxis. |
| --- | --- |

R.

Vid det första mötet i den nyinrättade expertgruppen för den europeiska mekanismen för beredskap och insatser vid livsmedelsförsörjningskriser, vilket hölls av kommissionen den 9 mars 2022, diskuterades hur livsmedelsförsörjningen kan tryggas samt konsekvenserna av de höjda energi- och insatsvarupriserna och av kriget i Ukraina. Denna mekanism syftar till att öka krisberedskapen genom att förbättra samordningen och utbytet av bästa praxis.

| S. | EU är i hög grad beroende av ryska fossila bränslen. Cirka 90 % av den gas som används i EU är importerad, och Ryssland tillhandahöll 45 % av denna import på olika nivåer till EU-medlemsstaterna under 2021. Ryssland var också Europas största leverantör av olja med 27 %, mer än tre gånger mer än den näst största (Norge). Detta externa beroende av energi påverkar direkt jordbruksproduktionen. |
| --- | --- |

S.

EU är i hög grad beroende av ryska fossila bränslen. Cirka 90 % av den gas som används i EU är importerad, och Ryssland tillhandahöll 45 % av denna import på olika nivåer till EU-medlemsstaterna under 2021. Ryssland var också Europas största leverantör av olja med 27 %, mer än tre gånger mer än den näst största (Norge). Detta externa beroende av energi påverkar direkt jordbruksproduktionen.

| T. | Priserna på energi, insatsvaror och livsmedel ökar alla till följd av konflikten, vilket innebär att allt fler människor riskerar att drabbas av fattigdom (utöver de 97 miljoner människor som redan är i riskzonen). Det behövs därför sociala åtgärder för att hjälpa producenter och konsumenter att hantera dessa effekter. |
| --- | --- |

T.

Priserna på energi, insatsvaror och livsmedel ökar alla till följd av konflikten, vilket innebär att allt fler människor riskerar att drabbas av fattigdom (utöver de 97 miljoner människor som redan är i riskzonen). Det behövs därför sociala åtgärder för att hjälpa producenter och konsumenter att hantera dessa effekter.

| U. | Livsmedelstrygghet innebär inte bara att det finns livsmedel att få, utan omfattar enligt FAO även rätten till mat och tillgången till näringsriktig kost för alla. |
| --- | --- |

U.

Livsmedelstrygghet innebär inte bara att det finns livsmedel att få, utan omfattar enligt FAO även rätten till mat och tillgången till näringsriktig kost för alla.

| V. | Det oprovocerade och orättfärdiga ryska anfallskrigets effekter på livsmedelsförsörjningen har förvärrat den redan allvarliga situation som orsakats av covid-19, den exceptionella torkan i södra EU, klimatförändringarna och förlusten av biologisk mångfald. Denna kris får både direkta och indirekta konsekvenser för de jordbruks- och vattenbruksbaserade livsmedelssektorerna. |
| --- | --- |

V.

Det oprovocerade och orättfärdiga ryska anfallskrigets effekter på livsmedelsförsörjningen har förvärrat den redan allvarliga situation som orsakats av covid-19, den exceptionella torkan i södra EU, klimatförändringarna och förlusten av biologisk mångfald. Denna kris får både direkta och indirekta konsekvenser för de jordbruks- och vattenbruksbaserade livsmedelssektorerna.

| W. | EU måste inte bara bli mer oberoende på strategiska områden som försvar eller energiförsörjning, utan måste också genomgående kunna trygga livsmedelsförsörjningen genom att öka motståndskraften inom sektorer där EU är långtifrån självförsörjande. Krisen i Ukraina visar än en gång att livsmedelstrygghet inte är någon självklarhet. Den europeiska livsmedelsproduktionen bör betraktas som en strategisk sektor. |
| --- | --- |

W.

EU måste inte bara bli mer oberoende på strategiska områden som försvar eller energiförsörjning, utan måste också genomgående kunna trygga livsmedelsförsörjningen genom att öka motståndskraften inom sektorer där EU är långtifrån självförsörjande. Krisen i Ukraina visar än en gång att livsmedelstrygghet inte är någon självklarhet. Den europeiska livsmedelsproduktionen bör betraktas som en strategisk sektor.

| X. | Europeiska EU bygger på solidaritetsprinciperna, och om EU inte agerar nu så kommer de mest utsatta att drabbas hårdast. |
| --- | --- |

X.

Europeiska EU bygger på solidaritetsprinciperna, och om EU inte agerar nu så kommer de mest utsatta att drabbas hårdast.

| Y. | Denna kris får både direkta och indirekta konsekvenser för de jordbruks- och vattenbruksbaserade livsmedelssektorerna och dessa konsekvenser sammanhänger med avbrottet i handelsutbytet med Ryssland och Ukraina och de indirekta följderna därav för prisvolatiliteten och produktionskostnaderna. |
| --- | --- |

Y.

Denna kris får både direkta och indirekta konsekvenser för de jordbruks- och vattenbruksbaserade livsmedelssektorerna och dessa konsekvenser sammanhänger med avbrottet i handelsutbytet med Ryssland och Ukraina och de indirekta följderna därav för prisvolatiliteten och produktionskostnaderna.

| Z. | Prishöjningarna på energi, bränsle, gödselmedel, råvaror och jordbruksprodukter har stor inverkan på de jordbruks- och vattenbruksbaserade livsmedelssektorerna, vilket leder till en brant ökning av produktionskostnaderna, äventyrar produktionskontinuiteten och kan leda till störningar i leveranskedjan. |
| --- | --- |

Z.

Prishöjningarna på energi, bränsle, gödselmedel, råvaror och jordbruksprodukter har stor inverkan på de jordbruks- och vattenbruksbaserade livsmedelssektorerna, vilket leder till en brant ökning av produktionskostnaderna, äventyrar produktionskontinuiteten och kan leda till störningar i leveranskedjan.

| AA. | Ryssland är Europas sjätte största handelspartner sett till värdet av EU:s export av jordbruksbaserade livsmedel (2). Handelsstörningarna och de sanktioner som införts kommer att kräva begränsningsåtgärder, bland annat upprättandet av alternativa marknader för EU:s jordbruksprodukter. |
| --- | --- |

AA.

Ryssland är Europas sjätte största handelspartner sett till värdet av EU:s export av jordbruksbaserade livsmedel (2). Handelsstörningarna och de sanktioner som införts kommer att kräva begränsningsåtgärder, bland annat upprättandet av alternativa marknader för EU:s jordbruksprodukter.

| AB. | Livsmedelskriser kan framkallas av spekulation med livsmedel. |
| --- | --- |

AB.

Livsmedelskriser kan framkallas av spekulation med livsmedel.

| AC. | Ryssland är en ledande exportör av syntetiska kvävegödselmedel och dess komponenter, och Belarus är en betydande exportör av kaliumbaserade gödselmedel. Priserna på kvävegödselmedel är starkt beroende av naturgaspriserna, en produkt där Ryssland har stora marknadsandelar. Ryssland meddelade den 4 mars 2022 att exporten av mineralgödselmedel skulle avbrytas till följd av landets invasion av Ukraina. |
| --- | --- |

AC.

Ryssland är en ledande exportör av syntetiska kvävegödselmedel och dess komponenter, och Belarus är en betydande exportör av kaliumbaserade gödselmedel. Priserna på kvävegödselmedel är starkt beroende av naturgaspriserna, en produkt där Ryssland har stora marknadsandelar. Ryssland meddelade den 4 mars 2022 att exporten av mineralgödselmedel skulle avbrytas till följd av landets invasion av Ukraina.

| AD. | Förutom att EU i hög grad är beroende av import av gödselmedel från Ryssland, kommer unionens beroende av import av fossilbaserad energi för gödselmedelsproduktionen och av kaliumkarbonat från Belarus att leda till en betydande leveransstörning vid en tidpunkt då gödselmedelspriserna har ökat med 142 % under det senaste året och energi och gödselmedel står för 20 % av jordbrukarnas produktionskostnader (3). Gasen står för 60–80 % av produktionskostnaderna för viktiga kvävehaltiga gödselmedel (4). De höga gaspriserna har redan medfört att vissa gödselmedelsproducenter har stängt sina anläggningar tillfälligt. Det har redan hänt att gödselmedelsföretag har varit tvungna att avböja order från jordbrukare på grund av att de saknar insatsvaror. |
| --- | --- |

AD.

Förutom att EU i hög grad är beroende av import av gödselmedel från Ryssland, kommer unionens beroende av import av fossilbaserad energi för gödselmedelsproduktionen och av kaliumkarbonat från Belarus att leda till en betydande leveransstörning vid en tidpunkt då gödselmedelspriserna har ökat med 142 % under det senaste året och energi och gödselmedel står för 20 % av jordbrukarnas produktionskostnader (3). Gasen står för 60–80 % av produktionskostnaderna för viktiga kvävehaltiga gödselmedel (4). De höga gaspriserna har redan medfört att vissa gödselmedelsproducenter har stängt sina anläggningar tillfälligt. Det har redan hänt att gödselmedelsföretag har varit tvungna att avböja order från jordbrukare på grund av att de saknar insatsvaror.

| AE. | Många gödselmedel framställs från organiska näringsämnen, men dessa produkter används för närvarande inte som ersättning för kemiska gödselmedel. Om de användes mer skulle EU:s beroende av kemiska gödselmedel kunna minskas, såsom det förutsätts i målen för den gröna given. Användningen av bearbetad stallgödsel, bioträkol och frass skulle kunna minska jordbrukarnas kostnader för gödselmedel. |
| --- | --- |

AE.

Många gödselmedel framställs från organiska näringsämnen, men dessa produkter används för närvarande inte som ersättning för kemiska gödselmedel. Om de användes mer skulle EU:s beroende av kemiska gödselmedel kunna minskas, såsom det förutsätts i målen för den gröna given. Användningen av bearbetad stallgödsel, bioträkol och frass skulle kunna minska jordbrukarnas kostnader för gödselmedel.

| AF. | Bränslepriset har ökat avsevärt i EU och har i flera medlemsstater blivit så högt som aldrig förr. Om det fortsätter så här kommer jordbrukare och fiskare att hamna i en ekonomiskt ohållbar situation. Exempelvis kommer fiskefartyg inte att kunna gå ut till havs, eftersom fisket kostar mer än det inbringar. |
| --- | --- |

AF.

Bränslepriset har ökat avsevärt i EU och har i flera medlemsstater blivit så högt som aldrig förr. Om det fortsätter så här kommer jordbrukare och fiskare att hamna i en ekonomiskt ohållbar situation. Exempelvis kommer fiskefartyg inte att kunna gå ut till havs, eftersom fisket kostar mer än det inbringar.

| AG. | Fiskeri- och vattenbrukssektorn och beredningssektorn i EU tillverkar högkvalitativa fisk- och skaldjursprodukter som spelar en viktig roll för att trygga världens livsmedelsförsörjning. Fiskerisektorn har sedan länge hjälpt till att förse konsumenter i EU med högkvalitativa produkter som uppfyller stränga normer vad gäller näringsvärde och livsmedelssäkerhet och är nu en av de världsledande när det gäller hållbarhet. |
| --- | --- |

AG.

Fiskeri- och vattenbrukssektorn och beredningssektorn i EU tillverkar högkvalitativa fisk- och skaldjursprodukter som spelar en viktig roll för att trygga världens livsmedelsförsörjning. Fiskerisektorn har sedan länge hjälpt till att förse konsumenter i EU med högkvalitativa produkter som uppfyller stränga normer vad gäller näringsvärde och livsmedelssäkerhet och är nu en av de världsledande när det gäller hållbarhet.

| AH. | Trygg livsmedelsförsörjning förutsätter en välfungerande europeisk inre marknad. Den ungerska regeringen har nyligen beslutat att förbjuda all export av spannmål till följd av den ryska invasionen av Ukraina. Detta strider både mot landets fördragsenliga skyldigheter och mot solidariteten inom EU. |
| --- | --- |

AH.

Trygg livsmedelsförsörjning förutsätter en välfungerande europeisk inre marknad. Den ungerska regeringen har nyligen beslutat att förbjuda all export av spannmål till följd av den ryska invasionen av Ukraina. Detta strider både mot landets fördragsenliga skyldigheter och mot solidariteten inom EU.

| AI. | Påverkan på livsmedelspriserna i konsumentledet måste ses i sitt sammanhang, nämligen att covid-19-pandemin redan hade medfört prisökningar innan kriget började. I januari 2022 var kostnaden för livsmedel i EU 4,7 % högre än samma månad året innan (5). I många medlemsstater, särskilt i Central- och Östeuropa, ökar livsmedelspriserna ännu mer. |
| --- | --- |

AI.

Påverkan på livsmedelspriserna i konsumentledet måste ses i sitt sammanhang, nämligen att covid-19-pandemin redan hade medfört prisökningar innan kriget började. I januari 2022 var kostnaden för livsmedel i EU 4,7 % högre än samma månad året innan (5). I många medlemsstater, särskilt i Central- och Östeuropa, ökar livsmedelspriserna ännu mer.

| AJ. | Att foderförråden töms kommer att få svåra konsekvenser för många djurhållare. Flera medlemsstater har angett att de med nuvarande priser riskerar att ha tömt sina foderförråd före påsk. |
| --- | --- |

AJ.

Att foderförråden töms kommer att få svåra konsekvenser för många djurhållare. Flera medlemsstater har angett att de med nuvarande priser riskerar att ha tömt sina foderförråd före påsk.

| AK. | Viktiga samverkansvinster måste uppnås och behållas också efter den nuvarande krisen. Bland dessa märks hållbara jordbruksmetoder som förbättrar jordbeskaffenheten och därigenom produktiviteten, samt andra ekosystemfunktioner och -tjänster, bland annat koldioxidbindning och vattenkvalitetsreglering. EU:s produktion och konsumtion av livsmedel, drycker och andra jordbruksprodukter bör vara konsekvent med EU:s politik och åtaganden, inbegripet FN:s mål för hållbar utveckling och Parisavtalet, för att säkerställa en stabil balans mellan hållbarhetens tre pelare. |
| --- | --- |

AK.

Viktiga samverkansvinster måste uppnås och behållas också efter den nuvarande krisen. Bland dessa märks hållbara jordbruksmetoder som förbättrar jordbeskaffenheten och därigenom produktiviteten, samt andra ekosystemfunktioner och -tjänster, bland annat koldioxidbindning och vattenkvalitetsreglering. EU:s produktion och konsumtion av livsmedel, drycker och andra jordbruksprodukter bör vara konsekvent med EU:s politik och åtaganden, inbegripet FN:s mål för hållbar utveckling och Parisavtalet, för att säkerställa en stabil balans mellan hållbarhetens tre pelare.

| AL. | Det är oerhört viktigt att på kort sikt åtgärda problemet med matsvinn i alla delar av leveranskedjan i syfte att minska trycket på livsmedelsförsörjningen i Europa, särskilt med tanke på att 88 miljoner ton livsmedel kastas bort i EU varje år, med tillhörande kostnader som uppskattas till omkring 143 miljarder euro. Att ta itu med matsvinnet med hjälp av åtgärder dels för att uppnå målet att minska matsvinnet i EU med 30 procent senast 2025 och med 50 procent senast 2030 jämfört med utgångsläget 2014, dels för att få bort onödiga lagstiftningshinder för omarbetning av avfall till organiska gödselmedel, skulle ha en omedelbar positiv effekt på livsmedelstryggheten i EU. |
| --- | --- |

AL.

Det är oerhört viktigt att på kort sikt åtgärda problemet med matsvinn i alla delar av leveranskedjan i syfte att minska trycket på livsmedelsförsörjningen i Europa, särskilt med tanke på att 88 miljoner ton livsmedel kastas bort i EU varje år, med tillhörande kostnader som uppskattas till omkring 143 miljarder euro. Att ta itu med matsvinnet med hjälp av åtgärder dels för att uppnå målet att minska matsvinnet i EU med 30 procent senast 2025 och med 50 procent senast 2030 jämfört med utgångsläget 2014, dels för att få bort onödiga lagstiftningshinder för omarbetning av avfall till organiska gödselmedel, skulle ha en omedelbar positiv effekt på livsmedelstryggheten i EU.

