# Europeiska unionens C 433/2022

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 433 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 65 årgången15 november 2022 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 433

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

65 årgången15 november 2022

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | RESOLUTIONER |
| | Rådet |
| 2022/C 433/01 | Resolution av rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om en reviderad uppförandekod för företagsbeskattning | 1 |
| | REKOMMENDATIONER |
| | Rådet |
| 2022/C 433/02 | Rådets rekommendation av den 14 november 2022 med en bedömning av de deltagande medlemsstaternas framsteg när det gäller att fullgöra åtaganden som gjorts inom ramen för det permanenta strukturerade samarbetet (Pesco) | 6 |

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Rådet

2022/C 433/01

Resolution av rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om en reviderad uppförandekod för företagsbeskattning

1

REKOMMENDATIONER

Rådet

2022/C 433/02

Rådets rekommendation av den 14 november 2022 med en bedömning av de deltagande medlemsstaternas framsteg när det gäller att fullgöra åtaganden som gjorts inom ramen för det permanenta strukturerade samarbetet (Pesco)

6

---

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2022/C 433/03 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10845 – HG / WCAS / WARBURG PINCUS / NORSTELLA) (
  1
  ) | 13 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2022/C 433/03

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10845 – HG / WCAS / WARBURG PINCUS / NORSTELLA) (
  1
  )

1

13

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | RÅDET |
| 2022/C 433/04 | Rådets ståndpunkt (EU) nr 3/2022 vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om en jämnare könsfördelning bland styrelseledamöter i börsnoterade företag och därmed sammanhängande åtgärder Antagen av rådet den 17 oktober 2022 (
  1
  ) | 14 |
| 2022/C 433/05 | Rådets motivering: Rådets ståndpunkt (EU) nr 3/2022 vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om en jämnare könsfördelning bland styrelseledamöterna i börsnoterade företag och därmed sammanhängande åtgärder | 31 |

III   Förberedande akter

RÅDET

2022/C 433/04

Rådets ståndpunkt (EU) nr 3/2022 vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om en jämnare könsfördelning bland styrelseledamöter i börsnoterade företag och därmed sammanhängande åtgärder Antagen av rådet den 17 oktober 2022 (
  1
  )

1

14

2022/C 433/05

Rådets motivering: Rådets ståndpunkt (EU) nr 3/2022 vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om en jämnare könsfördelning bland styrelseledamöterna i börsnoterade företag och därmed sammanhängande åtgärder

31

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2022/C 433/06 | Eurons växelkurs — 14 november 2022 | 36 |
| | Rådet |
| 2022/C 433/07 | Meddelande till de personer och den enhet som är föremål för de restriktiva åtgärder som föreskrivs i rådets beslut (Gusp) 2018/1544, ändrat genom rådets beslut (Gusp) 2022/2232, och i rådets förordning (EU) 2018/1542, genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2022/2228 om restriktiva åtgärder mot spridning och användning av kemiska vapen | 37 |
| 2022/C 433/08 | Meddelande till registrerade som omfattas av restriktiva åtgärder enligt rådets beslut (Gusp) 2018/1544 och rådets förordning (EU) 2018/1542 om restriktiva åtgärder mot spridning och användning av kemiska vapen | 38 |
| 2022/C 433/09 | Meddelande till de personer, enheter och organ som är föremål för de restriktiva åtgärder som föreskrivs i rådets beslut 2014/145/Gusp, ändrat genom rådets beslut (Gusp) 2022/2233, och i rådets förordning (EU) nr 269/2014, genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2022/2229, om restriktiva åtgärder med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende | 40 |
| 2022/C 433/10 | Meddelande till de fysiska eller juridiska personer, enheter eller organ som är föremål för de restriktiva åtgärder som föreskrivs i rådets beslut 2014/145/Gusp, ändrat genom rådets beslut (Gusp) 2022/2233, och i rådets förordning (EU) nr 269/2014, genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2022/2229, om restriktiva åtgärder med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende | 41 |
| 2022/C 433/11 | Meddelande till registrerade som är föremål för restriktiva åtgärder enligt rådets beslut 2014/145/Gusp och rådets förordning (EU) nr 269/2014 om restriktiva åtgärder med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende | 42 |
| 2022/C 433/12 | Meddelande till den person som omfattas av de åtgärder som föreskrivs i rådets beslut 2011/235/Gusp, genomfört genom genomförandebeslut (Gusp) 2022/2234, och i rådets förordning (EU) nr 359/2011, genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2022/2230, om restriktiva åtgärder mot vissa personer och enheter med hänsyn till situationen i Iran | 44 |
| 2022/C 433/13 | Meddelande till de registrerade som omfattas av de restriktiva åtgärder som föreskrivs i rådets beslut 2011/235/Gusp och rådets förordning (EU) nr 359/2011 om restriktiva åtgärder mot vissa personer och enheter med hänsyn till situationen i Iran | 45 |
| 2022/C 433/14 | Meddelande till de personer, enheter och organ som omfattas av de åtgärder som föreskrivs i rådets beslut 2011/235/Gusp, genomfört genom rådets genomförandebeslut (Gusp) 2022/2235, och i rådets förordning (EU) nr 359/2011, genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2022/2231, om restriktiva åtgärder mot vissa personer, enheter och organ med hänsyn till situationen i Iran | 47 |
| 2022/C 433/15 | Meddelande till de registrerade som omfattas av de restriktiva åtgärder som föreskrivs i rådets beslut 2011/235/Gusp och rådets förordning (EU) nr 359/2011 om restriktiva åtgärder mot vissa personer, enheter och organ med hänsyn till situationen i Iran | 48 |
| 2022/C 433/16 | Följande information lämnas för kännedom till – ABDOLLAHI, Hamed (ABDULLAHI Hamed), AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed (AL-NASSER, Abdelkarim Huseyn Mohamed), AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed (AL YACUB, Ibrahim Salih Mohamed), ARBABSIAR, Manssor (ARBABSIAR, Mansur), ASSADI, Assadollah (ASADI Assadollah), BOUYERI, Mohammed, EL HAJJ Hassan Hassan, AL-DIN, Izz Hasan, MELIAD Farah, MOHAMMED, Khalid Sheikh (MOHAMMED, Khalid Shaykh), SHAHLAI, Abdul Reza, SHAKURI Ali Gholam, Al-Aqsa Martyrs’ Brigade (Al-Aqsa-martyrernas brigad), (Communist Party of the Philippines (Filippinernas kommunistparti), inbegripet New People’s Army (NPA) (Nya folkarmén), Hizballah Military Wing (Hizbollahs väpnade gren), Ejército de Liberación Nacional (Nationella befrielsearmén) (National Liberation Army), Popular Front for the Liberation of Palestine (Folkfronten för Palestinas befrielse) (PFLP), Popular Front for the Liberation of Palestine – General Command (Folkfronten för Palestinas befrielse – Generalkommandot), Sendero Luminoso – SL (Den lysande stigen) och Teyrbazen Azadiya Kurdistan – TAK (Kurdistans frihetsfalkar), personer och grupper på den förteckning över personer, grupper och enheter som omfattas av artiklarna 2, 3 och 4 i rådets gemensamma ståndpunkt 2001/931/Gusp av om tillämpning av särskilda åtgärder i syfte att bekämpa terrorism och rådets förordning (EG) nr 2580/2001 om särskilda restriktiva åtgärder mot vissa personer och enheter i syfte att bekämpa terrorism | 50 |
| 2022/C 433/17 | Meddelande till de personer som är föremål för restriktiva åtgärder enligt rådets beslut 2011/72/Gusp och rådets förordning (EU) nr 101/2011 om restriktiva åtgärder mot vissa personer, enheter och organ mot bakgrund av situationen i Tunisien | 51 |
| | Revisionsrätten |
| 2022/C 433/18 | Årsrapport om EU:s gemensamma företag för budgetåret 2021 | 52 |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA |
| 2022/C 433/19 | Meddelande från Republiken Tjeckiens miljöministerium i enlighet med artikel 3.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG om villkoren för beviljande och utnyttjande av tillstånd för prospektering efter samt undersökning och utvinning av kolväten | 53 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2022/C 433/06

Eurons växelkurs — 14 november 2022

36

Rådet

2022/C 433/07

Meddelande till de personer och den enhet som är föremål för de restriktiva åtgärder som föreskrivs i rådets beslut (Gusp) 2018/1544, ändrat genom rådets beslut (Gusp) 2022/2232, och i rådets förordning (EU) 2018/1542, genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2022/2228 om restriktiva åtgärder mot spridning och användning av kemiska vapen

37

2022/C 433/08

Meddelande till registrerade som omfattas av restriktiva åtgärder enligt rådets beslut (Gusp) 2018/1544 och rådets förordning (EU) 2018/1542 om restriktiva åtgärder mot spridning och användning av kemiska vapen

38

2022/C 433/09

Meddelande till de personer, enheter och organ som är föremål för de restriktiva åtgärder som föreskrivs i rådets beslut 2014/145/Gusp, ändrat genom rådets beslut (Gusp) 2022/2233, och i rådets förordning (EU) nr 269/2014, genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2022/2229, om restriktiva åtgärder med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende

40

2022/C 433/10

Meddelande till de fysiska eller juridiska personer, enheter eller organ som är föremål för de restriktiva åtgärder som föreskrivs i rådets beslut 2014/145/Gusp, ändrat genom rådets beslut (Gusp) 2022/2233, och i rådets förordning (EU) nr 269/2014, genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2022/2229, om restriktiva åtgärder med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende

41

2022/C 433/11

Meddelande till registrerade som är föremål för restriktiva åtgärder enligt rådets beslut 2014/145/Gusp och rådets förordning (EU) nr 269/2014 om restriktiva åtgärder med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende

42

2022/C 433/12

Meddelande till den person som omfattas av de åtgärder som föreskrivs i rådets beslut 2011/235/Gusp, genomfört genom genomförandebeslut (Gusp) 2022/2234, och i rådets förordning (EU) nr 359/2011, genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2022/2230, om restriktiva åtgärder mot vissa personer och enheter med hänsyn till situationen i Iran

44

2022/C 433/13

Meddelande till de registrerade som omfattas av de restriktiva åtgärder som föreskrivs i rådets beslut 2011/235/Gusp och rådets förordning (EU) nr 359/2011 om restriktiva åtgärder mot vissa personer och enheter med hänsyn till situationen i Iran

45

2022/C 433/14

Meddelande till de personer, enheter och organ som omfattas av de åtgärder som föreskrivs i rådets beslut 2011/235/Gusp, genomfört genom rådets genomförandebeslut (Gusp) 2022/2235, och i rådets förordning (EU) nr 359/2011, genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2022/2231, om restriktiva åtgärder mot vissa personer, enheter och organ med hänsyn till situationen i Iran

47

2022/C 433/15

Meddelande till de registrerade som omfattas av de restriktiva åtgärder som föreskrivs i rådets beslut 2011/235/Gusp och rådets förordning (EU) nr 359/2011 om restriktiva åtgärder mot vissa personer, enheter och organ med hänsyn till situationen i Iran

48

2022/C 433/16

Följande information lämnas för kännedom till – ABDOLLAHI, Hamed (ABDULLAHI Hamed), AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed (AL-NASSER, Abdelkarim Huseyn Mohamed), AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed (AL YACUB, Ibrahim Salih Mohamed), ARBABSIAR, Manssor (ARBABSIAR, Mansur), ASSADI, Assadollah (ASADI Assadollah), BOUYERI, Mohammed, EL HAJJ Hassan Hassan, AL-DIN, Izz Hasan, MELIAD Farah, MOHAMMED, Khalid Sheikh (MOHAMMED, Khalid Shaykh), SHAHLAI, Abdul Reza, SHAKURI Ali Gholam, Al-Aqsa Martyrs’ Brigade (Al-Aqsa-martyrernas brigad), (Communist Party of the Philippines (Filippinernas kommunistparti), inbegripet New People’s Army (NPA) (Nya folkarmén), Hizballah Military Wing (Hizbollahs väpnade gren), Ejército de Liberación Nacional (Nationella befrielsearmén) (National Liberation Army), Popular Front for the Liberation of Palestine (Folkfronten för Palestinas befrielse) (PFLP), Popular Front for the Liberation of Palestine – General Command (Folkfronten för Palestinas befrielse – Generalkommandot), Sendero Luminoso – SL (Den lysande stigen) och Teyrbazen Azadiya Kurdistan – TAK (Kurdistans frihetsfalkar), personer och grupper på den förteckning över personer, grupper och enheter som omfattas av artiklarna 2, 3 och 4 i rådets gemensamma ståndpunkt 2001/931/Gusp av om tillämpning av särskilda åtgärder i syfte att bekämpa terrorism och rådets förordning (EG) nr 2580/2001 om särskilda restriktiva åtgärder mot vissa personer och enheter i syfte att bekämpa terrorism

50

2022/C 433/17

Meddelande till de personer som är föremål för restriktiva åtgärder enligt rådets beslut 2011/72/Gusp och rådets förordning (EU) nr 101/2011 om restriktiva åtgärder mot vissa personer, enheter och organ mot bakgrund av situationen i Tunisien

51

Revisionsrätten

2022/C 433/18

Årsrapport om EU:s gemensamma företag för budgetåret 2021

52

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

2022/C 433/19

Meddelande från Republiken Tjeckiens miljöministerium i enlighet med artikel 3.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG om villkoren för beviljande och utnyttjande av tillstånd för prospektering efter samt undersökning och utvinning av kolväten

53

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2022/C 433/20 | Meddelande i enlighet med artikel 29.2 i tjänsteföreskrifterna – Utlysning av tre lediga tjänster: direktörer för Resurser (lönegrad AD 14) vid generaldirektoraten för internationella partnerskap (INTPA) hälsa och livsmedelssäkerhet (SANTE) handel (TRADE) – COM/2022/10419 | 55 |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2022/C 433/21 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10943 – ENEL / CVC CAPITAL PARTNERS / GRIDSPERTISE) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 56 |
| 2022/C 433/22 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10927 – ACTION LOGEMENT / AG2R LA MONDIALE / BNP PARIBAS / JV) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 58 |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2022/C 433/23 | Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 60 |
| 2022/C 433/24 | Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 64 |

V   Yttranden

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

Europeiska kommissionen

2022/C 433/20

Meddelande i enlighet med artikel 29.2 i tjänsteföreskrifterna – Utlysning av tre lediga tjänster: direktörer för Resurser (lönegrad AD 14) vid generaldirektoraten för internationella partnerskap (INTPA) hälsa och livsmedelssäkerhet (SANTE) handel (TRADE) – COM/2022/10419

55

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2022/C 433/21

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10943 – ENEL / CVC CAPITAL PARTNERS / GRIDSPERTISE) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

56

2022/C 433/22

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10927 – ACTION LOGEMENT / AG2R LA MONDIALE / BNP PARIBAS / JV) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

58

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2022/C 433/23

Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

60

2022/C 433/24

Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

64

---

| | Rättelser |
| --- | --- |
| | Rättelse till Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10763 – NORDEA / TOPDANMARK LIV HOLDING) ( EUT C 431, 14.11.2022 ) | 67 |

Rättelser

Rättelse till Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10763 – NORDEA / TOPDANMARK LIV HOLDING) ( EUT C 431, 14.11.2022 )

( EUT C 431, 14.11.2022 )

67

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Rådet

| 15.11.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 433/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 433/1

---

Resolution av rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om en reviderad uppförandekod för företagsbeskattning

(2022/C 433/01)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD OCH FÖRETRÄDARNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS REGERINGAR, FÖRSAMLADE I RÅDET,

SOM ERINRAR OM Ekofinrådets slutsatser av den 1 december 1997 om skattepolitik mot bakgrund av att samordnade insatser är nödvändiga på europeisk nivå för att minska snedvridningarna på den inre marknaden, för att förhindra betydande skattebortfall och för att ge skattestrukturerna en mer sysselsättningsvänlig inriktning,

SOM ERINRAR OM resolutionen av rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet av den 1 december 1997 om en uppförandekod för företagsbeskattning,

SOM ERINRAR OM rådets slutsatser av den 5 december 2017 om EU:s förteckning över icke samarbetsvilliga jurisdiktioner på skatteområdet och den senaste internationella utvecklingen i kampen mot skatteflykt och skatteundandragande,

SOM ERKÄNNER att rättvis konkurrens har positiva effekter och att det är nödvändigt att konsolidera Europeiska unionens och medlemsstaternas internationella konkurrensförmåga, men samtidigt noterar att vissa skatteåtgärder kan få skadliga effekter,

SOM UNDERSTRYKER att uppförandekoden innebär ett politiskt åtagande och följaktligen inte påverkar vare sig medlemsstaternas rättigheter och skyldigheter eller medlemsstaternas och unionens respektive behörighet enligt fördragen,

SOM UNDERSTRYKER att uppförandekodsgruppen fungerar som en kollegial grupp mellan medlemsstaterna och får oumbärligt stöd från kommissionen,

SOM ÄR MEDVETNA OM det framgångsrika arbetet i uppförandekodsgruppen med dess valda ordförande, vilket har gjort det möjligt att avveckla ett stort antal skatteåtgärder och att inrätta en ram för konstruktivt samarbete med tredjeländer och jurisdiktioner,

SOM NOTERAR att gruppens sekretariatsfunktioner utförs av rådets generalsekretariat,

SOM ÄR MEDVETNA OM att det, för att underlätta uppförandekodsgruppens framgångsrika arbete, utarbetas överenskomna riktlinjer med relevans för förfarandemässiga aspekter samt överenskomna riktlinjer med relevans för sakfrågor, och att alla sådana riktlinjer offentliggörs,

SOM därför PÅ NYTT BEKRÄFTAR det fortsatta behovet av en uppförandekod för företagsbeskattning för att hindra skadliga skatteåtgärder,

SOM BETONAR att en rättvis behandling inom EU och med avseende på tredjeländer och skattejurisdiktioner även fortsättningsvis är avgörande för ett enhetligt genomförande av uppförandekodens principer,

SOM UPPREPAR sin beredvillighet att hålla tillämpningen av uppförandekoden för företagsbeskattning så transparent som möjligt utan att äventyra den konfidentialitet som behövs för ett tillitsfullt utbyte av åsikter och känslig information mellan gruppens medlemmar samt med tredjeländer och skattejurisdiktioner, eftersom detta säkerställer ett effektivt och resultatinriktat arbete inom ramen för uppförandekoden,

SOM BEAKTAR att den befintliga uppförandekoden för företagsbeskattning, som återges i resolutionen av rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet av den 1 december 1997 bör revideras så att den kan bemöta nya utmaningar så effektivt som möjligt i en alltmer globaliserad och digitaliserad ekonomisk miljö,

GODKÄNNER HÄRMED FÖLJANDE REVIDERADE UPPFÖRANDEKOD FÖR FÖRETAGSBESKATTNING.

Skatteåtgärder som avses

| A. | Utan att det påverkar medlemsstaternas och unionens respektive behörighet avser denna uppförandekod på företagsbeskattningens område (uppförandekoden) de förmånliga skatteåtgärder och skattemässiga förhållanden med allmän tillämplighet som har, eller kan få, betydande inverkan på var inom unionen affärsverksamhet förläggs.
  Affärsverksamhet omfattar här även all verksamhet som utförs inom en företagsgrupp.
  De förmånliga skatteåtgärder och skattemässiga förhållanden med allmän tillämplighet (gemensamt kallade skatteåtgärder) som avses i uppförandekoden innefattar både bestämmelser i lagar eller andra författningar och administrativ praxis. |
| --- | --- |

A.

Utan att det påverkar medlemsstaternas och unionens respektive behörighet avser denna uppförandekod på företagsbeskattningens område (uppförandekoden) de förmånliga skatteåtgärder och skattemässiga förhållanden med allmän tillämplighet som har, eller kan få, betydande inverkan på var inom unionen affärsverksamhet förläggs.

Affärsverksamhet omfattar här även all verksamhet som utförs inom en företagsgrupp.

De förmånliga skatteåtgärder och skattemässiga förhållanden med allmän tillämplighet (gemensamt kallade skatteåtgärder) som avses i uppförandekoden innefattar både bestämmelser i lagar eller andra författningar och administrativ praxis.

| B.1 | Inom det tillämpningsområde som anges i punkt A ska förmånliga skatteåtgärder som innebär en påtagligt lägre effektiv beskattningsnivå, inbegripet nollbeskattning, än de som normalt tillämpas i medlemsstaten i fråga, anses vara potentiellt skadliga och följaktligen omfattas av denna uppförandekod.
  En sådan beskattningsnivå kan vara en följd av den nominella skattesatsen, beskattningsunderlaget eller andra relevanta faktorer.
  Vid bedömningen av om dessa åtgärder är skadliga bör det bland annat tas hänsyn till






  1. | om förmånerna i praktiken eller rättsligt är fullständigt avgränsade från den inhemska ekonomin, exempelvis att de beviljas endast dem som inte är bosatta i medlemsstaten i fråga eller beviljas beträffande transaktioner med personer som inte är bosatta där, eller att de inte påverkar det nationella beskattningsunderlaget, eller |
| --- | --- | --- |

B.1

Inom det tillämpningsområde som anges i punkt A ska förmånliga skatteåtgärder som innebär en påtagligt lägre effektiv beskattningsnivå, inbegripet nollbeskattning, än de som normalt tillämpas i medlemsstaten i fråga, anses vara potentiellt skadliga och följaktligen omfattas av denna uppförandekod.

En sådan beskattningsnivå kan vara en följd av den nominella skattesatsen, beskattningsunderlaget eller andra relevanta faktorer.

Vid bedömningen av om dessa åtgärder är skadliga bör det bland annat tas hänsyn till

1.

om förmånerna i praktiken eller rättsligt är fullständigt avgränsade från den inhemska ekonomin, exempelvis att de beviljas endast dem som inte är bosatta i medlemsstaten i fråga eller beviljas beträffande transaktioner med personer som inte är bosatta där, eller att de inte påverkar det nationella beskattningsunderlaget, eller

| 2. | om förmånerna beviljas även om det inte förekommer någon egentlig ekonomisk verksamhet eller egentlig ekonomisk närvaro i den medlemsstat som erbjuder dessa skatteförmåner, eller |
| --- | --- |

2.

om förmånerna beviljas även om det inte förekommer någon egentlig ekonomisk verksamhet eller egentlig ekonomisk närvaro i den medlemsstat som erbjuder dessa skatteförmåner, eller

| 3. | om reglerna för beräkning av vinsten från en verksamhet inom en multinationell företagsgrupp avviker från internationellt allmänt vedertagna principer, särskilt de regler som godkänts av OECD, eller |
| --- | --- |

3.

om reglerna för beräkning av vinsten från en verksamhet inom en multinationell företagsgrupp avviker från internationellt allmänt vedertagna principer, särskilt de regler som godkänts av OECD, eller

| 4. | om skatteåtgärderna saknar transparens, inbegripet om lagstiftningen tillämpas mindre strikt och icke-transparent på administrativ nivå. |
| --- | --- |

4.

om skatteåtgärderna saknar transparens, inbegripet om lagstiftningen tillämpas mindre strikt och icke-transparent på administrativ nivå.

| B.2 | Inom det tillämpningsområde som anges i punkt A ska skattemässiga förhållanden med allmän tillämplighet i en medlemsstat, som skapar möjligheter till dubbel icke-beskattning eller som kan leda till dubbel eller flerfaldig användning av skattefördelar i samband med samma utgifter, inkomstbelopp eller kedja av transaktioner, anses vara potentiellt skadliga och följaktligen omfattas av denna uppförandekod.
  Sådana effekter kan uppstå till följd av varje annan relevant aspekt av en medlemsstats nationella skattesystem som leder till lägre skattskyldighet, inbegripet avsaknad av skattskyldighet, än den nominella skattesatsen eller latenta skatter som en del i ett system med fördelningsbeskattning.
  Vid bedömningen av om ett skattemässigt förhållande med allmän tillämplighet i en medlemsstat är skadligt bör man ta hänsyn till följande kumulativa kriterier och förekomsten av ett direkt orsakssamband mellan dem:






  1. | Det skattemässiga förhållandet med allmän tillämplighet åtföljs inte av lämpliga bestämmelser mot missbruk eller andra adekvata säkerhetsåtgärder, och leder därmed till dubbel icke-beskattning eller möjliggör dubbel eller flerfaldig användning av skattefördelar i samband med samma utgifter, inkomstbelopp eller kedja av transaktioner. |
| --- | --- | --- |

B.2

Inom det tillämpningsområde som anges i punkt A ska skattemässiga förhållanden med allmän tillämplighet i en medlemsstat, som skapar möjligheter till dubbel icke-beskattning eller som kan leda till dubbel eller flerfaldig användning av skattefördelar i samband med samma utgifter, inkomstbelopp eller kedja av transaktioner, anses vara potentiellt skadliga och följaktligen omfattas av denna uppförandekod.

Sådana effekter kan uppstå till följd av varje annan relevant aspekt av en medlemsstats nationella skattesystem som leder till lägre skattskyldighet, inbegripet avsaknad av skattskyldighet, än den nominella skattesatsen eller latenta skatter som en del i ett system med fördelningsbeskattning.

Vid bedömningen av om ett skattemässigt förhållande med allmän tillämplighet i en medlemsstat är skadligt bör man ta hänsyn till följande kumulativa kriterier och förekomsten av ett direkt orsakssamband mellan dem:

1.