| 1. | Europaparlamentet fördömer på det skarpaste Rysslands olagliga, oprovocerade och omotiverade militära aggression mot och invasion av Ukraina samt Belarus medverkan till denna aggression. Parlamentet kräver att Ryska federationen omedelbart upphör med all militär verksamhet i Ukraina, villkorslöst drar tillbaka alla militära och paramilitära styrkor och all militär utrustning från hela Ukrainas internationellt erkända territorium, slutar att blockera humanitära korridorer samt fullt ut respekterar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende inom landets internationellt erkända gränser, så att fred kan återupprättas och man därmed i säkerhet kan påbörja återuppbyggnaden av de för livsuppehället viktiga ekonomiska och sociala systemen, hälso- och sjukvårdssystemen och livsmedelssystemen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uttrycker sin odelade solidaritet med det ukrainska folket och sin djupa förtvivlan över de tragiska förlusterna av människoliv och mänskligt lidande till följd av den ryska aggressionen, och betonar att attacker mot civila och civil infrastruktur samt urskillningslösa attacker är förbjudna enligt internationell humanitär rätt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar rådets snabba antagande av sanktioner i syfte att förmå Ryska federationen att upphöra med sina attacker mot Ukraina. Parlamentet insisterar dock mot bakgrund av de senaste attackerna, bland annat mot bostadsområden och civil infrastruktur, på behovet av att anta ytterligare stränga sanktioner. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet kräver att Ryska federationen omedelbart upphör med granatbeskjutningen av sjukhus, daghem, skolor, teatrar, äldreboenden och annan civil infrastruktur. Parlamentet fördömer sådana angrepp i starkast möjliga ordalag och understryker att de urskillningslösa attackerna måste upphöra för att det normala livet ska kunna återuppbyggas och livsmedelsproduktionen återupptas i hela Ukraina och dess jordbruks- och fiskeområden, och flödet av livsmedel, produkter och insatsvaror som är nödvändiga för jordbruk, fiskeri och vattenbruk, och livsmedelsproduktion över gränserna, kan återgå till det normala, och transportutmaningarna i samband med livsmedelsexport och råvaruproduktion på så sätt övervinnas. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet understryker vikten av att återställa stabiliteten i Ukraina, så att dess jordbrukssektor kan återhämta sig och landets livsmedelsförsörjning tryggas. Parlamentet uppmanar EU att göra allt som står i dess makt för att, när så är möjligt, stödja Ukrainas jordbruksproduktion genom att tillhandahålla sådant utsäde och sådant bränsle och gödselmedel som det råder brist på. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet kräver att alla ansträngningar görs för att på alla tänkbara sätt skydda den kommande sådden och produktionssäsongen i Ukraina. Parlamentet understryker att humanitärt bistånd behövs för att hantera omedelbara livshotande situationer, såsom den som Ukraina nu står inför. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet påminner om att flera ukrainska hamnar vid Svarta havet har stängts, vilket stör den internationella handeln med livsmedel, och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att möjliggöra säkra transport- och livsmedelskorridorer till och från Ukraina via alternativa hamnar samt via järnvägs- och vägtransporter. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet betonar att de länder som ligger nära konfliktområdet, utvecklingsländer med svag ekonomi och de länder som tar emot större delen av de ukrainska flyktingarna kommer att påverkas mest av kriget i Ukraina. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja dessa länder och att säkerställa en tillräcklig livsmedelsförsörjning. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över de följder som den rådande störningen av processerna inom jordbruk, fiskeri och vattenbruk kommer att få för livsmedelsförsörjningen till det ukrainska folket, och uppmanar kommissionen och det internationella samfundet att samordna sina insatser och tillhandahålla ett robust och långsiktigt humanitärt program för livsmedelsbistånd till alla drabbade regioner och städer, via alla möjliga forum, däribland kommittén för globalt tryggad livsmedelsförsörjning, för att kompensera för bortfallet av livsmedelsproduktionen i Ukraina och störningen i livsmedelskedjan. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet efterlyser omedelbara och samordnade insatser och användning av unionens civilskyddsmekanism för att maximera stödet till Ukraina, särskilt i form av humanitärt bistånd och livsmedelsbistånd samt genom att tillhandahålla säkra humanitära EU-korridorer och erbjuda alla som flyr från Ukraina mat och skydd. Parlamentet betonar att EU:s ekonomiska humanitära stöd visserligen uppskattas uppgå till cirka 500 miljoner euro hittills, men att det behövs ytterligare stöd. Parlamentet betonar särskilt att EU bör ge humanitärt bistånd till det ukrainska folket för att trygga den kortsiktiga livsmedelsförsörjningen i Ukraina och till alla flyktingar i EU genom sammanhållningsinsatser för flyktingar i Europa och programmen för återhämtningsstöd för sammanhållning och till Europas regioner samt genom att bidra till FAO:s snabbinsatsplan för Ukraina och öka dess ekonomiska bistånd. Parlamentet betonar att ytterligare finansiering måste hittas eftersom sammanhållningspolitiska medel spelar en central roll i säkerställandet av en harmoniserad utveckling i EU:s medlemsstater. Parlamentet uppmanar EU att samordna sig med FN:s organ och alla partner på fältet för att ge akut livsmedels- och försörjningsstöd till människor som drabbats av kriget i Ukraina. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att öka sina bidrag till Världslivsmedelsprogrammet genom att använda den reserv för solidaritet och katastrofbistånd som föreskrivs i den fleråriga budgetramen. Parlamentet noterar att kommissionen och medlemsstaterna bidrar med 465 miljoner euro per år respektive 1,47 miljarder euro per år till Världslivsmedelsprogrammet. Parlamentet noterar vidare att reserven för solidaritet och katastrofbistånd uppgår till 1,2 miljarder euro, varav upp till 35 % (420 miljoner euro) får användas för länder utanför EU. Parlamentet understryker att det belopp som finns tillgängligt inom ramen för reserven för solidaritet och katastrofbistånd kanske inte räcker till och att det kan komma att krävas ytterligare budgetflexibilitet. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet understryker att den rådande konflikten i Ukraina belyser det globala livsmedelssystemets sårbarhet. Parlamentet uppmanar därför EU eftertryckligen att skydda utvecklingsländernas rätt till livsmedelstrygghet som ett sätt att uppnå nutritionstrygghet, fattigdomsminskning och inkluderande, hållbara och rättvisa globala leveranskedjor och lokala regionala marknader, med särskild uppmärksamhet på familjejordbruk, i syfte att trygga tillgången på överkomliga och tillgängliga livsmedel. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet anser att EU, tillsammans med andra internationella organ, inte får tolerera artificiellt höga priser och måste vidta åtgärder för att förhindra spekulativt beteende som äventyrar livsmedelstryggheten eller tillgången till livsmedel för sårbara länder och befolkningar, genom att övervaka marknader som påverkar livsmedelssystemet, inbegripet terminsmarknader, för att säkerställa full transparens, och genom att utbyta tillförlitliga uppgifter och information om utvecklingen på den globala livsmedelsmarknaden. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att identifiera och underlätta sätt att hantera de ekonomiska och sociala konsekvenserna av den ryska invasionen, inte minst inom jordbruks-, fiskeri- och vattenbruksproduktionen, i syfte att trygga livsmedelsförsörjningen, genom att vidta nödvändiga åtgärder för att skydda EU:s jordbruks-, fiskeri- och vattenbruksföretag med stödåtgärder för att skapa både säkerhet och fler garantier för att upprätthålla och vid behov öka de europeiska jordbrukarnas och fiskarnas livsmedelsproduktion. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att föra samtal med EU:s partner i Mellanöstern och Nordafrika för att hitta en lösning på livsmedelstryggheten. Parlamentet anser att EU bör vara redo att bistå dessa partner med att anordna en konferens om nödläget för livsmedelstrygghet som de ska leda för att ta itu med den kortsiktiga bristen på livsmedel och frågan om jordbrukets motståndskraft på medellång sikt i regionen. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet konstaterar att dessa attacker, tillsammans med avbrottet i handeln på grund av kriget, hindrar viktiga resurser – från energi och gödselmedel till viktiga kemikalier och jordbruksprodukter – från att nå EU. Parlamentet betonar att EU:s medborgare, livsmedelsproducenter och konsumenter därför är beredda att dela krigets börda i solidaritet med det heroiska folket i Ukraina. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet noterar att EU är världens största importör och exportör av jordbruks- och vattenbruksbaserade livsmedelsprodukter. Parlamentet påpekar att EU, för att öka den långsiktiga motståndskraften i våra jordbruks- och vattenbruksbaserade livsmedelssystem, bör vidta åtgärder för att minska vårt beroende av import från tredjeländer av energi, råvaror, kemikalier och kemiska produkter och stödja teknik och metoder som är mindre beroende av dessa insatsvaror. Parlamentet betonar att lösningar på kort och medellång sikt för att trygga livsmedelsförsörjningen inbegriper diversifiering av försörjningen från tredjeländer, och uppmanar kommissionen att undersöka möjliga försörjningskällor som uppfyller EU:s internationella hållbarhetsstandarder, och antingen ingå nya bilaterala avtal eller stärka befintliga avtal. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föregripa eventuella ryska motsanktioner som kan påverka den jordbruks- och vattenbruksbaserade livsmedelssektorn, såsom de som infördes 2014, och att identifiera och öppna nya marknader för att omdirigera livsmedelsexporten. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att noga övervaka marknaderna för jordbruks- och vattenbruksbaserade livsmedelsprodukter, och att särskilt uppmärksamma prisspekulationer, med bevarande av den inre marknadens integritet. Parlamentet kräver specifikt att det görs månatliga marknadsanalyser av situationen på jordbruks-, fiskeri- och vattenbruksmarknaderna per sektor, som omfattar priser, kvantiteter och leveranskedjor. Parlamentet välkomnar att kommissionen använt den nyligen inrättade permanenta europeiska mekanismen för beredskap och insatser vid kriser inom livsmedelsförsörjningen, som sammanför experter, både offentliga och privata, inom dessa sektorer. Parlamentet uppmanar dock kommissionen att informera parlamentet om innehållet i dessa diskussioner så att det kan dra nytta av all information som behövs för att hantera krisen. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet upprepar sina tidigare uppmaningar om att avsevärt minska energiberoendet, särskilt av rysk gas, olja och kol, bland annat genom att diversifiera energikällorna och öka energieffektiviteten och påskynda omställningen till ren energi. Parlamentet understryker att sanktionerna kan ha en särskild inverkan på de europeiska hushållen när det gäller livsmedelspriser och energikostnader, och att de inte bör förväntas betala priset för denna kris utan stöd. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att ta fram planer och stöd till hushållen för att hantera krisen med ökade levnadskostnader. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet påminner om att den dramatiska ökningen av priserna på gödselmedel, som har en stor inverkan på den jordbruksbaserade livsmedelssektorn som helhet, inträffat före den ryska invasionen av Ukraina. Parlamentet betonar att dessa priser kommer att fortsätta att stiga, eftersom de är kopplade till naturgaspriserna. Parlamentet uppmanar därför kommissionen med kraft att börja avskaffa antidumpningstullarna på gödselmedel som tillverkas i tredjeländer. Parlamentet beklagar dessutom att kommissionen inte nämnde det specifika fallet med gödselmedel i sitt meddelande av den 8 mars 2022REPowerEU: Gemensamma europeiska åtgärder för säkrare och hållbarare energi till ett mer överkomligt pris (6). |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet kräver att EU i grunden ser över sina strategier för att säkerställa fullständigt oberoende från ryska leveranser när det gäller råvaror av avgörande betydelse, och betonar att det inte är möjligt att fortsätta som om ingenting hade hänt. Parlamentet begär att leveranskedjorna ska byggas upp igen och att handeln ska bedrivas på ett sätt som säkerställer oberoende från ryska leveranser. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet efterlyser främjande och förenkling av tillgången till energieffektivitetsåtgärder för att minska kostnadsbördan för jordbrukare och fiskare när det gäller direkt energitillförsel. Parlamentet konstaterar att det finns en ofantlig potential att med hjälp av vindkraft och solkraft producera förnybar energi inom jordbruksföretagen, men att det fortfarande finns märkbara hinder mot och utmaningar för småskaligt utnyttjande av sådan energi. Parlamentet uppmanar kommissionen och de nationella myndigheterna att åtgärda de huvudsakliga hinder mot produktionen av förnybar energi vilka utpekats från jordbrukarhåll, nämligen krångliga tillstånds- och subventionsförfaranden, dryga investeringskostnader, långa energiåtervinningstider och begränsade möjligheter att få lån. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet betonar att en integrerad del av EU:s handlingsplan för att trygga EU:s livsmedelsförsörjning måste vara en strategi för att öka EU:s oberoende av energi från ryska leveranser, inbegripet ett beslut att fullständigt dra sig ur Nord Stream-projektet och Nord Stream 2-projektet, samtidigt som EU:s energitrygghet upprätthålls. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bedöma om det vore möjligt och genomförbart att ge ytterligare ekonomiskt stöd till de hårdast drabbade sektorerna och att omedelbart vidta riktade och tillfälliga åtgärder för att hjälpa jordbrukare mildra följderna av de kraftigt ökade gödselmedelspriserna. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet noterar att man i syfte att minska beroendet av kemiska gödselmedel snarast bör använda alternativa organiska näringskällor och näringscykler i största möjliga utsträckning. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta itu med de juridiska och praktiska hindren för att på detta sätt minska beroendet av importerade gödselmedel, först genom att övergå till organiska gödselmedel och sedan genom att ge ytterligare stöd till forskning och nya innovationer på EU-nivå. Parlamentet uppmanar i synnerhet kommissionen att vidta de åtgärder som krävs, inklusive lagstiftningsåtgärder, för att öka användningen av organiska gödselmedel baserade på avloppsslam, bearbetad gödsel, bioträkol och frass i stället för kemiska gödselmedel, i linje med målen i från jord till bord-strategin. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet betonar sambanden mellan hållbarhet och ökad cirkularitet inom jordbruket, i och med att fossila bränslen, importerad energi och kemiska gödselmedel ger plats åt gröna, förnybara alternativ. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att höja gränsvärdena för spridning av kväve från stallgödsel, såsom återvunnet kväve från gödsel, eller RENURE, som ett alternativ till användning av kemiska gödselmedel, i linje med gränsvärdena för gödselmedel. Parlamentet uppmanar kommissionen både att överväga ett tillfälligt undantag för att snabbt minska kostnaderna för gödselmedel och att arbeta för en långsiktig ram för att öka cirkulariteten på jordbruksföretagen och minska beroendet av tredjeländers resurser. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ge medlemsstaterna flexibilitet att tillfälligt tillåta jordbrukare att odla på ekologiska fokusarealer, vid behov med användning av växtskyddsmedel och gödselmedel. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet erkänner, mot bakgrund av de exceptionella omständigheterna, att det finns ett akut behov av att med hjälp av tillfälliga och reversibla åtgärder öka produktionen i EU under skördesäsongen 2022 och därigenom bidra till att trygga livsmedelsförsörjningen i EU. Parlamentet uppmanar kommissionen, med tanke på behovet av att övervinna den akuta bristen på proteingrödor, att påskynda de administrativa förfarandena för att under detta övergångsår inom den gemensamma jordbrukspolitiken göra det möjligt att använda trädad mark för produktion av dessa grödor för användning som livsmedel eller foder, utan att öka beroendet av insatsvaror. Parlamentet uppmanar till att i första hand välja proteingrödor. Parlamentet uppmanar kommissionen att omvärdera situationen i god tid och att, vid behov, föreslå ytterligare lämpliga åtgärder för 2023. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet anser att omställningar i odlingssystemen för att tillhandahålla mer inhemskt producerade livsmedel och foder under 2022 års odlingssäsong i EU bör övervägas och vidareutvecklas för att förbättra produktionssystemen och möjliggöra en planerad utveckling mot större autonomi på medellång och lång sikt. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att jordbruksmark i första hand endast används för att producera livsmedel och foder för att trygga livsmedelsförsörjningen, inte bara för EU-medborgarna utan också för miljontals flyktingar i EU. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet betonar att en stark och hållbar jordbrukssektor i hela EU och en blomstrande och hållbar landsbygdsmiljö, med stöd av en stark gemensam jordbrukspolitik, är mycket viktiga för att man ska kunna bemöta den utmaning som frågan om en tryggad livsmedelsförsörjning utgör. Parlamentet understryker att jordbruket är värdefullt för EU och dess politiska och ekonomiska utveckling och har en enorm inverkan på samhället genom livsmedelsproduktion, sysselsättning på landsbygden, den ekonomiska vitaliteten och livskvaliteten på landsbygden och genom landsbygdsutveckling mer allmänt. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet efterlyser ett omedelbart genomförande av de åtgärder mot marknadsstörningar som föreskrivs i artikel 219 i förordningen om en samlad marknadsordning (7) för att stödja de mest drabbade sektorerna, och parallellt med detta en mobilisering av krisreserven i detta syfte. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att vara beredd att vidta de ytterligare exceptionella marknadsåtgärder som är nödvändiga inom ramen för den förordningen, såsom att aktivera artikel 222. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att ge medlemsstaterna tydlig information om force majeure-klausulen inom den gemensamma jordbrukspolitiken samt i annan lagstiftning. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Eftersom ökad livsmedelssäkerhet nu är en ännu viktigare prioritering anser Europaparlamentet att nationella strategiska planer bör utvärderas för att göra de nödvändiga anpassningarna till de nya omständigheterna, inbegripet utnyttjandet av relevant flexibilitet för att öka produktionsarealerna. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta alla nödvändiga åtgärder, i synnerhet när det gäller statligt stöd, för att göra det möjligt att tillhandahålla nödvändigt stöd till de sektorer som drabbats värst av krisen. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga att ändra den tillfälliga ramen för statligt stöd som antogs i mars 2020 för att ge medlemsstaterna möjlighet till full flexibilitet inom ramen för reglerna för statligt stöd för att stödja ekonomin. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet betonar att de extraordinära åtgärderna för landsbygdsutveckling i samband med covid-19 bör utvidgas för att ta itu med de pågående likviditetsproblemen som äventyrar jordbruksverksamhetens lönsamhet och äventyrar de småföretag som är verksamma inom bearbetning, marknadsföring eller utveckling av jordbruksprodukter. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet anser att åtgärder bör vidtas för att garantera större flexibilitet vid import av viktiga råvaror (särskilt spannmål, sojabönor och gödselmedel) från länder utanför EU, utan något avkall på EU:s normer. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet upprepar sina åtaganden om hållbarhet och tryggad livsmedelsförsörjning, och betonar att alla importerade livsmedel och foder behöver uppfylla EU:s standarder för hållbarhet och livsmedelssäkerhet, inklusive gränsvärden för bekämpningsmedelsrester och rester av antimikrobiella medel. Parlamentet fördömer alla förslag om att använda de nuvarande kriserna som en ursäkt för att försvaga dessa krav och åtaganden. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att särskilt stödja branschorganisationer för att säkra nya importmarknader som garanterar livsmedelsförsörjning och jordbruksinsatsvaror, särskilt för boskap, och därigenom undvika att äventyra livsmedelsförsörjningen i Europa. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att skyndsamt frigöra krisreserven på 479 miljoner euro för att hjälpa jordbrukssektorn att hantera de aktuella marknadsutmaningarna. Parlamentet konstaterar dock att denna krisreserv, när den väl har uttömts, inte kan fyllas på med medel från den gemensamma jordbrukspolitiken. Parlamentet efterlyser därför ett omedelbart frigörande av ytterligare medel som snabbt kan tas i bruk om krisreserven skulle förbrukas. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Med hänsyn till proteinbristen uppmanar Europaparlamentet kommissionen att föreslå en övergripande europeisk proteinstrategi för att öka den europeiska proteinproduktionen och minska unionens beroende av protein från tredjeländer. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet betonar att det kommer att krävas kraftfullare åtgärder och incitament för att bygga upp en motståndskraftig produktion, såsom att öka cirkulariteten och självförsörjningen av insatsvaror – utan att undergräva produktionskapaciteten och konkurrenskraften hos EU:s jordbruk, fiske och vattenbruk – och att gå mot ökad användning av precisionsjordbruk och utveckla och påskynda tillgången till marknader för alternativa proteiner, organiska gödselmedel, mikrobiellt skydd av grödor och agroekologi, i linje med målen för den gröna given. Vidare skulle man, under detta övergångsår inom den gemensamma jordbrukspolitiken, kunna överväga att tillfälligt och kortsiktigt tillåta en flexibel tillämpning av villkor och undantag och påskynda de administrativa förfaranden som krävs för att införa en sådan flexibilitet, särskilt med tanke på uteblivna investeringar, minskad likviditet och osäkra marknadsförhållanden till följd av rådande omständigheter. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vara flexibel när det gäller förskottsbetalningar till producenter och att uppmärksammar behovet av att säkra jordbrukarnas kassaflöden, och uppmanar i detta sammanhang kommissionen att öka förskotten för direktstöd och åtgärder för landsbygdsutveckling med avseende på djurhållning och jordbruksarealer från 50 till 70 % för inkomststöd och från 75 % till 85 % för vissa landsbygdsutvecklingsstöd. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder och använda tillgängliga verktyg för att stärka sina livsmedelskedjor. Parlamentet insisterar på att de åtgärder som vidtas inte får äventyra den inre marknadens integritet, undergräva åtgärder för att öka livsmedelskedjans motståndskraft över hela EU eller öka beroendet av energi från Ryssland. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta exceptionella åtgärder, inklusive stöd för privat lagring, för sådana jordbruksprodukter som är utsatta för marknadsstörningar. Parlamentet noterar sin avsikt att göra detta stöd tillgängligt för grisköttssektorn. Parlamentet uppmanar kommissionen att skapa en mekanism som gör det möjligt för icke-statliga organisationer och andra organ att få tillgång till produkter från privat lagring i syfte att trygga livsmedelsförsörjningen i Ukraina. Parlamentet anser att denna mekanism även skulle kunna användas genom fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt för att fylla det akuta livsmedelsbehovet i de medlemsstater som tar emot flyktingar. Parlamentet anser dessutom att fonden kan säkerställa att utsatta människor inte kommer att drabbas oproportionerligt hårt av krisen. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet understryker att åtgärder bör vidtas för att undvika hinder för den fria rörligheten för varor, särskilt när det gäller den fria rörligheten för viktiga råvaror såsom spannmål. Parlamentet insisterar på att det måste garanteras en välfungerande inre marknad för jordbruksprodukter och att förbud mot export till andra medlemsstater måste undvikas. Parlamentet uppmanar kommissionen att vara särskilt vaksam i detta avseende och att vidta omedelbara åtgärder mot att Ungern förbjudit spannmålsexport. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet påpekar att man måste övervaka och genomdriva rättvisa konkurrensvillkor på den inre marknaden, mot bakgrund av omotiverade prisökningar för vissa livsmedelsprodukter. Parlamentet betonar att man måste intensifiera övervakningen av eventuella situationer där vissa företag kan nå en monopolställning på den inre marknaden för den jordbruks- och vattenbruksbaserade livsmedelssektorn, och framhåller att det genast måste vidtas åtgärder mot en sådan utveckling. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utan dröjsmål utarbeta en detaljerad handlingsplan för att säkerställa att EU:s leveranskedjor för livsmedel fungerar korrekt och trygga livsmedelsförsörjningen inom EU på lång sikt, med beaktande av de lärdomar som dragits av kriget i Ukraina och andra eventuella störningar, och i förekommande fall med utgångspunkt i den beredskapsplan som lades fram i november 2021. Parlamentet uppmanar kommissionen att åtgärda de svagheter som kommer av ett för stort beroende av energi-, foder- och gödselmedelsimport från en enda leverantör eller ett för lågt antal leverantörer och otillräckligt diversifierade leveranskedjor. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet noterar att denna handlingsplan skulle göra det möjligt att påskynda uppnåendet av målen i den gröna given, vilket kommer att göra livsmedelskedjorna i EU mer robusta inom ramen för en grön cirkulär ekonomi och stimulera jordbrukare, fiskare och intressenter längs livsmedelskedjan till att använda mer hållbara och ändamålsenliga produktionsmetoder och verktyg som ökar självförsörjningsgraden. Detta kan ske genom ökad användning av innovativa verktyg och odlingstekniker samt hållbara processer och metoder som alla kommer att bidra till att minska EU:s beroende av importerade insatsvaror, bland annat genom investeringar på kort sikt för att öka användningen av sådana tekniker och metoder som bidrar till målen i från jord till bord-strategin. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet upprepar att EU:s strategiska oberoende i fråga om livsmedel, foder och jordbrukssektorn överlag måste stärkas, i linje med målen i den gröna given, som är utformade för att skydda EU:s miljö och dess jordbruks-, fiskeri- och vattenbruksområden. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet vidhåller att målen i från jord till bord-strategin och strategin för biologisk mångfald måste analyseras på grundval av en allsidig konsekvensbedömning av den europeiska livsmedelstryggheten och situationen i grannländerna, och insisterar på att kommissionen tar hänsyn till dessa konsekvensbedömningar. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att beakta de konsekvensbedömningar som redan offentliggjorts av internationellt erkända forskningsinstitut i detta sammanhang. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet insisterar även på att man i första hand måste prioritera insatser för att säkerställa att ingen livsmedelsbrist uppstår, särskilt i sårbara regioner, för att undvika utbredd geopolitisk instabilitet, och anser att bidrag till den globala livsmedelstryggheten i nuläget är en moralisk skyldighet och inte får betraktas som ett hot mot de långsiktiga målen och syftena med från jord till bord-strategin och den mer omfattande gröna given när det gäller de omedelbara insatserna för att öka motståndskraften och bygga upp självförsörjning av insatsvaror. Parlamentet betonar att sådana åtgärder för att optimera användningen av insatsvaror och öka tillgången till mer hållbara alternativ och metoder samt åtgärder för att motverka matsvinn i enlighet med från jord till bord-strategin och den gröna given som minskar beroendet av insatsvaror, till exempel skadliga växtskyddsmedel och kemiska gödselmedel, lägger grunden till en robust jordbruks-, fiskeri- och vattenbrukssektor och leveranskedja för jordbruksbaserade livsmedel i EU på medellång till lång sikt. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet påminner dessutom om att lagstiftningsförslag som härrör från målen i från jord till bord-strategin först måste genomgå en omfattande konsekvensbedömning, samtidigt som hänsyn tas till de potentiella konsekvenserna av den ryska invasionen av Ukraina för den europeiska och globala livsmedelstryggheten, och att det är medlagstiftarnas ansvar att, samtidigt som de genomför de färdplaner som leder till från jord till bord-strategins mål, skapa de förutsättningar som krävs för att undvika en minskning av jordbruks-, fiskeri- eller vattenbruksproduktionen i Europa eller utsläppsläckage. Parlamentet betonar att det mot bakgrund av det pågående kriget i Ukraina och det ytterligare trycket på livsmedelskedjorna inom jordbrukssektorn och fiskeri- och vattenbrukssektorn har blivit än mer brådskande att undersöka alla dessa konsekvenser. De möjliga konsekvenserna för livsmedelstryggheten måste bedömas noggrant och en omfattande undersökning av vårt livsmedelssystems beroende av insatsvaror och deras ursprung bör också beställas. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet anser mot bakgrund av de rådande marknadsförhållandena att ambitionen att minska produktionsområdena med 10 % inte kan genomföras. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet erkänner att de störningar i handelsmönstren som rådde före invasionen visar att EU snarast måste överväga hur man kan utveckla ett mer oberoende jordbruks-, fiskeri- och vattenbrukssystem som producerar livsmedel och foder på lång sikt, så att EU:s importberoende kan minskas och den inhemska produktionen ökas. Parlamentet betonar att detta är särskilt angeläget för de produkter som det är störst risk att det blir brist på till följd av att Ukrainas export stoppas, såsom spannmål, oljeväxter, proteingrödor och gödselmedel. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet uttrycker stor oro över den kraftiga ökningen av driftskostnaderna inom fiskerisektorn. Parlamentet påpekar att många fartyg i hela EU för närvarande är upplagda, eftersom priserna på fisk vid första försäljningen inte täcker de ökade produktionskostnaderna. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet anser att den europeiska fiskerisektorn spelar en central roll för att trygga livsmedelsförsörjningen i Europa, och beklagar att dess situation har försämrats väsentligt under denna kris på grund av de snabbt stigande priserna på de insatsvaror som är viktiga för sektorn och särskilt de volatila bränslepriserna, vilket har lett till att fisket inte längre är lönsamt. Parlamentet anser att det i detta läge krävs akut stöd, inklusive direkt stöd. Parlamentet påpekar att detta stöd måste säkerställa att EU:s fiskeflottor kan fortsätta sin verksamhet och att därmed även verksamheter längre fram i leveranskedjan för fiskeri- och vattenbruksprodukter kan fortsätta. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att erkänna de svårigheter som fiskerisektorn brottas med och att ta itu med den på ett korrekt sätt i kommande åtgärder. Parlamentet konstaterar att det för att hantera de ökade bränslepriserna på lång sikt är viktigt att stimulera utvecklingen och användningen av energieffektiva innovationer. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att den nya Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden kan tas i anspråk så snart som möjligt, och uppmanar kommissionen att skyndsamt lägga fram ett förslag för att fonden ska kunna ge katastrofbistånd även i kristider, såsom kriget i Ukraina. Parlamentet efterlyser ett utnyttjande av eventuella överblivna medel i Europeiska havs- och fiskerifonden, och uppmanar med eftertryck kommissionen och medlemsstaterna att påskynda genomförandet av brexitjusteringsreserven för att stöd snabbare ska kunna nå områden som påverkas av brexit. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå nödåtgärder för att stödja fisket, vattenbruket och hela värdekedjan (beredning, detaljhandel osv.) i EU. Parlamentet begär i detta sammanhang att nödåtgärderna ska omfatta följande: ersättning till aktörer för inkomstbortfall och extra kostnader, stöd för tillfälligt upphörande av fiskeverksamhet och stöd till producentorganisationer och hela värdekedjan för fisk och skaldjur för tillfällig lagring av fiskeri- och vattenbruksprodukter genom Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden, en ökning av kvotflexibiliteten mellan åren från 10 % till 25 %, en ökning av gränsen för statligt stöd till upp till 500 000 euro per fartyg inom ramen för regeln om stöd av mindre betydelse och inkludering av fiskeri och vattenbruk i den tillfälliga ramen för krisrelaterat statligt stöd. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta i bruk alla tillgängliga instrument inom den gemensamma fiskeripolitiken för att stabilisera marknaderna. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet noterar att åtgärder bör övervägas inom hela livsmedelskedjan för att se till att samtliga intressenter bidrar till att stärka motståndskraften i jordbruks-, fiskeri- och vattenbrukssektorerna och att dessa åtgärder måste bidra till målen och syftena med EU:s omställning till klimatneutralitet senast 2050. Parlamentet anser att man, i linje med det snabba genomförandet av direktivet om otillbörliga handelsmetoder (8), särskilt bör inrikta sig på jordbrukets, fiskets och vattenbrukets bärkraft och på detaljhandlarnas viktiga roll när det gäller att fastställa en rimlig avkastning för producenterna, särskilt mot bakgrund av de påfrestningar som uppstår till följd av de ökade kostnaderna för insatsvaror, men i lika hög grad på detaljhandlarnas ansvar för att säkerställa att livsmedel förblir överkomliga och tillgängliga för konsumenterna. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att bestämmelserna om statligt stöd till jordbruk, fiske och vattenbruk, inbegripet bestämmelserna om stöd av mindre betydelse, tillåter medlemsstaterna att snabbt bevilja flexibelt stöd till aktörer som kompensation för de ökade kostnaderna i samband med kriget i Ukraina. Parlamentet betonar i detta avseende att medlemsstaterna, inom sina nationella ramar, även bör överväga att minska socialförsäkringsavgifter, tillfälligt dra in eller sänka vissa skatter och förlänga covid-19-lån. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att statligt stöd inte snedvrider konkurrensen och att lika villkor mellan medlemsstaterna garanteras. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet efterlyser förstärkta åtgärder på internationell nivå för att säkerställa att det politiska beslutsfattandet sätter livsmedelstryggheten i centrum, i syfte att undvika livsmedelsbrist och säkra nutritionstrygghet i de mest utsatta länderna, prioritera livsmedelsanvändning av jordbruksprodukter och förebygga hinder i den internationella handeln med livsmedel. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att snabbt föreslå ett möte inom FAO:s kommitté för global livsmedelstrygghet, vilket bör vara det främsta samordningsforumet på området, eftersom alla stater finns representerade inom det. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att delta i detta forum för att säkerställa internationell samordning, särskilt när det gäller lager, biobränslen och ekonomiskt stöd till importländer. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet anser att betydande omställningar av marknads- och exportmodeller, liksom seriös beredskapsplanering, också kan behövas, såsom oberoende i EU:s foderproduktion, alternativa exportmöjligheter, ökad reaktiv kapacitet, strategiska lager av baslivsmedel, foder och andra livsmedelsprodukter, oberoende i fråga om gödselmedel och ersättningsprodukter samt tydlig information om globala transportmönster för jordbruks-, fiskeri- och vattenbruksprodukter. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet efterlyser påskyndade och förstärkta åtgärder för att minska matsvinnet i syfte att maximera livsmedelstillgängligheten och utnyttjandet av resurserna inom EU för att förbättra livsmedelsautonomin. Parlamentet betonar behovet av att undvika förlust av livsmedel under lagring och i alla etapper av leveranskedjan, att underlätta donation av livsmedel genom en enhetlig tillämpning av ansvarsrätten, att uppmuntra återvinning av matsvinn och att utveckla alternativ för detaljhandlare, inbegripet prissänkningar och samarbete med lokalsamhällesprojekt för att minska livsmedelsfattigdomen och den osäkra livsmedelsförsörjningen på lokal nivå. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att inrätta och genomföra program för förebyggande av matsvinn, och att överväga att lagstifta om praxis som skapar matsvinn, utöver dem som redan omfattas av direktivet om otillbörliga handelsmetoder. Parlamentet efterlyser initiativ om marknadsföringsnormer för att prioritera minskat matsvinn. Parlamentet efterlyser förbättrad övervakning av matsvinn på alla nivåer i EU. Parlamentet påminner om att korta livsmedelskedjor minskar risken för att det uppstår matsvinn. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Europaparlamentet betonar vikten av att på kort sikt åtgärda problemet med matsvinn i alla delar av livsmedelskedjan för att minska trycket på livsmedelsförsörjningen i Europa genom åtgärder för att uppnå målet att minska matsvinnet i EU med 30 % före 2025 och med 50 % före 2030 jämfört med utgångsläget 2014 (9). |
| --- | --- |

69.

| 70. | Europaparlamentet uppmanar alla medlemsstater att genomföra program för förebyggande av matsvinn, och betonar därvid att matsvinnet brådskande måste minskas och att tyngdpunkten bör ligga på att förebygga matsvinn och livsmedelsförluster, eftersom förebyggande av livsmedelsförluster i en situation av livsmedelsbrist kan bidra till att konsolidera livsmedelsförsörjningen. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Europaparlamentet efterlyser åtgärder för att ta itu med den fattigdom som orsakas av snabbt stigande energipriser och konfliktens inverkan på livsmedelspriserna, och anser att sociala åtgärder måste ingå i de nödvändiga insatserna. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

72.

---

(1)  Antagna texter, P9_TA(2022)0052.

(2)  Europeiska kommissionen: Agri-Food Trade Statistical Factsheet: European Union – Russia, 2021.

(3)  Eurostats prisindex för produktionsmedel inom jordbruket (3:e kvartalet 2020 till 3:e kvartalet 2021).

(4)  Sammanslutningen Fertilizers Europe: Policy Priorities – Industry competitiveness – Energy cost, Fertilizers
  Europe, hämtad den 16 mars 2022.

(5)  Eurostats instrument för övervakning av livsmedelspriser, 2022.

(6)  COM(2022)0108.

(7)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

(8)  EUT L 111, 25.4.2019, s. 59.

(9)  Antagna texter, P9_TA(2021)0425.

---

| 20.9.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 361/15 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 361/15

---

P9_TA(2022)0100

Den fleråriga budgetramen 2021–2027: bekämpning av oligarkiska strukturer, skydd av EU:s medel mot bedrägerier och intressekonflikter

Europaparlamentets resolution av den 24 mars 2022 om den fleråriga budgetramen 2021–2027: Bekämpning av oligarkiska strukturer, skydd av EU:s medel mot bedrägerier och intressekonflikter (2020/2126(INI))

(2022/C 361/02)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av den 12 februari 2021 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens (2) (RRF-förordningen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av den 12 februari 2021 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens (2) (RRF-förordningen),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget (3) (budgetförordningen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget (3) (budgetförordningen),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2092 av den 16 december 2020 om en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten (4) (förordningen om villkorlighet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2092 av den 16 december 2020 om en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten (4) (förordningen om villkorlighet),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 av den 5 juli 2017 om bekämpande genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägeri som riktar sig mot unionens finansiella intressen (5) (PIF-direktivet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 av den 5 juli 2017 om bekämpande genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägeri som riktar sig mot unionens finansiella intressen (5) (PIF-direktivet),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU) 2017/1939 av den 12 oktober 2017 om genomförande av fördjupat samarbete om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo) (6) (Eppo-förordningen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU) 2017/1939 av den 12 oktober 2017 om genomförande av fördjupat samarbete om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo) (6) (Eppo-förordningen),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 20 september 202132:a årsrapporten om skydd av Europeiska unionens ekonomiska intressen och bedrägeribekämpning 2020 (COM(2021)0578), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 20 september 202132:a årsrapporten om skydd av Europeiska unionens ekonomiska intressen och bedrägeribekämpning 2020 (COM(2021)0578),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 juli 20212021 års rapport om rättsstatsprincipen – Situationen när det gäller rättsstatsprincipen i Europeiska unionen (COM(2021)0700), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 juli 20212021 års rapport om rättsstatsprincipen – Situationen när det gäller rättsstatsprincipen i Europeiska unionen (COM(2021)0700),

| — | med beaktande av kommissionens tillkännagivande av den 7 april 2021Vägledning om undvikande och hantering av intressekonflikter enligt budgetförordningen (vägledningen om intressekonflikter) (C(2021)2119), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens tillkännagivande av den 7 april 2021Vägledning om undvikande och hantering av intressekonflikter enligt budgetförordningen (vägledningen om intressekonflikter) (C(2021)2119),

| — | med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport nr 06/2019 av den 16 maj 2019Bekämpning av bedrägeri i EU:s sammanhållningsutgifter: förvaltande myndigheter måste bli bättre på upptäckt, motåtgärder och samordning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport nr 06/2019 av den 16 maj 2019Bekämpning av bedrägeri i EU:s sammanhållningsutgifter: förvaltande myndigheter måste bli bättre på upptäckt, motåtgärder och samordning,

| — | med beaktande av årsrapporten för 2020 från Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf), |
| --- | --- |

—

med beaktande av årsrapporten för 2020 från Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen 2021–2027, det interinstitutionella avtalet, EU:s återhämtningsinstrument och förordningen om rättsstatsprincipen (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen 2021–2027, det interinstitutionella avtalet, EU:s återhämtningsinstrument och förordningen om rättsstatsprincipen (8),

| — | med beaktande av generaladvokatens förslag till avgörande av den 2 december 2021 i mål C-156/21, Ungern mot parlamentet och rådet, och mål C-157/21, Polen mot parlamentet och rådet (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av generaladvokatens förslag till avgörande av den 2 december 2021 i mål C-156/21, Ungern mot parlamentet och rådet, och mål C-157/21, Polen mot parlamentet och rådet (9),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 13 december 2018 om intressekonflikter och skydd av EU:s budget i Tjeckien (10), av den 19 juni 2020 om återupptagandet av utredningen av Tjeckiens premiärminister för missbruk av EU-medel och potentiella intressekonflikter (11) och av den 10 juni 2021 om Republiken Tjeckiens premiärministers intressekonflikt (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 13 december 2018 om intressekonflikter och skydd av EU:s budget i Tjeckien (10), av den 19 juni 2020 om återupptagandet av utredningen av Tjeckiens premiärminister för missbruk av EU-medel och potentiella intressekonflikter (11) och av den 10 juni 2021 om Republiken Tjeckiens premiärministers intressekonflikt (12),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 8 oktober 2020 om rättsstaten och de grundläggande rättigheterna i Bulgarien (13), av den 29 april 2021 om mordet på Daphne Caruana Galizia och rättsstatssituationen i Malta (14), av den 8 juli 2021 om brotten mot EU-rätten och hbtqi-personers rättigheter i Ungern till följd av de antagna lagändringarna i det ungerska parlamentet (15), och av den 21 oktober 2021 om rättsstatskrisen i Polen och EU-rättens företräde (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 8 oktober 2020 om rättsstaten och de grundläggande rättigheterna i Bulgarien (13), av den 29 april 2021 om mordet på Daphne Caruana Galizia och rättsstatssituationen i Malta (14), av den 8 juli 2021 om brotten mot EU-rätten och hbtqi-personers rättigheter i Ungern till följd av de antagna lagändringarna i det ungerska parlamentet (15), och av den 21 oktober 2021 om rättsstatskrisen i Polen och EU-rättens företräde (16),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 mars 2021 om tillämpning av förordning (EU, Euratom) 2020/2092, den till rättsstaten kopplade villkorlighetsmekanismen (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 mars 2021 om tillämpning av förordning (EU, Euratom) 2020/2092, den till rättsstaten kopplade villkorlighetsmekanismen (17),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 juni 2021 om rättsstatssituationen i EU och tillämpning av förordning (EU, Euratom) 2020/2092 om villkorlighet (18), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 juni 2021 om rättsstatssituationen i EU och tillämpning av förordning (EU, Euratom) 2020/2092 om villkorlighet (18),

| — | med beaktande av sin resolution av den 21 oktober 2021 om Pandoradokumenten, konsekvenser för ansträngningarna att bekämpa penningtvätt, skatteflykt och skatteundandragande (19), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 21 oktober 2021 om Pandoradokumenten, konsekvenser för ansträngningarna att bekämpa penningtvätt, skatteflykt och skatteundandragande (19),

| — | med beaktande av sina tidigare beslut och resolutioner om ansvarsfrihet för kommissionen för åren 2014, 2015, 2016, 2017, 2018 och 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare beslut och resolutioner om ansvarsfrihet för kommissionen för åren 2014, 2015, 2016, 2017, 2018 och 2019,

| — | med beaktande av studien av den 20 maj 2021 på begäran av dess utskott för budgetkontroll, The Largest 50 Beneficiaries in each EU Member State of CAP and Cohesion Funds, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien av den 20 maj 2021 på begäran av dess utskott för budgetkontroll, The Largest 50 Beneficiaries in each EU Member State of CAP and Cohesion Funds,

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A9-0039/2022), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A9-0039/2022), och av följande skäl:

| A. | Budgetmyndigheten har antagit paketet om den fleråriga budgetramen 2021–2027, som tillsammans med återhämtningsinstrumentet NextGenerationEU uppgår till det historiskt unika beloppet 1,8 biljoner EUR för att stödja återhämtningen från covid-19-pandemin och EU:s långsiktiga prioriteringar inom olika politikområden. |
| --- | --- |

A.