Det skattemässiga förhållandet med allmän tillämplighet åtföljs inte av lämpliga bestämmelser mot missbruk eller andra adekvata säkerhetsåtgärder, och leder därmed till dubbel icke-beskattning eller möjliggör dubbel eller flerfaldig användning av skattefördelar i samband med samma utgifter, inkomstbelopp eller kedja av transaktioner.

| 2. | Det skattemässiga förhållandet med allmän tillämplighet har betydande inverkan på var inom unionen affärsverksamhet förläggs. Vid bedömningen av om det skattemässiga förhållandet är en betydande faktor vid fastställandet av var inom unionen affärsverksamhet förläggs bör uppförandekodsgruppen (företagsbeskattning) (gruppen) beakta det faktum att platsen för affärsverksamheten också kan påverkas av andra omständigheter än skattemässiga förhållanden. |
| --- | --- |

2.

Det skattemässiga förhållandet med allmän tillämplighet har betydande inverkan på var inom unionen affärsverksamhet förläggs. Vid bedömningen av om det skattemässiga förhållandet är en betydande faktor vid fastställandet av var inom unionen affärsverksamhet förläggs bör uppförandekodsgruppen (företagsbeskattning) (gruppen) beakta det faktum att platsen för affärsverksamheten också kan påverkas av andra omständigheter än skattemässiga förhållanden.

Frysning och avveckling

Frysning

| C. | Medlemsstaterna åtar sig att inte införa nya skatteåtgärder som är skadliga enligt denna uppförandekod. Medlemsstaterna ska därför respektera de principer som ligger till grund för uppförandekoden när de utformar sin framtida politik och ska ta vederbörlig hänsyn till den utvärdering som avses i punkterna E–I nedan när de bedömer huruvida nya skatteåtgärder har skadliga effekter. |
| --- | --- |

C.

Medlemsstaterna åtar sig att inte införa nya skatteåtgärder som är skadliga enligt denna uppförandekod. Medlemsstaterna ska därför respektera de principer som ligger till grund för uppförandekoden när de utformar sin framtida politik och ska ta vederbörlig hänsyn till den utvärdering som avses i punkterna E–I nedan när de bedömer huruvida nya skatteåtgärder har skadliga effekter.

Avveckling

| D. | Medlemsstaterna åtar sig att se över sina nuvarande bestämmelser och gällande praxis mot bakgrund av de principer som ligger till grund för uppförandekoden och den utvärdering som beskrivs i punkterna E–I nedan. Medlemsstaterna ska vid behov ändra dessa bestämmelser och denna praxis i syfte att avskaffa varje skadlig skatteåtgärd, eller anta lämpliga bestämmelser mot missbruk eller andra adekvata skyddsåtgärder avseende skadliga skatteåtgärder, så snart som möjligt med hänsyn till de diskussioner rådet har efter utvärderingen. |
| --- | --- |

D.

Medlemsstaterna åtar sig att se över sina nuvarande bestämmelser och gällande praxis mot bakgrund av de principer som ligger till grund för uppförandekoden och den utvärdering som beskrivs i punkterna E–I nedan. Medlemsstaterna ska vid behov ändra dessa bestämmelser och denna praxis i syfte att avskaffa varje skadlig skatteåtgärd, eller anta lämpliga bestämmelser mot missbruk eller andra adekvata skyddsåtgärder avseende skadliga skatteåtgärder, så snart som möjligt med hänsyn till de diskussioner rådet har efter utvärderingen.

Utvärdering

Anmälan

| E.1 | I enlighet med principen om insyn och öppenhet ska medlemsstaterna vid slutet av varje kalenderår informera varandra om de befintliga eller föreslagna skatteåtgärder som kan omfattas av uppförandekodens tillämpningsområde.
  De berörda medlemsstaterna får också informera varandra om andra befintliga eller föreslagna skatteåtgärder om de vill få visshet om åtgärdernas överensstämmelse med uppförandekoden.
  I avsaknad av en anmälan enligt första och andra styckena anmodas medlemsstaterna att på begäran av en annan medlemsstat eller kommissionen lämna information om varje skatteåtgärd som förefaller omfattas av uppförandekodens tillämpningsområde. Om det krävs att de planerade skatteåtgärderna blir föremål för omröstning i parlamentet, får den information som avses ovan översändas efter det att parlamentet har underrättats. |
| --- | --- |

E.1

I enlighet med principen om insyn och öppenhet ska medlemsstaterna vid slutet av varje kalenderår informera varandra om de befintliga eller föreslagna skatteåtgärder som kan omfattas av uppförandekodens tillämpningsområde.

De berörda medlemsstaterna får också informera varandra om andra befintliga eller föreslagna skatteåtgärder om de vill få visshet om åtgärdernas överensstämmelse med uppförandekoden.

I avsaknad av en anmälan enligt första och andra styckena anmodas medlemsstaterna att på begäran av en annan medlemsstat eller kommissionen lämna information om varje skatteåtgärd som förefaller omfattas av uppförandekodens tillämpningsområde. Om det krävs att de planerade skatteåtgärderna blir föremål för omröstning i parlamentet, får den information som avses ovan översändas efter det att parlamentet har underrättats.

| E.2 | En medlemsstats skatteåtgärder som inte har anmälts i enlighet med punkt E.1 får anmälas till gruppen på begäran av en annan medlemsstat eller kommissionen. Innan sådana skatteåtgärder anmäls till gruppen bör den översändande medlemsstaten eller kommissionen informera den berörda medlemsstaten.
  När det gäller skattemässiga förhållanden med allmän tillämplighet bör den översändande medlemsstaten eller kommissionen förelägga gruppen all information






  i) | som rimligen tyder på att det skattemässiga förhållandet har minst en av de effekter som beskrivs i punkt B.2, och |
| --- | --- | --- |

E.2

En medlemsstats skatteåtgärder som inte har anmälts i enlighet med punkt E.1 får anmälas till gruppen på begäran av en annan medlemsstat eller kommissionen. Innan sådana skatteåtgärder anmäls till gruppen bör den översändande medlemsstaten eller kommissionen informera den berörda medlemsstaten.

När det gäller skattemässiga förhållanden med allmän tillämplighet bör den översändande medlemsstaten eller kommissionen förelägga gruppen all information

i)

som rimligen tyder på att det skattemässiga förhållandet har minst en av de effekter som beskrivs i punkt B.2, och

| ii) | som rimligen kan leda till ett fastställande av en potentiellt betydande inverkan på var i unionen affärsverksamhet förläggs. |
| --- | --- |

ii)

som rimligen kan leda till ett fastställande av en potentiellt betydande inverkan på var i unionen affärsverksamhet förläggs.

Överenskommen beskrivning

| F.1 | Varje medlemsstat eller kommissionen kan begära att få diskutera en medlemsstats skatteåtgärder som anmälts enligt punkterna E.1 och E.2, samt att få yttra sig om dem. Medlemsstaterna beslutar sedan om de ska följa upp detta och utarbeta en överenskommen beskrivning av en sådan åtgärd. |
| --- | --- |

F.1

Varje medlemsstat eller kommissionen kan begära att få diskutera en medlemsstats skatteåtgärder som anmälts enligt punkterna E.1 och E.2, samt att få yttra sig om dem. Medlemsstaterna beslutar sedan om de ska följa upp detta och utarbeta en överenskommen beskrivning av en sådan åtgärd.

Bedömning

| F.2 | Den överenskomna beskrivningen ska göra det möjligt att mot bakgrund av de effekter skatteåtgärderna i fråga kan få inom unionen göra en bedömning av huruvida de är skadliga. Avseende förmånliga skatteåtgärder ska vid denna bedömning hänsyn tas till alla de faktorer som anges i punkt B.1. Avseende skattemässiga förhållanden med allmän tillämplighet ska vid denna bedömning hänsyn tas till alla de faktorer som anges i punkt B.2 och till riktlinjerna i punkt L vad avser specifika skattemässiga förhållanden med allmän tillämplighet. |
| --- | --- |

F.2

Den överenskomna beskrivningen ska göra det möjligt att mot bakgrund av de effekter skatteåtgärderna i fråga kan få inom unionen göra en bedömning av huruvida de är skadliga. Avseende förmånliga skatteåtgärder ska vid denna bedömning hänsyn tas till alla de faktorer som anges i punkt B.1. Avseende skattemässiga förhållanden med allmän tillämplighet ska vid denna bedömning hänsyn tas till alla de faktorer som anges i punkt B.2 och till riktlinjerna i punkt L vad avser specifika skattemässiga förhållanden med allmän tillämplighet.

| G. | Vid utvärderingen av de anmälda skatteåtgärderna framhåller rådet också behovet av att omsorgsfullt bedöma skatteåtgärdernas effekter på andra medlemsstater, bland annat mot bakgrund av hur den berörda verksamheten effektivt beskattas i hela unionen, och uppmanar gruppen att överväga relevanta ekonomiska faktorer och uppgifter om påverkan som den får kännedom om samt att beakta hur stor och öppen den berörda medlemsstatens ekonomi är.
  Om skatteåtgärderna används för att stödja den ekonomiska utvecklingen i bestämda regioner, ska det bedömas om åtgärderna är proportionerliga och ändamålsenliga för det avsedda målet. Vid denna bedömning ska särskild uppmärksamhet ägnas åt de speciella omständigheterna och svårigheterna i regionerna i de yttersta randområdena och på mindre öar, utan att helheten och enhetligheten i unionens rättsordning skadas, inbegripet den inre marknaden och de gemensamma politikområdena. |
| --- | --- |

G.

Vid utvärderingen av de anmälda skatteåtgärderna framhåller rådet också behovet av att omsorgsfullt bedöma skatteåtgärdernas effekter på andra medlemsstater, bland annat mot bakgrund av hur den berörda verksamheten effektivt beskattas i hela unionen, och uppmanar gruppen att överväga relevanta ekonomiska faktorer och uppgifter om påverkan som den får kännedom om samt att beakta hur stor och öppen den berörda medlemsstatens ekonomi är.

Om skatteåtgärderna används för att stödja den ekonomiska utvecklingen i bestämda regioner, ska det bedömas om åtgärderna är proportionerliga och ändamålsenliga för det avsedda målet. Vid denna bedömning ska särskild uppmärksamhet ägnas åt de speciella omständigheterna och svårigheterna i regionerna i de yttersta randområdena och på mindre öar, utan att helheten och enhetligheten i unionens rättsordning skadas, inbegripet den inre marknaden och de gemensamma politikområdena.

Förfarande

| H. | Uppförandekodsgruppen, som inrättades genom rådets slutsatser av den 9 mars 1998, ska fortsätta att bedöma vilka skatteåtgärder som kan ingå i tillämpningsområdet för denna uppförandekod och övervaka att det lämnas information om dessa åtgärder. Rådet uppmanar varje medlemsstat och kommissionen att utse en företrädare på hög nivå och en suppleant som ska företräda dem i denna grupp, i vilken en företrädare från en medlemsstat ska vara ordförande. De valda ordförandena biträds av rådets generalsekretariat, som utför gruppens sekretariatsfunktioner. Gruppen, som ska sammanträda regelbundet, ska välja ut och bedöma skatteåtgärderna i enlighet med bestämmelserna i punkterna E–G. Gruppen ska regelbundet upprätta rapporter om de åtgärder som har bedömts. Rapporterna ska överlämnas till rådet för diskussion. De ska innehålla de överenskomna beskrivningarna och de slutliga bedömningarna av de skatteåtgärder som gruppen har behandlat.
  Slutdokumenten ska offentliggöras när de har godkänts av rådet, och ytterligare dokument ska vid behov offentliggöras i enlighet med relevanta regler. |
| --- | --- |

H.

Uppförandekodsgruppen, som inrättades genom rådets slutsatser av den 9 mars 1998, ska fortsätta att bedöma vilka skatteåtgärder som kan ingå i tillämpningsområdet för denna uppförandekod och övervaka att det lämnas information om dessa åtgärder. Rådet uppmanar varje medlemsstat och kommissionen att utse en företrädare på hög nivå och en suppleant som ska företräda dem i denna grupp, i vilken en företrädare från en medlemsstat ska vara ordförande. De valda ordförandena biträds av rådets generalsekretariat, som utför gruppens sekretariatsfunktioner. Gruppen, som ska sammanträda regelbundet, ska välja ut och bedöma skatteåtgärderna i enlighet med bestämmelserna i punkterna E–G. Gruppen ska regelbundet upprätta rapporter om de åtgärder som har bedömts. Rapporterna ska överlämnas till rådet för diskussion. De ska innehålla de överenskomna beskrivningarna och de slutliga bedömningarna av de skatteåtgärder som gruppen har behandlat.

Slutdokumenten ska offentliggöras när de har godkänts av rådet, och ytterligare dokument ska vid behov offentliggöras i enlighet med relevanta regler.

| I. | Rådet uppmanar kommissionen att biträda gruppen vid allt nödvändigt förberedelsearbete inför gruppens möten samt underlätta informationsutbytet och utvärderingen. Rådet anmodar därför medlemsstaterna att förse kommissionen med den information som avses i punkt E, så att kommissionen kan utarbeta de utkast till beskrivningar och utkast till bedömningar som avses i punkt F. Kommissionen bör utföra liknande uppgifter inom ramen för de bedömningar som avses i punkt N. Kommissionen ska inte delta i gruppens beslutsfattande. Resultaten av gruppens arbete ska valideras av medlemsstaternas företrädare på gruppnivå och överlämnas till rådet för godkännande.
  Statligt stöd |
| --- | --- |

I.

Rådet uppmanar kommissionen att biträda gruppen vid allt nödvändigt förberedelsearbete inför gruppens möten samt underlätta informationsutbytet och utvärderingen. Rådet anmodar därför medlemsstaterna att förse kommissionen med den information som avses i punkt E, så att kommissionen kan utarbeta de utkast till beskrivningar och utkast till bedömningar som avses i punkt F. Kommissionen bör utföra liknande uppgifter inom ramen för de bedömningar som avses i punkt N. Kommissionen ska inte delta i gruppens beslutsfattande. Resultaten av gruppens arbete ska valideras av medlemsstaternas företrädare på gruppnivå och överlämnas till rådet för godkännande.

Statligt stöd

| J. | Rådet noterar att vissa av de skatteåtgärder som omfattas av uppförandekoden kan tänkas ingå i tillämpningsområdet för bestämmelserna om statligt stöd i artiklarna 107–109 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Gruppens arbete ska utföras utan att det påverkar tillämpningen av unionsrätten. Om kommissionen inleder ett förfarande om statligt stöd bör gruppen skjuta upp sin behandling av de berörda åtgärderna tills förfarandet om statligt stöd har avslutats. En preliminär beskrivning av åtgärden, som utformas av kommissionen i nära samråd med den berörda medlemsstaten, får redan lämnas till gruppen. En slutlig beskrivning bör vid behov tillhandahållas så snart förfarandet om statligt stöd har avslutats. |
| --- | --- |

J.

Rådet noterar att vissa av de skatteåtgärder som omfattas av uppförandekoden kan tänkas ingå i tillämpningsområdet för bestämmelserna om statligt stöd i artiklarna 107–109 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Gruppens arbete ska utföras utan att det påverkar tillämpningen av unionsrätten. Om kommissionen inleder ett förfarande om statligt stöd bör gruppen skjuta upp sin behandling av de berörda åtgärderna tills förfarandet om statligt stöd har avslutats. En preliminär beskrivning av åtgärden, som utformas av kommissionen i nära samråd med den berörda medlemsstaten, får redan lämnas till gruppen. En slutlig beskrivning bör vid behov tillhandahållas så snart förfarandet om statligt stöd har avslutats.

Kamp mot skatteflykt och skatteundandragande

| K. | Rådet uppmanar medlemsstaterna att samarbeta fullt ut i kampen mot skatteflykt och skatteundandragande, särskilt genom lägligt utbyte av information mellan medlemsstaterna i enlighet med deras nationella lagstiftning, unionsrätten samt internationella standarder.
  Rådet uppmanar gruppen att vid behov diskutera frågor av gemensamt intresse som är under diskussion i internationella forum och som omfattas av uppförandekodens tillämpningsområde. |
| --- | --- |

K.

Rådet uppmanar medlemsstaterna att samarbeta fullt ut i kampen mot skatteflykt och skatteundandragande, särskilt genom lägligt utbyte av information mellan medlemsstaterna i enlighet med deras nationella lagstiftning, unionsrätten samt internationella standarder.

Rådet uppmanar gruppen att vid behov diskutera frågor av gemensamt intresse som är under diskussion i internationella forum och som omfattas av uppförandekodens tillämpningsområde.

| L. | Om så anses lämpligt får gruppen också för rådets godkännande lägga fram förslag till allmänna riktlinjer inom dess mandats räckvidd, i den mån som de föreslagna allmänna riktlinjerna inte redan omfattas av unionsrätten. De slutliga riktlinjerna ska offentliggöras när rådet har godkänt dem. I synnerhet ska gruppen för rådets godkännande lägga fram förslag till riktlinjer om specifika skattemässiga förhållanden med allmän tillämplighet som omfattas av punkt B.2, och sådana skattemässiga förhållanden ska bedömas med avseende på medlemsstaterna – i enlighet med föregående bestämmelser i denna kod – med beaktande av sådana riktlinjer. |
| --- | --- |

L.

Om så anses lämpligt får gruppen också för rådets godkännande lägga fram förslag till allmänna riktlinjer inom dess mandats räckvidd, i den mån som de föreslagna allmänna riktlinjerna inte redan omfattas av unionsrätten. De slutliga riktlinjerna ska offentliggöras när rådet har godkänt dem. I synnerhet ska gruppen för rådets godkännande lägga fram förslag till riktlinjer om specifika skattemässiga förhållanden med allmän tillämplighet som omfattas av punkt B.2, och sådana skattemässiga förhållanden ska bedömas med avseende på medlemsstaterna – i enlighet med föregående bestämmelser i denna kod – med beaktande av sådana riktlinjer.

| M. | Rådet noterar att bestämmelserna mot missbruk och de defensiva åtgärder som finns i nationella skattelagar och i dubbelbeskattningsavtal spelar en grundläggande roll i kampen mot skatteflykt och skatteundandragande, även i fråga om EU:s externa strategi. |
| --- | --- |

M.

Rådet noterar att bestämmelserna mot missbruk och de defensiva åtgärder som finns i nationella skattelagar och i dubbelbeskattningsavtal spelar en grundläggande roll i kampen mot skatteflykt och skatteundandragande, även i fråga om EU:s externa strategi.

EU:s externa strategi och det geografiska tillämpningsområdet för uppförandekoden för företagsbeskattning

| N. | Rådet anser att det är lämpligt att de principer som avser att undanröja skadliga skatteåtgärder antas inom ett så stort geografiskt område som möjligt. Därför åtar sig medlemsstaterna att verka för genomförandet av principerna på global nivå genom att söka samarbete med jurisdiktioner utanför unionen, inbegripet via EU:s förteckning över icke samarbetsvilliga jurisdiktioner på skatteområdet. Närmare uppgifter om förfarandet för uppförande på förteckningen finns i rådets slutsatser av den 5 december 2017 och senare uppdateringar och revideringar samt i de relevanta förfaranderiktlinjerna för uppföljningen.
  Gruppen ska därför göra regelbundna bedömningar av relevanta jurisdiktioner på grundval av objektiva kriterier med avseende på skattetransparens, rättvis beskattning och genomförande av åtgärder mot urholkning av skattebasen och överföring av vinster (BEPS).
  Gruppen ska regelbundet informera rådet om de framsteg som görs och ge rådet rekommendationer om uppdateringar och revideringar av förteckningen. |
| --- | --- |

N.

Rådet anser att det är lämpligt att de principer som avser att undanröja skadliga skatteåtgärder antas inom ett så stort geografiskt område som möjligt. Därför åtar sig medlemsstaterna att verka för genomförandet av principerna på global nivå genom att söka samarbete med jurisdiktioner utanför unionen, inbegripet via EU:s förteckning över icke samarbetsvilliga jurisdiktioner på skatteområdet. Närmare uppgifter om förfarandet för uppförande på förteckningen finns i rådets slutsatser av den 5 december 2017 och senare uppdateringar och revideringar samt i de relevanta förfaranderiktlinjerna för uppföljningen.

Gruppen ska därför göra regelbundna bedömningar av relevanta jurisdiktioner på grundval av objektiva kriterier med avseende på skattetransparens, rättvis beskattning och genomförande av åtgärder mot urholkning av skattebasen och överföring av vinster (BEPS).

Gruppen ska regelbundet informera rådet om de framsteg som görs och ge rådet rekommendationer om uppdateringar och revideringar av förteckningen.

| O. | Medlemsstaterna åtar sig också att verka för att uppförandekodens principer antas på de territorier där fördraget inte är tillämpligt. Särskilt de medlemsstater som har beroende eller associerade territorier eller som har särskilt ansvar eller särskilda befogenheter i skattehänseende på andra territorier, förutsatt att dessa inte omfattas av EU:s förteckning över icke samarbetsvilliga jurisdiktioner på skatteområdet, ska åta sig att inom ramen för sina konstitutionella bestämmelser säkerställa att principerna tillämpas på dessa territorier. I detta sammanhang ska medlemsstaterna lämna lägesrapporter till gruppen, som ska bedöma rapporterna inom ramen för den utvärdering som beskrivs ovan. |
| --- | --- |

O.

Medlemsstaterna åtar sig också att verka för att uppförandekodens principer antas på de territorier där fördraget inte är tillämpligt. Särskilt de medlemsstater som har beroende eller associerade territorier eller som har särskilt ansvar eller särskilda befogenheter i skattehänseende på andra territorier, förutsatt att dessa inte omfattas av EU:s förteckning över icke samarbetsvilliga jurisdiktioner på skatteområdet, ska åta sig att inom ramen för sina konstitutionella bestämmelser säkerställa att principerna tillämpas på dessa territorier. I detta sammanhang ska medlemsstaterna lämna lägesrapporter till gruppen, som ska bedöma rapporterna inom ramen för den utvärdering som beskrivs ovan.

Tillämpning, uppföljning och revidering

| P. | Denna uppförandekod ersätter, från och med den 1 januari 2023, den uppförandekod för företagsbeskattning som återges i resolutionen av rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet av den 1 december 1997. Vad avser skattemässiga förhållanden med allmän tillämplighet enligt definitionen i punkt B.2 ska dock punkterna E.1–F.2 tillämpas från och med den 1 januari 2024, och ska endast användas för åtgärder som antagits eller ändrats den 1 januari 2023 eller senare.
  För att säkerställa en väl avvägd och effektiv tillämpning av uppförandekoden uppmanar rådet kommissionen att årligen förelägga rådet en rapport om hur uppförandekoden och det statliga skattestödet tillämpas. Rådet och medlemsstaterna ska när så är lämpligt se över uppförandekodens bestämmelser, särskilt när ny internationell samsyn råder i relevanta frågor. |
| --- | --- |

P.

Denna uppförandekod ersätter, från och med den 1 januari 2023, den uppförandekod för företagsbeskattning som återges i resolutionen av rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet av den 1 december 1997. Vad avser skattemässiga förhållanden med allmän tillämplighet enligt definitionen i punkt B.2 ska dock punkterna E.1–F.2 tillämpas från och med den 1 januari 2024, och ska endast användas för åtgärder som antagits eller ändrats den 1 januari 2023 eller senare.

För att säkerställa en väl avvägd och effektiv tillämpning av uppförandekoden uppmanar rådet kommissionen att årligen förelägga rådet en rapport om hur uppförandekoden och det statliga skattestödet tillämpas. Rådet och medlemsstaterna ska när så är lämpligt se över uppförandekodens bestämmelser, särskilt när ny internationell samsyn råder i relevanta frågor.