Budgetmyndigheten har antagit paketet om den fleråriga budgetramen 2021–2027, som tillsammans med återhämtningsinstrumentet NextGenerationEU uppgår till det historiskt unika beloppet 1,8 biljoner EUR för att stödja återhämtningen från covid-19-pandemin och EU:s långsiktiga prioriteringar inom olika politikområden.

| B. | Genomförandet av dessa medel måste strikt respektera principerna för sund ekonomisk förvaltning och är föremål för fullständig och obegränsad rättslig kontroll på EU-nivå, inbegripet från parlamentets sida. EU-institutionernas faktiska kapacitet att kontrollera EU-medlen är dock tyvärr ganska begränsad utan effektivt och meningsfullt samarbete med de nationella myndigheterna. |
| --- | --- |

B.

Genomförandet av dessa medel måste strikt respektera principerna för sund ekonomisk förvaltning och är föremål för fullständig och obegränsad rättslig kontroll på EU-nivå, inbegripet från parlamentets sida. EU-institutionernas faktiska kapacitet att kontrollera EU-medlen är dock tyvärr ganska begränsad utan effektivt och meningsfullt samarbete med de nationella myndigheterna.

| C. | Skyddet av unionens ekonomiska intressen är en av de viktigaste frågorna på unionens politiska dagordning för att stärka transparensen, den demokratiska ansvarsskyldigheten och förmågan att tillgodose medborgarnas behov, öka allmänhetens tillit och säkerställa att skattebetalarnas pengar spenderas på rätt sätt. Genomförandet av budgetpaketet för den fleråriga budgetramen 2021–2027 måste ske i enlighet med de allmänna principer som fastställs i fördragen, särskilt de europeiska värderingar som föreskrivs i artikel 2 i EU-fördraget, förordningen om villkorlighet och principen om sund ekonomisk förvaltning som föreskrivs i artikel 310 i EUF-fördraget och i budgetförordningen. Det finns en korrelation mellan respekten för dessa värden och principer och ett effektivt genomförande av EU:s budget. |
| --- | --- |

C.

Skyddet av unionens ekonomiska intressen är en av de viktigaste frågorna på unionens politiska dagordning för att stärka transparensen, den demokratiska ansvarsskyldigheten och förmågan att tillgodose medborgarnas behov, öka allmänhetens tillit och säkerställa att skattebetalarnas pengar spenderas på rätt sätt. Genomförandet av budgetpaketet för den fleråriga budgetramen 2021–2027 måste ske i enlighet med de allmänna principer som fastställs i fördragen, särskilt de europeiska värderingar som föreskrivs i artikel 2 i EU-fördraget, förordningen om villkorlighet och principen om sund ekonomisk förvaltning som föreskrivs i artikel 310 i EUF-fördraget och i budgetförordningen. Det finns en korrelation mellan respekten för dessa värden och principer och ett effektivt genomförande av EU:s budget.

| D. | Olika medieföretag i hela Europa förser regelbundet sina läsare med rapporter om skandaler som handlar om bedrägerier, intressekonflikter, korruption och annan olaglig verksamhet som skadar EU:s ekonomiska intressen och som involverar politiska företrädare på hög nivå i EU:s medlemsstater, samt fall av tullbedrägerier och tullbrottslighet, som kan vara gränsöverskridande eller digital till sin natur och som ibland antar strukturer eller stöds av kriminella organisationer. Dessa skandaler undergräver EU-medborgarnas förtroende för EU och dess institutioner. |
| --- | --- |

D.

Olika medieföretag i hela Europa förser regelbundet sina läsare med rapporter om skandaler som handlar om bedrägerier, intressekonflikter, korruption och annan olaglig verksamhet som skadar EU:s ekonomiska intressen och som involverar politiska företrädare på hög nivå i EU:s medlemsstater, samt fall av tullbedrägerier och tullbrottslighet, som kan vara gränsöverskridande eller digital till sin natur och som ibland antar strukturer eller stöds av kriminella organisationer. Dessa skandaler undergräver EU-medborgarnas förtroende för EU och dess institutioner.

| E. | Pandoradokumenten, som offentliggjordes den 3 oktober 2021 av Internationella konsortiet för undersökande journalistik, utgör den senaste stora dataläckan och avslöjar att mer än 330 politiker och offentliga tjänstemän från nästan 100 länder, däribland 35 nuvarande eller tidigare stats- och regeringschefer, är involverade i företagshemligheter och skatteundandragande och skatteflykt till utlandet. Trots denna och andra liknande skandaler har inga verkningsfulla insatser gjorts. |
| --- | --- |

E.

Pandoradokumenten, som offentliggjordes den 3 oktober 2021 av Internationella konsortiet för undersökande journalistik, utgör den senaste stora dataläckan och avslöjar att mer än 330 politiker och offentliga tjänstemän från nästan 100 länder, däribland 35 nuvarande eller tidigare stats- och regeringschefer, är involverade i företagshemligheter och skatteundandragande och skatteflykt till utlandet. Trots denna och andra liknande skandaler har inga verkningsfulla insatser gjorts.

| F. | I Olafs årsrapport för 2020 slogs det fast att det inom de områden där det upptäcks flest bedrägerier förekommer intressekonflikter och otillåten samverkan mellan stödmottagare och entreprenörer, särskilt inom området för offentlig upphandling. Olafs ärenden handlar ofta om bedrägerier eller korruption i gränsöverskridande offentliga upphandlingsförfaranden som inbegriper EU-finansiering. |
| --- | --- |

F.

I Olafs årsrapport för 2020 slogs det fast att det inom de områden där det upptäcks flest bedrägerier förekommer intressekonflikter och otillåten samverkan mellan stödmottagare och entreprenörer, särskilt inom området för offentlig upphandling. Olafs ärenden handlar ofta om bedrägerier eller korruption i gränsöverskridande offentliga upphandlingsförfaranden som inbegriper EU-finansiering.

| G. | Europaparlamentet har antagit åtskilliga resolutioner där kommissionen uppmanats att snabbt vidta åtgärder mot det oroväckande missbruket av EU-medel av politiskt framstående rika individer, eliter och stora konglomerat. |
| --- | --- |

G.

Europaparlamentet har antagit åtskilliga resolutioner där kommissionen uppmanats att snabbt vidta åtgärder mot det oroväckande missbruket av EU-medel av politiskt framstående rika individer, eliter och stora konglomerat.

Oligarkiska strukturer

| 1. | Europaparlamentet konstaterar att det med ”oligarki” i dagens samhälle avses varje liten, sammanhållen klass eller grupp som kan fatta beslut eller ge order till andra i politiska eller icke-politiska sammanhang eller styra en politisk gemenskap i eget intresse, utan hänsyn till rättsstatsprincipen eller demokratiska regler och ibland med åsidosättande av grundläggande principer. Parlamentet konstaterar att den politiska eliten i en oligarki missbrukar offentliga medel från EU:s eller de nationella budgetarna för att tjäna sina privata intressen och ofta förlitar sig på affärsfolk som agerar för deras räkning i en struktur där verkliga förmånstagare och verkliga huvudmän vanligtvis är dolda. Parlamentet noterar att den extrema koncentrationen av politisk och finansiell elit leder till statskapning. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet tillägger att termen ”oligarki” i EU:s nuvarande politiska sammanhang används som ett sätt att peka på inflytandet från rika och mäktiga personer inom politik och förvaltning, utöver det från ekonomiska, finansiella och industriella aktörer, som är i stånd att utöva ett inflytande som typiskt sett används för att gynna en minoritet på bekostnad av majoriteten. Parlamentet understryker att ledamöter i nationella regeringar och andra innehavare av politiska befattningar är en del av oligarkin i vissa medlemsstater och har strävat aktivt efter att använda EU-medel för att gynna sig själva ekonomiskt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet noterar med särskild oro att förekomsten av sådana oligarkiska grupper, som ibland inte drar sig för att använda regeringsverktyg eller brottsliga metoder, eller för att stödja brottsliga grupper, har nått en aldrig tidigare skådad omfattning under de senaste åren. Parlamentet noterar med extrem oro att oligarkiska nätverk med politiska förbindelser kan komma att dominera den nationella mediemarknaden och blanda sig i arbetet i den demokratiska offentliga sfären. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet är oroat över att oligarkiska system ofta är knutna till utbredd korruption, hård kontroll över medierna och ett rättsväsende som inte är oberoende från oligarkerna själva. Parlamentet betonar att de oligarkiska grupperna för att skydda sig själva försöker få kontroll över medier och rättsväsendet, så att mediala avslöjanden av deras eventuella brottsliga verksamhet och lagföring kan undvikas. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet påminner om sin ståndpunkt att korruption inte bara allvarligt skadar unionens ekonomiska intressen, utan även utgör ett hot mot demokratin, grundläggande rättigheter och rättsstatsprincipen. Parlamentet är oroat över att korruptionen skadar medborgarnas förtroende för institutionerna. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet anser att kraftfulla och effektiva strategier och organ för korruptionsbekämpning, liksom kontrollsystem och ett oberoende rättsväsende, som säkerställer att rättsstatsprincipen fungerar effektivt, främjar konkurrens, ökar transparensen och säkerställer ett funktionellt genomförande av reglerna för offentlig upphandling och fritt tillträde till marknader är grundläggande för att förhindra att oligarker tar kontroll över ekonomin och finansmarknaderna, vilket skulle leda till att de blir självförstärkande i ännu högre grad. Parlamentet insisterar på att EU främjar transparens i användningen av EU-medel och nationella medel genom att genomföra effektivare uppgiftsinsamling och stärka de regler som är relaterade till detta, särskilt när det gäller slutliga stödmottagare och verkliga huvudmän, och att EU noga övervakar och verkställer ett korrekt genomförande av sådana regler. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att öka sina ansträngningar och stärka sitt samarbete med medlemsstaterna i denna riktning. |
| --- | --- |

6.

Bedrägeri och intressekonflikter inom den nuvarande rättsliga ramen

| 7. | Europaparlamentet påminner om att EU:s medlagstiftare, för att stärka kampen mot bedrägerier genom straffrättsliga bestämmelser, enades om en definition av bedrägeri (och andra brott, såsom avsiktlig förskingring, korruption och penningtvätt) som påverkar EU:s ekonomiska intressen i PIF-direktivet (20). |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet betonar att en ny definition av intressekonflikter, som hindrar alla personer som deltar i budgetgenomförandet, inbegripet nationella myndigheter på alla nivåer, från att vidta åtgärder som kan leda till att deras egna intressen hamnar i konflikt med EU:s intressen, infördes i artikel 61 i budgetförordningen och uttryckligen utvidgades till att omfatta utnyttjandet av EU-medel inom ramen för delad förvaltning, och utvidgades till att omfatta ”något annat direkt eller indirekt personligt intresse”, vilket således omfattar ett mycket större antal fall. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar offentliggörandet av kommissionens riktlinje om intressekonflikter, som syftar till att öka medvetenheten och främja en enhetlig tolkning och tillämpning av reglerna om undvikande av intressekonflikter i medlemsstaterna. Parlamentet beklagar att fallen av intressekonflikter som rör högprofilerade politiker kvarstår i en del medlemsstater. Parlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare stärka bestämmelserna om intressekonflikter i artikel 61 i budgetförordningen som en del av sin kommande översyn, särskilt när det gäller utarbetandet av budgeten, för att möjliggöra en mer exakt identifiering av de kategorier av offentliga tjänstemän som kan påverka finansiella flöden från EU:s budget och förhindra uppkomsten av sådana konflikter. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar dock kommissionen att ändra artikel 167.1 c i budgetförordningen så att den innehåller en mer uttrycklig definition av ”yrkesmässig intressekonflikt” för att säkerställa en enhetlig tolkning i alla medlemsstater och göra det möjligt för EU-institutionerna att vidta lämpliga åtgärder när det gäller anbudsgivare med ekonomiska intressen i policyrelaterade tjänstekontrakt. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet noterar att direktiven om offentlig upphandling, utöver budgetförordningen, innehåller liknande definitioner av intressekonflikter, och hänvisningar till skyldigheten att undvika intressekonflikter finns också i sektorsspecifik lagstiftning. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet understryker att EU-domstolens rättspraxis fastslår följande: ”En intressekonflikt är i sig och objektivt sett en allvarlig brist. För att bedöma denna finns det inte anledning att beakta berörda parters avsikter och goda eller onda tro.” (21) |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet påpekar att intressekonflikter inte bara förekommer i samband med korruption, bedrägerier och brottsliga handlingar, eftersom de också kan beröra lobbyverksamhet och svängdörrsfenomen. Parlamentet betonar dock att upptäckt och offentliggörande av intressekonflikter är av största vikt för att identifiera eventuella risker för missbruk, partiskhet, bedrägerier och korruption i samband med förvaltningen av medel, samt för att förhindra renomméskada, misstankar och misstro bland EU-medborgarna, vilket bidrar till en känsla av bristande transparens. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet påpekar att alla medlemsstaters medborgare måste kunna ha tilltro till att det råder integritet i förvaltningen av EU:s medel i samtliga medlemsstater och att kraven på skydd mot intressekonflikter och bedrägerier därför inte får skilja sig åt. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet upprepar dock att inte ens den bästa rättsliga ramen kan uppväga en otillräcklig genomförandemekanism. Parlamentet ser därför en förbättring av kapaciteten och effektiva förvaltnings- och kontrollsystem i EU:s organ och i medlemsstaterna som en avgörande förutsättning för övervakning och utredning av intressekonflikter och för att säkerställa och skydda den lagliga och korrekta användningen av EU-medel. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet upprepar att förekomsten av oligarkiska strukturer har nått en aldrig tidigare skådad omfattning i EU på senare år och att två medlemsstater för närvarande är föremål för förfaranden enligt artikel 7 i EU-fördraget och förordningen om villkorlighet i samband med rättsstatsprincipen, vilket pekar på strukturella brister när det gäller rättsstatsprincipen och utbredd korruption. Parlamentet anser mot denna bakgrund att det behövs en bredare debatt om framtiden för delad förvaltning, eftersom alla nationella myndigheter fortfarande inte kan betraktas som pålitliga partner i den sunda ekonomiska förvaltningen av EU-medel. |
| --- | --- |

16.

De främsta utmaningarna inom sammanhållning och jordbruk

| 17. | Europaparlamentet betonar att när det gäller sammanhållningspolitiken, EU:s instrument för att stärka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen, som står för en stor del av EU:s budget, var de vanligaste typerna av oriktigheter med misstanke om bedrägeri bland projekt som finansierades med hjälp av de europeiska struktur- och investeringsfonderna under programperioden 2014–2020 överprissättning, felaktiga, saknade och falska eller förfalskade styrkande handlingar, överträdelser av kontraktsbestämmelser, förfaranden för offentlig upphandling med en enda anbudsgivare, icke-stödberättigande och överträdelser av reglerna för offentlig upphandling samt överträdelser i fråga om etik och integritet, inbegripet intressekonflikter och korruption. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet noterar att det finns etablerad gemensam praxis som signalerar potentiellt missbruk av medel från den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP), såsom förfalskning av dokument och skapande av konstlade förutsättningar, till exempel uppdelning av jordbruksföretag för att undvika EU:s tak för jordbruksstöd och inlämning av stödansökningar via flera anknutna företag, eller efter ett ofullständigt genomförande av åtgärder. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet påpekar att intressekonflikter och svängdörrar utgör allvarliga problem i flera länder. Parlamentet betonar att när det gäller marknadsåtgärder har flera fall av intressekonflikter med högt finansiellt värde registrerats, i kombination med andra överträdelser kopplade till säljfrämjande åtgärder, och utreds av Olaf. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet påpekar att studien om utnyttjandet av GJP-medel (22) visade att utbetalningen av EU:s jordbruksmedel är en mycket problematisk fråga i minst fem medlemsstater (23) och att det finns en tydlig ojämlikhet mellan anslagen till stora och små jordbrukare, med systemfördelar för de stora jordbruken, vars förmånstagare ibland har nära band till de styrande politiska partierna eller själva är medlemmar i dessa partier i sina länder. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att omedelbart skärpa åtgärderna mot markrofferi, felaktiga anbudsförfaranden eller andra tilldelningsförfaranden och missbruk av EU-medel, särskilt när nationella regeringar och myndigheter är inblandade. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet noterar med stor oro rapporterna om strukturellt missbruk av Ejflu-budgetposten (Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling) till att bygga privata villor förklädda till gästhem åt politiska beslutsfattare, vilket har skett i flera medlemsstater. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta beslutsamma åtgärder för att förhindra det strukturella missbruket av denna budgetpost i framtiden, inklusive, vid behov, att ändra villkoren för utbetalning av Ejflu-medel. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet noterar att i Ungern har Viktor Orbán enligt flera redogörelser, undersökningar och grävande artiklar samlat och omfördelat rikedomar till sin inre krets genom jordbrukssubventioner. Parlamentet understryker att Ungern under perioden 2015–2019 var den medlemsstat som var föremål för det högsta antalet Olaf-utredningar som avslutades med en finansiell rekommendation. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet beklagar den sneda fördelningen av EU-medel, särskilt GJP-medel, där 0,5 % av alla stödmottagare under 2020 fick mer än 100 000 EUR, vilket motsvarar 16,6 % av den totala ramen för direktstöd, medan 75 % av stödmottagarna fick mindre än 5 000 EUR, vilket motsvarar 15 % av det totala anslaget för direktstöd (24). |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet påpekar att trots att EU kräver en viss transparensnivå hindras ofta genomförandet av transparensåtgärderna, vilket innebär att allmänhetens tillgång till uppgifter avseende fördelningen av subventioner är en högst problematisk fråga i EU. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet påpekar att förvaltningen av EU-medel i Tjeckien har gett upphov till viss oro de senaste åren. Parlamentet påminner om att under åren 2016–2018 gick nästan 75 % av jordbruksmedlen i Tjeckien till stora jordbruksföretag. Parlamentet uttrycker oro avseende kommissionens revision, som bekräftade att Andrej Babiš som premiärminister utövade inflytande på fördelningen av EU-subventioner till Agrofert, ett agrokemiskt konglomerat som han grundat själv. Parlamentet understryker att Andrej Babiš är den verkliga huvudmannen i Agrofert och att intressekonflikten därför är uppenbar. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet beklagar djupt att den rådande situationen där en person kan ta emot obegränsade summor från medel under delad förvaltning ger incitament för att skapa oligarkiska strukturer, nepotism och korruption i vissa medlemsstater. Parlamentet upprepar sin inställning att en begränsning av det totala belopp som en person kan ta emot från EU-medel under delad förvaltning skulle begränsa styrkan i oligarkiska strukturer. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sitt förslag till översyn av budgetförordningen inkludera en ändring av artikel 63.8 med tillägget att kommissionen ska säkerställa att betalningar som ackumuleras från unionens budget till en enda stödmottagare eller verklig huvudman under ett givet budgetår inte överskrider de gränser som föreskrivs i de gällande sektorsspecifika reglerna och i alla händelser inte överskrider en viss årlig totalsumma per fysisk person. Parlamentet ber kommissionen att inkludera specifika förslag för denna årliga totalsumma per fysisk person. Parlamentet anser att de årliga totalsummorna inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken per fysisk person på 500 000 EUR för betalningar inom den första pelaren och 1 000 000 EUR för betalningar inom den andra pelaren är lämpliga. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet påpekar att Rumänien enligt bilaga I till årsrapporterna om skydd av Europeiska unionens ekonomiska intressen (PIF-rapporter) för 2018 och 2019, genom aktiv bedrägeribekämpningsutredning, har kunnat upptäcka och rapportera de överlägset flesta oriktigheter med misstanke om bedrägeri som registrerats bland medlemsstaterna för respektive år. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet påminner om att 2020 var ett år av aldrig tidigare skådade förhållanden på grund av covid-19-utbrottet. Parlamentet noterar när det gäller skyddet av ekonomiska intressen att pandemin gav upphov till nya risker både på inkomst- och utgiftssidan. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet understryker att dessa risker inte bara fanns under 2020 utan kommer att fortsätta i flera år. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att intensifiera sina ansträngningar och sitt samarbete på det här området. |
| --- | --- |

30.

Andra problemområden

| 31. | Europaparlamentet konstaterar med stor oro att enligt resultattavlan för den inre marknaden uppgick andelen tilldelade kontrakt med bara en enda budgivare till omkring 50 % i Tjeckien och Polen 2018 och 2019, 40 % i Ungern och Grekland 2019 och 38 % i Portugal. Parlamentet är lika oroat över andelen upphandlingsförfaranden som förhandlas med ett företag utan anbudsinfordran, vilken var 40 % i Cypern 2016 med en liten förbättring till 25 % 2018 och 2019 och 29 % i Bulgarien 2019. Parlamentet är oroat över att andelen kontrakt som tilldelas efter en anbudsinfordran vars namn och villkor inte var tydliga under 2019 var 65 % i Förenade kungariket, 59 % i Litauen, 44 % i Rumänien och 41 % i Portugal. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet understryker den ökade inblandningen av organiserad brottslighet, även av maffialiknande grupperingar, i gränsöverskridande verksamhet och sektorer som påverkar EU:s ekonomiska intressen. Parlamentet påpekar att många medlemsstater inte har särskilda lagar för att bekämpa organiserad brottslighet av maffiatyp och uppmanar kommissionen att ta itu med dessa skillnader mellan medlemsstaterna och överväga nya harmoniseringsåtgärder. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet betonar att dessa siffror visar att det fortfarande finns allvarliga brister i den offentliga upphandlingen i flera medlemsstater. Parlamentet är oroat över att otillräckliga anbud kan gynna ogenomskinliga strukturer och nepotism i tilldelningen av kontrakt. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet upprepar sin oro över att kommissionens förebyggande systemrevisioner visade på allvarliga brister i den ungerska myndighet som ansvarar för tillsynen av offentliga upphandlingskontrakt, vilket ledde till att Ungern tvingades betala en schablonkorrigering på 10 % för alla kontrakt för EU-medel som tilldelades under perioden 2014–2020 (25), som uppgick till cirka 1,2 miljarder EUR, utöver de finansiella korrigeringar på 1,5 miljarder EUR som infördes under perioden 2007–2013. Parlamentet betonar att detta avspeglar allvarliga systemsvagheter i hur den offentliga upphandlingen fungerar i Ungern. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet upprepar sin oro över Olafs utredningar och kommissionens revisioner som exponerar allvarliga brister i det slovakiska registret över jordbruksskiften efter rapporter om markrofferi och bedrägerier. Parlamentet betonar att de slovakiska myndigheterna endast kontrollerar om en sökande har den mark för vilken den gör ett anspråk till sitt lagliga förfogande i händelse av dubbla anspråk. Parlamentet anser att sådana kontroller bör ske i digital och automatiserad form i alla medlemsstater och för alla betalningsanspråk i syfte att avskräcka kriminella och oligarkiska strukturer från markrofferi. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet betonar att Malta och Cypern uppvisar en betydande koncentration av medel i händerna på några få mottagare. Parlamentet är oroat över att kommissionens revisioner har identifierat betydande brister i båda ländernas förvaltnings- och kontrollsystem. Parlamentet understryker att svaga förvaltnings- och kontrollsystem inte ger tillräckligt skydd för EU-medel mot intressekonflikter och missbruk av oligarkiska strukturer. |
| --- | --- |

36.

Tillgängliga rättsmedel och förebyggande åtgärder i nuläget

| 37. | Europaparlamentet uppskattar Olafs långsiktiga intensiva utredningsverksamhet, som omfattar många politiskt kontroversiella och komplexa fall. Parlamentet beklagar att åtalsfrekvensen till följd av Olafs rekommendationer till medlemsstaterna minskade från 53 % under perioden 2007–2014 till 37 % under perioden 2016–2020. Parlamentet konstaterar dessutom att det under de senaste åren inte har gjorts någon bedömning av i vilken utsträckning de belopp som rekommenderas för återkrav faktiskt återvinns, och att den senaste bedömningen för åren 2009–2016 visar på en återvinningsgrad på 21 %. Parlamentet uppmanar Olaf och kommissionen att undersöka de bakomliggande orsakerna till denna låga återvinningsgrad. Parlamentet upprepar sin uppmaning till Olaf att öka sina insatser och sin vaksamhet, särskilt i vissa medlemsstater där dessa fall är vanliga, och att regelbundet följa upp sina rekommendationer och de åtgärder som medlemsstaterna vidtar, och lägga till denna information i sina årsrapporter. Parlamentet uppmanar medlemsstaternas myndigheter att göra sitt yttersta för att förbättra åtalsandelen och att samarbeta nära med EU:s institutioner och organ för att se till att medel som missbrukas av organiserad brottslighet och oligarker återvinns. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet betonar den viktiga rollen för och mervärdet av den nyligen inrättade Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo) i skyddet av EU:s ekonomiska intressen. Parlamentet beklagar djupt att det fortfarande finns fem medlemsstater som inte deltar i Eppo. Dessa medlemsstater uppmuntras att ansluta sig till Eppo. Parlamentet uppskattar Eppos insatser för att inleda verksamheten under mycket utmanande omständigheter. Parlamentet betonar att ett korrekt införlivande av PIF-direktivet är nödvändigt för att genomföra effektiva utredningar och åtal. Parlamentet påminner om att slutsatsen från kommissionens rapport om införlivandet av PIF-direktivet är att trots att alla medlemsstater har införlivat direktivet behövs ytterligare åtgärder för att hantera aktuella problem med efterlevnaden, vilka främst rör definitionerna av brott och ansvaret och påföljderna för juridiska och fysiska personer. Parlamentet understryker att samarbete mellan Eppo och medlemsstaterna också är avgörande för att Eppo ska kunna uppnå maximal effektivitet när det gäller att bedöma hur förvaltnings- och kontrollsystemen fungerar i revisionssyfte. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet noterar med tillfredsställelse att vissa fall som berörs i denna kommissionsrapport nyligen har klassificerats som fall inom Eppos ansvarsområde. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet lovordar det ovärderliga arbete som utförts av Olaf, Eppo och Europol för att bekämpa ekonomisk brottslighet såsom korruption, bedrägerier, penningtvätt och skatteundandragande, och betonar att dessa institutioner är kroniskt underbemannade och saknar finansiella resurser på grund av oviljan från rådet, som en del av budgetmyndigheten, att godkänna tillräckliga personalresurser och finansiella resurser under det årliga budgetförfarandet. Parlamentet välkomnar ökningen av Eppos budget med 3,8 miljoner EUR i det årliga budgetförfarandet för 2022, och påminner om att varje euro som spenderas på övervakning och utredning återgår till EU:s budget. Parlamentet uppmanar därför rådet att se över sin ståndpunkt och möjliggöra ökad finansiering av personalresurser för dessa byråer, så att de kan utföra sitt viktiga uppdrag på ett lämpligt och ändamålsenligt sätt. Parlamentet uppmanar kommissionen att kontinuerligt lägga fram understödjande budgetförslag för budgetmyndigheten. Parlamentet välkomnar Olafs och Europols gemensamma analysinsatser i syfte att bedöma hoten mot och sårbarheterna i RRF-instrumentet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att bedriva ett närmare samarbete sinsemellan och med EU-organen för att möjliggöra en effektiv åtgärd mot bedrägerier som omfattar flera länder. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet upprepar att kommissionen har en mängd instrument till sitt förfogande för att skydda unionens ekonomiska intressen, inbegripet förordningen om gemensamma bestämmelser, budgetförordningen och förordningen om villkorlighet i samband med rättsstatsprincipen. Parlamentet understryker att kommissionen omedelbart och fullt ut bör använda alla instrument som finns tillgängliga enligt EU:s budgetlagstiftning och tillämpliga sektorsspecifika och finansiella regler för att effektivt skydda EU:s budget, inbegripet avbrott i betalningsfrister, innehållande av betalningar, finansiella korrigeringar eller uteslutande av utgifter från EU-finansiering, överträdelseförfaranden enligt artikel 258 i EUF-fördraget, kontroller och revisioner, efterlevnad av artikel 61 i EU:s budgetförordning eller, i vederbörligen motiverade fall, tillämpningen av artikel 7 i EU-fördraget om risker för EU:s grundläggande värden i medlemsstaterna, vilket nyligen har gjorts när det gäller Polen och Ungern. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet beklagar att de it-verktyg som för närvarande finns tillgängliga och som i hög grad bidrar till effektiv datautvinning och upptäckt av bedrägerier och korruption – Arachne och Edes – endast används av en liten andel av medlemsstaterna, och uppmuntrar till användning av ny teknik för att förebygga bedrägerier och intressekonflikter. Parlamentet vill se att användningen av system för tidig upptäckt och uteslutning (Edes) ska vara obligatorisk vid delad förvaltning och skapa en transparent svart lista för hela EU. Parlamentet noterar vidare att Edes inte gör någon åtskillnad mellan dotterbolag till större bolag. Parlamentet efterlyser dessutom en obligatorisk användning av Arachnes verktyg för datautvinning och databerikning av medlemsstaterna för att uppnå större transparens om mottagarna av den gemensamma jordbrukspolitiken och de europeiska struktur- och investeringsfonderna och för att på ett ändamålsenligt och effektivt sätt identifiera de problematiska ekonomiska aktörerna och de privatpersoner eller fysiska personer som är knutna till dem och bättre förebygga och upptäcka bedrägerier. Parlamentet konstaterar att de första anpassningarna av Arachne ska genomföras redan i slutet av andra kvartalet 2022. Parlamentet betonar att interoperabilitet och harmonisering mellan Arachne, Edes, institutionella och nationella databaser är avgörande för att säkerställa ett effektivt informationsutbyte som syftar till att förebygga och identifiera bedrägerier som riktar sig mot EU:s budget. Parlamentet anser att de europeiska undersökningsorganen ska ha fullständig och direkt åtkomst till Arachne. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att främja interoperabilitet mellan systemen för markägande och stödja systemet för identifiering av jordbruksskiften, identifiering av djur och jämförbarhet hos det integrerade administrations- och kontrollsystemet (IACS), så att man säkrar transparens i fråga om slutmottagare och dolda moderbolag med dotterbolag i olika medlemsstater, i syfte att underlätta och förbättra verifieringsprocessen. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet påminner om att uppgifter för att identifiera företag och deras verkliga huvudmän ofta inte är lättillgängliga och ibland inte är tillgängliga alls, eftersom det finns 292 rapporteringssystem för att offentliggöra information om mottagare av medel från den gemensamma jordbrukspolitiken och sammanhållningspolitiken, och att den befintliga informationen därför för närvarande är spridd på hundratals regionala, nationella och interregionala rapporteringssystem, som endast ger grundläggande information om de direkta stödmottagarna. Detta gör det svårt att samla in, bearbeta och offentliggöra uppgifter om verkliga huvudmän och slutliga mottagare av medel från delad förvaltning och jordbruksfonder, och i slutändan att få en heltäckande överblick över dem och de belopp av EU-medel som de tar emot, samt att upptäcka mönster för bedrägeri och korruption och ordentligt utreda missbruk av EU-medel. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt att standardisera datainsamlingen och betonar vikten av att konsolidera och harmonisera befintliga rapporteringssystem till en gemensam databas på EU-nivå. Parlamentet upprepar sin brådskande uppmaning till kommissionen att inrätta ett standardiserat EU-omfattande och interoperativt digitalt rapporterings- och övervakningssystem som ingriper men inte är begränsat till Arachne, samt att förbättra utbildningen för övervakare och betalningsombud på fältet. Parlamentet betonar att detta system måste innehålla information om de slutliga stödmottagarna och verkliga huvudmän och göra det möjligt att samla alla enskilda belopp som rör samma stödmottagare eller verkliga huvudman i ett totalbelopp för alla subventioner som tas emot från medel under delad förvaltning. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet konstaterar att denna skyldighet att identifiera den verkliga huvudmannen åtminstone bör gälla när en fysisk eller juridisk person äger mer än 15 % av företaget i fråga. Parlamentet betonar att bolagsandelar som tillhör släktingar bör läggas samman och räknas som en enda ägare. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet anser att ingen av de ovannämnda korrigerande åtgärderna utesluter användningen av den till rättsstatsprincipen kopplade villkorlighetsmekanismen, såsom den definieras i förordningen om villkorlighet, i fall där kommissionen anser att andra instrument inte skyddar EU:s budget på ett tillräckligt ändamålsenligt sätt. Parlamentet understryker dessutom att förordningen om villkorlighet, i motsats till tillämpningsområdet för Eppo-förordningen, som inte trätt i kraft i fem medlemsstater, är direkt och lika tillämplig för alla medlemsstater. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen sedan den 1 januari 2021 inte har kunnat vidta lämpliga åtgärder för att tillämpa förordningen om villkorlighet, som trädde i kraft den dagen. Parlamentet upprepar sin ståndpunkt om att förordningen om villkorlighet måste tillämpas utan undantag från och med den 1 januari 2021. Parlamentet noterar att kommissionen inledde en dialog med Ungern och Polen genom att skicka skrivelser i mitten av november 2021. Parlamentet beklagar att kommissionen nekar parlamentet tillgång till dessa skrivelser och därför tvingar parlamentet att förlita sig på rapporter i media för att hålla sig informerat om den senaste utvecklingen. Parlamentet anser dock att de informella skrivelser som skickats är otillräckliga när det gäller tillämpningen av förordningen och insisterar därför på att kommissionen omedelbart och utan diskriminering bör börja tillämpa förordningen. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet välkomnar den försäkran som nyligen framfördes av kommissionens generaldirektorat för regional- och stadspolitik om att noggranna kontroller på plats, inriktade på kontrollmekanismernas tillförlitlighet, kommer att genomföras i fem medlemsstater nästa år för att undvika intressekonflikter (26). |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet understryker att undersökande journalister är viktiga i kampen mot korruption, bedrägerier och olaglig verksamhet som inverkar negativt på EU:s budget. Parlamentet upprepar i detta avseende behovet av att skydda undersökande journalister mot ogrundade stämningar (SLAPP: strategic lawsuits against public participation) samt mot personliga trakasserier, skrämsel och dödshot. Parlamentet framhåller vikten av att uppmuntra visselblåsning och att samtidigt säkerställa det rättsliga skydd som föreskrivs i EU:s lagstiftning. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet är i detta sammanhang djupt oroat över att Tjeckiens tidigare premiärminister Andrej Babiš enligt Pandoradokumenten ska ha använt offshore-finansiering för att köpa fastigheter i Frankrike samtidigt som han deltagit i Europeiska rådets beslutsfattande om frågor såsom den fleråriga budgetramen och lagstiftningen mot penningtvätt. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att kräva ett strikt och noggrant genomförande av de tillämpliga bestämmelserna, att använda alla tillgängliga källor och att utnyttja effektiva förvaltnings- och kontrollsystem för att hantera riskerna för korruption, bedrägerier och intressekonflikter, samt att bättre övervaka situationen för de utbetalande organen inom jordbruket och deras formella och informella oberoende. Parlamentet anser att omfattande revision och kontroller både på nationell nivå och på EU-nivå är centrala villkor för skyddet av EU-medel. Parlamentet beklagar de otillräckliga framstegen i kampen mot oligarkiska strukturer i den nya gemensamma jordbrukspolitiken, exempelvis den begränsade informationen om och transparenskraven för slutmottagarna och att taket får fortsätta att vara frivilligt, vilket förhindrar en rättvisare fördelning av jordbruksbidrag. Parlamentet anser att det är oroande att den nya gemensamma jordbrukspolitiken inte stärker kontrollsystemens roll på EU-nivå. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet understryker att sambandscentralerna för bedrägeribekämpning (Afcos) spelar en viktig roll för att skydda EU:s budget mot bedrägerier i sina respektive länder. Parlamentet upprepar därför att medlemsstaterna måste säkerställa att förvaltningsmyndigheterna och Afcos har tillräckliga resurser med rätt färdigheter och kompetenser för att utveckla strategier för bedrägeribekämpning och vidta ändamålsenliga åtgärder och metoder för att bekämpa bedrägerier. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet påpekar att medlemsstaterna enligt RRF-förordningen, som ingår i paketet för den fleråriga budgetramen 2021–2027, måste säkerställa effektivt förebyggande, upptäckt och korrigering av intressekonflikter, korruption och bedrägerier, undvikande av dubbelfinansiering, falska registreringar av egendom samt transparens i utbetalningen av medel och skärpta regler när det gäller korrekt identifiering av medlens slutmottagare. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att budgetmyndigheterna informeras om alla situationer där medel från instrument utanför budgeten inte betalas ut på grund av anklagelser om missbruk, korruption, bedrägeri eller brott mot rättsstatsprincipen och när medlemsstater inte har inrättat tillräckliga och ändamålsenliga system för bedrägeribekämpning. Parlamentet uppmanar rådet att endast anta de RRF-planer som uppfyller alla rättsliga, sociala och politiska villkor för stöd. Parlamentet betonar att medlemsstaterna också är skyldiga att förklara de relevanta åtgärderna i sina RRF-planer och inkludera en sammanfattning av samrådsprocessen på nationell nivå samt en presentation av de kontroller och revisionssystem som införts för att säkerställa att EU:s ekonomiska intressen skyddas. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet påminner om att RRF-resultattavlan kommer att ligga till grund för dialogen om återhämtning och resiliens och att den bör uppdateras av kommissionen två gånger om året. Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen att säkerställa en grundlig övervakning av de framsteg som gjorts i genomförandet av de planerade delmålen och målen, strikt i linje med RRF-förordningen, på grundval av de fastställda gemensamma indikatorerna och rapporteringsmetoderna. Parlamentet påminner om att faciliteten för återhämtning och resiliens är knuten till villkor som garanterar en transparent användning av medlen och att den bör förhindra korruption, bedrägerier, dubbelfinansiering och intressekonflikter. Parlamentet anser att kontrollerna även bör utvidgas till att omfatta de kostnader som de slutliga stödmottagarna faktiskt ådragit sig. Parlamentet betonar parlamentets och kommissionens gemensamma ansträngning som ledde till att medlemsstaterna nu är skyldiga att lämna information om slutmottagare. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet understryker att det för att skydda EU:s ekonomiska intressen och särskilt upptäcka bedrägerier, korruption och intressekonflikter är viktigt att veta hur EU-medel används och vem som verkligen drar nytta av EU-medlen, eftersom de största stödmottagarna ofta gömmer sig bakom komplexa ägarstrukturer, även sådana som har sina huvudkontor i skatteparadis, vilket gör identifieringsprocessen ännu mer svårgenomtränglig. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till medlemsstaterna, mot bakgrund av det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 och som redan har uttryckts i flera resolutioner, att de ska införa ett gemensamt, integrerat och interoperativt rapporterings- och övervakningssystem som utvecklats av kommissionen och som inbegriper men inte är begränsat till ett enda datautvinnings- och riskgraderingsverktyg, för att få tillgång till, lagra, aggregera och analysera data om dem som i slutändan får direkt eller indirekt tillgång till EU-medel. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet anser att det för största möjliga transparens i användningen av EU-medel är mycket viktigt att en sådan databas utvecklas i största möjliga utsträckning, i enlighet med tillämpliga dataskyddsregler och relevant rättspraxis från Europeiska unionens domstol, och att relevanta och icke-känsliga data görs tillgängliga för allmänheten på ett koncist, heltäckande och användarvänligt sätt för att öka den offentliga kontrollen och förtroendet för EU:s offentliga utgifter. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet upprepar att en sund ekonomisk förvaltning av EU-medel är av yttersta vikt. Parlamentet beklagar att databaser om mottagare av stöd från EU-medel inte innehåller information om de slutliga stödmottagarna och deras verkliga huvudmän. Parlamentet beklagar att det inte är möjligt för kontrollmyndigheter att identifiera de slutliga mottagarna av finansiering. Parlamentet beklagar djupt att icke-statliga organisationer har använts för att dölja finansiering av terrorist- och extremistorganisationer. Parlamentet understryker sin ståndpunkt att gemensamma regler om transparens kring mottagare också bör gälla för paraplyorganisationer som tar emot EU-medel och förmedlar dem vidare till icke-statliga organisationer i sina nätverk, i syfte att säkerställa att kommissionen och kontrollmyndigheterna kan revidera projektets mål och slutliga stödmottagare. Parlamentet beklagar att kommissionen inte föreslog en harmoniserad definition av icke-statliga organisationer som den kunde använda för att övervaka de slutliga mottagarna. Parlamentet noterar att budgetförordningen innehåller regler för val och tilldelning av medel till dessa entiteter samt kontrollmekanismerna. Parlamentet uppmanar kommissionen att se över budgetförordningen även när det gäller att definiera begreppet, genom att introducera tydliga kategorier av icke-statliga organisationer och utvidga kontrollerna till att även innefatta de kostnader som de slutliga mottagarna faktiskt ådrar sig. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet beklagar djupt att skyddet av EU:s budget, inbegripet omfattande behandling av information, lättillgänglighet, möjlighet till ingående revision, omfattande granskning och möjlighet att övervaka, följa upp och utvärdera de finansierade åtgärderna, såsom planerats för RRF-förordningen, inte har integrerats tillräckligt i paketet för den fleråriga budgetramen som helhet. Parlamentet konstaterar att denna brist kraftigt försvagar både graden av transparens i genomförandeåtgärderna och granskningens och övervakningens ändamålsenlighet. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet drar slutsatsen att även om den nya fleråriga budgetramen använder vissa verktyg, såsom ökade belopp till särskilda instrument och en budgetmekanism för att upprätthålla rättsstatsprincipen, finns det fortfarande utrymme för kompletterande verktyg mot oligarker som skulle kunna hanteras inom ramen för den kommande översynen av budgetförordningen. |
| --- | --- |