---

REKOMMENDATIONER

Rådet

| 15.11.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 433/6 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 433/6

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 14 november 2022

med en bedömning av de deltagande medlemsstaternas framsteg när det gäller att fullgöra åtaganden som gjorts inom ramen för det permanenta strukturerade samarbetet (Pesco)

(2022/C 433/02)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 46.6,

med beaktande av protokoll nr 10 om det permanenta strukturerade samarbete som inrättas genom artikel 42 i fördraget om Europeiska unionen, fogat till fördraget om Europeiska unionen och till fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2017/2315 av den 11 december 2017 om upprättande av permanent strukturerat samarbete (Pesco) och om fastställande av förteckningen över deltagande medlemsstater (1),

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 4.2 d i beslut (Gusp) 2017/2315 ska rådet anta beslut och rekommendationer om bedömning av de deltagande medlemsstaternas bidrag till fullgörandet av överenskomna åtaganden i enlighet med den mekanism som beskrivs i artikel 6 i det beslutet. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 4.2 d i beslut (Gusp) 2017/2315 ska rådet anta beslut och rekommendationer om bedömning av de deltagande medlemsstaternas bidrag till fullgörandet av överenskomna åtaganden i enlighet med den mekanism som beskrivs i artikel 6 i det beslutet.

| (2) | Enligt artikel 6.3 i beslut (Gusp) 2017/2315 ska rådet på grundval av den årsrapport om Pesco som läggs fram av unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (den höga representanten) en gång om året pröva huruvida de deltagande medlemsstaterna fortfarande fullgör de mer bindande åtaganden som avses i artikel 3 i det beslutet. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 6.3 i beslut (Gusp) 2017/2315 ska rådet på grundval av den årsrapport om Pesco som läggs fram av unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (den höga representanten) en gång om året pröva huruvida de deltagande medlemsstaterna fortfarande fullgör de mer bindande åtaganden som avses i artikel 3 i det beslutet.

| (3) | Enligt tillägg 1 till bilagan till rådets slutsatser av den 20 november 2020 om den strategiska översynen av Pesco 2020 ska den höga representanten årligen lägga fram årsrapporten senast i juli så att rådet senast i november det året kan anta sin rekommendation med en bedömning av de deltagande medlemsstaternas framsteg när det gäller att fullgöra de åtaganden som gjorts inom ramen för Pesco. I punkt 16 i rådets rekommendation av den 6 mars 2018 om en färdplan för genomförandet av det permanenta strukturerade samarbetet (2) anges att Europeiska unionens militära kommitté ska ge kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) råd i militära angelägenheter och rekommendationer så att den kan utarbeta rådets bedömning av huruvida de deltagande medlemsstaterna fortfarande fullgör de mer bindande åtagandena. |
| --- | --- |

(3)

Enligt tillägg 1 till bilagan till rådets slutsatser av den 20 november 2020 om den strategiska översynen av Pesco 2020 ska den höga representanten årligen lägga fram årsrapporten senast i juli så att rådet senast i november det året kan anta sin rekommendation med en bedömning av de deltagande medlemsstaternas framsteg när det gäller att fullgöra de åtaganden som gjorts inom ramen för Pesco. I punkt 16 i rådets rekommendation av den 6 mars 2018 om en färdplan för genomförandet av det permanenta strukturerade samarbetet (2) anges att Europeiska unionens militära kommitté ska ge kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) råd i militära angelägenheter och rekommendationer så att den kan utarbeta rådets bedömning av huruvida de deltagande medlemsstaterna fortfarande fullgör de mer bindande åtagandena.

| (4) | Enligt punkt 26 i rådets rekommendation av den 16 november 2021 om ordningsföljden för fullgörande av de mer bindande åtaganden som gjorts inom ramen för Pesco och om fastställande av mer exakta mål samt om upphävande av rekommendationen av den 15 oktober 2018 (3) (rekommendation av den 16 november 2021 om ordningsföljden för fullgörande av de mer bindande åtagandena) kommer de deltagande medlemsstaterna att se över och uppdatera sina nationella genomförandeplaner i enlighet därmed samt, senast den 10 mars 2022, och därefter årligen senast samma dag, överlämna dem till Pescos sekretariat, i enlighet med artikel 3.2 i beslut (Gusp) 2017/2315, inför den bedömningsprocess som föreskrivs i artikel 6.3 i det beslutet. Vartannat år ska de nationella genomförandeplanerna åtföljas av ett politiskt uttalande på hög nivå i vilket de deltagande medlemsstaterna kan redogöra för de viktigaste resultat som uppnåtts och ange specifika nationella prioriteringar och dela med sig av sina erfarenheter när det gäller att planera och bidra till fullgörandet av alla mer bindande åtaganden. |
| --- | --- |

(4)

Enligt punkt 26 i rådets rekommendation av den 16 november 2021 om ordningsföljden för fullgörande av de mer bindande åtaganden som gjorts inom ramen för Pesco och om fastställande av mer exakta mål samt om upphävande av rekommendationen av den 15 oktober 2018 (3) (rekommendation av den 16 november 2021 om ordningsföljden för fullgörande av de mer bindande åtagandena) kommer de deltagande medlemsstaterna att se över och uppdatera sina nationella genomförandeplaner i enlighet därmed samt, senast den 10 mars 2022, och därefter årligen senast samma dag, överlämna dem till Pescos sekretariat, i enlighet med artikel 3.2 i beslut (Gusp) 2017/2315, inför den bedömningsprocess som föreskrivs i artikel 6.3 i det beslutet. Vartannat år ska de nationella genomförandeplanerna åtföljas av ett politiskt uttalande på hög nivå i vilket de deltagande medlemsstaterna kan redogöra för de viktigaste resultat som uppnåtts och ange specifika nationella prioriteringar och dela med sig av sina erfarenheter när det gäller att planera och bidra till fullgörandet av alla mer bindande åtaganden.

| (5) | Enligt punkt 28 i rådets rekommendation av den 16 november 2021 om ordningsföljden för fullgörande av de mer bindande åtagandena ska den höga representanten från och med 2022 beakta den rekommendationen i årsrapporten om Pesco, som kommer att stödja bedömningen av varje deltagande medlemsstats fullgörande av de mer bindande åtagandena. |
| --- | --- |

(5)

Enligt punkt 28 i rådets rekommendation av den 16 november 2021 om ordningsföljden för fullgörande av de mer bindande åtagandena ska den höga representanten från och med 2022 beakta den rekommendationen i årsrapporten om Pesco, som kommer att stödja bedömningen av varje deltagande medlemsstats fullgörande av de mer bindande åtagandena.

| (6) | Den 21 mars 2022 antog rådet den strategiska kompassen för säkerhet och försvar, där man underströk medlemsstaternas åtagande att fullgöra alla mer bindande åtaganden senast 2025 och fullt ut utnyttja det permanenta strukturerade samarbetet för att intensifiera sitt samarbete i fråga om förmågeutveckling (4). |
| --- | --- |

(6)

Den 21 mars 2022 antog rådet den strategiska kompassen för säkerhet och försvar, där man underströk medlemsstaternas åtagande att fullgöra alla mer bindande åtaganden senast 2025 och fullt ut utnyttja det permanenta strukturerade samarbetet för att intensifiera sitt samarbete i fråga om förmågeutveckling (4).

| (7) | Den 18 maj 2022 antog Europeiska kommissionen och den höga representanten ett gemensamt meddelande om analysen av investeringsgapet på försvarsområdet och vidare åtgärder (5). |
| --- | --- |

(7)

Den 18 maj 2022 antog Europeiska kommissionen och den höga representanten ett gemensamt meddelande om analysen av investeringsgapet på försvarsområdet och vidare åtgärder (5).

| (8) | Den 13 juli 2022 lade den höga representanten för rådet fram sin årsrapport om läget i fråga om genomförandet av Pesco (årsrapporten), inklusive varje deltagande medlemsstats fullgörande av sina åtaganden, i enlighet med respektive nationell genomförandeplan som har setts över och uppdaterats. |
| --- | --- |

(8)

Den 13 juli 2022 lade den höga representanten för rådet fram sin årsrapport om läget i fråga om genomförandet av Pesco (årsrapporten), inklusive varje deltagande medlemsstats fullgörande av sina åtaganden, i enlighet med respektive nationell genomförandeplan som har setts över och uppdaterats.

| (9) | På grundval av detta bör rådet därför anta en rekommendation med en bedömning av de deltagande medlemsstaternas framsteg när det gäller att fullgöra åtaganden som gjorts inom ramen för Pesco. |
| --- | --- |

(9)

På grundval av detta bör rådet därför anta en rekommendation med en bedömning av de deltagande medlemsstaternas framsteg när det gäller att fullgöra åtaganden som gjorts inom ramen för Pesco.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

I.   Syfte och tillämpningsområde

| 1. | Syftet med denna rekommendation är att bedöma de deltagande medlemsstaternas bidrag till fullgörandet av de mer bindande åtaganden som gjorts inom ramen för Pesco. Bedömningen grundar sig på den årsrapport om läget i fråga om genomförandet av Pesco som den höga representanten lade fram den 13 juli 2022 (årsrapporten) och på de nationella genomförandeplaner som de deltagande medlemsstaterna lade fram 2022, som åtföljdes av politiska uttalanden på hög nivå. |
| --- | --- |

1.

II.   Resultat och rekommendationer

| 2. | Årsrapporten ger en stabil grund för bedömningen av läget i fråga om genomförandet av Pesco, inklusive varje deltagande medlemsstats fullgörande av de 20 mer bindande åtagandena i enlighet med respektive nationell genomförandeplan. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Mot bakgrund av den geopolitiska situationen, inbegripet Rysslands anfallskrig mot Ukraina som äventyrar den europeiska och den globala freden och säkerheten, och den ständigt föränderliga hotbilden, förblir Pesco ett värdefullt instrument för samarbete och för att stärka de deltagande medlemsstaternas försvarsförmåga. Genom sina ansträngningar bidrar de deltagande medlemsstaterna till att förbättra unionens förmåga att agera som säkerhetsgarant och öka dess strategiska oberoende, och de stärker dess förmåga att samarbeta med partner, skydda sina medborgare samt försvara sina värden och intressen. Med tanke på de mål som antagits inom ramen för den strategiska kompassen krävs dessutom ytterligare insatser för att utnyttja Pescos fulla potential. Ett EU som är starkare och har större förmåga inom säkerhet och försvar kommer på ett positivt sätt att bidra till global och transatlantisk säkerhet och kompletterar Nato, som också i fortsättningen ska utgöra grunden för medlemmarnas kollektiva försvar. |
| --- | --- |

3.

1.   Nationella genomförandeplaner

| 4. | Rådet erkänner att de deltagande medlemsstaterna bättre behöver uppnå konkreta resultat och underlätta genomförandet när det gäller fullgörandet av de mer bindande åtagandena så snart som möjligt, och senast före utgången av 2025, och understryker att de deltagande medlemsstaterna i varierande grad har gjort framsteg med genomförandet av de 20 mer bindande åtaganden som de har gjort gentemot varandra samt med genomförandet av projekt. De bör dock öka sina ansträngningar för att fullgöra dem alla senast 2025, i enlighet med rådets rekommendation av den 16 november 2021 om ordningsföljden för fullgörande av de mer bindande åtagandena, vilket framhölls på nytt i den strategiska kompassen. Vidare understryker rådet att de deltagande medlemsstaterna






  a) | har fortsatt att öka sina försvarsutgifter och angett att de planerar ytterligare ökningar under 2022 och under perioden 2023–2025, till viss del som en reaktion på Rysslands anfallskrig mot Ukraina; denna positiva trend när det gäller försvarsutgifter och försvarsinvesteringar bör upprätthållas på lång sikt, och en majoritet av de deltagande medlemsstaterna bör också kraftigt öka utgifterna för försvarsforskning och försvarsteknik för att uppnå det överenskomna riktmärket på 2 % av de sammanlagda försvarsutgifterna (kollektivt riktmärke); i detta avseende bör EU:s tillgängliga verktyg och strukturer, inbegripet den nyligen inrättade knutpunkten för försvarsinnovation inom Europeiska försvarsbyrån (EDA) samt EU:s system för försvarsinnovation hos kommissionen till fullo beaktas för att utnyttja deras potential, |
| --- | --- | --- |

4.

a)

har fortsatt att öka sina försvarsutgifter och angett att de planerar ytterligare ökningar under 2022 och under perioden 2023–2025, till viss del som en reaktion på Rysslands anfallskrig mot Ukraina; denna positiva trend när det gäller försvarsutgifter och försvarsinvesteringar bör upprätthållas på lång sikt, och en majoritet av de deltagande medlemsstaterna bör också kraftigt öka utgifterna för försvarsforskning och försvarsteknik för att uppnå det överenskomna riktmärket på 2 % av de sammanlagda försvarsutgifterna (kollektivt riktmärke); i detta avseende bör EU:s tillgängliga verktyg och strukturer, inbegripet den nyligen inrättade knutpunkten för försvarsinnovation inom Europeiska försvarsbyrån (EDA) samt EU:s system för försvarsinnovation hos kommissionen till fullo beaktas för att utnyttja deras potential,

| b) | har uppvisat få framsteg när det gäller åtagandet att öka antalet samverkansinriktade projekt för försvarsförmåga och därmed sammanhängande investeringar i upphandling av försvarsmateriel samt i försvarsforskning och försvarsteknik; för att hantera EU:s prioriteringar för förmågeutveckling och uppnå de överenskomna kollektiva riktmärkena (20 % av de sammanlagda utgifterna för samarbetet inom forskning och teknisk utveckling på försvarsområdet; 35 % av de sammanlagda utgifterna för gemensam upphandling av försvarsmateriel) bör de deltagande medlemsstaterna på bästa sätt utnyttja EU:s befintliga initiativ och verktyg på försvarsområdet, och ytterligare öka och utnyttja de gemensamma försvarsinvesteringarna på EU-nivå (6); de uppmanas i detta avseende att fullt ut utnyttja resultaten av och rekommendationerna i den samordnade årliga försvarsöversikten, särskilt samarbetsmöjligheter och fokusområden; de uppmanas också, med beaktande av den strategiska kompassen, att inom ramen för Pesco gå vidare med nya möjligheter, såsom att främja gemensam upphandling, inbegripet vid uppföljningen av det gemensamma meddelandet om analysen av investeringsgapet på försvarsområdet, |
| --- | --- |

b)

har uppvisat få framsteg när det gäller åtagandet att öka antalet samverkansinriktade projekt för försvarsförmåga och därmed sammanhängande investeringar i upphandling av försvarsmateriel samt i försvarsforskning och försvarsteknik; för att hantera EU:s prioriteringar för förmågeutveckling och uppnå de överenskomna kollektiva riktmärkena (20 % av de sammanlagda utgifterna för samarbetet inom forskning och teknisk utveckling på försvarsområdet; 35 % av de sammanlagda utgifterna för gemensam upphandling av försvarsmateriel) bör de deltagande medlemsstaterna på bästa sätt utnyttja EU:s befintliga initiativ och verktyg på försvarsområdet, och ytterligare öka och utnyttja de gemensamma försvarsinvesteringarna på EU-nivå (6); de uppmanas i detta avseende att fullt ut utnyttja resultaten av och rekommendationerna i den samordnade årliga försvarsöversikten, särskilt samarbetsmöjligheter och fokusområden; de uppmanas också, med beaktande av den strategiska kompassen, att inom ramen för Pesco gå vidare med nya möjligheter, såsom att främja gemensam upphandling, inbegripet vid uppföljningen av det gemensamma meddelandet om analysen av investeringsgapet på försvarsområdet,

| c) | totalt sett har bibehållit eller i någon mån ökat sitt bidrag till uppdrag och insatser inom den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP), men luckor kvarstår och bör åtgärdas snarast; de deltagande medlemsstaterna bör avsevärt öka sina ansträngningar för att fullgöra de operativa åtagandena, med beaktande av principen om en enda uppsättning av styrkor, eftersom bidragen till uppdrag och insatser fortfarande ger anledning till oro; de deltagande medlemsstaterna bör öka sina bidrag till tjänstgöringslistan för EU:s stridsgrupper och databasen för snabbinsatser; vidare bör de mer specifikt åtgärda de strategiska bristerna på förmågeområdet, nämligen förmågemålen med hög påverkansgrad; de deltagande medlemsstaterna bör dessutom lägga fram konkreta förslag för att förbättra den gemensamma finansieringen av GSFP-uppdrag och GSFP-insatser, även i samband med EU-kapaciteten för snabba insatser, inbegripet genom att åter utvärdera användningsområdet för och definitionen av gemensamma kostnader för att öka solidariteten och stimulera deltagandet i militära uppdrag och insatser samt i övningsrelaterade kostnader; arbetet med att fastställa parametrarna för skälig andel av bidrag till militära uppdrag och insatser, i enlighet med vad som efterlyses i rådets rekommendation av den 16 november 2021 om ordningsföljden för fullgörandet av de mer bindande åtagandena, bör slutföras snarast möjligt; detta är viktigt för att uppmuntra och stödja de deltagande medlemsstaterna när det gäller att öka bidragen till GSFP-uppdrag och GSFP-insatser, inom ramen för deras resurser och förmåga, för att öka insynen dem emellan i fråga om genomförandet av deras respektive åtaganden, |
| --- | --- |

c)

totalt sett har bibehållit eller i någon mån ökat sitt bidrag till uppdrag och insatser inom den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP), men luckor kvarstår och bör åtgärdas snarast; de deltagande medlemsstaterna bör avsevärt öka sina ansträngningar för att fullgöra de operativa åtagandena, med beaktande av principen om en enda uppsättning av styrkor, eftersom bidragen till uppdrag och insatser fortfarande ger anledning till oro; de deltagande medlemsstaterna bör öka sina bidrag till tjänstgöringslistan för EU:s stridsgrupper och databasen för snabbinsatser; vidare bör de mer specifikt åtgärda de strategiska bristerna på förmågeområdet, nämligen förmågemålen med hög påverkansgrad; de deltagande medlemsstaterna bör dessutom lägga fram konkreta förslag för att förbättra den gemensamma finansieringen av GSFP-uppdrag och GSFP-insatser, även i samband med EU-kapaciteten för snabba insatser, inbegripet genom att åter utvärdera användningsområdet för och definitionen av gemensamma kostnader för att öka solidariteten och stimulera deltagandet i militära uppdrag och insatser samt i övningsrelaterade kostnader; arbetet med att fastställa parametrarna för skälig andel av bidrag till militära uppdrag och insatser, i enlighet med vad som efterlyses i rådets rekommendation av den 16 november 2021 om ordningsföljden för fullgörandet av de mer bindande åtagandena, bör slutföras snarast möjligt; detta är viktigt för att uppmuntra och stödja de deltagande medlemsstaterna när det gäller att öka bidragen till GSFP-uppdrag och GSFP-insatser, inom ramen för deras resurser och förmåga, för att öka insynen dem emellan i fråga om genomförandet av deras respektive åtaganden,

| d) | har gjort blygsamma framsteg när det gäller användningen av unionens verktyg och processer för förmågeplanering och förmågeutveckling som vägledning för nationell planering och nationellt beslutsfattande; de deltagande medlemsstaterna uppmanas att öka sina satsningar på en mer systematisk och aktiv användning av dessa verktyg, inbegripet rekommendationerna i den samordnade årliga försvarsöversikten, för att förverkliga hela sin potential och komma till rätta med förmågebristerna på ett samarbetsinriktat sätt, |
| --- | --- |

d)

har gjort blygsamma framsteg när det gäller användningen av unionens verktyg och processer för förmågeplanering och förmågeutveckling som vägledning för nationell planering och nationellt beslutsfattande; de deltagande medlemsstaterna uppmanas att öka sina satsningar på en mer systematisk och aktiv användning av dessa verktyg, inbegripet rekommendationerna i den samordnade årliga försvarsöversikten, för att förverkliga hela sin potential och komma till rätta med förmågebristerna på ett samarbetsinriktat sätt,

| e) | inte i tillräcklig utsträckning fullföljer åtagandet att samarbeta för att avhjälpa förmågebrister; användningen av ett europeiskt samverkansinriktat arbetssätt är fortfarande mycket begränsad och bör ökas avsevärt; i sina nationella genomförandeplaner uttrycker de deltagande medlemsstaterna intresse för att utnyttja rekommendationerna i den samordnade årliga försvarsöversikten om försvarssamarbete, särskilt de fastställda samarbetsmöjligheterna; i detta syfte bör de inkludera dessa möjligheter på ett systematiskt sätt i sin nationella planering och rapportera om dem i sina nationella genomförandeplaner; de deltagande medlemsländerna bör också samarbeta ytterligare för att tillhandahålla kapacitet för att stärka EU:s lednings- och kontrollstruktur, särskilt den militära planerings- och ledningskapaciteten som är den lednings- och kontrollstruktur som i första hand ska användas, och även för att operationalisera EU-kapaciteten för snabba insatser, i linje med den strategiska kompassen; rådet erinrade om att samstämmigheten i resultaten mellan å ena sidan förmågeutvecklingsplanen och den samordnade årliga försvarsöversikten och, å andra sidan, respektive Natoprocesser, såsom Natos försvarsplaneringsprocess, säkerställts och kommer att säkerställas även i fortsättningen i fall då kraven överlappar varandra, samtidigt som de båda organisationernas skilda karaktär och respektive ansvarsområden och medlemskap erkänns, |
| --- | --- |

e)

inte i tillräcklig utsträckning fullföljer åtagandet att samarbeta för att avhjälpa förmågebrister; användningen av ett europeiskt samverkansinriktat arbetssätt är fortfarande mycket begränsad och bör ökas avsevärt; i sina nationella genomförandeplaner uttrycker de deltagande medlemsstaterna intresse för att utnyttja rekommendationerna i den samordnade årliga försvarsöversikten om försvarssamarbete, särskilt de fastställda samarbetsmöjligheterna; i detta syfte bör de inkludera dessa möjligheter på ett systematiskt sätt i sin nationella planering och rapportera om dem i sina nationella genomförandeplaner; de deltagande medlemsländerna bör också samarbeta ytterligare för att tillhandahålla kapacitet för att stärka EU:s lednings- och kontrollstruktur, särskilt den militära planerings- och ledningskapaciteten som är den lednings- och kontrollstruktur som i första hand ska användas, och även för att operationalisera EU-kapaciteten för snabba insatser, i linje med den strategiska kompassen; rådet erinrade om att samstämmigheten i resultaten mellan å ena sidan förmågeutvecklingsplanen och den samordnade årliga försvarsöversikten och, å andra sidan, respektive Natoprocesser, såsom Natos försvarsplaneringsprocess, säkerställts och kommer att säkerställas även i fortsättningen i fall då kraven överlappar varandra, samtidigt som de båda organisationernas skilda karaktär och respektive ansvarsområden och medlemskap erkänns,

| f) | har visat att Europeiska försvarsbyrån i stor utsträckning används som europeiskt forum för förmågeutveckling; investeringsnivån i projekt som utvecklats inom ramen för Europeiska försvarsbyrån är dock fortfarande låg och bör ökas, också i syfte att ytterligare stärka Europeiska försvarsbyråns roll som forum för förmågeutveckling, |
| --- | --- |

f)

har visat att Europeiska försvarsbyrån i stor utsträckning används som europeiskt forum för förmågeutveckling; investeringsnivån i projekt som utvecklats inom ramen för Europeiska försvarsbyrån är dock fortfarande låg och bör ökas, också i syfte att ytterligare stärka Europeiska försvarsbyråns roll som forum för förmågeutveckling,

| g) | har lämnat tydligare indikationer på att de deltar i samarbetsprojekt som stärker den europeiska försvarstekniska och försvarsindustriella basen i hela unionen, även genom att de drar nytta av initiativ för gemensam upphandling av försvarskapacitet; de deltagande medlemsstaterna bör dock i högre grad omsätta dessa principer i respektive industripolitik och förvärvsstrategier. |
| --- | --- |

g)

har lämnat tydligare indikationer på att de deltar i samarbetsprojekt som stärker den europeiska försvarstekniska och försvarsindustriella basen i hela unionen, även genom att de drar nytta av initiativ för gemensam upphandling av försvarskapacitet; de deltagande medlemsstaterna bör dock i högre grad omsätta dessa principer i respektive industripolitik och förvärvsstrategier.

| 5. | Rådet noterar att bedömningen av de uppdaterade nationella genomförandeplanerna bekräftade att genomförandet av flera av åtagandena fortfarande blir försenat om de ska ha fullgjorts senast 2025. När det gäller det fortsatta genomförandet av Pesco uppmanas därför varje deltagande medlemsstat att beakta de resultat och rekommendationer som presenteras i årsrapporten och att i enlighet därmed se över sitt bidrag till fullgörandet av de mer bindande åtagandena. De deltagande medlemsstaterna uppmanas att utbyta mer detaljerad information i sina nationella genomförandeplaner för att uppnå de mål som fastställts för den andra inledande Pesco-etappen. Uppvisandet av en hållbar uppåtgående trend är fortfarande avgörande för att alla mer bindande åtaganden inom ramen för Pesco ska kunna fullgöras senast 2025. Pescos sekretariat bör därför anordna en workshop för att identifiera olika sätt att ta itu med de mer krävande åtagandena, inför nästa uppdatering av de nationella genomförandeplanerna. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Alla deltagande medlemsstater har till sina nationella genomförandeplaner fogat ett politiskt uttalande på hög nivå där de beskriver de viktigaste resultaten och anger specifika nationella prioriteringar och bidrag till fullgörandet av de mer bindande åtagandena. Rådet betonar att de politiska uttalandena är relevanta med tanke på att de deltagande medlemsstaterna där lägger fram sina ståndpunkter. Det understryker vikten av att säkerställa nödvändigt politiskt egenansvar och främja stimulerande diskussioner på politisk nivå. De deltagande medlemsstaterna bör 2024, och därefter vartannat år, återigen lägga till ett sådant politiskt uttalande på hög nivå till sina nationella genomförandeplaner. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Majoriteten av de deltagande medlemsstaterna har redan använt den digitala plattform som utarbetats av Europeiska försvarsbyrån när de lämnat in sina nationella genomförandeplaner. De deltagande medlemsstaterna uppmanas att fortsätta med detta i framtiden, eftersom de då kan använda data som de redan har tillhandahållit inom ramen för relevanta unionsinitiativ på försvarsområdet och på så sätt minska den administrativa bördan. |
| --- | --- |

7.