61.

o

o o

| 62. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

62.

---

(1)  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 11.

(2)  EUT L 57, 18.2.2021, s. 17.

(3)  EUT L 193, 30.7.2018, s. 1.

(4)  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 1.

(5)  EUT L 198, 28.7.2017, s. 29.

(6)  EUT L 283, 31.10.2017, s. 1.

(7)  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

(8)  EUT C 445, 29.10.2021, s. 15.

(9)  Domar av den 16 februari 2022, Ungern/parlamentet och rådet, C-156/21, EU:C:2022:97, och Polen/parlamentet och rådet, C-157/21, EU:C:2022:98.

(10)  EUT C 388, 13.11.2020, s. 157.

(11)  EUT C 362, 8.9.2021, s. 37.

(12)  EUT C 67, 8.2.2022, s. 56.

(13)  EUT C 395, 29.9.2021, s. 63.

(14)  EUT C 506, 15.12.2021, s. 64.

(15)  EUT C 99, 13.3.2022, s. 218.

(16)  Antagna texter, P9_TA(2021)0439.

(17)  EUT C 494, 8.12.2021, s. 61.

(18)  EUT C 67, 8.2.2022, s. 86.

(19)  Antagna texter, P9_TA(2021)0438.

(20)  Genomförs i 26 medlemsstater, med undantag av Danmark.

(21)  Dom av den 16 juni 1999, Ismeri Europa Srl/revisionsrätten, T-277/97, EU:T:1999:124.

(22)  Sabeb et al, Where does the EU money go? An analysis of the implementation of CAP funds in Bulgaria, the Czech Republic, Hungary, Slovakia and Romania, studie som beställts av Verts/ALE-gruppen, Europaparlamentet, februari 2021.

(23)  Bulgarien, Tjeckien, Ungern, Slovakien och Rumänien.

(24)  Europeiska kommissionen, Direct payments to agricultural producers – graphs and figures – financial year 2020.

(25)  Kommissionsledamot Johannes Hahns svar på CONT-utskottets skriftliga frågeformulär, som presenterades vid utfrågningen den 11 november 2019, finns tillgängligt på https://emeeting.europarl.europa.eu/emeeting/committee/en/agenda/201911/CONT? meeting=CONT-2019-1111_1&session=11-11-09-00, s. 63–64.

(26)  Rumänien, Polen, Bulgarien, Cypern och Malta.

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Torsdagen, 24 mars 2022

| 20.9.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 361/26 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 361/26

---

P9_TA(2022)0086

Begäran om upphävande av Włodzimierz Cimoszewiczs immunitet

Europaparlamentets beslut av den 24 mars 2022 om begäran om upphävande av Włodzimierz Cimoszewiczs immunitet (2021/2256(IMM))

(2022/C 361/03)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av den begäran om upphävande av Włodzimierz Cimoszewicz immunitet som översändes den 14 juli 2021 av riksåklagaren i Republiken Polen med anledning av det brottmålsförfarande som Białystoks distriktsåklagare vill inleda mot honom, och som tillkännagavs i kammaren den 24 november 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om upphävande av Włodzimierz Cimoszewicz immunitet som översändes den 14 juli 2021 av riksåklagaren i Republiken Polen med anledning av det brottmålsförfarande som Białystoks distriktsåklagare vill inleda mot honom, och som tillkännagavs i kammaren den 24 november 2021,

| — | med beaktande av att Włodzimierz Cimoszewicz i enlighet med artikel 9.6 i arbetsordningen avsade sig rätten att höras, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att Włodzimierz Cimoszewicz i enlighet med artikel 9.6 i arbetsordningen avsade sig rätten att höras,

| — | med beaktande av artiklarna 8 och 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier och artikel 6.2 i akten av den 20 september 1976 om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 8 och 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier och artikel 6.2 i akten av den 20 september 1976 om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet,

| — | med beaktande av Europeiska unionens domstols domar av den 21 oktober 2008, 19 mars 2010, 6 september 2011, 17 januari 2013 och 19 december 2019 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens domstols domar av den 21 oktober 2008, 19 mars 2010, 6 september 2011, 17 januari 2013 och 19 december 2019 (1),

| — | med beaktande av artiklarna 105.2 och 108 i Republiken Polens författning och artiklarna 7b.1 och 7c.1 i Polens lag av den 9 maj 1996 om utövandet av mandatet som ledamot av sejmen eller senaten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 105.2 och 108 i Republiken Polens författning och artiklarna 7b.1 och 7c.1 i Polens lag av den 9 maj 1996 om utövandet av mandatet som ledamot av sejmen eller senaten,

| — | med beaktande av artiklarna 5.2, 6.1 och 9 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 5.2, 6.1 och 9 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A9-0057/2022), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A9-0057/2022), och av följande skäl:

| A. | Republiken Polens riksåklagare har lämnat in en begäran från riksåklagaren i distriktet Białystok om upphävande av immuniteten för Włodzimierz Cimoszewicz, ledamot av Europaparlamentet, för att få tillstånd att inleda ett straffrättsligt förfarande mot honom för ett brott i den mening som avses i artikel 177.1 jämförd med artikel 178.1 i den polska strafflagen. Denna begäran om upphävande av den parlamentariska immuniteten översändes av den straffrättsliga myndigheten i enlighet med artikel 9.12 i arbetsordningen, dock med hänvisning till att det i artikel 9.1 i arbetsordningen föreskrivs att varje begäran om upphävande av immuniteten ska göras av ”en i en medlemsstat behörig myndighet”, eftersom de två begreppen inte är identiska. |
| --- | --- |

A.

Republiken Polens riksåklagare har lämnat in en begäran från riksåklagaren i distriktet Białystok om upphävande av immuniteten för Włodzimierz Cimoszewicz, ledamot av Europaparlamentet, för att få tillstånd att inleda ett straffrättsligt förfarande mot honom för ett brott i den mening som avses i artikel 177.1 jämförd med artikel 178.1 i den polska strafflagen. Denna begäran om upphävande av den parlamentariska immuniteten översändes av den straffrättsliga myndigheten i enlighet med artikel 9.12 i arbetsordningen, dock med hänvisning till att det i artikel 9.1 i arbetsordningen föreskrivs att varje begäran om upphävande av immuniteten ska göras av ”en i en medlemsstat behörig myndighet”, eftersom de två begreppen inte är identiska.

| B. | Den 4 maj 2019 kl. 8.50 i Hajnówka (Polen) påstås Włodzimierz Cimoszewicz ha kört in framdelen av sitt fordon i en person som befann sig på ett övergångsställe. Efter olyckan försökte Włodzimierz Cimoszewicz övertyga den skadelidande om att låta sig transporteras till sjukhus, men den skadelidande vägrade och bad att istället föras tillbaka till sitt hem med sin cykel. För att i bil ta med den skadelidande till dennes bostad lämnade Włodzimierz Cimoszewicz därefter olycksplatsen utan att ha underrättat vare sig räddningstjänsten eller polisen om olyckan, vilket påstås strida mot den lagstadgade skyldighet som föreskrivs i artikel 44.2 i lagen av den 20 juni 1997 om vägtrafik. Omkring kl. 9.30, när den skadelidande kommit hem, gick hon slutligen med på att låta sig föras till sjukhuset i Hajnówka. På sjukhuset informerade den skadelidande personalen om att hon hade råkat ut för en trafikolycka, varpå sjukhuset omedelbart per telefon underrättade den brottsbekämpande myndigheten om olyckan, som sedan vidarebefordrade informationen till polisstationen i Hajnówka-distriktet. Den skadelidande lämnade sjukhuset samma dag efter att ha genomgått erforderliga läkarundersökningar och fått nödvändig medicinsk behandling. Włodzimierz Cimoszewicz genomgick alkoholtest, och de analyser som utförts har inte påvisat förekomsten av alkohol. |
| --- | --- |

B.

Den 4 maj 2019 kl. 8.50 i Hajnówka (Polen) påstås Włodzimierz Cimoszewicz ha kört in framdelen av sitt fordon i en person som befann sig på ett övergångsställe. Efter olyckan försökte Włodzimierz Cimoszewicz övertyga den skadelidande om att låta sig transporteras till sjukhus, men den skadelidande vägrade och bad att istället föras tillbaka till sitt hem med sin cykel. För att i bil ta med den skadelidande till dennes bostad lämnade Włodzimierz Cimoszewicz därefter olycksplatsen utan att ha underrättat vare sig räddningstjänsten eller polisen om olyckan, vilket påstås strida mot den lagstadgade skyldighet som föreskrivs i artikel 44.2 i lagen av den 20 juni 1997 om vägtrafik. Omkring kl. 9.30, när den skadelidande kommit hem, gick hon slutligen med på att låta sig föras till sjukhuset i Hajnówka. På sjukhuset informerade den skadelidande personalen om att hon hade råkat ut för en trafikolycka, varpå sjukhuset omedelbart per telefon underrättade den brottsbekämpande myndigheten om olyckan, som sedan vidarebefordrade informationen till polisstationen i Hajnówka-distriktet. Den skadelidande lämnade sjukhuset samma dag efter att ha genomgått erforderliga läkarundersökningar och fått nödvändig medicinsk behandling. Włodzimierz Cimoszewicz genomgick alkoholtest, och de analyser som utförts har inte påvisat förekomsten av alkohol.

| C. | Det påstådda brottet har inget direkt eller uppenbart samband med Włodzimierz Cimoszewicz utövande av sitt ämbete som ledamot av Europaparlamentet, och det utgör inte heller ett yttrande som gjorts eller en röst som avlagts under utförandet av uppdraget som ledamot av Europaparlamentet i den mening som avses i artikel 8 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier. |
| --- | --- |

C.

Det påstådda brottet har inget direkt eller uppenbart samband med Włodzimierz Cimoszewicz utövande av sitt ämbete som ledamot av Europaparlamentet, och det utgör inte heller ett yttrande som gjorts eller en röst som avlagts under utförandet av uppdraget som ledamot av Europaparlamentet i den mening som avses i artikel 8 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier.

| D. | Enligt artikel 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier ska Europaparlamentets ledamöter vad avser deras egen stats territorium åtnjuta den immunitet som beviljas parlamentsledamöter i deras land. |
| --- | --- |

D.

Enligt artikel 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier ska Europaparlamentets ledamöter vad avser deras egen stats territorium åtnjuta den immunitet som beviljas parlamentsledamöter i deras land.

| E. | Enligt artikel 105.2 och artikel 108 i Republiken Polens författning av den 2 april 1997 samt artikel 7.1, 7.2 och 7.4, artikel 7b.1 och artikel 7c.1 i lagen av den 9 maj 1996 om utövande av ämbetet som parlamentsledamot och senator (2) får en ledamot inte höras som misstänkt och inte ställas till straffrättsligt ansvar utan Europaparlamentets tillstånd. |
| --- | --- |

E.

Enligt artikel 105.2 och artikel 108 i Republiken Polens författning av den 2 april 1997 samt artikel 7.1, 7.2 och 7.4, artikel 7b.1 och artikel 7c.1 i lagen av den 9 maj 1996 om utövande av ämbetet som parlamentsledamot och senator (2) får en ledamot inte höras som misstänkt och inte ställas till straffrättsligt ansvar utan Europaparlamentets tillstånd.

| F. | Å ena sidan kan parlamentet inte likställas med en domstol, och å andra sidan kan parlamentsledamoten, inom ramen för ett förfarande för att upphäva immunitet, inte betraktas som ”anklagad” (3). |
| --- | --- |

F.

Å ena sidan kan parlamentet inte likställas med en domstol, och å andra sidan kan parlamentsledamoten, inom ramen för ett förfarande för att upphäva immunitet, inte betraktas som ”anklagad” (3).

| G. | Syftet med den parlamentariska immuniteten är att skydda parlamentet och dess ledamöter från rättsliga förfaranden som rör verksamhet som bedrivs inom ramen för utövandet av det parlamentariska ämbetet och som inte kan skiljas från detta. |
| --- | --- |

G.

Syftet med den parlamentariska immuniteten är att skydda parlamentet och dess ledamöter från rättsliga förfaranden som rör verksamhet som bedrivs inom ramen för utövandet av det parlamentariska ämbetet och som inte kan skiljas från detta.

| H. | I detta fall har parlamentet inte funnit några bevis för fumus persecutionis, dvs. fakta som tyder på att avsikten med det rättsliga förfarandet kan vara att skada en ledamots politiska verksamhet och därmed Europaparlamentet. |
| --- | --- |

H.

I detta fall har parlamentet inte funnit några bevis för fumus persecutionis, dvs. fakta som tyder på att avsikten med det rättsliga förfarandet kan vara att skada en ledamots politiska verksamhet och därmed Europaparlamentet.

| 1. | Europaparlamentet beslutar att upphäva Włodzimierz Cimoszewiczs immunitet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att omedelbart översända detta beslut och det ansvariga utskottets betänkande till den behöriga myndigheten i Republiken Polen och till Włodzimierz Cimoszewicz. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Domstolens dom av den 21 oktober 2008, Marra/De Gregorio och Clemente, C 200/07 och C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579, tribunalens dom av den 19 mars 2010, Gollnisch/parlamentet, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102, domstolens dom av den 6 september 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543, tribunalens dom av den 17 januari 2013, Gollnisch/parlamentet, T-346/11 och T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23, domstolens dom av den 19 december 2019, Junqueras Vies, C-502/19, ECLI:EU:C:2019:1115.