2.   Pesco-projekt

| 8. | I och med antagandet av 14 nya projekt i den fjärde omgången av Pesco-projekt i november 2021 (7) uppgår antalet Pesco-projekt till 60, vilket bidrar till fullgörandet av de 20 mer bindande åtagandena, och bekräftar värdet av Pesco-ramen när det gäller utveckling av samarbetsprojekt. Antagandet av Pesco-projekt som rör samarbetsmöjligheter, inbegripet därtill hörande fokusområden som identifierats i den samordnade årliga försvarsöversikten, har visat på ökad samstämmighet mellan de två initiativen. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Rådet uppmanar de deltagande medlemsstaterna att använda den femte omgången av Pesco-projekt, som ska antas 2023, för att inleda strategiskt relevanta projekt som syftar till att tillhandahålla kritisk förmåga och förbättra styrkornas interoperabilitet, även i linje med EU:s prioriteringar för förmågeutveckling som härrör från förmågeutvecklingsplanen, och den vägledning som man enats om i den strategiska kompassen. Rådet understryker att den kommande femte omgången ger möjlighet att följa upp resultaten av den andra cykeln av den samordnade årliga försvarsöversikten, särskilt genom en ökad användning av de identifierade samarbetsmöjligheterna, även sådana som är operativt inriktade, samt fokusområdena. Rådet erinrar om att Pesco fortfarande är en process som drivs av medlemsstaterna och uppmanar Pescos sekretariat att stödja framtagandet av projektförslag och deras fortsatta framsteg när så är lämpligt, och på så sätt säkerställa att nya projekt förbereds bättre och genomförs utan dröjsmål, även under den femte omgången. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Utifrån den lägesrapport om Pesco-projekten som förelades rådet den 29 juni, noterar rådet att övergripande framsteg har gjorts när det gäller projekt, varav 18 inom alla områden redan har kommit till genomförandefasen och två redan har uppnått full operativ förmåga. Rådet välkomnar också att nära hälften av projekten förväntas ge konkreta resultat senast 2025. Detta inbegriper 77 % av projekten (20 av 26) som enligt rådets slutsatser av den 20 november 2020 om den strategiska översynen av Pesco 2020 förväntas ge resultat inom denna tidsram. De deltagande medlemsstaterna bör överväga en förstärkt roll för Pescos sekretariat till stöd för projektgenomförandet, nämligen genom att utnyttja Europeiska försvarsbyråns expertis som en ram för gemensamt genomförande av projekt för förmågeutveckling, inbegripet genom de projektförvaltningsverktyg som redan erbjuds de deltagande medlemsstaterna och den sakkunskap om operativa aspekter som Europeiska unionens militära stab besitter. Dessutom bör de deltagande medlemsstaterna, när så är lämpligt med stöd av Pescos sekretariat, stärka den strategiska kommunikationen om framstegen med projekten och den nytta de gör på det europeiska säkerhets- och försvarsområdet. De deltagande medlemsstaterna bör också överväga att dra nytta av Europeiska säkerhets- och försvarsakademins kurs i förvaltning av Pesco-projekt. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Samtidigt noterar rådet att svårigheter, inbegripet förseningar när det gäller att uppnå projektmålen, kvarstår i genomförandet av ett antal andra projekt. Rådet framhåller att de deltagande medlemsstaterna bör öka ansträngningarna för att uppnå planerade konkreta resultat, särskilt i de projekt som officiellt inrättades 2018 och som ännu inte har lett till några konkreta resultat. Om projektmedlemmar konstaterar att de förväntade resultaten inte kan uppnås bör sådana projekt antingen förnyas eller avslutas, så att det säkerställs att alla Pesco-projekt är relevanta, ändamålsenliga och trovärdiga. På liknande sätt uppmanas nya projekt att inleda sin verksamhet direkt, inom sex månader från det att de godkänts som Pesco-projekt. När det gäller framstegen med Pesco-projekt kan de deltagande medlemsstaterna uppmana Pescos sekretariat att tillhandahålla en bedömning i detta avseende. För att minska identifierade risker när det gäller projektgenomförande skulle projektmedlemmarna kunna komma överens om en genomförbar omfattning, vägledande tidsplan och tilldelning av nödvändiga resurser för genomförandet av Pesco-projekt, även genom att söka EU-finansiering när så är möjligt. Pescos sekretariat skulle dessutom kunna uppmanas att samla in bästa praxis i fråga om förvaltning och genomförande av Pesco-projekt och dela den med de deltagande medlemsstaterna i form av en vägledning för projektsamordnare. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Pescos sekretariat skulle också kunna föreslå och underlätta möten mellan grupper av Pesco-projekt där man identifierat synergier och gemensamma drag, i syfte att främja samarbete och öka projektens inverkan och effektivitet samt spara resurser och förhindra onödigt dubbelarbete. När det gäller projekt som håller på att slutföras skulle Pescos sekretariat kunna uppmuntra till och underlätta diskussioner om utnyttjandet av levererade förmågor och tillhörande strukturer, inbegripet eventuella uppföljningsprojekt. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Rådet välkomnar att Förenta staterna, Kanada och Norge, i enlighet med rådets beslut (Gusp) 2020/1639 (8) och till följd av rådets beslut (Gusp) 2021/748 (9), (Gusp) 2021/749 (10) och (Gusp) 2021/750 (11), har anslutit sig till projektet Militär rörlighet i december 2021.
  Rådet erinrar om att partner som uppfyller de generella villkoren undantagsvis skulle kunna bjudas in att delta i enskilda Pesco-projekt i framtiden, i enlighet med det förfarande för inbjudan som anges i beslut (Gusp) 2020/1639, och noterar att flera EU-partner visat intresse för att ansluta sig till Pesco-projekt. I detta avseende ser rådet fram emot Förenade kungarikets deltagande i projektet Militär rörlighet, till följd av rådets beslut (Gusp) 2022/2244 (12). |
| --- | --- |

13.

Rådet erinrar om att partner som uppfyller de generella villkoren undantagsvis skulle kunna bjudas in att delta i enskilda Pesco-projekt i framtiden, i enlighet med det förfarande för inbjudan som anges i beslut (Gusp) 2020/1639, och noterar att flera EU-partner visat intresse för att ansluta sig till Pesco-projekt. I detta avseende ser rådet fram emot Förenade kungarikets deltagande i projektet Militär rörlighet, till följd av rådets beslut (Gusp) 2022/2244 (12).

III.   Det fortsatta arbetet

| 14. | De deltagande medlemsstaterna uppmanas att uppdatera sina nationella genomförandeplaner och lägga fram dem för Pescos sekretariat senast den 10 mars 2023. |
| --- | --- |

14.

| 15. | De deltagande medlemsstaterna uppmanas också att göra ytterligare framsteg med genomförandet av såväl de 20 mer bindande åtagandena, i syfte att fullgöra dem senast 2025, som de relaterade projekten, med beaktande av förslagen i denna rekommendation. För att säkerställa politisk drivkraft och ett stärkt egenansvar för de deltagande medlemsstaterna bör regelbundna politiska diskussioner på hög nivå även fortsättningsvis föras mellan de deltagande medlemsstaterna och den höga representanten, samt mellan rådets respektive förberedande organ och i andra relevanta format. Rådet uppmanar Pescos sekretariat att åta sig en stödjande roll när det gäller de åtgärder som fastställs i denna rekommendation, bland annat genom att anordna särskilda workshoppar. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Rådet noterar att Pesco, både genom sina mer bindande åtaganden och sina samarbetsprojekt, är ett värdefullt instrument för samarbete, särskilt med tanke på den geopolitiska situationen. Pesco-ramen är avgörande när det gäller att stödja genomförandet av den strategiska kompassen, hantera EU:s prioriteringar för förmågeutveckling och fullt ut utnyttja resultaten av den samordnade årliga försvarsöversikten, särskilt de identifierade samarbetsmöjligheterna, med beaktande av det gemensamma meddelandet om analysen av investeringsgapet på försvarsområdet, och för att stärka den europeiska försvarstekniska och försvarsindustriella basen i hela unionen. Rådet efterlyser också ett fortsatt arbete med att förbättra samstämmigheten mellan EU:s försvarsinitiativ, även i syfte att förenkla förfarandena, öka informationsutbytet och tillhandahålla mer specifika prioriteringar. Det välkomnar anordnandet av det första årliga försvarsministermötet om EU:s försvarsinitiativ angående förmågeutveckling, som fullt ut utnyttjar befintliga format, vilket ytterligare skulle stödja samstämmigheten mellan EU:s försvarsinitiativ. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Rådet erinrar om att de deltagande medlemsstaterna, mot bakgrund av processen för den strategiska översyn av Pesco som ska genomföras före utgången av den andra inledande Pesco-etappen 2025, och såsom anges i underrättelsen om Pesco, som även hänvisar till säkerhets- och försvarspolitikens särskilda karaktär i vissa medlemsstater, kommer att bedöma fullgörandet av alla åtaganden inom ramen för Pesco samt diskutera och besluta om nya åtaganden, i syfte att inleda en ny etapp mot en europeisk säkerhets- och försvarsmässig integration. Rådet uppmanar de deltagande medlemsstaterna att med stöd av Pescos sekretariat under 2023 inleda diskussioner om den kommande strategiska översynen, inbegripet om möjliga tidsramar och milstolpar. |
| --- | --- |

17.

Utfärdad i Bryssel den 14 november 2022.

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT L 331, 14.12.2017, s. 57.

1

(2)  EUT C 88, 8.3.2018, s. 1.

2

(3)  EUT C 464, 17.11.2021, s. 1.

3

(4)  Dok. 7371/22.

4

(5)  JOIN(2022)24 final.

5

(6)  Såsom anges i det gemensamma meddelandet om analysen av investeringsgapet på försvarsområdet har andelen gemensam upphandling av försvarsmateriel minskat från i genomsnitt 11 % 2020 till cirka 8 % 2021, medan de sammanlagda utgifterna för försvarsforskning och försvarsteknik uppgick till 1,2 % av de sammanlagda försvarsutgifterna 2020.

6

(7)  Rådets beslut (Gusp) 2021/2008 av den 16 november 2021 om ändring och uppdatering av beslut (Gusp) 2018/340 om fastställande av förteckningen över projekt som ska utarbetas inom ramen för permanent strukturerat samarbete (EUT L 407, 17.11.2021, s. 37).

7

(8)  Rådets beslut (Gusp) 2020/1639 av den 5 november 2020 om fastställande av de generella villkor enligt vilka tredjestater i undantagsfall skulle kunna bjudas in att delta i enskilda Pesco-projekt (EUT L 371, 6.11.2020, s. 3).

8

(9)  Rådets beslut (Gusp) 2021/748 av den 6 maj 2021 om Kanadas deltagande i Pesco-projektet Militär rörlighet (EUT L 160, 7.5.2021, s. 106).

9

(10)  Rådets beslut (Gusp) 2021/749 av den 6 maj 2021 om Konungariket Norges deltagande i Pesco-projektet Militär rörlighet (EUT L 160, 7.5.2021, s. 109).

10

(11)  Rådets beslut (Gusp) 2021/750 av den 6 maj 2021 om Amerikas förenta staters deltagande i Pesco-projektet Militär rörlighet (EUT L 160, 7.5.2021, s. 112).

11

(12)  Rådets beslut (Gusp) 2022/2244 av den 14 november 2022 om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands deltagande i Pesco-projektet Militär rörlighet (EUT L 295, 15.11.2022, s. 22).

12

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 15.11.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 433/13 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 433/13

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.10845 – HG / WCAS / WARBURG PINCUS / NORSTELLA)

(Text av betydelse för EES)

(2022/C 433/03)

Kommissionen beslutade den 10 oktober 2022 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32022M10845. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32022M10845. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

III Förberedande akter

RÅDET

| 15.11.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 433/14 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 433/14

---

RÅDETS STÅNDPUNKT (EU) nr 3/2022 VID FÖRSTA BEHANDLINGEN

inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om en jämnare könsfördelning bland styrelseledamöter i börsnoterade företag och därmed sammanhängande åtgärder

Antagen av rådet den 17 oktober 2022

(Text av betydelse för EES)

(2022/C 433/04)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 157.3,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (3), och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) är jämlikhet ett värde som unionen bygger på, och det ska vara gemensamt för medlemsstaterna i ett samhälle som kännetecknas av jämställdhet mellan kvinnor och män. Enligt artikel 3.3 i EU-fördraget ska unionen främja jämställdhet mellan kvinnor och män. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) är jämlikhet ett värde som unionen bygger på, och det ska vara gemensamt för medlemsstaterna i ett samhälle som kännetecknas av jämställdhet mellan kvinnor och män. Enligt artikel 3.3 i EU-fördraget ska unionen främja jämställdhet mellan kvinnor och män.

| (2) | Artikel 157.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) ger Europaparlamentet och rådet befogenhet att besluta om åtgärder för att säkerställa tillämpningen av principen om lika möjligheter och lika behandling av kvinnor och män i frågor som rör anställning och yrke. |
| --- | --- |

(2)

Artikel 157.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) ger Europaparlamentet och rådet befogenhet att besluta om åtgärder för att säkerställa tillämpningen av principen om lika möjligheter och lika behandling av kvinnor och män i frågor som rör anställning och yrke.

| (3) | I syfte att i praktiken säkerställa full jämställdhet i arbetslivet mellan kvinnor och män tillåter artikel 157.4 i EUF-fördraget positiv särbehandling genom att ge medlemsstaterna möjlighet att behålla eller besluta om åtgärder som rör särskilda förmåner för att göra det lättare för det underrepresenterade könet att bedriva en yrkesverksamhet eller för att förebygga eller kompensera nackdelar i yrkeskarriären. I artikel 23 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan) föreskrivs att jämställdhet mellan kvinnor och män ska säkerställas på alla områden och att principen om jämställdhet inte utgör något hinder för att behålla eller besluta om åtgärder som innebär särskilda förmåner för det underrepresenterade könet. |
| --- | --- |

(3)

I syfte att i praktiken säkerställa full jämställdhet i arbetslivet mellan kvinnor och män tillåter artikel 157.4 i EUF-fördraget positiv särbehandling genom att ge medlemsstaterna möjlighet att behålla eller besluta om åtgärder som rör särskilda förmåner för att göra det lättare för det underrepresenterade könet att bedriva en yrkesverksamhet eller för att förebygga eller kompensera nackdelar i yrkeskarriären. I artikel 23 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan) föreskrivs att jämställdhet mellan kvinnor och män ska säkerställas på alla områden och att principen om jämställdhet inte utgör något hinder för att behålla eller besluta om åtgärder som innebär särskilda förmåner för det underrepresenterade könet.

| (4) | Den europeiska pelaren för sociala rättigheter, som proklamerades gemensamt av Europaparlamentet, rådet och kommissionen 2017, innehåller principer om lika behandling och lika möjligheter för kvinnor och män, även när det gäller deltagande på arbetsmarknaden, anställningsvillkor och karriärutveckling. |
| --- | --- |

(4)

Den europeiska pelaren för sociala rättigheter, som proklamerades gemensamt av Europaparlamentet, rådet och kommissionen 2017, innehåller principer om lika behandling och lika möjligheter för kvinnor och män, även när det gäller deltagande på arbetsmarknaden, anställningsvillkor och karriärutveckling.

| (5) | För att uppnå jämställdhet på arbetsplatsen krävs en övergripande strategi, som också omfattar främjande av jämn könsfördelning vid beslutsfattande inom företag på alla nivåer samt en minskning av löneklyftorna mellan könen. Att säkerställa jämställdhet på arbetsplatsen är också en viktig förutsättning för att minska fattigdomen bland kvinnor. |
| --- | --- |

(5)

För att uppnå jämställdhet på arbetsplatsen krävs en övergripande strategi, som också omfattar främjande av jämn könsfördelning vid beslutsfattande inom företag på alla nivåer samt en minskning av löneklyftorna mellan könen. Att säkerställa jämställdhet på arbetsplatsen är också en viktig förutsättning för att minska fattigdomen bland kvinnor.

| (6) | I rådets rekommendation 84/635/EEG (4) rekommenderades medlemsstaterna att vidta åtgärder för att se till att positiv särbehandling i möjligaste mån inkluderar åtgärder som rör kvinnors aktiva deltagande i beslutsfattande organ. I rådets rekommendation 96/694/EG (5) rekommenderades medlemsstaterna att uppmuntra den privata sektorn att stärka den kvinnliga närvaron på alla beslutsnivåer, till exempel genom att anta jämställdhetsprogram och program för positiv särbehandling, eller inom ramen för sådana program. |
| --- | --- |

(6)

I rådets rekommendation 84/635/EEG (4) rekommenderades medlemsstaterna att vidta åtgärder för att se till att positiv särbehandling i möjligaste mån inkluderar åtgärder som rör kvinnors aktiva deltagande i beslutsfattande organ. I rådets rekommendation 96/694/EG (5) rekommenderades medlemsstaterna att uppmuntra den privata sektorn att stärka den kvinnliga närvaron på alla beslutsnivåer, till exempel genom att anta jämställdhetsprogram och program för positiv särbehandling, eller inom ramen för sådana program.

| (7) | Detta direktiv syftar till att säkerställa tillämpningen av principen om lika möjligheter för kvinnor och män och uppnå en jämn könsrepresentation bland höga chefsposter genom inrättande av en uppsättning procedurkrav avseende urvalet av kandidater för tillsättning eller val till poster som styrelseledamot, på grundval av öppenhet och meriter. |
| --- | --- |

(7)

Detta direktiv syftar till att säkerställa tillämpningen av principen om lika möjligheter för kvinnor och män och uppnå en jämn könsrepresentation bland höga chefsposter genom inrättande av en uppsättning procedurkrav avseende urvalet av kandidater för tillsättning eller val till poster som styrelseledamot, på grundval av öppenhet och meriter.

| (8) | På senare år har kommissionen lagt fram flera rapporter om läget när det gäller jämställdhet i det ekonomiska beslutsfattandet. Den har uppmanat börsnoterade företag att öka antalet personer av det underrepresenterade könet i styrelserna med hjälp av självreglering och att göra konkreta frivilliga åtaganden i det avseendet. Kommissionen underströk i sitt meddelande av den 5 mars 2010 med titeln Ett förstärkt engagemang för jämställdhet – Kvinnostadga att kvinnor fortfarande inte har full tillgång till delad makt och beslutsfattande i det politiska och ekonomiska livet och i de offentliga och privata sektorerna, och bekräftade sitt engagemang att använda sina befogenheter för att sträva efter en mer rättvis representation av kvinnor och män i maktställning i det offentliga livet och i företagsvärlden. Att skapa en jämnare könsfördelning i beslutsfattandet var en av de prioriteringar som fastställdes av kommissionen i dess meddelande av den 21 september 2010 med titeln Strategi för jämställdhet 2010–2015. Att uppnå jämn könsfördelning i beslutsfattandet och inom politiken är en av prioriteringarna i kommissionens meddelande av den 5 mars 2020 med titeln En jämlikhetsunion: jämställdhetsstrategi för 2020–2025. |
| --- | --- |

(8)

På senare år har kommissionen lagt fram flera rapporter om läget när det gäller jämställdhet i det ekonomiska beslutsfattandet. Den har uppmanat börsnoterade företag att öka antalet personer av det underrepresenterade könet i styrelserna med hjälp av självreglering och att göra konkreta frivilliga åtaganden i det avseendet. Kommissionen underströk i sitt meddelande av den 5 mars 2010 med titeln Ett förstärkt engagemang för jämställdhet – Kvinnostadga att kvinnor fortfarande inte har full tillgång till delad makt och beslutsfattande i det politiska och ekonomiska livet och i de offentliga och privata sektorerna, och bekräftade sitt engagemang att använda sina befogenheter för att sträva efter en mer rättvis representation av kvinnor och män i maktställning i det offentliga livet och i företagsvärlden. Att skapa en jämnare könsfördelning i beslutsfattandet var en av de prioriteringar som fastställdes av kommissionen i dess meddelande av den 21 september 2010 med titeln Strategi för jämställdhet 2010–2015. Att uppnå jämn könsfördelning i beslutsfattandet och inom politiken är en av prioriteringarna i kommissionens meddelande av den 5 mars 2020 med titeln En jämlikhetsunion: jämställdhetsstrategi för 2020–2025.

| (9) | I sina slutsatser av den 7 mars 2011 om den europeiska jämställdhetspakten (2011–2020) angav rådet att jämställdhetspolitiken är av avgörande betydelse för ekonomisk tillväxt, välstånd och konkurrenskraft. Det bekräftade sitt engagemang för att minska könsskillnaderna i syfte att uppnå målen i Europa 2020-strategin, särskilt inom tre områden av stor betydelse för jämställdheten, nämligen sysselsättning, utbildning och främjande av social delaktighet. Det uppmanade samtidigt till åtgärder för att främja en jämn könsfördelning i beslutsfattandet på alla nivåer och inom alla områden för att i full utsträckning utnyttja alla resurser. I det avseendet skulle utnyttjandet av alla tillgängliga resurser och idéer och all tillgänglig kunskap berika mångfalden hos personalen och leda till förbättrade affärsmöjligheter. |
| --- | --- |

(9)

I sina slutsatser av den 7 mars 2011 om den europeiska jämställdhetspakten (2011–2020) angav rådet att jämställdhetspolitiken är av avgörande betydelse för ekonomisk tillväxt, välstånd och konkurrenskraft. Det bekräftade sitt engagemang för att minska könsskillnaderna i syfte att uppnå målen i Europa 2020-strategin, särskilt inom tre områden av stor betydelse för jämställdheten, nämligen sysselsättning, utbildning och främjande av social delaktighet. Det uppmanade samtidigt till åtgärder för att främja en jämn könsfördelning i beslutsfattandet på alla nivåer och inom alla områden för att i full utsträckning utnyttja alla resurser. I det avseendet skulle utnyttjandet av alla tillgängliga resurser och idéer och all tillgänglig kunskap berika mångfalden hos personalen och leda till förbättrade affärsmöjligheter.

| (10) | I sitt meddelande av den 3 mars 2010 med titeln Europa 2020: En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (Europa 2020-strategin) konstaterade kommissionen att en ökning av kvinnors deltagande på arbetsmarknaden är en förutsättning för att tillväxten ska kunna öka och Europas demografiska utmaningar ska kunna hanteras. I Europa 2020-strategin fastställs ett överordnat mål på en 75-procentig sysselsättningsgrad för unionens befolkning i åldrarna 20–64 år senast 2020. Det är viktigt att ett tydligt åtagande görs för att undanröja de kvarstående löneklyftorna mellan könen och att förnyade insatser görs för att ta itu med hinder för kvinnors deltagande på arbetsmarknaden, inklusive det så kallade glastaket. I Portoförklaringen, som undertecknades av stats- och regeringscheferna den 8 maj 2021 (6), välkomnades unionens nya överordnade mål för sysselsättning, kompetens och fattigdomsminskning och den reviderade sociala resultattavla som föreslogs av kommissionen i dess meddelande av den 4 mars 2021 med titeln Handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter. I den handlingsplanen anges att det, för att uppnå det övergripande målet med en sysselsättningsnivå på minst 78 % för unionens befolkning mellan 20 och 64 år senast 2030, är nödvändigt att sträva efter att åtminstone halvera skillnaden i sysselsättningsgrad mellan kvinnor och män jämfört med 2019. Ett ökat deltagande av kvinnor i det ekonomiska beslutsfattandet, i synnerhet i styrelser, väntas få positiva sidoeffekter på kvinnors sysselsättning i de berörda företagen och hela ekonomin. I kölvattnet av covid-19-krisen är jämställdhet och inkluderande ledarskap viktigare än någonsin, i linje med behovet av att fullt ut utnyttja den tillgängliga talangreserven, av både kvinnor och män. Forskning har visat att inkludering och mångfald främjar återhämtning och resiliens. De är av största betydelse för unionens ekonomiska konkurrenskraft, främjandet av innovation och höjandet av yrkeskompetensen inom styrelser. |
| --- | --- |

(10)

I sitt meddelande av den 3 mars 2010 med titeln Europa 2020: En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (Europa 2020-strategin) konstaterade kommissionen att en ökning av kvinnors deltagande på arbetsmarknaden är en förutsättning för att tillväxten ska kunna öka och Europas demografiska utmaningar ska kunna hanteras. I Europa 2020-strategin fastställs ett överordnat mål på en 75-procentig sysselsättningsgrad för unionens befolkning i åldrarna 20–64 år senast 2020. Det är viktigt att ett tydligt åtagande görs för att undanröja de kvarstående löneklyftorna mellan könen och att förnyade insatser görs för att ta itu med hinder för kvinnors deltagande på arbetsmarknaden, inklusive det så kallade glastaket. I Portoförklaringen, som undertecknades av stats- och regeringscheferna den 8 maj 2021 (6), välkomnades unionens nya överordnade mål för sysselsättning, kompetens och fattigdomsminskning och den reviderade sociala resultattavla som föreslogs av kommissionen i dess meddelande av den 4 mars 2021 med titeln Handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter. I den handlingsplanen anges att det, för att uppnå det övergripande målet med en sysselsättningsnivå på minst 78 % för unionens befolkning mellan 20 och 64 år senast 2030, är nödvändigt att sträva efter att åtminstone halvera skillnaden i sysselsättningsgrad mellan kvinnor och män jämfört med 2019. Ett ökat deltagande av kvinnor i det ekonomiska beslutsfattandet, i synnerhet i styrelser, väntas få positiva sidoeffekter på kvinnors sysselsättning i de berörda företagen och hela ekonomin. I kölvattnet av covid-19-krisen är jämställdhet och inkluderande ledarskap viktigare än någonsin, i linje med behovet av att fullt ut utnyttja den tillgängliga talangreserven, av både kvinnor och män. Forskning har visat att inkludering och mångfald främjar återhämtning och resiliens. De är av största betydelse för unionens ekonomiska konkurrenskraft, främjandet av innovation och höjandet av yrkeskompetensen inom styrelser.

| (11) | Europaparlamentet uppmanade i sin resolution av den 6 juli 2011 om kvinnor och företagsledarskap med kraft företagen att uppnå den kritiska tröskeln 30 % kvinnor bland ledamöterna i styrande organ senast 2015 och 40 % 2020. Europaparlamentet uppmanade kommissionen att, om företagens och medlemsstaternas frivilliga åtgärder är otillräckliga, senast 2012 föreslå lagstiftning, inbegripet om införande av kvoter. Det är viktigt att sådan lagstiftning tillämpas temporärt och fungerar som en katalysator för förändring och snabba reformer med syftet att undanröja fortsatt bristande jämställdhet och stereotyper i det ekonomiska beslutsfattandet. Europaparlamentet upprepade den uppmaningen om lagstiftning i sina resolutioner av den 13 mars 2012 och den 21 januari 2021. |
| --- | --- |

(11)

Europaparlamentet uppmanade i sin resolution av den 6 juli 2011 om kvinnor och företagsledarskap med kraft företagen att uppnå den kritiska tröskeln 30 % kvinnor bland ledamöterna i styrande organ senast 2015 och 40 % 2020. Europaparlamentet uppmanade kommissionen att, om företagens och medlemsstaternas frivilliga åtgärder är otillräckliga, senast 2012 föreslå lagstiftning, inbegripet om införande av kvoter. Det är viktigt att sådan lagstiftning tillämpas temporärt och fungerar som en katalysator för förändring och snabba reformer med syftet att undanröja fortsatt bristande jämställdhet och stereotyper i det ekonomiska beslutsfattandet. Europaparlamentet upprepade den uppmaningen om lagstiftning i sina resolutioner av den 13 mars 2012 och den 21 januari 2021.

| (12) | Det är viktigt att unionens institutioner, organ och byråer föregår med gott exempel när det gäller jämställdhet, bland annat genom att fastställa mål för en jämn könsrepresentation på alla ledningsnivåer. Särskild uppmärksamhet behöver ägnas åt praxis för rekryteringen till tjänster på högre ledningsnivå. I sitt meddelande av den 5 mars 2020 med titeln En jämlikhetsunion: jämställdhetsstrategi för 2020–2025 betonade kommissionen därför att unionens institutioner, organ och byråer bör garantera jämn könsfördelning i ledande positioner. I sitt meddelande av den 5 april 2022 med titeln A new Human Resources Strategy for the Commission åtog sig kommissionen att säkerställa full jämställdhet på alla nivåer i sin ledning senast 2024. Kommissionen kommer att övervaka framstegen och regelbundet rapportera om detta på sin webbplats. Kommissionen utbyter vidare bästa praxis med andra unionsinstitutioner, unionsorgan och unionsbyråer och kommer att rapportera om könsfördelningen i ledande positioner vid dessa institutioner, organ och byråer på sin webbplats. I sitt presidiebeslut av den 13 januari 2020 godkände Europaparlamentet fastställandet av mål för en jämn könsfördelning i ledande befattningar på hög nivå och mellannivå för 2024. Europaparlamentet kommer att fortsätta att övervaka framstegen på alla nivåer av sin ledning och strävar efter att föregå med gott exempel. Rådet åtog sig i sin strategi för mångfald och inkludering 2021–2024 att uppnå jämställdhet i chefsbefattningar vid sitt generalsekretariat med 45–55 % marginal senast till slutet av 2026. I sin handlingsplan för jämställdhet inom ledningen anger rådets generalsekretariat åtgärder för att uppnå det målet. |
| --- | --- |

(12)

Det är viktigt att unionens institutioner, organ och byråer föregår med gott exempel när det gäller jämställdhet, bland annat genom att fastställa mål för en jämn könsrepresentation på alla ledningsnivåer. Särskild uppmärksamhet behöver ägnas åt praxis för rekryteringen till tjänster på högre ledningsnivå. I sitt meddelande av den 5 mars 2020 med titeln En jämlikhetsunion: jämställdhetsstrategi för 2020–2025 betonade kommissionen därför att unionens institutioner, organ och byråer bör garantera jämn könsfördelning i ledande positioner. I sitt meddelande av den 5 april 2022 med titeln A new Human Resources Strategy for the Commission åtog sig kommissionen att säkerställa full jämställdhet på alla nivåer i sin ledning senast 2024. Kommissionen kommer att övervaka framstegen och regelbundet rapportera om detta på sin webbplats. Kommissionen utbyter vidare bästa praxis med andra unionsinstitutioner, unionsorgan och unionsbyråer och kommer att rapportera om könsfördelningen i ledande positioner vid dessa institutioner, organ och byråer på sin webbplats. I sitt presidiebeslut av den 13 januari 2020 godkände Europaparlamentet fastställandet av mål för en jämn könsfördelning i ledande befattningar på hög nivå och mellannivå för 2024. Europaparlamentet kommer att fortsätta att övervaka framstegen på alla nivåer av sin ledning och strävar efter att föregå med gott exempel. Rådet åtog sig i sin strategi för mångfald och inkludering 2021–2024 att uppnå jämställdhet i chefsbefattningar vid sitt generalsekretariat med 45–55 % marginal senast till slutet av 2026. I sin handlingsplan för jämställdhet inom ledningen anger rådets generalsekretariat åtgärder för att uppnå det målet.

| (13) | Det är viktigt att företag och verksamheter främjar, stöder och utvecklar kvinnors kompetens på alla nivåer och genom hela arbetslivet, för att säkerställa att kvalificerade kvinnor ges möjlighet att tillträda styrelseposter och ledande befattningar. |
| --- | --- |

(13)

Det är viktigt att företag och verksamheter främjar, stöder och utvecklar kvinnors kompetens på alla nivåer och genom hela arbetslivet, för att säkerställa att kvalificerade kvinnor ges möjlighet att tillträda styrelseposter och ledande befattningar.

| (14) | För att främja jämställdhet och stödja kvinnors deltagande i beslutsfattande föreskrivs i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1158 (7), som främjar balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare, att medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa en jämn fördelning av omsorgsansvaret mellan kvinnor och män genom föräldraledighet, pappaledighet och ledighet för vård av anhörig, utöver den befintliga mammaledigheten. Det direktivet föreskriver också rätten att begära flexibla arbetsformer. |
| --- | --- |

(14)

För att främja jämställdhet och stödja kvinnors deltagande i beslutsfattande föreskrivs i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1158 (7), som främjar balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare, att medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa en jämn fördelning av omsorgsansvaret mellan kvinnor och män genom föräldraledighet, pappaledighet och ledighet för vård av anhörig, utöver den befintliga mammaledigheten. Det direktivet föreskriver också rätten att begära flexibla arbetsformer.

| (15) | Tillsättningen av kvinnor till styrelseledamöter hämmas av ett antal specifika faktorer som kan undanröjas inte bara med hjälp av bindande regler, utan även genom utbildningsåtgärder och incitament för att främja god praxis. För det första är det mycket viktigt att öka handelshögskolornas och universitetens medvetenhet om hur jämställdhet kan stärka företagens konkurrenskraft. Det är även nödvändigt att uppmuntra regelbunden rotation bland styrelseledamöter och införa konstruktiva åtgärder för att främja och belöna insatser som medlemsstater och företag gör för att inta en mer beslutsam hållning gentemot sådana förändringar i de högsta ekonomiska beslutsorganen på alla nivåer. |
| --- | --- |

(15)

Tillsättningen av kvinnor till styrelseledamöter hämmas av ett antal specifika faktorer som kan undanröjas inte bara med hjälp av bindande regler, utan även genom utbildningsåtgärder och incitament för att främja god praxis. För det första är det mycket viktigt att öka handelshögskolornas och universitetens medvetenhet om hur jämställdhet kan stärka företagens konkurrenskraft. Det är även nödvändigt att uppmuntra regelbunden rotation bland styrelseledamöter och införa konstruktiva åtgärder för att främja och belöna insatser som medlemsstater och företag gör för att inta en mer beslutsam hållning gentemot sådana förändringar i de högsta ekonomiska beslutsorganen på alla nivåer.

| (16) | Unionen har en stor reserv av högkvalificerade kvinnor, som ständigt ökar, vilket framgår av att 60 % av högskoleexamina tas av kvinnor. Att uppnå en jämn könsfördelning i styrelser är grundläggande för ett mer effektivt utnyttjande av denna befintliga reserv, vilket är avgörande för att hantera de demografiska och ekonomiska utmaningarna i unionen. Underrepresentationen av kvinnor i styrelser är därför en missad möjlighet för medlemsstaternas ekonomier i stort, liksom för deras utveckling och tillväxt. Att i full utsträckning utnyttja den befintliga reserven av kvinnlig kompetens skulle också öka utbildningsavkastningen för både enskilda personer och den offentliga sektorn. Det är allmänt erkänt att kvinnor i styrelser bidrar till bättre företagsstyrning, eftersom prestationerna på gruppnivå och kvaliteten på beslutsfattandet förbättras genom en anda av mångfald och gemenskap som inkluderar fler perspektiv. Många undersökningar har visat att mångfald leder till en mer proaktiv affärsmodell, mer balanserade beslut och högre yrkeskompetens i styrelser som bättre återspeglar verkligheten i samhället och konsumenternas behov. Det uppmuntrar också till innovation. Många undersökningar har också visat på en positiv korrelation mellan en könsmässig mångfald i den högsta företagsledningen och företagets ekonomiska resultat och vinst, vilket leder till en väsentlig långsiktig hållbar tillväxt. Att uppnå en jämn könsfördelning i styrelser är därför av avgörande betydelse för att säkerställa unionens konkurrenskraft i en globaliserad ekonomi och skulle ge en komparativ fördel gentemot tredjeländer. |
| --- | --- |

(16)

Unionen har en stor reserv av högkvalificerade kvinnor, som ständigt ökar, vilket framgår av att 60 % av högskoleexamina tas av kvinnor. Att uppnå en jämn könsfördelning i styrelser är grundläggande för ett mer effektivt utnyttjande av denna befintliga reserv, vilket är avgörande för att hantera de demografiska och ekonomiska utmaningarna i unionen. Underrepresentationen av kvinnor i styrelser är därför en missad möjlighet för medlemsstaternas ekonomier i stort, liksom för deras utveckling och tillväxt. Att i full utsträckning utnyttja den befintliga reserven av kvinnlig kompetens skulle också öka utbildningsavkastningen för både enskilda personer och den offentliga sektorn. Det är allmänt erkänt att kvinnor i styrelser bidrar till bättre företagsstyrning, eftersom prestationerna på gruppnivå och kvaliteten på beslutsfattandet förbättras genom en anda av mångfald och gemenskap som inkluderar fler perspektiv. Många undersökningar har visat att mångfald leder till en mer proaktiv affärsmodell, mer balanserade beslut och högre yrkeskompetens i styrelser som bättre återspeglar verkligheten i samhället och konsumenternas behov. Det uppmuntrar också till innovation. Många undersökningar har också visat på en positiv korrelation mellan en könsmässig mångfald i den högsta företagsledningen och företagets ekonomiska resultat och vinst, vilket leder till en väsentlig långsiktig hållbar tillväxt. Att uppnå en jämn könsfördelning i styrelser är därför av avgörande betydelse för att säkerställa unionens konkurrenskraft i en globaliserad ekonomi och skulle ge en komparativ fördel gentemot tredjeländer.

| (17) | Att öka representationen av kvinnor i styrelser gynnar inte bara de kvinnor som tillsätts, utan bidrar också till att locka andra kompetenta kvinnor till företaget och säkerställer en större andel kvinnor på alla ledningsnivåer och bland övriga anställda. En större andel kvinnor i styrelser kommer därmed sannolikt att ha en positiv effekt i fråga om att både minska skillnaderna i sysselsättningsgrad och löneklyftorna mellan könen. |
| --- | --- |

(17)

Att öka representationen av kvinnor i styrelser gynnar inte bara de kvinnor som tillsätts, utan bidrar också till att locka andra kompetenta kvinnor till företaget och säkerställer en större andel kvinnor på alla ledningsnivåer och bland övriga anställda. En större andel kvinnor i styrelser kommer därmed sannolikt att ha en positiv effekt i fråga om att både minska skillnaderna i sysselsättningsgrad och löneklyftorna mellan könen.

| (18) | Kvinnor är fortsättningsvis kraftigt underrepresenterade i företagens högsta beslutsfattande organ i unionen, trots bevis för de gynnsamma effekterna av en jämn könsfördelning för företagen själva och ekonomin i allmänhet och trots föreliggande unionsrätt som förbjuder könsdiskriminering samt åtgärder på unionsnivå för att stimulera självreglering. Statistik visar att andelen kvinnor som deltar i beslutsfattande i ledande ställning i näringslivet fortfarande är mycket låg. Om hälften av talangreserven inte ens tas i beaktande för ledande befattningar kan själva processen för och kvaliteten på tillsättningarna hotas, med ett ökat misstroende mot näringslivets maktstrukturer som följd samt ett potentiellt mindre effektivt utnyttjande av det tillgängliga humankapitalet. Det är viktigt att samhällets sammansättning återspeglas på ett rättvisande sätt i företagens beslutsfattande och att potentialen hos hela unionens befolkning utnyttjas. Enligt Europeiska jämställdhetsinstitutet var 2021 i genomsnitt 30,6 % av styrelseledamöterna och endast 8,5 % av ordförandena i de största börsnoterade företagen kvinnor. Detta tyder på en orättvis och diskriminerande underrepresentation av kvinnor, vilket tydligt undergräver unionens principer om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män på områdena anställning och sysselsättning. Åtgärder för att uppmuntra kvinnors karriärutveckling på alla ledningsnivåer bör därför införas och stärkas, och särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att säkerställa att detta är fallet i börsnoterade företag, på grund av dessa företags betydande ekonomiska och sociala ansvar. Dessutom är det viktigt att unionens organ och byråer föregår med gott exempel när det gäller att åtgärda rådande ojämn könsfördelning i de egna styrelsernas sammansättning. |
| --- | --- |

(18)

Kvinnor är fortsättningsvis kraftigt underrepresenterade i företagens högsta beslutsfattande organ i unionen, trots bevis för de gynnsamma effekterna av en jämn könsfördelning för företagen själva och ekonomin i allmänhet och trots föreliggande unionsrätt som förbjuder könsdiskriminering samt åtgärder på unionsnivå för att stimulera självreglering. Statistik visar att andelen kvinnor som deltar i beslutsfattande i ledande ställning i näringslivet fortfarande är mycket låg. Om hälften av talangreserven inte ens tas i beaktande för ledande befattningar kan själva processen för och kvaliteten på tillsättningarna hotas, med ett ökat misstroende mot näringslivets maktstrukturer som följd samt ett potentiellt mindre effektivt utnyttjande av det tillgängliga humankapitalet. Det är viktigt att samhällets sammansättning återspeglas på ett rättvisande sätt i företagens beslutsfattande och att potentialen hos hela unionens befolkning utnyttjas. Enligt Europeiska jämställdhetsinstitutet var 2021 i genomsnitt 30,6 % av styrelseledamöterna och endast 8,5 % av ordförandena i de största börsnoterade företagen kvinnor. Detta tyder på en orättvis och diskriminerande underrepresentation av kvinnor, vilket tydligt undergräver unionens principer om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män på områdena anställning och sysselsättning. Åtgärder för att uppmuntra kvinnors karriärutveckling på alla ledningsnivåer bör därför införas och stärkas, och särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att säkerställa att detta är fallet i börsnoterade företag, på grund av dessa företags betydande ekonomiska och sociala ansvar. Dessutom är det viktigt att unionens organ och byråer föregår med gott exempel när det gäller att åtgärda rådande ojämn könsfördelning i de egna styrelsernas sammansättning.

| (19) | Andelen kvinnor i styrelser har ökat mycket långsamt under de senaste åren. Ökningstakten har varierat mellan medlemsstaterna och har lett till mycket skiftande resultat. Väsentligt större framsteg har noterats i de medlemsstater som infört bindande åtgärder. Denna skillnad kommer sannolikt att öka eftersom frågan om hur en jämnare könsfördelning i styrelser kan åstadkommas hanteras på mycket olika sätt. Därför uppmuntras medlemsstaterna att utbyta information om effektiva åtgärder som vidtagits och politik som antagits på nationell nivå samt att utbyta bästa praxis, i syfte att stödja framsteg i hela unionen mot en jämnare representation av kvinnor och män i styrelser. |
| --- | --- |

(19)

Andelen kvinnor i styrelser har ökat mycket långsamt under de senaste åren. Ökningstakten har varierat mellan medlemsstaterna och har lett till mycket skiftande resultat. Väsentligt större framsteg har noterats i de medlemsstater som infört bindande åtgärder. Denna skillnad kommer sannolikt att öka eftersom frågan om hur en jämnare könsfördelning i styrelser kan åstadkommas hanteras på mycket olika sätt. Därför uppmuntras medlemsstaterna att utbyta information om effektiva åtgärder som vidtagits och politik som antagits på nationell nivå samt att utbyta bästa praxis, i syfte att stödja framsteg i hela unionen mot en jämnare representation av kvinnor och män i styrelser.

| (20) | De fragmenterade och divergerande bestämmelserna eller avsaknaden av nationella bestämmelser om könsfördelningen i styrelserna i börsnoterade företag leder inte bara till skillnader i antalet kvinnliga icke verkställande styrelseledamöter och till olika grad av framsteg i medlemsstaterna, utan även till hinder på den inre marknaden i och med att olika krav ställs på börsnoterade företags företagsstyrning i unionen. Dessa skillnader i lagstadgade krav och krav som ställs genom självreglering avseende sammansättningen av styrelser kan leda till praktiska problem för börsnoterade företag som är verksamma över gränserna, i synnerhet när de bildar dotterbolag eller i samband med sammanslagningar och förvärv, och för kandidater till poster som styrelseledamot. |
| --- | --- |

(20)

De fragmenterade och divergerande bestämmelserna eller avsaknaden av nationella bestämmelser om könsfördelningen i styrelserna i börsnoterade företag leder inte bara till skillnader i antalet kvinnliga icke verkställande styrelseledamöter och till olika grad av framsteg i medlemsstaterna, utan även till hinder på den inre marknaden i och med att olika krav ställs på börsnoterade företags företagsstyrning i unionen. Dessa skillnader i lagstadgade krav och krav som ställs genom självreglering avseende sammansättningen av styrelser kan leda till praktiska problem för börsnoterade företag som är verksamma över gränserna, i synnerhet när de bildar dotterbolag eller i samband med sammanslagningar och förvärv, och för kandidater till poster som styrelseledamot.

| (21) | Inom företagen är könsfördelningen mer ojämn på de högre ledningsnivåerna. Dessutom arbetar många av kvinnorna på högre ledningsnivå inom områden som personal och kommunikation, medan män på högre nivå oftare är anställda inom företagets övergripande ledning eller linjeledning. Eftersom företagens huvudsakliga rekryteringsbas för poster som styrelseledamot till stor del består av kandidater med erfarenhet som högre chefer är det absolut nödvändigt att öka antalet kvinnor som befordras till sådana ledande befattningar inom företag. |
| --- | --- |

(21)

Inom företagen är könsfördelningen mer ojämn på de högre ledningsnivåerna. Dessutom arbetar många av kvinnorna på högre ledningsnivå inom områden som personal och kommunikation, medan män på högre nivå oftare är anställda inom företagets övergripande ledning eller linjeledning. Eftersom företagens huvudsakliga rekryteringsbas för poster som styrelseledamot till stor del består av kandidater med erfarenhet som högre chefer är det absolut nödvändigt att öka antalet kvinnor som befordras till sådana ledande befattningar inom företag.

| (22) | En av de främsta förutsättningarna för att möjliggöra ett korrekt genomförande av detta direktiv är en faktisk tillämpning av kriterier, fastställda på förhand och med full insyn, för urvalet av styrelseledamöter, med ett jämlikt beaktande av kandidaternas kvalifikationer, kunskap och kompetens, oavsett kön. |
| --- | --- |

(22)

En av de främsta förutsättningarna för att möjliggöra ett korrekt genomförande av detta direktiv är en faktisk tillämpning av kriterier, fastställda på förhand och med full insyn, för urvalet av styrelseledamöter, med ett jämlikt beaktande av kandidaternas kvalifikationer, kunskap och kompetens, oavsett kön.

| (23) | Den rådande bristen på öppenhet i fråga om urvalsprocessen och kriterierna för bedömning av kvalifikationer för poster som styrelseledamot i de flesta medlemsstater innebär ett väsentligt hinder för en jämnare könsfördelning bland styrelseledamöter och får negativa konsekvenser såväl för karriären som för den fria rörligheten för kandidater till styrelser. Den bristande öppenheten hindrar potentiella kandidater till poster som styrelseledamot från att ansöka till styrelser där deras kvalifikationer skulle vara mest eftersökta och från att ifrågasätta tillsättningsbeslut påverkade av bias baserat på kön, vilket i sin tur hindrar deras fria rörlighet inom den inre marknaden. Å andra sidan kan investerare ha olika investeringsstrategier som förutsätter tillhandahållande av upplysningar även om styrelseledamöternas kunnande och kompetens. Större öppenhet i kriterierna för bedömning av kvalifikationer och processen för urval av styrelseledamöter skulle ge investerare bättre möjligheter att bedöma företagets affärsstrategi och fatta väl underbyggda beslut. Det är därför viktigt att processerna för tillsättning av styrelseledamöter är tydliga och insynsvänliga samt att kandidaternas enskilda meriter bedöms objektivt och oberoende av kön. |
| --- | --- |

(23)

Den rådande bristen på öppenhet i fråga om urvalsprocessen och kriterierna för bedömning av kvalifikationer för poster som styrelseledamot i de flesta medlemsstater innebär ett väsentligt hinder för en jämnare könsfördelning bland styrelseledamöter och får negativa konsekvenser såväl för karriären som för den fria rörligheten för kandidater till styrelser. Den bristande öppenheten hindrar potentiella kandidater till poster som styrelseledamot från att ansöka till styrelser där deras kvalifikationer skulle vara mest eftersökta och från att ifrågasätta tillsättningsbeslut påverkade av bias baserat på kön, vilket i sin tur hindrar deras fria rörlighet inom den inre marknaden. Å andra sidan kan investerare ha olika investeringsstrategier som förutsätter tillhandahållande av upplysningar även om styrelseledamöternas kunnande och kompetens. Större öppenhet i kriterierna för bedömning av kvalifikationer och processen för urval av styrelseledamöter skulle ge investerare bättre möjligheter att bedöma företagets affärsstrategi och fatta väl underbyggda beslut. Det är därför viktigt att processerna för tillsättning av styrelseledamöter är tydliga och insynsvänliga samt att kandidaternas enskilda meriter bedöms objektivt och oberoende av kön.

| (24) | Detta direktiv syftar inte till att i detalj harmonisera nationell lagstiftning om urvalsprocessen och kriterierna för bedömning av kvalifikationer för poster som styrelseledamot, men för att uppnå en jämn könsfördelning är det nödvändigt att införa vissa minimikrav på börsnoterade företag med sned könsrepresentation avseende urval av kandidater för tillsättning eller val till poster som styrelseledamot på grundval av en insynsvänlig och tydligt definierad urvalsprocess och en objektiv jämförande bedömning av deras kvalifikationer med avseende på lämplighet, kompetens och yrkesskicklighet. Endast en bindande åtgärd på unionsnivå kan effektivt bidra till att säkerställa konkurrens på lika villkor i hela unionen och förebygga praktiska problem i affärslivet. |
| --- | --- |

(24)

Detta direktiv syftar inte till att i detalj harmonisera nationell lagstiftning om urvalsprocessen och kriterierna för bedömning av kvalifikationer för poster som styrelseledamot, men för att uppnå en jämn könsfördelning är det nödvändigt att införa vissa minimikrav på börsnoterade företag med sned könsrepresentation avseende urval av kandidater för tillsättning eller val till poster som styrelseledamot på grundval av en insynsvänlig och tydligt definierad urvalsprocess och en objektiv jämförande bedömning av deras kvalifikationer med avseende på lämplighet, kompetens och yrkesskicklighet. Endast en bindande åtgärd på unionsnivå kan effektivt bidra till att säkerställa konkurrens på lika villkor i hela unionen och förebygga praktiska problem i affärslivet.

| (25) | Unionen bör därför sträva efter att öka kvinnors deltagande i styrelser i samtliga medlemsstater, för att främja den ekonomiska tillväxten, uppmuntra till rörlighet på arbetsmarknaden, stärka de börsnoterade företagens konkurrenskraft samt uppnå faktisk jämställdhet på arbetsmarknaden. Detta mål bör nås genom fastställande av minimikrav avseende positiv särbehandling i form av bindande åtgärder. De bindande åtgärderna bör syfta till att uppnå ett kvantitativt mål för könssammansättningen i styrelser, eftersom de medlemsstater och tredjeländer som valt denna eller en liknande metod har uppnått bäst resultat när det gäller att minska kvinnors underrepresentation i det ekonomiska beslutsfattandet. |
| --- | --- |

(25)

Unionen bör därför sträva efter att öka kvinnors deltagande i styrelser i samtliga medlemsstater, för att främja den ekonomiska tillväxten, uppmuntra till rörlighet på arbetsmarknaden, stärka de börsnoterade företagens konkurrenskraft samt uppnå faktisk jämställdhet på arbetsmarknaden. Detta mål bör nås genom fastställande av minimikrav avseende positiv särbehandling i form av bindande åtgärder. De bindande åtgärderna bör syfta till att uppnå ett kvantitativt mål för könssammansättningen i styrelser, eftersom de medlemsstater och tredjeländer som valt denna eller en liknande metod har uppnått bäst resultat när det gäller att minska kvinnors underrepresentation i det ekonomiska beslutsfattandet.