(2)  Republiken Polens officiella tidning 2018.1799, kodifierad version.

(3)  Tribunalens dom av den 30 april 2019, Briois/parlamentet, T-214/18, ECLI:EU:T:2019:266.

---

| 20.9.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 361/28 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 361/28

---

P9_TA(2022)0087

Begäran om upphävande av Ioannis Lagos immunitet

Europaparlamentets beslut av den 24 mars 2022 om begäran om upphävande av Ioannis Lagos immunitet (2021/2225(IMM))

(2022/C 361/04)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av den begäran från den biträdande allmänne åklagaren vid förstainstansrätten i Aten om upphävande av Ioannis Lagos immunitet som översändes genom en skrivelse av den 10 september 2021 av den biträdande åklagaren vid Högsta domstolen med anledning av eventuellt åtal (referensnummer ABM: RB 2020/193-EG: 6-21/50) och som tillkännagavs i kammaren den 18 oktober 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran från den biträdande allmänne åklagaren vid förstainstansrätten i Aten om upphävande av Ioannis Lagos immunitet som översändes genom en skrivelse av den 10 september 2021 av den biträdande åklagaren vid Högsta domstolen med anledning av eventuellt åtal (referensnummer ABM: RB 2020/193-EG: 6-21/50) och som tillkännagavs i kammaren den 18 oktober 2021,

| — | efter att ha hört Ioannis Lagos i enlighet med artikel 9.6 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Ioannis Lagos i enlighet med artikel 9.6 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artikel 8 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier och artikel 6.2 i akten av den 20 september 1976 om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 8 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier och artikel 6.2 i akten av den 20 september 1976 om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet,

| — | med beaktande av Europeiska unionens domstols domar av den 21 oktober 2008, 19 mars 2010, 6 september 2011, 17 januari 2013 och 19 december 2019 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens domstols domar av den 21 oktober 2008, 19 mars 2010, 6 september 2011, 17 januari 2013 och 19 december 2019 (1),

| — | med beaktande av artiklarna 5.2, 6.1 och 9 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 5.2, 6.1 och 9 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A9-0055/2022), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A9-0055/2022), och av följande skäl:

| A. | Den biträdande allmänne åklagaren vid förstainstansrätten i Aten har lämnat in en begäran om upphävande av Ioannis Lagos parlamentariska immunitet för att kunna inleda ett straffrättsligt förfarande mot honom på grund av vissa uttalanden som han gjort under en plenardebatt i Europaparlamentet. |
| --- | --- |

A.

Den biträdande allmänne åklagaren vid förstainstansrätten i Aten har lämnat in en begäran om upphävande av Ioannis Lagos parlamentariska immunitet för att kunna inleda ett straffrättsligt förfarande mot honom på grund av vissa uttalanden som han gjort under en plenardebatt i Europaparlamentet.

| B. | Under en plenardebatt i Europaparlamentet den 14 september 2020 gjorde Ioannis Lagos uttalanden där han påstås ha spridit främlingsfientliga och islamofoba fejknyheter om migranter i Moria. |
| --- | --- |

B.

Under en plenardebatt i Europaparlamentet den 14 september 2020 gjorde Ioannis Lagos uttalanden där han påstås ha spridit främlingsfientliga och islamofoba fejknyheter om migranter i Moria.

| C. | Genom dessa uttalanden ska Ioannis Lagos ha gjort sig skyldig till offentlig uppmaning till våld och hat mot personer på grund av ras, hudfärg eller nationellt eller etniskt ursprung på ett sätt som äventyrar den allmänna ordningen och hotar ovanstående personers fysiska integritet, vilket utgör ett brott enligt artikel 1.1 i den grekiska lagen 927/1979, ersatt genom artikel 1 i den grekiska lagen 4285/2014. |
| --- | --- |

C.

Genom dessa uttalanden ska Ioannis Lagos ha gjort sig skyldig till offentlig uppmaning till våld och hat mot personer på grund av ras, hudfärg eller nationellt eller etniskt ursprung på ett sätt som äventyrar den allmänna ordningen och hotar ovanstående personers fysiska integritet, vilket utgör ett brott enligt artikel 1.1 i den grekiska lagen 927/1979, ersatt genom artikel 1 i den grekiska lagen 4285/2014.

| D. | Parlamentarisk immunitet är inte en ledamots personliga privilegium, utan en garanti för hela parlamentets och dess ledamöters oberoende. |
| --- | --- |

D.

Parlamentarisk immunitet är inte en ledamots personliga privilegium, utan en garanti för hela parlamentets och dess ledamöters oberoende.

| E. | Å ena sidan kan parlamentet inte likställas med en domstol, och å andra sidan kan parlamentsledamoten, inom ramen för ett förfarande för att upphäva immunitet, inte betraktas som ”anklagad” (2). |
| --- | --- |

E.

Å ena sidan kan parlamentet inte likställas med en domstol, och å andra sidan kan parlamentsledamoten, inom ramen för ett förfarande för att upphäva immunitet, inte betraktas som ”anklagad” (2).

| F. | Enligt artikel 8 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier får Europaparlamentets ledamöter inte ”förhöras, kvarhållas eller lagföras på grund av yttranden de gjort eller röster de avlagt under utövandet av sitt ämbete”. |
| --- | --- |

F.

Enligt artikel 8 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier får Europaparlamentets ledamöter inte ”förhöras, kvarhållas eller lagföras på grund av yttranden de gjort eller röster de avlagt under utövandet av sitt ämbete”.

| G. | Ioannis Lagos gjorde ovanstående uttalanden under ett plenarsammanträde i Europaparlamentet, i den lokal där sammanträdet ägde rum, medan han utövade sitt ämbete som ledamot av Europaparlamentet. |
| --- | --- |

G.

Ioannis Lagos gjorde ovanstående uttalanden under ett plenarsammanträde i Europaparlamentet, i den lokal där sammanträdet ägde rum, medan han utövade sitt ämbete som ledamot av Europaparlamentet.

| H. | Ioannis Lagos uttalanden gjordes således inom ramen för hans ämbete som ledamot och hans arbete i Europaparlamentet. |
| --- | --- |

H.

Ioannis Lagos uttalanden gjordes således inom ramen för hans ämbete som ledamot och hans arbete i Europaparlamentet.

| 1. | Europaparlamentet beslutar att inte upphäva Ioannis Lagos immunitet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att omedelbart översända detta beslut och det ansvariga utskottets betänkande till den behöriga myndigheten i Republiken Grekland och till Ioannis Lagos. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Domstolens dom av den 21 oktober 2008, Marra/De Gregorio och Clemente, C-200/07 och C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579, tribunalens dom av den 19 mars 2010, Gollnisch/parlamentet, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102, domstolens dom av den 6 september 2011, Patriciello, C-163/163, ECLI:ECLI:C:2011:543, EU:C:2011:543, tribunalens dom av den 17 januari 2013, Gollnisch/parlamentet, T-346/11 och T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23 och domstolens dom av den 19 december 2019, Jungqueras Vies, C-502/19, ECLI:EU:C:2019:1115.

(2)  Tribunalens dom av den 30 april 2019, Briois/parlamentet, T-214/18, ECLI:EU:T:2019:266.

---

III Förberedande akter

Europaparlamentet

Torsdagen, 24 mars 2022

| 20.9.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 361/30 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 361/30

---

P9_TA(2022)0083

Flyktingar i Europa: CARE ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 mars 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1303/2013 och förordning (EU) nr 223/2014 vad gäller sammanhållningspolitiska insatser för flyktingar i Europa (CARE) (COM(2022)0109 – C9-0057/2022 – 2022/0075(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2022/C 361/05)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2022)0109), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2022)0109),

| — | med beaktande av artikel 294.2, artikel 175 tredje stycket och artikel 177 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0057/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.2, artikel 175 tredje stycket och artikel 177 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0057/2022),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 23 mars 2022 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 23 mars 2022 (1),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 16 mars 2022 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 16 mars 2022 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 59 och 163 i arbetsordningen. |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 59 och 163 i arbetsordningen.

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Ännu inte offentliggjort i EUT.

---

P9_TC1-COD(2022)0075

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 24 mars 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om ändring av förordningarna (EU) nr 1303/2013 och (EU) nr 223/2014 vad gäller sammanhållningspolitiska insatser för flyktingar i Europa (CARE)

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2022/562.)

---

| 20.9.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 361/31 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 361/31

---

P9_TA(2022)0084

Mer flexibelt utnyttjande av medel inom ramen för förordningarna om Asyl-, migrations- och integrationsfonden mot bakgrund av kriget i Ukraina***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 mars 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 514/2014 om allmänna bestämmelser för asyl-, migrations- och integrationsfonden och om ett instrument för ekonomiskt stöd till polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering, om ändring av förordning (EU) nr 516/2014 om inrättande av asyl-, migrations- och integrationsfonden och om ändring av förordning (EU) 2021/1147 om inrättande av Asyl-, migrations- och integrationsfonden (COM(2022)0112 – C9-0056/2022 – 2022/0077(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2022/C 361/06)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2022)0112), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2022)0112),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2, 78.2, 79.2, 79.4, 82.1, 84, och 87.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0056/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2, 78.2, 79.2, 79.4, 82.1, 84, och 87.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0056/2022),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 16 mars 2022 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 16 mars 2022 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 59 och 163 i arbetsordningen. |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 59 och 163 i arbetsordningen.

| 1. | Europaparlamentet antar sin nedanstående ståndpunkt. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0077

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen av den 24 mars 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om ändring av förordningarna (EU) nr 514/2014 om allmänna bestämmelser för asyl-, migrations- och integrationsfonden och om ett instrument för ekonomiskt stöd till polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering, (EU) nr 516/2014 om inrättande av asyl-, migrations- och integrationsfonden och (EU) 2021/1147 om inrättande av Asyl-, migrations- och integrationsfonden

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2022/585.)

---

| 20.9.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 361/32 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 361/32

---

P9_TA(2022)0085

Statusavtal mellan EU och Moldavien om operativa åtgärder som genomförs av Frontex***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 mars 2022 om rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Moldavien om operativa åtgärder som genomförs av Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån i Republiken Moldavien (07202/2022 – C9-0120/2022 – 2022/0087(NLE))

(Godkännande)

(2022/C 361/07)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av förslaget till rådets beslut (07202/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets beslut (07202/2022),

| — | med beaktande av utkastet till avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Moldavien om operativa åtgärder som genomförs av Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån i Republiken Moldavien (07204/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Moldavien om operativa åtgärder som genomförs av Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån i Republiken Moldavien (07204/2022),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 77.2b, 79.2c samt artikel 218.6 andra stycket a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C9-0120/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 77.2b, 79.2c samt artikel 218.6 andra stycket a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C9-0120/2022),

| — | med beaktande av artikel 105.1 och 105.4 samt artiklarna 114.7 och 163 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 105.1 och 105.4 samt artiklarna 114.7 och 163 i arbetsordningen,

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Republiken Moldavien. |
| --- | --- |

2.

---

| 20.9.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 361/33 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 361/33

---

P9_TA(2022)0088

En pilotordning för marknadsinfrastrukturer som baseras på teknik för distribuerade liggare ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 mars 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om en pilotordning för marknadsinfrastrukturer som baseras på teknik för distribuerade liggare (COM(2020)0594 – C9-0305/2020 – 2020/0267(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2022/C 361/08)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2020)0594), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2020)0594),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0305/2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0305/2020),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska centralbankens yttrande av den 28 april 2021 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska centralbankens yttrande av den 28 april 2021 (1),

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 24 februari 2021 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 24 februari 2021 (2),

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 21 december 2021 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 21 december 2021 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A9-0240/2021). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A9-0240/2021).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 244, 22.6.2021, s. 4.

(2)  EUT C 155, 30.4.2021, s. 31.

---

P9_TC1-COD(2020)0267

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 24 mars 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om en pilotordning för marknadsinfrastrukturer som baseras på teknik för distribuerade liggare och om ändring av förordningarna (EU) nr 600/2014 och (EU) nr 909/2014 samt direktiv 2014/65/EU

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2022/858.)

---

| 20.9.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 361/34 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 361/34

---

P9_TA(2022)0089

Förordningen om roaming (omarbetning) ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 mars 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om roaming i allmänna mobila kommunikationsnät i unionen (omarbetning) (COM(2021)0085 – C9-0085/2021 – 2021/0045(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande – omarbetning)

(2022/C 361/09)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2021)0085), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2021)0085),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0085/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0085/2021),

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden,

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 7 juli 2021 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 7 juli 2021 (1),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 28 november 2001 om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 28 november 2001 om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter (2),

| — | med beaktande av skrivelsen av den 1 oktober 2021 från utskottet för rättsliga frågor till utskottet för industrifrågor, forskning och energi i enlighet med artikel 110.3 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 1 oktober 2021 från utskottet för rättsliga frågor till utskottet för industrifrågor, forskning och energi i enlighet med artikel 110.3 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 15 december 2021 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 15 december 2021 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 110, 59 och 40 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 110, 59 och 40 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A9-0286/2021), och av följande skäl |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A9-0286/2021), och av följande skäl

| A. | Enligt yttrandet från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller kommissionens förslag inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om kodifieringen av de oförändrade bestämmelserna i de tidigare rättsakterna tillsammans med dessa ändringar gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll. |
| --- | --- |

A.

Enligt yttrandet från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller kommissionens förslag inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om kodifieringen av de oförändrade bestämmelserna i de tidigare rättsakterna tillsammans med dessa ändringar gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll.

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen med beaktande av rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 374, 16.9.2021, s. 28.

(2)  EGT C 77, 28.3.2002, s. 1.

---

P9_TC1-COD(2021)0045

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 24 mars 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om roaming i allmänna mobilnät i unionen (omarbetning)

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2022/612.)

---

| 20.9.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 361/36 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 361/36

---

P9_TA(2022)0090

Makroekonomiskt stöd till Republiken Moldavien ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 mars 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om makroekonomiskt stöd till Republiken Moldavien (COM(2022)0004 – C9-0007/2022 – 2021/0438(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2022/C 361/10)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2022)0004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2022)0004),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 212.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet, (C9-0007/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 212.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet, (C9-0007/2022),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare med en skrivelse av den 21 mars 2022, att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare med en skrivelse av den 21 mars 2022, att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel (A9-0043/2022) |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel (A9-0043/2022)

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2021)0438

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 24 mars 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2022/... om makroekonomiskt stöd till Republiken Moldavien

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, beslut (EU) 2022/563.)

---

| 20.9.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 361/37 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 361/37

---

P9_TA(2022)0091

Datoriserat system för gränsöverskridande elektroniskt uppgiftsutbyte i civilrättsliga och straffrättsliga ärenden (e-Codex-systemet) ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 mars 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ett datoriserat system för kommunikation i gränsöverskridande civilrättsliga och straffrättsliga förfaranden (e-Codex-systemet) och om ändring av förordning (EU) 2018/1726 (COM(2020)0712 – C9-0389/2020 – 2020/0345(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2022/C 361/11)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2020)0712), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2020)0712),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2, 81.2 och 82.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0389/2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2, 81.2 och 82.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0389/2020),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 27 april 2021 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 27 april 2021 (1),

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av de ansvariga utskotten enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 15 december 2021 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av de ansvariga utskotten enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 15 december 2021 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av den gemensamma behandlingen av ärendet i utskottet för rättsliga frågor och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, i enlighet med artikel 58 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma behandlingen av ärendet i utskottet för rättsliga frågor och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, i enlighet med artikel 58 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A9-0288/2021). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A9-0288/2021).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 286, 16.7.2021, s. 82.

---

P9_TC1-COD(2020)0345

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 24 mars 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om ett datoriserat system för gränsöverskridande elektroniskt utbyte av uppgifter på området civil- och straffrättsligt samarbete (e-Codex-systemet) och om ändring av förordning (EU) 2018/1726

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2022/850.)

---

| 20.9.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 361/38 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 361/38

---

P9_TA(2022)0092

Automatiskt utbyte av DNA-uppgifter i Italien *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 mars 2022 om rådets genomförandebeslut om inledande av automatiskt utbyte av DNA-uppgifter i Italien (14836/2021 – C9-0002/2022 – 2021/0806(CNS))

(Samråd)

(2022/C 361/12)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets utkast (14836/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets utkast (14836/2021),

| — | med beaktande av artikel 39.1 i fördraget om Europeiska unionen, i dess ändrade lydelse enligt Amsterdamfördraget, och artikel 9 i protokoll nr 36 om övergångsbestämmelser, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C9-0002/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 39.1 i fördraget om Europeiska unionen, i dess ändrade lydelse enligt Amsterdamfördraget, och artikel 9 i protokoll nr 36 om övergångsbestämmelser, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C9-0002/2022),

| — | med beaktande av rådets beslut 2008/615/RIF av den 23 juni 2008 om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (1), särskilt artikel 33, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2008/615/RIF av den 23 juni 2008 om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (1), särskilt artikel 33,

| — | med beaktande av artikel 82 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 82 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A9-0046/2022). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A9-0046/2022).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets utkast. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rådet uppmanas att höra Europaparlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EUT L 210, 6.8.2008, s. 1.

---

| 20.9.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 361/39 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 361/39

---

P9_TA(2022)0093

Automatiskt utbyte av fingeravtrycksuppgifter i Italien *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 mars 2022 om rådets genomförandebeslut om inledande av automatiskt utbyte av fingeravtrycksuppgifter i Italien (14837/2021 – C9-0003/2022 – 2021/0807(CNS))

(Samråd)

(2022/C 361/13)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets utkast (14837/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets utkast (14837/2021),

| — | med beaktande av artikel 39.1 i fördraget om Europeiska unionen, i dess ändrade lydelse enligt Amsterdamfördraget, och artikel 9 i protokoll nr 36 om övergångsbestämmelser, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C9-0003/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 39.1 i fördraget om Europeiska unionen, i dess ändrade lydelse enligt Amsterdamfördraget, och artikel 9 i protokoll nr 36 om övergångsbestämmelser, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C9-0003/2022),

| — | med beaktande av rådets beslut 2008/615/RIF av den 23 juni 2008 om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (1), särskilt artikel 33, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2008/615/RIF av den 23 juni 2008 om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (1), särskilt artikel 33,

| — | med beaktande av artikel 82 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 82 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A9-0050/2022). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A9-0050/2022).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets utkast. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rådet uppmanas att höra Europaparlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EUT L 210, 6.8.2008, s. 1.