| (26) | Det är viktigt att varje börsnoterat företag utarbetar en jämställdhetspolicy för att uppnå en jämnare könsrepresentation på alla nivåer. Sådana policyer kan omfatta nominering av både en kvinnlig kandidat och en manlig kandidat till nyckelbefattningar, mentorsprogram och karriärvägledning för kvinnor samt personalstrategier som är utformade för att uppmuntra till en mångfaldspräglad rekrytering. |
| --- | --- |

(26)

Det är viktigt att varje börsnoterat företag utarbetar en jämställdhetspolicy för att uppnå en jämnare könsrepresentation på alla nivåer. Sådana policyer kan omfatta nominering av både en kvinnlig kandidat och en manlig kandidat till nyckelbefattningar, mentorsprogram och karriärvägledning för kvinnor samt personalstrategier som är utformade för att uppmuntra till en mångfaldspräglad rekrytering.

| (27) | Börsnoterade företag har en särskild ekonomisk betydelse, synlighet och påverkan på marknaden som helhet. Sådana företag är normbildande för ekonomin i stort och deras praxis kommer troligtvis att följas av andra typer av företag. De börsnoterade företagens offentliga karaktär motiverar en högre grad av reglering i allmänhetens intresse. |
| --- | --- |

(27)

Börsnoterade företag har en särskild ekonomisk betydelse, synlighet och påverkan på marknaden som helhet. Sådana företag är normbildande för ekonomin i stort och deras praxis kommer troligtvis att följas av andra typer av företag. De börsnoterade företagens offentliga karaktär motiverar en högre grad av reglering i allmänhetens intresse.

| (28) | Åtgärderna i detta direktiv bör vara tillämpliga på börsnoterade företag. |
| --- | --- |

(28)

Åtgärderna i detta direktiv bör vara tillämpliga på börsnoterade företag.

| (29) | Detta direktiv bör inte vara tillämpligt på mikroföretag samt små och medelstora företag. |
| --- | --- |

(29)

Detta direktiv bör inte vara tillämpligt på mikroföretag samt små och medelstora företag.

| (30) | Vid tillämpningen av detta direktiv bör den medlemsstat som är behörig att avgöra frågor som omfattas av detta direktiv vara den medlemsstat där det börsnoterade företaget i fråga har sitt säte. Detta direktiv påverkar inte nationella regler som fastställer tillämplig lag för företag i frågor som inte regleras av detta direktiv. |
| --- | --- |

(30)

Vid tillämpningen av detta direktiv bör den medlemsstat som är behörig att avgöra frågor som omfattas av detta direktiv vara den medlemsstat där det börsnoterade företaget i fråga har sitt säte. Detta direktiv påverkar inte nationella regler som fastställer tillämplig lag för företag i frågor som inte regleras av detta direktiv.

| (31) | Det finns olika typer av ledningsstrukturer för börsnoterade företag i medlemsstaterna, men den huvudsakliga skillnaden är mellan dualistiska system med såväl ett ledningsorgan som ett tillsynsorgan och monistiska system som kombinerar lednings- och tillsynsfunktioner i en enda styrelse. Det förekommer även system som blandar inslag från båda systemen, eller som ger företagen möjlighet att välja mellan olika modeller. Detta direktiv bör tillämpas på alla ledningsstrukturer som förekommer i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(31)

Det finns olika typer av ledningsstrukturer för börsnoterade företag i medlemsstaterna, men den huvudsakliga skillnaden är mellan dualistiska system med såväl ett ledningsorgan som ett tillsynsorgan och monistiska system som kombinerar lednings- och tillsynsfunktioner i en enda styrelse. Det förekommer även system som blandar inslag från båda systemen, eller som ger företagen möjlighet att välja mellan olika modeller. Detta direktiv bör tillämpas på alla ledningsstrukturer som förekommer i medlemsstaterna.

| (32) | Alla ledningsstrukturer skiljer, rättsligt eller faktiskt, på verkställande styrelseledamöter, som deltar i företagets löpande förvaltning, och icke verkställande styrelseledamöter, som utövar en tillsynsfunktion men inte deltar i den löpande förvaltningen av det börsnoterade företaget. Detta direktiv syftar till att förbättra könsfördelningen inom båda kategorier av styrelseledamöter. För att nå rätt balans mellan behovet av en jämnare könsfördelning i styrelser och behovet av så liten inblandning som möjligt i den löpande förvaltningen av företag görs det i detta direktiv åtskillnad mellan de två kategorierna av styrelseledamöter. |
| --- | --- |

(32)

Alla ledningsstrukturer skiljer, rättsligt eller faktiskt, på verkställande styrelseledamöter, som deltar i företagets löpande förvaltning, och icke verkställande styrelseledamöter, som utövar en tillsynsfunktion men inte deltar i den löpande förvaltningen av det börsnoterade företaget. Detta direktiv syftar till att förbättra könsfördelningen inom båda kategorier av styrelseledamöter. För att nå rätt balans mellan behovet av en jämnare könsfördelning i styrelser och behovet av så liten inblandning som möjligt i den löpande förvaltningen av företag görs det i detta direktiv åtskillnad mellan de två kategorierna av styrelseledamöter.

| (33) | I flera medlemsstater får eller måste enligt nationell rätt eller praxis en viss andel av de icke verkställande styrelseledamöterna tillsättas eller väljas av företagens anställda, av arbetstagarorganisationer, eller av båda. Det kvantitativa mål som fastställs i detta direktiv bör tillämpas även på sådana styrelseledamöter. Med tanke på att vissa icke verkställande ledamöter är arbetstagarrepresentanter bör dock medlemsstaterna fastställa hur uppnåendet av dessa mål ska säkerställas, med vederbörligt beaktande av de särskilda reglerna för val eller utnämning av arbetstagarrepresentanter i nationell rätt och med respekt för den obundna rösträtten vid valet av arbetstagarrepresentanter. Med tanke på skillnaderna mellan medlemsstaternas nationella bolagsrätt bör det vara möjligt för medlemsstaterna att tillämpa de kvantitativa målen separat för aktieägarrepresentanter och arbetstagarrepresentanter. |
| --- | --- |

(33)

I flera medlemsstater får eller måste enligt nationell rätt eller praxis en viss andel av de icke verkställande styrelseledamöterna tillsättas eller väljas av företagens anställda, av arbetstagarorganisationer, eller av båda. Det kvantitativa mål som fastställs i detta direktiv bör tillämpas även på sådana styrelseledamöter. Med tanke på att vissa icke verkställande ledamöter är arbetstagarrepresentanter bör dock medlemsstaterna fastställa hur uppnåendet av dessa mål ska säkerställas, med vederbörligt beaktande av de särskilda reglerna för val eller utnämning av arbetstagarrepresentanter i nationell rätt och med respekt för den obundna rösträtten vid valet av arbetstagarrepresentanter. Med tanke på skillnaderna mellan medlemsstaternas nationella bolagsrätt bör det vara möjligt för medlemsstaterna att tillämpa de kvantitativa målen separat för aktieägarrepresentanter och arbetstagarrepresentanter.

| (34) | Medlemsstaterna bör underställa börsnoterade företag antingen målet att ha styrelser där personer av det underrepresenterade könet innehar minst 40 % av posterna som icke verkställande styrelseledamot senast den 30 juni 2026 eller, alternativt, eftersom det är viktigt att börsnoterade företag ökar andelen personer av det underrepresenterade könet i beslutsfattande ställning generellt, målet att ha styrelser där personer av det underrepresenterade könet innehar minst 33 % av alla poster som styrelseledamot senast den 30 juni 2026, oavsett om de är verkställande eller icke verkställande, i syfte att främja en jämnare könsrepresentation bland alla styrelseledamöter. |
| --- | --- |

(34)

Medlemsstaterna bör underställa börsnoterade företag antingen målet att ha styrelser där personer av det underrepresenterade könet innehar minst 40 % av posterna som icke verkställande styrelseledamot senast den 30 juni 2026 eller, alternativt, eftersom det är viktigt att börsnoterade företag ökar andelen personer av det underrepresenterade könet i beslutsfattande ställning generellt, målet att ha styrelser där personer av det underrepresenterade könet innehar minst 33 % av alla poster som styrelseledamot senast den 30 juni 2026, oavsett om de är verkställande eller icke verkställande, i syfte att främja en jämnare könsrepresentation bland alla styrelseledamöter.

| (35) | Målen att ha styrelser där personer av det underrepresenterade könet innehar minst 40 % av posterna som icke verkställande styrelseledamot eller minst 33 % av alla poster som styrelseledamot avser den övergripande könsfördelningen bland styrelseledamöter och ingriper inte i det konkreta urvalet av enskilda styrelseledamöter från ett större antal manliga och kvinnliga kandidater i varje enskilt fall. I synnerhet utesluter detta direktiv inga särskilda kandidater till poster som styrelseledamot, och det ålägger inte heller börsnoterade företag eller aktieägare att utse vissa enskilda styrelseledamöter. Beslutet om vilka styrelseledamöter som är lämpliga ligger alltså kvar hos de börsnoterade företagen och aktieägarna. |
| --- | --- |

(35)

Målen att ha styrelser där personer av det underrepresenterade könet innehar minst 40 % av posterna som icke verkställande styrelseledamot eller minst 33 % av alla poster som styrelseledamot avser den övergripande könsfördelningen bland styrelseledamöter och ingriper inte i det konkreta urvalet av enskilda styrelseledamöter från ett större antal manliga och kvinnliga kandidater i varje enskilt fall. I synnerhet utesluter detta direktiv inga särskilda kandidater till poster som styrelseledamot, och det ålägger inte heller börsnoterade företag eller aktieägare att utse vissa enskilda styrelseledamöter. Beslutet om vilka styrelseledamöter som är lämpliga ligger alltså kvar hos de börsnoterade företagen och aktieägarna.

| (36) | Offentliga företag som omfattas av detta direktivs tillämpningsområde bör på grund av sin karaktär tjäna som en modell för den privata sektorn. Medlemsstaterna utövar ett dominerande inflytande över offentliga företag i den mening som avses i artikel 2 b i kommissionens direktiv 2006/111/EG (8), som är noterade på en reglerad marknad. Detta dominerande inflytande ger medlemsstaterna verktyg för att snabbare vidta de nödvändiga förändringarna. |
| --- | --- |

(36)

Offentliga företag som omfattas av detta direktivs tillämpningsområde bör på grund av sin karaktär tjäna som en modell för den privata sektorn. Medlemsstaterna utövar ett dominerande inflytande över offentliga företag i den mening som avses i artikel 2 b i kommissionens direktiv 2006/111/EG (8), som är noterade på en reglerad marknad. Detta dominerande inflytande ger medlemsstaterna verktyg för att snabbare vidta de nödvändiga förändringarna.

| (37) | Fastställandet av det antal poster som styrelseledamot som krävs för att uppnå de mål som fastställs i detta direktiv kräver närmare precisering eftersom det, med tanke på de flesta styrelsers storlek, inte är matematiskt möjligt att uppnå en andel på exakt 40 % eller, i tillämpliga fall, 33 %. Därför bör det antal poster som styrelseledamot som krävs för att uppnå de mål som fastställs i detta direktiv vara det antal som ligger närmast en andel på 40 % eller, i tillämpliga fall, 33 %, och i båda fallen bör det inte överstiga 49 %. |
| --- | --- |

(37)

Fastställandet av det antal poster som styrelseledamot som krävs för att uppnå de mål som fastställs i detta direktiv kräver närmare precisering eftersom det, med tanke på de flesta styrelsers storlek, inte är matematiskt möjligt att uppnå en andel på exakt 40 % eller, i tillämpliga fall, 33 %. Därför bör det antal poster som styrelseledamot som krävs för att uppnå de mål som fastställs i detta direktiv vara det antal som ligger närmast en andel på 40 % eller, i tillämpliga fall, 33 %, och i båda fallen bör det inte överstiga 49 %.

| (38) | I rättspraxis (9) från Europeiska unionens domstol (domstolen) om positiv särbehandling och dess förenlighet med förbudet mot diskriminering på grund av kön, som även stadfästs i artikel 21 i stadgan, har domstolen godtagit att företräde vid anställning och befordran i vissa fall ges åt det underrepresenterade könet, förutsatt att kandidaten av det underrepresenterade könet är lika kvalificerad som kandidaten av det andra könet vad avser lämplighet, kvalifikationer och yrkesskicklighet, och att företrädet inte ges automatiskt och ovillkorligen utan kan frångås om specifika skäl avseende en enskild kandidat av det andra könet gör att denne i stället väljs, samt att varje kandidats ansökan blir föremål för en objektiv bedömning vid vilken samtliga urvalskriterier som avser de enskilda kandidaterna tillämpas. |
| --- | --- |

(38)

I rättspraxis (9) från Europeiska unionens domstol (domstolen) om positiv särbehandling och dess förenlighet med förbudet mot diskriminering på grund av kön, som även stadfästs i artikel 21 i stadgan, har domstolen godtagit att företräde vid anställning och befordran i vissa fall ges åt det underrepresenterade könet, förutsatt att kandidaten av det underrepresenterade könet är lika kvalificerad som kandidaten av det andra könet vad avser lämplighet, kvalifikationer och yrkesskicklighet, och att företrädet inte ges automatiskt och ovillkorligen utan kan frångås om specifika skäl avseende en enskild kandidat av det andra könet gör att denne i stället väljs, samt att varje kandidats ansökan blir föremål för en objektiv bedömning vid vilken samtliga urvalskriterier som avser de enskilda kandidaterna tillämpas.

| (39) | Medlemsstaterna bör säkerställa att de börsnoterade företag där personer av det underrepresenterade könet innehar färre än 40 % av posterna som icke verkställande styrelseledamot eller färre än 33 % av alla poster som styrelseledamot, vilket inkluderar både verkställande och icke verkställande styrelseledamöter, beroende på vad som är tillämpligt, väljer ut de mest kvalificerade kandidaterna för tillsättning eller val till dessa poster på grundval av en jämförande bedömning av kandidaternas kvalifikationer och med hjälp av tydliga, neutralt utformade och otvetydiga kriterier som fastställts före urvalsprocessen, i syfte att uppnå en jämnare könsfördelning i styrelser. Några exempel på urvalskriterier som börsnoterade företag skulle kunna tillämpa är erfarenhet av arbetsledning eller tillsyn, internationell erfarenhet, kompetens inom flera områden, ledaregenskaper, kommunikationsförmåga, förmåga till nätverkande samt kunskap inom specifika relevanta områden som ekonomi, finansiell tillsyn eller personalförvaltning. |
| --- | --- |

(39)

Medlemsstaterna bör säkerställa att de börsnoterade företag där personer av det underrepresenterade könet innehar färre än 40 % av posterna som icke verkställande styrelseledamot eller färre än 33 % av alla poster som styrelseledamot, vilket inkluderar både verkställande och icke verkställande styrelseledamöter, beroende på vad som är tillämpligt, väljer ut de mest kvalificerade kandidaterna för tillsättning eller val till dessa poster på grundval av en jämförande bedömning av kandidaternas kvalifikationer och med hjälp av tydliga, neutralt utformade och otvetydiga kriterier som fastställts före urvalsprocessen, i syfte att uppnå en jämnare könsfördelning i styrelser. Några exempel på urvalskriterier som börsnoterade företag skulle kunna tillämpa är erfarenhet av arbetsledning eller tillsyn, internationell erfarenhet, kompetens inom flera områden, ledaregenskaper, kommunikationsförmåga, förmåga till nätverkande samt kunskap inom specifika relevanta områden som ekonomi, finansiell tillsyn eller personalförvaltning.

| (40) | Vid urval av kandidater för tillsättning eller val till poster som styrelseledamot bör företräde ges åt kandidater av det underrepresenterade könet som är lika kvalificerade. En sådan prioritering bör dock inte ge ett automatiskt och ovillkorligt företräde. Det kan finnas undantagsfall där en objektiv bedömning av den specifika situationen för en lika kvalificerad kandidat av det andra könet kan väga tyngre än det företräde som i annat fall bör ges kandidaten av det underrepresenterade könet. Ett sådant avsteg från företrädet skulle till exempel kunna ske när bredare mångfaldspolicyer tillämpas på nationell nivå eller företagsnivå för urval av styrelseledamöter. Att avsteg görs från tillämpningen av positiv särbehandling bör dock förbli ett undantag, grundas på en bedömning från fall till fall och vederbörligen motiveras av objektiva kriterier som under inga omständigheter bör diskriminera det underrepresenterade könet. |
| --- | --- |

(40)

Vid urval av kandidater för tillsättning eller val till poster som styrelseledamot bör företräde ges åt kandidater av det underrepresenterade könet som är lika kvalificerade. En sådan prioritering bör dock inte ge ett automatiskt och ovillkorligt företräde. Det kan finnas undantagsfall där en objektiv bedömning av den specifika situationen för en lika kvalificerad kandidat av det andra könet kan väga tyngre än det företräde som i annat fall bör ges kandidaten av det underrepresenterade könet. Ett sådant avsteg från företrädet skulle till exempel kunna ske när bredare mångfaldspolicyer tillämpas på nationell nivå eller företagsnivå för urval av styrelseledamöter. Att avsteg görs från tillämpningen av positiv särbehandling bör dock förbli ett undantag, grundas på en bedömning från fall till fall och vederbörligen motiveras av objektiva kriterier som under inga omständigheter bör diskriminera det underrepresenterade könet.

| (41) | I medlemsstater där kraven i detta direktiv avseende urval av kandidater för tillsättning eller val till poster som styrelseledamot är tillämpliga bör börsnoterade företag i vars styrelser personer av det underrepresenterade könet innehar minst 40 % av posterna som icke verkställande styrelseledamot eller minst 33 % av alla poster som styrelseledamot, beroende på vad som är tillämpligt, inte vara skyldiga att uppfylla dessa krav. |
| --- | --- |

(41)

I medlemsstater där kraven i detta direktiv avseende urval av kandidater för tillsättning eller val till poster som styrelseledamot är tillämpliga bör börsnoterade företag i vars styrelser personer av det underrepresenterade könet innehar minst 40 % av posterna som icke verkställande styrelseledamot eller minst 33 % av alla poster som styrelseledamot, beroende på vad som är tillämpligt, inte vara skyldiga att uppfylla dessa krav.

| (42) | Metoderna för att välja ut kandidater för tillsättning eller val till poster som styrelseledamot varierar från en medlemsstat till en annan och från ett börsnoterat företag till ett annat. Det kan till exempel gå till så att en utnämningskommitté eller ett chefsrekryteringsföretag gör ett förhandsurval av kandidater som presenteras vid bolagsstämman. De krav som ställs på urvalet av kandidater för tillsättning eller val till poster som styrelseledamot bör uppfyllas i ett lämpligt stadium av urvalsprocessen i enlighet med nationell rätt och de berörda börsnoterade företagens bolagsordningar, inbegripet innan en kandidat väljs av aktieägarna, till exempel medan en lista över kandidater som är kvar i slutomgången utarbetas. I det avseendet fastställer detta direktiv minimikrav endast för urvalet av kandidater för tillsättning eller val till poster som styrelseledamot, vilket möjliggör tillämpning av de villkor som ställs i domstolens rättspraxis för att möjliggöra jämställdhet och uppnå en jämnare representation av kvinnor och män i de börsnoterade företagens styrelser. Detta direktiv påverkar inte på något otillbörligt sätt den löpande förvaltningen av börsnoterade företag eftersom de behåller friheten att välja ut kandidater på grundval av kvalifikationer eller andra objektiva relevanta kriterier. |
| --- | --- |

(42)

Metoderna för att välja ut kandidater för tillsättning eller val till poster som styrelseledamot varierar från en medlemsstat till en annan och från ett börsnoterat företag till ett annat. Det kan till exempel gå till så att en utnämningskommitté eller ett chefsrekryteringsföretag gör ett förhandsurval av kandidater som presenteras vid bolagsstämman. De krav som ställs på urvalet av kandidater för tillsättning eller val till poster som styrelseledamot bör uppfyllas i ett lämpligt stadium av urvalsprocessen i enlighet med nationell rätt och de berörda börsnoterade företagens bolagsordningar, inbegripet innan en kandidat väljs av aktieägarna, till exempel medan en lista över kandidater som är kvar i slutomgången utarbetas. I det avseendet fastställer detta direktiv minimikrav endast för urvalet av kandidater för tillsättning eller val till poster som styrelseledamot, vilket möjliggör tillämpning av de villkor som ställs i domstolens rättspraxis för att möjliggöra jämställdhet och uppnå en jämnare representation av kvinnor och män i de börsnoterade företagens styrelser. Detta direktiv påverkar inte på något otillbörligt sätt den löpande förvaltningen av börsnoterade företag eftersom de behåller friheten att välja ut kandidater på grundval av kvalifikationer eller andra objektiva relevanta kriterier.

| (43) | Mot bakgrund av målen för detta direktiv vad gäller könsfördelning bör börsnoterade företag åläggas att på begäran av en kandidat för tillsättning eller val till en post som styrelseledamot informera den kandidaten om vilka kriterier för bedömning av kvalifikationer som använts vid urvalet, hur den objektiva jämförande bedömningen av kandidaterna utifrån dessa kriterier gjorts och, i tillämpliga fall, vilka specifika omständigheter som undantagsvis gett utslag för en kandidat som inte tillhör det underrepresenterade könet. Ett krav på att tillhandahålla sådana uppgifter kan innebära begränsningar av den rätt till respekt för privatlivet respektive den rätt till skydd av personuppgifter som stadfästs i artiklarna 7 respektive 8 i stadgan. Sådana begränsningar är dock nödvändiga och förenliga med proportionalitetsprincipen, eftersom de eftersträvar mål av allmänt intresse. De är därmed förenliga med de krav som ställs på sådana begränsningar i artikel 52.1 i stadgan och i relevant rättspraxis från domstolen. Sådana begränsningar bör tillämpas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (10). |
| --- | --- |

(43)

Mot bakgrund av målen för detta direktiv vad gäller könsfördelning bör börsnoterade företag åläggas att på begäran av en kandidat för tillsättning eller val till en post som styrelseledamot informera den kandidaten om vilka kriterier för bedömning av kvalifikationer som använts vid urvalet, hur den objektiva jämförande bedömningen av kandidaterna utifrån dessa kriterier gjorts och, i tillämpliga fall, vilka specifika omständigheter som undantagsvis gett utslag för en kandidat som inte tillhör det underrepresenterade könet. Ett krav på att tillhandahålla sådana uppgifter kan innebära begränsningar av den rätt till respekt för privatlivet respektive den rätt till skydd av personuppgifter som stadfästs i artiklarna 7 respektive 8 i stadgan. Sådana begränsningar är dock nödvändiga och förenliga med proportionalitetsprincipen, eftersom de eftersträvar mål av allmänt intresse. De är därmed förenliga med de krav som ställs på sådana begränsningar i artikel 52.1 i stadgan och i relevant rättspraxis från domstolen. Sådana begränsningar bör tillämpas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (10).

| (44) | Om en kandidat av det underrepresenterade könet för tillsättning eller val till en post som styrelseledamot lägger fram fakta för en domstol eller annan behörig myndighet som ger anledning att anta att kandidaten var lika kvalificerad som den utvalda kandidaten av det andra könet, bör det börsnoterade företaget åläggas att visa att urvalet skett på ett korrekt sätt. |
| --- | --- |

(44)

Om en kandidat av det underrepresenterade könet för tillsättning eller val till en post som styrelseledamot lägger fram fakta för en domstol eller annan behörig myndighet som ger anledning att anta att kandidaten var lika kvalificerad som den utvalda kandidaten av det andra könet, bör det börsnoterade företaget åläggas att visa att urvalet skett på ett korrekt sätt.

| (45) | Samtidigt som syftet med detta direktiv är att fastställa minimikrav i form av bindande åtgärder för att förbättra könssammansättningen i styrelser är det viktigt att, i enlighet med subsidiaritetsprincipen, konstatera att olika tillvägagångssätt är legitima och erkänna att vissa befintliga nationella åtgärder, som redan antagits på detta politikområde, är verkningsfulla och har gett tillfredsställande resultat. I vissa medlemsstater har insatser för att säkerställa en jämnare representation av kvinnor och män i styrelser redan gjorts genom antagandet av bindande åtgärder som anses vara lika effektiva som de som fastställs i detta direktiv. Dessa medlemsstater bör kunna skjuta upp tillämpningen av de krav som fastställs i detta direktiv som rör urval av kandidater för tillsättning eller val till poster som styrelseledamot och, när så är relevant, de som rör fastställandet av individuella kvantitativa mål, under förutsättning att de villkor för uppskov som fastställs i detta direktiv är uppfyllda. Om medlemsstater har infört sådana åtgärder genom nationell rätt, bör i sådana fall de avrundningsregler som fastställs i detta direktiv med avseende på det specifika antalet styrelseledamöter tillämpas med nödvändiga anpassningar vid bedömningen av de nationella åtgärderna enligt detta direktiv. I en medlemsstat där ett sådant uppskov tillämpas bör de mål som anges i detta direktiv anses vara uppnådda, och de mål som fastställs i detta direktiv avseende icke verkställande styrelseledamöter eller alla ledamöter ersätter således inte och läggs inte till relevanta nationella åtgärder. |
| --- | --- |

(45)