---

| 20.9.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 361/40 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 361/40

---

P9_TA(2022)0094

Automatiskt utbyte av uppgifter ur fordonsregister i Italien *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 mars 2022 om rådets genomförandebeslut om inledande av automatiskt utbyte av uppgifter ur fordonsregister i Italien (14838/2021 – C9-0004/2022 – 2021/0808(CNS))

(Samråd)

(2022/C 361/14)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets utkast (14838/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets utkast (14838/2021),

| — | med beaktande av artikel 39.1 i fördraget om Europeiska unionen, i dess ändrade lydelse enligt Amsterdamfördraget, och artikel 9 i protokoll nr 36 om övergångsbestämmelser, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C9-0004/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 39.1 i fördraget om Europeiska unionen, i dess ändrade lydelse enligt Amsterdamfördraget, och artikel 9 i protokoll nr 36 om övergångsbestämmelser, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C9-0004/2022),

| — | med beaktande av rådets beslut 2008/615/RIF av den 23 juni 2008 om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (1), särskilt artikel 33, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2008/615/RIF av den 23 juni 2008 om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (1), särskilt artikel 33,

| — | med beaktande av artikel 82 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 82 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A9-0047/2022). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A9-0047/2022).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets utkast. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rådet uppmanas att höra Europaparlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EUT L 210, 6.8.2008, s. 1.

---

| 20.9.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 361/41 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 361/41

---

P9_TA(2022)0095

Automatiskt utbyte av uppgifter ur fordonsregister i Grekland *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 mars 2022 om rådets genomförandebeslut om inledande av automatiskt utbyte av uppgifter ur fordonsregister i Grekland (14839/2021 – C9-0005/2022 – 2021/0809(CNS))

(Samråd)

(2022/C 361/15)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets utkast (14839/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets utkast (14839/2021),

| — | med beaktande av artikel 39.1 i fördraget om Europeiska unionen, i dess ändrade lydelse enligt Amsterdamfördraget, och artikel 9 i protokoll nr 36 om övergångsbestämmelser, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C9-0005/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 39.1 i fördraget om Europeiska unionen, i dess ändrade lydelse enligt Amsterdamfördraget, och artikel 9 i protokoll nr 36 om övergångsbestämmelser, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C9-0005/2022),

| — | med beaktande av rådets beslut 2008/615/RIF av den 23 juni 2008 om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (1), särskilt artikel 33, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2008/615/RIF av den 23 juni 2008 om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (1), särskilt artikel 33,

| — | med beaktande av artikel 82 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 82 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A9-0049/2022). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A9-0049/2022).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets utkast. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rådet uppmanas att höra Europaparlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EUT L 210, 6.8.2008, s. 1.

---

| 20.9.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 361/42 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 361/42

---

P9_TA(2022)0096

Avtal mellan EU och Brasilien om undantag från viseringskrav vid kortare vistelser för innehavare av vanliga pass ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 mars 2022 om utkastet till rådets beslut om ingående, på unionens vägnar, av avtalet mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasilien om ändring av avtalet mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasilien om undantag från viseringskrav vid kortare vistelser för innehavare av vanliga pass (13448/2018 – C9-0416/2021 – 2018/0084(NLE))

(Godkännande)

(2022/C 361/16)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (13448/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (13448/2018),

| — | med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasilien om ändring av avtalet mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasilien om undantag från viseringskravet vid kortare vistelser för innehavare av diplomatpass, tjänstepass eller officiella pass (13449/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasilien om ändring av avtalet mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasilien om undantag från viseringskravet vid kortare vistelser för innehavare av diplomatpass, tjänstepass eller officiella pass (13449/2018),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 77.2, led a samt artikel 218.6 andra stycket led a, led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C9-0416/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 77.2, led a samt artikel 218.6 andra stycket led a, led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C9-0416/2021),

| — | med beaktande av artikel 105.1 och 105.4 samt artikel 114.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 105.1 och 105.4 samt artikel 114.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A9-0029/2022). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A9-0029/2022).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Förbundsrepubliken Brasilien. |
| --- | --- |

2.

---

| 20.9.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 361/43 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 361/43

---

P9_TA(2022)0097

Avtal mellan EU och Brasilien om undantag från viseringskravet vid kortare vistelser för innehavare av diplomatpass, tjänstepass eller officiella pass ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 mars 2022 om utkastet till rådets beslut om ingående, på unionens vägnar, av avtalet mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasilien om ändring av avtalet mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasilien om undantag från viseringskravet vid kortare vistelser för innehavare av diplomatpass, tjänstepass eller officiella pass (13445/2018 – C9-0415/2021 – 2018/0086(NLE))

(Godkännande)

(2022/C 361/17)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (13445/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (13445/2018),

| — | med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasilien om ändring av avtalet mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasilien om undantag från viseringskravet vid kortare vistelser för innehavare av diplomatpass, tjänstepass eller officiella pass (13446/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasilien om ändring av avtalet mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasilien om undantag från viseringskravet vid kortare vistelser för innehavare av diplomatpass, tjänstepass eller officiella pass (13446/2018),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 77.2 a samt artikel 218.6 andra stycket a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C9-0415/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 77.2 a samt artikel 218.6 andra stycket a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C9-0415/2021),

| — | med beaktande av artikel 105.1 och 105.4 samt artikel 114.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 105.1 och 105.4 samt artikel 114.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A9-0030/2022). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A9-0030/2022).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Förbundsrepubliken Brasilien. |
| --- | --- |

2.

---

| 20.9.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 361/44 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 361/44

---

P9_TA(2022)0098

Utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter – EGF/2021/007 FR/Selecta – Frankrike

Europaparlamentets resolution av den 24 mars 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter för uppsagda arbetstagare efter en ansökan från Frankrike – EGF/2021/007 FR/Selecta (COM(2022)0035 – C9-0036/2022 – 2022/0023(BUD))

(2022/C 361/18)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2022)0035 – C9-0036/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2022)0035 – C9-0036/2022),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/691 av den 28 april 2021 om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter för uppsagda arbetstagare (EGF) och om upphävande av förordning (EU) nr 1309/2013 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/691 av den 28 april 2021 om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter för uppsagda arbetstagare (EGF) och om upphävande av förordning (EU) nr 1309/2013 (1),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen för 2021–2027 (2), särskilt artikel 8, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen för 2021–2027 (2), särskilt artikel 8,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (3), särskilt punkt 9, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (3), särskilt punkt 9,

| — | med beaktande av skrivelserna från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och utskottet för regional utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelserna från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och utskottet för regional utveckling,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A9-0048/2022), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A9-0048/2022), och av följande skäl:

| A. | Unionen har inrättat lagstiftnings- och budgetinstrument för att ge ytterligare stöd till arbetstagare som drabbas av följderna av globaliseringen och av tekniska och miljömässiga förändringar, såsom förändringar inom världshandeln, handelstvister, betydande förändringar av unionens handelsförbindelser eller den inre marknadens sammansättning och finansiella eller ekonomiska kriser, liksom övergången till en koldioxidsnål ekonomi, eller som en följd av digitalisering eller automatisering. |
| --- | --- |

A.

Unionen har inrättat lagstiftnings- och budgetinstrument för att ge ytterligare stöd till arbetstagare som drabbas av följderna av globaliseringen och av tekniska och miljömässiga förändringar, såsom förändringar inom världshandeln, handelstvister, betydande förändringar av unionens handelsförbindelser eller den inre marknadens sammansättning och finansiella eller ekonomiska kriser, liksom övergången till en koldioxidsnål ekonomi, eller som en följd av digitalisering eller automatisering.

| B. | Unionen har utvidgat tillämpningsområdet för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter för uppsagda arbetstagare (EGF) till att ge ekonomiskt stöd vid större omstruktureringar och därmed täcka de ekonomiska effekterna av coronakrisen. |
| --- | --- |

B.

Unionen har utvidgat tillämpningsområdet för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter för uppsagda arbetstagare (EGF) till att ge ekonomiskt stöd vid större omstruktureringar och därmed täcka de ekonomiska effekterna av coronakrisen.

| C. | Frankrike lämnade in ansökan EGF/2021/007 FR/Selecta om ekonomiskt stöd från EGF efter uppsägningar av 294 arbetstagare inom den näringsgren som i Nace rev. 2 klassificeras som huvudgrupp 46 (Parti- och provisionshandel utom med motorfordon) i alla Nuts 2-regioner i det franska fastlandet, utom Limousin (FRI2), under en referensperiod för ansökan från den 1 juni 2021 till den 1 oktober 2021. |
| --- | --- |

C.

Frankrike lämnade in ansökan EGF/2021/007 FR/Selecta om ekonomiskt stöd från EGF efter uppsägningar av 294 arbetstagare inom den näringsgren som i Nace rev. 2 klassificeras som huvudgrupp 46 (Parti- och provisionshandel utom med motorfordon) i alla Nuts 2-regioner i det franska fastlandet, utom Limousin (FRI2), under en referensperiod för ansökan från den 1 juni 2021 till den 1 oktober 2021.

| D. | Ansökan avser 294 uppsagda arbetstagare vars verksamhet i företaget Selecta har upphört under referensperioden, medan 179 arbetstagare sades upp före eller efter referensperioden till följd av samma händelser som ledde till att de uppsagda arbetstagarnas verksamhet upphörde under referensperioden, och kommer därmed också att betraktas som berättigade bidragsmottagare. |
| --- | --- |

D.

Ansökan avser 294 uppsagda arbetstagare vars verksamhet i företaget Selecta har upphört under referensperioden, medan 179 arbetstagare sades upp före eller efter referensperioden till följd av samma händelser som ledde till att de uppsagda arbetstagarnas verksamhet upphörde under referensperioden, och kommer därmed också att betraktas som berättigade bidragsmottagare.

| E. | Ansökan baseras på insatskriteriet i artikel 4.2 a i EGF-förordningen, enligt vilket verksamheten för minst 200 uppsagda arbetstagare ska ha upphört under en referensperiod på fyra månader i ett företag i en medlemsstat. |
| --- | --- |

E.

Ansökan baseras på insatskriteriet i artikel 4.2 a i EGF-förordningen, enligt vilket verksamheten för minst 200 uppsagda arbetstagare ska ha upphört under en referensperiod på fyra månader i ett företag i en medlemsstat.

| F. | Varuautomatindustrin har drabbats hårt av covid-19-pandemin i Europa på grund av att de platser där automaterna fanns stängdes ner (företag och offentliga platser såsom flygplatser och järnvägsstationer) eller av att de automater som fanns på öppna platser var svåråtkomliga, och för varuautomatföretagen i regionen Île-de-France minskade omsättningen med 70 % (september 2020 på årsbasis) på grund av distansarbete (4). |
| --- | --- |

F.

Varuautomatindustrin har drabbats hårt av covid-19-pandemin i Europa på grund av att de platser där automaterna fanns stängdes ner (företag och offentliga platser såsom flygplatser och järnvägsstationer) eller av att de automater som fanns på öppna platser var svåråtkomliga, och för varuautomatföretagen i regionen Île-de-France minskade omsättningen med 70 % (september 2020 på årsbasis) på grund av distansarbete (4).

| G. | Trots återhämtningen under sommaren 2020 menar Selecta att påfyllningen av automaterna gick ner med 47 % jämfört med februari 2020, den sista månaden före pandemin. Trots att avtal har omförhandlats i ett försök att bromsa förlusterna, vilka förvärrats av fasta kostnader och sjunkande försäljning, redovisade Selecta en rörelseförlust på 60 miljoner euro under 2020 (5) och organiserade uppsägningen av 473 arbetstagare |
| --- | --- |

G.

Trots återhämtningen under sommaren 2020 menar Selecta att påfyllningen av automaterna gick ner med 47 % jämfört med februari 2020, den sista månaden före pandemin. Trots att avtal har omförhandlats i ett försök att bromsa förlusterna, vilka förvärrats av fasta kostnader och sjunkande försäljning, redovisade Selecta en rörelseförlust på 60 miljoner euro under 2020 (5) och organiserade uppsägningen av 473 arbetstagare

| H. | Kommissionen har förklarat att hälsokrisen medfört en ekonomisk kris och har lagt fram en återhämtningsplan för ekonomin och betonat att fonden är ett verktyg för nödsituationer (6). |
| --- | --- |

H.

Kommissionen har förklarat att hälsokrisen medfört en ekonomisk kris och har lagt fram en återhämtningsplan för ekonomin och betonat att fonden är ett verktyg för nödsituationer (6).

| I. | Enligt NAVSA (den franska organisationen för försäljning och tjänster via varuautomater) minskade omsättningen för sektorn i Frankrike med mellan 50 och 90 % 2020 jämfört med 2019, vilket hotar ca 25 000 arbetstillfällen. |
| --- | --- |

I.

Enligt NAVSA (den franska organisationen för försäljning och tjänster via varuautomater) minskade omsättningen för sektorn i Frankrike med mellan 50 och 90 % 2020 jämfört med 2019, vilket hotar ca 25 000 arbetstillfällen.

| J. | Ekonomiskt stöd från EGF bör i första hand inriktas på aktiva arbetsmarknadsåtgärder och individanpassade tjänster som syftar till att snabbt återintegrera stödmottagarna i en anständig och hållbar anställning inom eller utanför deras ursprungliga verksamhetssektor, samtidigt som de förbereder sig för en grönare och mer digital europeisk ekonomi. |
| --- | --- |

J.

Ekonomiskt stöd från EGF bör i första hand inriktas på aktiva arbetsmarknadsåtgärder och individanpassade tjänster som syftar till att snabbt återintegrera stödmottagarna i en anständig och hållbar anställning inom eller utanför deras ursprungliga verksamhetssektor, samtidigt som de förbereder sig för en grönare och mer digital europeisk ekonomi.

| K. | Det högsta årliga beloppet för EGF får i enlighet med artikel 8 i förordningen om den fleråriga budgetramen inte överstiga 186 miljoner euro. |
| --- | --- |

K.

Det högsta årliga beloppet för EGF får i enlighet med artikel 8 i förordningen om den fleråriga budgetramen inte överstiga 186 miljoner euro.

| 1. | Europaparlamentet delar kommissionens åsikt att villkoren i artikel 4.2 a i EGF-förordningen är uppfyllda och att Frankrike är berättigat till ett ekonomiskt bidrag på 4 074 296 euro enligt den förordningen, vilket motsvarar 85 % av den totala kostnaden på 4 793 290 euro, inklusive utgifter för individanpassade tjänster på 4 766 930 euro och, i enlighet med artikel 7,5 i EGF-förordningen, utgifter för genomförande av EGF på 26 360 euro. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet noterar att de franska myndigheterna lämnade in ansökan den 12 oktober 2021 och att kommissionen slutligen fastställde sin bedömning den 7 februari 2022 och underrättade parlamentet samma dag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet noterar att ansökan gäller totalt 473 uppsagda arbetstagare vars verksamhet har upphört. Parlamentet gläder sig över att Frankrike förväntar sig att alla berättigade stödmottagare kommer att delta i åtgärderna (berörda stödmottagare). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet påminner om att de sociala konsekvenserna av uppsägningarna förväntas bli viktiga för Frankrike, särskilt i regionen Île-de-France och staden Lille, där 32 respektive 13 % av uppsägningarna ägde rum. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet betonar att 29,8 % av de berörda bidragsmottagarna har högst grundskoleutbildning. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europarlamentet noterar att Frankrike började tillhandahålla individanpassade tjänster till de berörda bidragsmottagarna den 1 april 2021, och att perioden för berättigande till ekonomiskt bidrag från EGF därför kommer att löpa från och med den 1 april 2021 till och med 24 månader efter den dag då beslutet om det ekonomiska bidraget träder i kraft. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet påminner om att de individanpassade tjänster som kommer att erbjudas arbetstagare består av följande åtgärder: rådgivningstjänster och yrkesvägledning, psykologiskt stöd, utbildning, starta eget-bidrag, arbetssökarbidrag, bidrag för snabb återanställning, omställningsincitament och bidrag i samband med flytt och bosättning. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet upprepar i det sammanhanget den viktiga roll som unionen bör spela när det gäller att tillhandahålla de nödvändiga kvalifikationerna för den rättvisa omställningen i linje med den europeiska gröna given. Parlamentet stöder helhjärtat att EGF mellan 2021 och 2027 kommer att fortsätta att visa solidaritet med drabbade personer och bevara sitt fokus på hur omstruktureringen påverkar arbetstagare, och anser att man i framtida ansökningar bör sträva efter maximal politisk samstämmighet. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet gläder sig över att Frankrike tog fram det samordnade paketet med individanpassade tjänster för vilket medfinansiering från EGF begärs i samråd med personalen och arbetsmarknadens parter. Parlamentet understryker behovet av transparens i alla skeden av förfarandet, och uppmanar arbetsmarknadens parter att delta i genomförandet och utvärderingen av paketet. Parlamentet noterar att alla förfarandekrav har uppfyllts. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet anser att det ekonomiska stödet från EGF i första hand bör inriktas på aktiva arbetsmarknadsåtgärder och individanpassade tjänster som syftar till att snabbt återintegrera stödmottagarna i en anständig och hållbar anställning inom eller utanför deras ursprungliga verksamhetssektor, samtidigt som de förbereder sig för en grönare och mer digital europeisk ekonomi. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet påminner om möjligheten till särskilda tidsbegränsade åtgärder i det samordnade paketet, vilket bland annat inbegriper att betala bidrag för barnomsorg i enlighet med artikel 7.2 b i EGF-förordningen för att underlätta för arbetssökande att delta i föreslagna aktiviteter. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet noterar att de franska myndigheterna angav att personal och fackliga företrädare deltar aktivt i de organisatoriska planerna för anpassning till förändringar. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet gläder sig över att Selecta har infört en mycket aktiv utbildningsstrategi som sträcker sig mycket längre än dess lagstadgade skyldigheter. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet noterar att utbildningsbudgeten per arbetstagare för 2021 var 30 % högre än den för 2019 i syfte att förbättra personalens anställbarhet och rörlighet. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet betonar att de franska myndigheterna har bekräftat att de åtgärder som avses inte får stöd från andra av unionens fonder eller finansieringsinstrument. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet påminner om att bidrag från EGF inte får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell rätt eller kollektivavtal och inte heller de uppsagda arbetstagarnas bidrag eller rättigheter för att till fullo säkerställa bidragets additionalitet. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet påminner om att målet med EGF är att visa solidaritet med och bistå stödmottagarna så att de snabbt kan återintegreras i en anständig och hållbar sysselsättning inom eller utanför sin ursprungliga verksamhetssektor. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  EUT L 153, 3.5.2021, s. 48.

(2)  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 11.

(3)  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

(4)  NAVSA. Rapport om läget i branschen. September 2020.

(5)  https://www.droits-salaries.com/552014201-selecta/55201420101907-/T09321007764-accord-relatif-a-la-mise-en-place-d-un-dispositif-specifique-d-activite-partielle-longue-duree-apld--autres-temps-de-travail.shtml

(6)  COM(2020)0442

---

BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter för uppsagda arbetstagare efter en ansökan från Frankrike – (EGF/2021/007 FR/Selecta)

(Texten till denna bilaga återges inte här eftersom den motsvaras av den slutliga rättsakten, beslut (EU) 2022/548.)

---