Samtidigt som syftet med detta direktiv är att fastställa minimikrav i form av bindande åtgärder för att förbättra könssammansättningen i styrelser är det viktigt att, i enlighet med subsidiaritetsprincipen, konstatera att olika tillvägagångssätt är legitima och erkänna att vissa befintliga nationella åtgärder, som redan antagits på detta politikområde, är verkningsfulla och har gett tillfredsställande resultat. I vissa medlemsstater har insatser för att säkerställa en jämnare representation av kvinnor och män i styrelser redan gjorts genom antagandet av bindande åtgärder som anses vara lika effektiva som de som fastställs i detta direktiv. Dessa medlemsstater bör kunna skjuta upp tillämpningen av de krav som fastställs i detta direktiv som rör urval av kandidater för tillsättning eller val till poster som styrelseledamot och, när så är relevant, de som rör fastställandet av individuella kvantitativa mål, under förutsättning att de villkor för uppskov som fastställs i detta direktiv är uppfyllda. Om medlemsstater har infört sådana åtgärder genom nationell rätt, bör i sådana fall de avrundningsregler som fastställs i detta direktiv med avseende på det specifika antalet styrelseledamöter tillämpas med nödvändiga anpassningar vid bedömningen av de nationella åtgärderna enligt detta direktiv. I en medlemsstat där ett sådant uppskov tillämpas bör de mål som anges i detta direktiv anses vara uppnådda, och de mål som fastställs i detta direktiv avseende icke verkställande styrelseledamöter eller alla ledamöter ersätter således inte och läggs inte till relevanta nationella åtgärder.

| (46) | I syfte att uppnå en jämnare könsfördelning bland styrelseledamöter som deltar i uppgifter inom den löpande förvaltningen bör börsnoterade företag åläggas att fastställa individuella kvantitativa mål för en jämnare könsrepresentation bland de verkställande styrelseledamöterna med sikte på att uppnå dessa mål senast det datum som fastställs i detta direktiv. Dessa mål bör hjälpa företag att göra konkreta framsteg jämfört med deras nuvarande situation. Denna skyldighet bör inte tillämpas på börsnoterade företag som uppnår målet på 33 % för alla styrelseledamöter, oavsett om de är verkställande eller icke verkställande. |
| --- | --- |

(46)

I syfte att uppnå en jämnare könsfördelning bland styrelseledamöter som deltar i uppgifter inom den löpande förvaltningen bör börsnoterade företag åläggas att fastställa individuella kvantitativa mål för en jämnare könsrepresentation bland de verkställande styrelseledamöterna med sikte på att uppnå dessa mål senast det datum som fastställs i detta direktiv. Dessa mål bör hjälpa företag att göra konkreta framsteg jämfört med deras nuvarande situation. Denna skyldighet bör inte tillämpas på börsnoterade företag som uppnår målet på 33 % för alla styrelseledamöter, oavsett om de är verkställande eller icke verkställande.

| (47) | Medlemsstaterna bör ålägga börsnoterade företag att varje år till de behöriga myndigheterna översända uppgifter om könssammansättningen i sina styrelser och om vilka åtgärder som vidtagits för att uppnå de mål som fastställs i detta direktiv, så att dessa kan bedöma de enskilda börsnoterade företagens framsteg mot en jämn könsfördelning bland styrelseledamöterna. De börsnoterade företagen bör offentliggöra dessa uppgifter på ett lämpligt och lättillgängligt sätt på sina webbplatser och inkludera dem i sin årsredovisning. Om ett börsnoterat företag inte uppnått de tillämpliga kvantitativa målen bör det i dessa uppgifter även inkludera en beskrivning av vilka konkreta åtgärder det hittills har vidtagit eller avser att vidta i framtiden för att uppnå de mål som fastställs i detta direktiv. För att undvika en onödiga administrativ börda och dubbelarbete bör de uppgifter om könsfördelningen i styrelser som ska rapporteras enligt detta direktiv i tillämpliga fall ingå i de börsnoterade företagens företagsstyrningsrapport, i enlighet med tillämplig unionsrätt, särskilt Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/34/EU (11). Om en medlemsstat har skjutit upp tillämpningen av artikel 6 enligt artikel 12 bör de rapporteringsskyldigheter som fastställs i det här direktivet inte tillämpas, förutsatt att det i denna medlemsstats nationella rätt föreskrivs rapporteringsskyldigheter som säkerställer att uppgifter om de börsnoterade företagens framsteg mot en jämnare representation av kvinnor och män i styrelserna regelbundet offentliggörs. |
| --- | --- |

(47)

Medlemsstaterna bör ålägga börsnoterade företag att varje år till de behöriga myndigheterna översända uppgifter om könssammansättningen i sina styrelser och om vilka åtgärder som vidtagits för att uppnå de mål som fastställs i detta direktiv, så att dessa kan bedöma de enskilda börsnoterade företagens framsteg mot en jämn könsfördelning bland styrelseledamöterna. De börsnoterade företagen bör offentliggöra dessa uppgifter på ett lämpligt och lättillgängligt sätt på sina webbplatser och inkludera dem i sin årsredovisning. Om ett börsnoterat företag inte uppnått de tillämpliga kvantitativa målen bör det i dessa uppgifter även inkludera en beskrivning av vilka konkreta åtgärder det hittills har vidtagit eller avser att vidta i framtiden för att uppnå de mål som fastställs i detta direktiv. För att undvika en onödiga administrativ börda och dubbelarbete bör de uppgifter om könsfördelningen i styrelser som ska rapporteras enligt detta direktiv i tillämpliga fall ingå i de börsnoterade företagens företagsstyrningsrapport, i enlighet med tillämplig unionsrätt, särskilt Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/34/EU (11). Om en medlemsstat har skjutit upp tillämpningen av artikel 6 enligt artikel 12 bör de rapporteringsskyldigheter som fastställs i det här direktivet inte tillämpas, förutsatt att det i denna medlemsstats nationella rätt föreskrivs rapporteringsskyldigheter som säkerställer att uppgifter om de börsnoterade företagens framsteg mot en jämnare representation av kvinnor och män i styrelserna regelbundet offentliggörs.

| (48) | Kraven avseende urval av kandidater för tillsättning eller val till poster som styrelseledamot, skyldigheten att fastställa ett kvantitativt mål avseende verkställande styrelseledamöter och rapporteringsskyldigheterna bör upprätthållas genom sanktioner som är effektiva, proportionella och avskräckande, och medlemsstaterna bör säkerställa att det finns lämpliga administrativa eller rättsliga förfaranden för detta ändamål. Dessa sanktioner kan omfatta böter eller en möjlighet för rättsliga myndigheter att upphäva eller ogiltigförklara ett beslut om val av styrelseledamöter. Utan att det påverkar nationell rätt om införande av sanktioner bör börsnoterade företag, så länge de uppfyller dessa skyldigheter, inte bestraffas om de inte uppnår de kvantitativa målen för representationen av kvinnor och män bland styrelseledamöter. Sanktioner bör inte tillämpas på börsnoterade företag själva om, enligt nationell rätt, en viss handling eller försummelse inte kan tillskrivas företaget utan andra fysiska eller juridiska personer, såsom enskilda aktieägare. Det bör vara möjligt för medlemsstaterna att tillämpa andra sanktioner än de som förtecknas i den icke uttömmande förteckningen över sanktioner i detta direktiv, särskilt om ett börsnoterat företag begår allvarliga och upprepade överträdelser av skyldigheterna i detta direktiv. Medlemsstaterna bör säkerställa att börsnoterade företag vid fullgörandet av offentliga kontrakt och koncessioner uppfyller tillämpliga social- och arbetsrättsliga skyldigheter, i enlighet med tillämplig unionsrätt. |
| --- | --- |

(48)

Kraven avseende urval av kandidater för tillsättning eller val till poster som styrelseledamot, skyldigheten att fastställa ett kvantitativt mål avseende verkställande styrelseledamöter och rapporteringsskyldigheterna bör upprätthållas genom sanktioner som är effektiva, proportionella och avskräckande, och medlemsstaterna bör säkerställa att det finns lämpliga administrativa eller rättsliga förfaranden för detta ändamål. Dessa sanktioner kan omfatta böter eller en möjlighet för rättsliga myndigheter att upphäva eller ogiltigförklara ett beslut om val av styrelseledamöter. Utan att det påverkar nationell rätt om införande av sanktioner bör börsnoterade företag, så länge de uppfyller dessa skyldigheter, inte bestraffas om de inte uppnår de kvantitativa målen för representationen av kvinnor och män bland styrelseledamöter. Sanktioner bör inte tillämpas på börsnoterade företag själva om, enligt nationell rätt, en viss handling eller försummelse inte kan tillskrivas företaget utan andra fysiska eller juridiska personer, såsom enskilda aktieägare. Det bör vara möjligt för medlemsstaterna att tillämpa andra sanktioner än de som förtecknas i den icke uttömmande förteckningen över sanktioner i detta direktiv, särskilt om ett börsnoterat företag begår allvarliga och upprepade överträdelser av skyldigheterna i detta direktiv. Medlemsstaterna bör säkerställa att börsnoterade företag vid fullgörandet av offentliga kontrakt och koncessioner uppfyller tillämpliga social- och arbetsrättsliga skyldigheter, i enlighet med tillämplig unionsrätt.

| (49) | Medlemsstater eller börsnoterade företag bör kunna införa eller behålla gynnsammare åtgärder för att säkerställa en jämnare representation av kvinnor och män. |
| --- | --- |

(49)

Medlemsstater eller börsnoterade företag bör kunna införa eller behålla gynnsammare åtgärder för att säkerställa en jämnare representation av kvinnor och män.

| (50) | Medlemsstaterna bör utse organ för främjande, analys och övervakning av samt stöd för en jämn könsfördelning i styrelser. Informationskampanjer och utbyte av bästa praxis skulle också på ett avsevärt sätt bidra till att göra alla börsnoterade företag mer medvetna om denna fråga och uppmuntra dem att vidta proaktiva åtgärder för att uppnå en jämn könsfördelning. Medlemsstaterna uppmuntras särskilt till att föra en politik som stöder och uppmuntrar mikroföretag samt små och medelstora företag att avsevärt förbättra könsfördelningen på samtliga ledningsnivåer och i styrelserna. |
| --- | --- |

(50)

Medlemsstaterna bör utse organ för främjande, analys och övervakning av samt stöd för en jämn könsfördelning i styrelser. Informationskampanjer och utbyte av bästa praxis skulle också på ett avsevärt sätt bidra till att göra alla börsnoterade företag mer medvetna om denna fråga och uppmuntra dem att vidta proaktiva åtgärder för att uppnå en jämn könsfördelning. Medlemsstaterna uppmuntras särskilt till att föra en politik som stöder och uppmuntrar mikroföretag samt små och medelstora företag att avsevärt förbättra könsfördelningen på samtliga ledningsnivåer och i styrelserna.

| (51) | Detta direktiv respekterar de grundläggande rättigheter och de principer som fastställs i stadgan. Det bidrar i synnerhet till uppfyllandet av principen om jämställdhet mellan kvinnor och män (artikel 23 i stadgan) och rätten till fritt yrkesval och rätten att arbeta (artikel 15 i stadgan). Detta direktiv eftersträvar full respekt för rätten till ett effektivt rättsmedel och till en opartisk domstol (artikel 47 i stadgan). Begränsningarna i näringsfriheten (artikel 16 i stadgan) och i rätten till egendom (artikel 17.1 i stadgan) bevarar kärnan i den friheten och den rätten samt är både nödvändiga och proportionella. Begränsningarna kan endast göras om de faktiskt svarar mot mål av allmänt samhällsintresse som erkänns av unionen eller behovet av skydd för andra människors rättigheter och friheter. |
| --- | --- |

(51)

Detta direktiv respekterar de grundläggande rättigheter och de principer som fastställs i stadgan. Det bidrar i synnerhet till uppfyllandet av principen om jämställdhet mellan kvinnor och män (artikel 23 i stadgan) och rätten till fritt yrkesval och rätten att arbeta (artikel 15 i stadgan). Detta direktiv eftersträvar full respekt för rätten till ett effektivt rättsmedel och till en opartisk domstol (artikel 47 i stadgan). Begränsningarna i näringsfriheten (artikel 16 i stadgan) och i rätten till egendom (artikel 17.1 i stadgan) bevarar kärnan i den friheten och den rätten samt är både nödvändiga och proportionella. Begränsningarna kan endast göras om de faktiskt svarar mot mål av allmänt samhällsintresse som erkänns av unionen eller behovet av skydd för andra människors rättigheter och friheter.

| (52) | Vissa medlemsstater har vidtagit regleringsåtgärder eller uppmuntrat självreglering med blandade resultat, men de flesta medlemsstater har varken vidtagit några åtgärder eller uppgett att de är villiga att agera på ett sätt som skulle leda till tillräckliga förbättringar. Prognoser utifrån en omfattande analys av alla tillgängliga uppgifter om tidigare och aktuella tendenser och avsikter visar att medlemsstaterna inte inom en förutsebar framtid kommer att nå en jämn representation av kvinnor och män bland styrelseledamöter i unionen i enlighet med målen i detta direktiv om de agerar på egen hand. Passivitet på detta område bromsar mer allmänt strävan efter jämställdhet på arbetsplatsen, inbegripet när det gäller att minska löneklyftorna mellan könen, vilket delvis beror på vertikal segregering. Mot bakgrund av detta och med tanke på de ökande skillnaderna mellan medlemsstaterna i fråga om representationen av kvinnor och män i styrelser, kan könsfördelningen i styrelser inom unionen endast förbättras genom gemensamma åtgärder, och möjligheterna till jämställdhet, konkurrenskraft och tillväxt kan bättre uppnås genom gemensamma åtgärder på unionsnivå snarare än genom nationella initiativ av varierande omfattning, ambitionsgrad och effektivitet. Eftersom målet för detta direktiv, nämligen att uppnå en jämnare representation av kvinnor och män bland styrelseledamöter i börsnoterade företag genom att fastställa effektiva åtgärder som syftar till att påskynda utvecklingen mot en jämn könsfördelning, och samtidigt ge börsnoterade företag tillräckligt med tid för att vidta de åtgärder som krävs för det ändamålet, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av åtgärdens omfattning och verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i EU-fördraget.
  I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel begränsas detta direktiv till gemensamma mål och principer och går inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå det målet. Medlemsstaterna ges tillräcklig handlingsfrihet att själva bestämma hur målen i detta direktiv bäst bör uppnås med beaktande av nationella omständigheter, i synnerhet regler och praxis för rekrytering till styrelser. Detta direktiv hindrar inte börsnoterade företag från att tillsätta de mest kvalificerade styrelseledamöterna, och det tillhandahåller en flexibel ram samt föreskriver en tillräckligt lång anpassningsperiod. |
| --- | --- |

(52)

Vissa medlemsstater har vidtagit regleringsåtgärder eller uppmuntrat självreglering med blandade resultat, men de flesta medlemsstater har varken vidtagit några åtgärder eller uppgett att de är villiga att agera på ett sätt som skulle leda till tillräckliga förbättringar. Prognoser utifrån en omfattande analys av alla tillgängliga uppgifter om tidigare och aktuella tendenser och avsikter visar att medlemsstaterna inte inom en förutsebar framtid kommer att nå en jämn representation av kvinnor och män bland styrelseledamöter i unionen i enlighet med målen i detta direktiv om de agerar på egen hand. Passivitet på detta område bromsar mer allmänt strävan efter jämställdhet på arbetsplatsen, inbegripet när det gäller att minska löneklyftorna mellan könen, vilket delvis beror på vertikal segregering. Mot bakgrund av detta och med tanke på de ökande skillnaderna mellan medlemsstaterna i fråga om representationen av kvinnor och män i styrelser, kan könsfördelningen i styrelser inom unionen endast förbättras genom gemensamma åtgärder, och möjligheterna till jämställdhet, konkurrenskraft och tillväxt kan bättre uppnås genom gemensamma åtgärder på unionsnivå snarare än genom nationella initiativ av varierande omfattning, ambitionsgrad och effektivitet. Eftersom målet för detta direktiv, nämligen att uppnå en jämnare representation av kvinnor och män bland styrelseledamöter i börsnoterade företag genom att fastställa effektiva åtgärder som syftar till att påskynda utvecklingen mot en jämn könsfördelning, och samtidigt ge börsnoterade företag tillräckligt med tid för att vidta de åtgärder som krävs för det ändamålet, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av åtgärdens omfattning och verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i EU-fördraget.

I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel begränsas detta direktiv till gemensamma mål och principer och går inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå det målet. Medlemsstaterna ges tillräcklig handlingsfrihet att själva bestämma hur målen i detta direktiv bäst bör uppnås med beaktande av nationella omständigheter, i synnerhet regler och praxis för rekrytering till styrelser. Detta direktiv hindrar inte börsnoterade företag från att tillsätta de mest kvalificerade styrelseledamöterna, och det tillhandahåller en flexibel ram samt föreskriver en tillräckligt lång anpassningsperiod.

| (53) | Medlemsstaterna bör samarbeta med arbetsmarknadens parter och det civila samhället för att på ett effektivt sätt informera dem om detta direktivs betydelse, införlivande och genomförande. |
| --- | --- |

(53)

Medlemsstaterna bör samarbeta med arbetsmarknadens parter och det civila samhället för att på ett effektivt sätt informera dem om detta direktivs betydelse, införlivande och genomförande.

| (54) | I enlighet med proportionalitetsprincipen bör de mål som börsnoterade företag ska uppnå vara tidsbegränsade och bör endast tillämpas till dess att hållbara framsteg gjorts med könssammansättningen i styrelser. Därför bör kommissionen regelbundet se över tillämpningen av detta direktiv och rapportera om detta till Europaparlamentet och rådet. Dessutom föreskrivs i detta direktiv ett datum då det kommer att upphöra att gälla. Kommissionen bör vid översynen bedöma om tillämpningsperioden för detta direktiv bör förlängas efter detta datum. |
| --- | --- |

(54)

I enlighet med proportionalitetsprincipen bör de mål som börsnoterade företag ska uppnå vara tidsbegränsade och bör endast tillämpas till dess att hållbara framsteg gjorts med könssammansättningen i styrelser. Därför bör kommissionen regelbundet se över tillämpningen av detta direktiv och rapportera om detta till Europaparlamentet och rådet. Dessutom föreskrivs i detta direktiv ett datum då det kommer att upphöra att gälla. Kommissionen bör vid översynen bedöma om tillämpningsperioden för detta direktiv bör förlängas efter detta datum.

| (55) | I enlighet med den gemensamma politiska förklaringen av den 28 september 2011 från medlemsstaterna och kommissionen om förklarande dokument (12), har medlemsstaterna åtagit sig att, när det är motiverat, låta anmälan av införlivandeåtgärder åtföljas av ett eller flera dokument som förklarar förhållandet mellan de olika delarna i direktivet och motsvarande delar i de nationella instrumenten för införlivande. Lagstiftaren anser att det är motiverat att sådana dokument översänds avseende detta direktiv. |
| --- | --- |

(55)

I enlighet med den gemensamma politiska förklaringen av den 28 september 2011 från medlemsstaterna och kommissionen om förklarande dokument (12), har medlemsstaterna åtagit sig att, när det är motiverat, låta anmälan av införlivandeåtgärder åtföljas av ett eller flera dokument som förklarar förhållandet mellan de olika delarna i direktivet och motsvarande delar i de nationella instrumenten för införlivande. Lagstiftaren anser att det är motiverat att sådana dokument översänds avseende detta direktiv.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

Syftet med detta direktiv är att uppnå en jämnare representation av kvinnor och män bland styrelseledamöter i börsnoterade företag genom att fastställa effektiva åtgärder som syftar till att påskynda utvecklingen mot en jämn könsfördelning, och samtidigt ge börsnoterade företag tillräckligt med tid för att vidta de åtgärder som krävs för det ändamålet.

Artikel 2

Tillämpningsområde

Detta direktiv är tillämpligt på börsnoterade företag. Detta direktiv är inte tillämpligt på mikroföretag eller små och medelstora företag.

Artikel 3

Definitioner

I detta direktiv gäller följande definitioner:

| 1. | börsnoterat företag: ett företag som har sitt säte i en medlemsstat och vars aktier i en eller flera medlemsstater är upptagna till handel på en reglerad marknad i den mening som avses i artikel 4.1.21 i direktiv 2014/65/EU. |
| --- | --- |

1.

börsnoterat företag: ett företag som har sitt säte i en medlemsstat och vars aktier i en eller flera medlemsstater är upptagna till handel på en reglerad marknad i den mening som avses i artikel 4.1.21 i direktiv 2014/65/EU.

| 2. | styrelse: ett börsnoterat företags förvaltnings-, lednings- eller tillsynsorgan. |
| --- | --- |

2.

styrelse: ett börsnoterat företags förvaltnings-, lednings- eller tillsynsorgan.

| 3. | styrelseledamot: en ledamot av en styrelse, även en ledamot som är en arbetstagarrepresentant. |
| --- | --- |

3.

styrelseledamot: en ledamot av en styrelse, även en ledamot som är en arbetstagarrepresentant.

| 4. | verkställande styrelseledamot: en ledamot i ett monistiskt system som deltar i den löpande förvaltningen av ett börsnoterat företag, eller, när det gäller dualistiska system, en ledamot av styrelsen som utövar ledningsfunktioner i ett börsnoterat företag. |
| --- | --- |

4.

verkställande styrelseledamot: en ledamot i ett monistiskt system som deltar i den löpande förvaltningen av ett börsnoterat företag, eller, när det gäller dualistiska system, en ledamot av styrelsen som utövar ledningsfunktioner i ett börsnoterat företag.

| 5. | icke verkställande styrelseledamot: en ledamot i ett monistiskt system som inte är en verkställande styrelseledamot, eller, när det gäller dualistiska system, en ledamot av styrelsen som utövar tillsynsfunktioner i ett börsnoterat företag. |
| --- | --- |

5.

icke verkställande styrelseledamot: en ledamot i ett monistiskt system som inte är en verkställande styrelseledamot, eller, när det gäller dualistiska system, en ledamot av styrelsen som utövar tillsynsfunktioner i ett börsnoterat företag.

| 6. | monistiskt system: ett system där ledning och tillsyn i ett börsnoterat företag utförs av en enda styrelse. |
| --- | --- |

6.

monistiskt system: ett system där ledning och tillsyn i ett börsnoterat företag utförs av en enda styrelse.

| 7. | dualistiskt system: ett system där lednings- och tillsynsfunktionerna i ett börsnoterat företag utövas av separata organ. |
| --- | --- |

7.

dualistiskt system: ett system där lednings- och tillsynsfunktionerna i ett börsnoterat företag utövas av separata organ.

| 8. | mikroföretag samt små och medelstora företag: företag som sysselsätter färre än 250 personer och vars årsomsättning inte överstiger 50 miljoner EUR eller vars balansomslutning inte överstiger 43 miljoner EUR per år, eller motsvarande belopp i den valuta som används i en medlemsstat som inte har euron som valuta om företaget har sitt säte i den medlemsstaten. |
| --- | --- |

8.

mikroföretag samt små och medelstora företag: företag som sysselsätter färre än 250 personer och vars årsomsättning inte överstiger 50 miljoner EUR eller vars balansomslutning inte överstiger 43 miljoner EUR per år, eller motsvarande belopp i den valuta som används i en medlemsstat som inte har euron som valuta om företaget har sitt säte i den medlemsstaten.

Artikel 4

Tillämplig lag

Den medlemsstat som är behörig att reglera frågor som omfattas av detta direktiv med avseende på ett visst börsnoterat företag ska vara den medlemsstat i vilken det bolaget har sitt säte. Tillämplig lag ska vara den medlemsstatens lag.

Artikel 5

Mål för jämn könsfördelning i styrelser

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att börsnoterade företag omfattas av något av följande mål, som ska uppnås senast den 30 juni 2026:

| a) | Personer av det underrepresenterade könet innehar minst 40 % av posterna som icke verkställande styrelseledamot. |
| --- | --- |

a)

Personer av det underrepresenterade könet innehar minst 40 % av posterna som icke verkställande styrelseledamot.

| b) | Personer av det underrepresenterade könet innehar minst 33 % av alla poster som styrelseledamot, vilket inkluderar både verkställande och icke verkställande styrelseledamöter. |
| --- | --- |

b)

Personer av det underrepresenterade könet innehar minst 33 % av alla poster som styrelseledamot, vilket inkluderar både verkställande och icke verkställande styrelseledamöter.

2.   Medlemsstaterna ska säkerställa att börsnoterade företag som inte omfattas av det mål som fastställs i punkt 1 b fastställer individuella kvantitativa mål i syfte att nå en jämnare könsfördelning bland verkställande styrelseledamöter. Medlemsstaterna ska säkerställa att dessa börsnoterade företag strävar efter att uppnå sådana individuella kvantitativa mål senast den 30 juni 2026.

3.   Det antal poster som icke verkställande styrelseledamot som ska anses vara nödvändigt för att uppnå målet i punkt 1 a ska vara det antal som ligger närmast en andel på 40 %, men inte överstiger 49 %. Det antal av alla poster som styrelseledamot som ska anses vara nödvändigt för att uppnå målet i punkt 1 b ska vara det antal som ligger närmast en andel på 33 %, men inte överstiger 49 %. Dessa antal anges i bilagan.

Artikel 6

Metoder för att uppnå målen

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att börsnoterade företag som inte uppnår de mål som avses i artikel 5.1 a eller b, beroende på vad som är tillämpligt, justerar processen för urval av kandidater för tillsättning eller val till poster som styrelseledamot. De kandidaterna ska väljas ut på grundval av en jämförande bedömning av varje kandidats kvalifikationer. För det ändamålet ska tydliga, neutralt utformade och otvetydiga kriterier tillämpas på ett icke-diskriminerande sätt under hela urvalsprocessen, inbegripet vid utarbetandet av meddelanden om lediga tjänster, förhandsurvalet, uttagningen till slutlistan och inrättandet av urvalsreserver. Dessa kriterier ska fastställas före urvalsprocessen.

2.   När det gäller urvalet av kandidater för tillsättning eller val till poster som styrelseledamot ska medlemsstaterna säkerställa att kandidater av det underrepresenterade könet ges företräde i valet mellan kandidater som är lika kvalificerade med avseende på lämplighet, kompetens och yrkesskicklighet om inte, i undantagsfall, tyngre vägande rättsliga skäl, såsom en annan mångfaldspolitik, som åberopas inom ramen för en objektiv bedömning som beaktar den specifika situationen för en kandidat av det andra könet och som grundar sig på icke-diskriminerande kriterier, väger över till förmån för kandidaten av det andra könet.

3.   Medlemsstaterna ska säkerställa att börsnoterade företag, på begäran av en kandidat som beaktades vid urvalet av kandidater för tillsättning eller val till en post som styrelseledamot, är skyldiga att informera den kandidaten om

| a) | de kriterier för bedömning av kvalifikationer som använts vid urvalet, |
| --- | --- |

a)

de kriterier för bedömning av kvalifikationer som använts vid urvalet,

| b) | den objektiva jämförande bedömningen mellan kandidaterna enligt dessa kriterier, och |
| --- | --- |

b)

den objektiva jämförande bedömningen mellan kandidaterna enligt dessa kriterier, och

| c) | i tillämpliga fall, vilka särskilda omständigheter som undantagsvis vägt över till förmån för en kandidat som inte tillhör det underrepresenterade könet. |
| --- | --- |

c)

i tillämpliga fall, vilka särskilda omständigheter som undantagsvis vägt över till förmån för en kandidat som inte tillhör det underrepresenterade könet.

4.   Medlemsstaterna ska, i enlighet med sitt nationella rättssystem, vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att det, om en kandidat av det underrepresenterade könet som inte valts ut lägger fram fakta för en domstol eller annan behörig myndighet, som ger anledning att anta att kandidaten var lika kvalificerad som den kandidat av det andra könet som valdes ut för tillsättning eller val till en post som styrelseledamot, åligger det börsnoterade företaget att bevisa att artikel 6.2 inte överträtts.

Denna punkt hindrar inte medlemsstaterna från att införa bevisregler som är mer fördelaktiga för käranden.

5.   Om processen för urval av kandidater för tillsättning eller val till en post som styrelseledamot sker i form av en omröstning bland aktieägare eller anställda, ska medlemsstaterna ålägga börsnoterade företag att säkerställa att de röstande får korrekt information om de åtgärder som föreskrivs i detta direktiv, inbegripet om sanktioner om det börsnoterade företaget inte fullgör sina skyldigheter.

Artikel 7

Rapportering

1.   Medlemsstaterna ska ålägga börsnoterade företag att årligen lämna uppgifter till de behöriga myndigheterna om könsrepresentationen i sina styrelser, med åtskillnad mellan verkställande och icke verkställande styrelseledamöter, och om vilka åtgärder som vidtagits i syfte att uppnå de tillämpliga mål som anges i artikel 5.1 och, i tillämpliga fall, de mål som fastställts i enlighet med artikel 5.2. Medlemsstaterna ska ålägga börsnoterade företag att offentliggöra dessa uppgifter på ett lämpligt och lättillgängligt sätt på sina webbplatser. På grundval av de uppgifter som lämnas ska medlemsstaterna offentliggöra och regelbundet uppdatera en lättillgänglig och centraliserad förteckning över de börsnoterade företag som har uppnått ett av de mål som anges i artikel 5.1.

2.   Om ett börsnoterat företag inte har uppnått ett av de mål som anges i artikel 5.1 eller, i tillämpliga fall, de mål som fastställts i enlighet med artikel 5.2 ska de uppgifter som avses i punkt 1 i den här artikeln även omfatta skälen till att målen inte har uppnåtts och en utförlig beskrivning av vilka åtgärder det börsnoterade företaget redan har vidtagit eller avser att vidta för att uppnå dem.

3.   I tillämpliga fall ska de uppgifter som avses i punkterna 1 och 2 i denna artikel även inkluderas i företagets företagsstyrningsrapport, i enlighet med relevanta bestämmelser i direktiv 2013/34/EU.

4.   Skyldigheterna i punkterna 1 och 2 i denna artikel är inte tillämpliga i en medlemsstat som har skjutit upp tillämpningen av artikel 6 enligt artikel 12 om nationell rätt föreskriver rapporteringsskyldigheter som säkerställer att uppgifter regelbundet offentliggörs om de börsnoterade företagens framsteg mot en jämnare representation av kvinnor och män i deras styrelser.

Artikel 8

Sanktioner och ytterligare åtgärder

1.   Medlemsstaterna ska fastställa regler om sanktioner för börsnoterade företags överträdelse av de nationella bestämmelser som antagits enligt artiklarna 5.2, 6 och 7, beroende på vad som är tillämpligt, och vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att de genomförs. Medlemsstaterna ska särskilt säkerställa att det finns lämpliga administrativa eller rättsliga förfaranden för att se till att de skyldigheter som följer av detta direktiv upprätthålls. Sanktionerna ska vara effektiva, proportionella och avskräckande. Dessa sanktioner får omfatta böter eller en möjlighet för rättsliga myndigheter att upphäva eller ogiltigförklara ett beslut om val av styrelseledamöter som fattats i strid med de nationella bestämmelser som antagits enligt artikel 6. Medlemsstaterna ska till kommissionen anmäla dessa regler och åtgärder senast den ... [två år efter dagen för detta direktivs ikraftträdande] samt utan dröjsmål eventuella ändringar som berör dem.

2.   Börsnoterade företag får endast ställas till svars för handlingar eller försummelser som kan tillskrivas dem i enlighet med nationell rätt.

3.   Medlemsstaterna ska säkerställa att börsnoterade företag vid fullgörandet av offentliga kontrakt och koncessioner uppfyller tillämpliga social- och arbetsrättsliga skyldigheter, i enlighet med tillämplig unionsrätt.

Artikel 9

Minimikrav

Medlemsstaterna får införa eller behålla bestämmelser som är mer fördelaktiga än de som fastställs i detta direktiv för att säkerställa en jämnare representation av kvinnor och män i börsnoterade företag som bildats på deras nationella territorium.

Artikel 10

Organ för främjande av en jämn könsfördelning i börsnoterade företag

Medlemsstaterna ska utse ett eller flera organ för främjande, analys och övervakning av samt stöd för en jämn könsfördelning i styrelser. För det ändamålet får medlemsstaterna till exempel utse de jämställdhetsorgan som de har utsett enligt artikel 20 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG (13).

Artikel 11

Införlivande

1.   Medlemsstaterna ska senast den ... [två år efter ikraftträdandet av detta direktiv] anta och offentliggöra de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska genast underrätta kommissionen om detta.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstater som har skjutit upp tillämpningen av artikel 6 enligt artikel 12 ska genast överlämna information till kommissionen som visar att villkoren i artikel 12 är uppfyllda.

3.   Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om texten till de centrala bestämmelser i nationell rätt som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 12

Uppskjuten tillämpning av artikel 6

1.   En medlemsstat får skjuta upp tillämpningen av artikel 6 och, i tillämpliga fall, artikel 5.2 om följande villkor senast den ... [dagen för ikraftträdande av detta direktiv] är uppfyllda i den medlemsstaten:

| a) | Personer av det underrepresenterade könet innehar minst 30 % av posterna som icke verkställande styrelseledamot eller minst 25 % av alla poster som styrelseledamot i börsnoterade företag. |
| --- | --- |

a)

Personer av det underrepresenterade könet innehar minst 30 % av posterna som icke verkställande styrelseledamot eller minst 25 % av alla poster som styrelseledamot i börsnoterade företag.

| b) | Den medlemsstatens nationella rätt






  i) | kräver att personer av det underrepresenterade könet innehar minst 30 % av posterna som icke verkställande styrelseledamot eller minst 25 % av alla poster som styrelseledamot i börsnoterade företag, |
| --- | --- | --- |

b)

Den medlemsstatens nationella rätt

i)

kräver att personer av det underrepresenterade könet innehar minst 30 % av posterna som icke verkställande styrelseledamot eller minst 25 % av alla poster som styrelseledamot i börsnoterade företag,

| ii) | inkluderar effektiva, proportionella och avskräckande efterlevnadsåtgärder om de krav som avses i led i inte uppfylls, och |
| --- | --- |

ii)

inkluderar effektiva, proportionella och avskräckande efterlevnadsåtgärder om de krav som avses i led i inte uppfylls, och

| iii) | kräver att samtliga börsnoterade företag som inte omfattas av denna nationella rätt fastställer individuella kvantitativa mål för alla poster som styrelseledamot. |
| --- | --- |

iii)

kräver att samtliga börsnoterade företag som inte omfattas av denna nationella rätt fastställer individuella kvantitativa mål för alla poster som styrelseledamot.

Om en medlemsstat har skjutit upp tillämpningen av artikel 6 och, i tillämpliga fall, artikel 5.2 på grundval av något av villkoren i punkt 1 i den här artikeln, ska målen i artikel 5.1 anses vara uppfyllda i den medlemsstaten.

2.   Vid bedömningen av om villkoren är uppfyllda för uppskov på grundval av punkt 1 första stycket a eller b, ska det erfordrade antalet poster som styrelseledamot vara det antal som ligger närmast en andel på 30 % av de icke verkställande styrelseledamöterna eller 25 % av alla poster som styrelseledamot, men inte överstiga 39 %. Detta ska även vara fallet om de kvantitativa mål som fastställs i artikel 5 enligt nationell rätt tillämpas separat för aktieägarrepresentanter och arbetstagarrepresentanter.

3.   Om villkoren i punkt 1 i denna artikel inte längre är uppfyllda i en medlemsstat som har skjutit upp tillämpningen av artikel 6 och, i tillämpliga fall, artikel 5.2 enligt punkt 1 i den här artikeln, ska artikel 6 och, i tillämpliga fall, artikel 5.2 tillämpas senast sex månader efter det att villkoren inte längre var uppfyllda.

Artikel 13

Översyn

1.   Senast den ... [ett år efter det datum som fastställs i artikel 11.1] och därefter vartannat år ska medlemsstaterna överlämna en rapport till kommissionen om genomförandet av detta direktiv. Den rapporten ska inkludera uttömmande uppgifter om de åtgärder som vidtagits för att nå de mål som anges i artikel 5.1, uppgifter som tillhandahållits i enlighet med artikel 7 och, i tillämpliga fall, representativa uppgifter om de individuella kvantitativa mål som börsnoterade företag fastställt enligt artikel 5.2.

2.   Medlemsstater som har skjutit upp tillämpningen av artikel 6 och, i tillämpliga fall, artikel 5.2 enligt artikel 12 ska i de rapporter som omnämns i punkt 1 i den här artikeln inkludera information om huruvida och på vilket sätt villkoren i artikel 12 är uppfyllda och huruvida de fortsätter att göra framsteg mot en jämnare representation av kvinnor och män på poster som icke verkställande styrelseledamot eller alla poster som styrelseledamot i börsnoterade företag.

Senast den ... [två år efter det datum som fastställs i artikel 11.1] och därefter vartannat år ska kommissionen utfärda en särskild rapport om bland annat huruvida och på vilket sätt villkoren i artikel 12.1 är uppfyllda och, i förekommande fall, huruvida medlemsstaterna har återupptagit tillämpningen av artikel 6 och artikel 5.2 i enlighet med artikel 12.3.

3.   Senast den 31 december 2030 och därefter vartannat år ska kommissionen se över tillämpningen av detta direktiv och rapportera till Europaparlamentet och rådet. Kommissionen ska särskilt bedöma huruvida målen i detta direktiv har uppnåtts.

4.   I den rapport som avses i punkt 3 i denna artikel ska kommissionen, mot bakgrund av utvecklingen av representationen av kvinnor och män i styrelser på olika beslutsnivåer i ekonomin och med beaktande av huruvida de framsteg som gjorts är tillräckligt hållbara, bedöma om detta direktiv är ett effektivt och ändamålsenligt instrument för att skapa en jämnare könsfördelning i styrelser. På grundval av den bedömningen ska kommissionen överväga om tillämpningsperioden för detta direktiv behöver förlängas efter den 31 december 2038 eller om det behöver ändras, till exempel genom att utöka dess tillämpningsområde till icke börsnoterade företag som inte omfattas av definitionen av mikroföretag samt små och medelstora företag eller genom att se över villkoren i artikel 12.1 första stycket a för att säkerställa fortsatta framsteg mot en jämnare representation av kvinnor och män på poster som verkställande och icke verkställande styrelseledamot eller alla poster som styrelseledamot i börsnoterade företag.

Artikel 14

Ikraftträdande och upphörande

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Det upphör att gälla den 31 december 2038.

Artikel 15

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 133, 9.5.2013, s. 68.

1

(2)  EUT C 218, 30.7.2013, s. 33.

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 20 november 2013 (EUT C 436, 24.11.2016, s. 225) och rådets ståndpunkt vid första behandlingen av den 17 oktober 2022. Europaparlamentets ståndpunkt av den ... [(EUT ...)/(ännu inte offentliggjord i EUT)].

3

(4)  Council Recommendation 84/635/EEC of 13 December 1984 on the promotion of positive action for women (inte översatt till svenska) (EGT L 331, 19.12.1984, s. 34).

4

(5)  Rådets rekommendation 96/694/EG av 2 december 1996 om en balanserad fördelning mellan kvinnor och män i beslutsprocessen (EGT L 319, 10.12.1996, s. 11).

5

(6)  https://www.consilium.europa.eu/sv/press/press-releases/2021/05/08/the-porto-declaration/

6

(7)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1158 av den 20 juni 2019 om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare och om upphävande av rådets direktiv 2010/18/EU (EUT L 188, 12.7.2019, s. 79).

7

(8)  Kommissionens direktiv 2006/111/EG av den 16 november 2006 om insyn i de finansiella förbindelserna mellan medlemsstater och offentliga företag samt i vissa företags ekonomiska verksamhet (EUT L 318, 17.11.2006, s. 17).

8

(9)  Se domstolens dom av den 17 oktober 1995, Kalanke mot Freie Hansestadt Bremen, C-450/93, ECLI:EU:C:1995:322, domstolens dom av den 11 november 1997, Marschall mot Land Nordrhein-Westfalen, C-409/95, ECLI:EU:C:1997:533, domstolens dom av den 28 mars 2000, Badeck m.fl., C-158/97, ECLI:EU:C:2000:163, domstolens dom av den 6 juli 2000, Abrahamsson och Anderson, C-407/98, ECLI:EU:C:2000:367.

9

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

10

(11)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/34/EU av den 26 juni 2013 om årsbokslut, koncernredovisning och rapporter i vissa typer av företag, om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/43/EG och om upphävande av rådets direktiv 78/660/EEG och 83/349/EEG (EUT L 182, 29.6.2013, s. 19).

11

(12)  EUT C 369, 17.12.2011, s. 14.

12

(13)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (EUT L 204, 26.7.2006, s. 23).

13

---

BILAGA

Mål för antal styrelseledamöter av det underrepresenterade könet

| Antal poster i styrelsen | Minimiantal icke verkställande styrelseledamöter av det underrepresenterade könet som krävs för att uppnå målet på 40 % (artikel 5.1 a) | Minimiantal styrelseledamöter av det underrepresenterade könet som krävs för att uppnå målet på 33 % (artikel 5.1 b) |
| --- | --- | --- |
| 1 | – | – |
| 2 | – | – |
| 3 | 1 (33,3  %) | 1 (33,3  %) |
| 4 | 1 (25  %) | 1 (25  %) |
| 5 | 2 (40  %) | 2 (40  %) |
| 6 | 2 (33,3  %) | 2 (33,3  %) |
| 7 | 3 (42,9  %) | 2 (28,6  %) |
| 8 | 3 (37,5  %) | 3 (37,5  %) |
| 9 | 4 (44,4  %) | 3 (33,3  %) |
| 10 | 4 (40  %) | 3 (30  %) |
| 11 | 4 (36,4  %) | 4 (36,4  %) |
| 12 | 5 (41,7  %) | 4 (33,3  %) |
| 13 | 5 (38,4  %) | 4 (30,8  %) |
| 14 | 6 (42,9  %) | 5 (35,7  %) |
| 15 | 6 (40  %) | 5 (33,3  %) |
| 16 | 6 (37,5  %) | 5 (31,3  %) |
| 17 | 7 (41,2  %) | 6 (35,3  %) |
| 18 | 7 (38,9  %) | 6 (33,3  %) |
| 19 | 8 (42,1  %) | 6 (31,6  %) |
| 20 | 8 (40  %) | 7 (35  %) |
| 21 | 8 (38,1  %) | 7 (33,3  %) |
| 22 | 9 (40,1  %) | 7 (31,8  %) |
| 23 | 9 (39,1  %) | 8 (34,8  %) |
| 24 | 10 (41,7  %) | 8 (33,3  %) |
| 25 | 10 (40  %) | 8 (32  %) |
| 26 | 10 (38,5  %) | 9 (34,6  %) |
| 27 | 11 (40,7  %) | 9 (33,3  %) |
| 28 | 11 (39,3  %) | 9 (32,1  %) |
| 29 | 12 (41,4  %) | 10 (34,5  %) |
| 30 | 12 (40  %) | 10 (33,3  %) |

Antal poster i styrelsen

Minimiantal icke verkställande styrelseledamöter av det underrepresenterade könet som krävs för att uppnå målet på 40 % (artikel 5.1 a)

Minimiantal styrelseledamöter av det underrepresenterade könet som krävs för att uppnå målet på 33 % (artikel 5.1 b)

1

–

–

2

–

–

3

1 (33,3  %)

1 (33,3  %)

4

1 (25  %)

1 (25  %)

5

2 (40  %)

2 (40  %)

6

2 (33,3  %)

2 (33,3  %)

7

3 (42,9  %)

2 (28,6  %)

8

3 (37,5  %)

3 (37,5  %)

9

4 (44,4  %)

3 (33,3  %)

10

4 (40  %)

3 (30  %)

11

4 (36,4  %)

4 (36,4  %)

12

5 (41,7  %)

4 (33,3  %)

13

5 (38,4  %)

4 (30,8  %)

14

6 (42,9  %)

5 (35,7  %)

15

6 (40  %)

5 (33,3  %)

16

6 (37,5  %)

5 (31,3  %)

17

7 (41,2  %)

6 (35,3  %)

18

7 (38,9  %)

6 (33,3  %)

19

8 (42,1  %)

6 (31,6  %)

20

8 (40  %)

7 (35  %)

21

8 (38,1  %)

7 (33,3  %)

22

9 (40,1  %)

7 (31,8  %)

23

9 (39,1  %)

8 (34,8  %)

24

10 (41,7  %)

8 (33,3  %)

25

10 (40  %)

8 (32  %)

26

10 (38,5  %)

9 (34,6  %)

27

11 (40,7  %)

9 (33,3  %)

28

11 (39,3  %)

9 (32,1  %)

29

12 (41,4  %)

10 (34,5  %)

30

12 (40  %)

10 (33,3  %)

---

| 15.11.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 433/31 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 433/31

---

Rådets motivering: Rådets ståndpunkt (EU) nr 3/2022 vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om en jämnare könsfördelning bland styrelseledamöterna i börsnoterade företag och därmed sammanhängande åtgärder

(2022/C 433/05)

I.   INLEDNING

| 1. | Europeiska kommissionen förelade Europaparlamentet och rådet ovannämnda förslag den 14 november 2012. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Syftet med förslaget var att försöka åtgärda det allvarliga problemet med underrepresentationen av kvinnor i börsnoterade företags styrelser. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Under sin sjunde valperiod utsåg Europaparlamentet utskottet för rättsliga frågor (JURI) och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (FEMM) till gemensamt ansvariga utskott för lagstiftningsförslaget. JURI-utskottet utsåg Evelyn Regner (SD, AT) och FEMM-utskottet utsåg Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (EPP, EL) till medföredragande och röstade om betänkandet den 14 oktober 2013. Europaparlamentet antog sin ståndpunkt, med 66 ändringsförslag, vid första behandlingen den 20 november 2013 (1). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Under Europaparlamentets nionde valperiod utsåg JURI- och FEMM-utskotten Lara Wolters (SD, NL) respektive Evelyn Regner (SD, AT) till medföredragande och beslutade, efter det att rådet hade nått sin allmänna riktlinje om förslaget, den 16 mars 2022 gemensamt att inleda interinstitutionella förhandlingar på grundval av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

4.

| 5. | I rådet behandlades förslaget först av arbetsgruppen för sociala frågor den 1 februari 2013. Arbetsgruppen behandlade också konsekvensbedömningen vid detta och efterföljande möten (den 18 februari 2013 och den 25 mars 2013). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Lägesrapporter överlämnades till rådet (sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) den 20 juni 2013, den 9 december 2013, den 19 juni 2014, den 11 december 2014 och den 18 juni 2015. Den 7 december 2015 behandlade rådet (sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) en kompromisstext som lagts fram av ordförandeskapet, men man kunde inte uppnå kvalificerad majoritet. Ytterligare en lägesrapport förelades rådet (sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) den 15 juni 2017. Efter ytterligare arbetsinsatser på olika nivåer nådde rådet en allmän riktlinje den 14 mars 2022 (2). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Förhandlingar mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen (som medlare) ägde rum mellan mars och juni 2022 i syfte att nå en överenskommelse om förslaget. Den 7 juni 2022 enades förhandlarna preliminärt om en kompromisstext, som därefter analyserades och godkändes av Coreper den 15 juni 2022 (3). |
| --- | --- |

7.

| 8. | I sitt arbete har rådet även beaktat Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 13 februari 2013 och Regionkommitténs yttrande av den 30 maj 2013. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Med anledning av medlagstiftarnas preliminära överenskommelse, och efter juristlingvisternas granskning, väntas rådet anta sin ståndpunkt vid första behandlingen av förslaget i oktober 2022. |
| --- | --- |

9.

II.   SYFTE

| 10. | I kommissionens förslag fastställdes ett kvantitativt mål på 40 procent för det underrepresenterade könet i börsnoterade företags styrelser och en skyldighet för företagen att arbeta för att uppnå detta mål, bland annat genom att införa formella regler för urval och utnämning av icke verkställande styrelseledamöter. |
| --- | --- |

10.

III.   ANALYS AV RÅDETS STÅNDPUNKT VID FÖRSTA BEHANDLINGEN

A.   Allmänt

| 11. | På grundval av kommissionens förslag har parlamentet och rådet fört förhandlingar i syfte att nå en överenskommelse i samband med rådets ståndpunkt vid första behandlingen (tidig överenskommelse vid andra behandlingen). Utkastet till rådets ståndpunkt återspeglar till fullo den kompromiss som nåddes av medlagstiftarna. |
| --- | --- |

11.

| 12. | I parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen bekräftades i stort sett den strategi som kommissionen intog i sitt förslag som innehöll en minimistandard för rättvisa och öppna urvalsförfaranden för att förbättra fördelningen mellan män och kvinnor i bolagsstyrelser utan att innehålla bindande kvoter. I rådets allmänna riktlinje som man enades om mer än nio år efter parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen, ställde man sig också bakom denna strategi samtidigt som man framhöll behovet av att erkänna de olika sätt på vilka medlemsstaterna kan uppnå målen i direktivet, i enlighet med subsidiaritetsprincipen. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Den kompromiss som återspeglas i rådets ståndpunkt vid första behandlingen innehåller följande centrala inslag: |
| --- | --- |

13.

B.   Struktur och tillämpningsområde

a.   Omstrukturering av texten

| 14. | Rådet har strukturerat om texten för att göra den tydligare och för att betona skillnaden mellan de mål som ska eftersträvas av börsnoterade företag och medlen för att uppnå dem (se artiklarna 5 och 6) och för att förtydliga övriga bestämmelser, bland annat de som rör individuella mål, rapportering och organ för främjande av en jämn könsfördelning (se artiklarna 5, 7 och 10). Omstruktureringen gjorde det också möjligt att klargöra hur klausulen om uppskjuten tillämpning fungerar (se nedan). För att klargöra att uppskjutandet sker i samband med genomförandet av direktivet flyttades den berörda artikeln under förhandlingarna mellan medlagstiftarna till den senare delen av texten (se artikel 12). Resten av strukturen i den text som man enats om följer den logik som rådet införde i sin allmänna riktlinje. |
| --- | --- |

14.

b.   Titel

| 15. | I titeln på det ursprungliga förslaget nämndes endast icke verkställande styrelseledamöter, även om förslaget faktiskt även innehöll bestämmelser som var tillämpliga på verkställande styrelseledamöter. För att skapa tydlighet ändrade rådet titeln för att förklara att direktivet omfattar alla styrelseledamöter, dvs. både verkställande och icke verkställande styrelseledamöter. Samma förtydligande gjordes också i resten av texten när det var lämpligt. Detta godkändes av medlagstiftarna vid förhandlingarna och bibehålls i kompromisstexten. |
| --- | --- |

15.

c.   Definitioner (artikel 3)

| 16. | I kompromisstexten har huvuddefinitionerna anpassats till rådets allmänna riktlinje. Definitionen av börsnoterat företag avser i synnerhet ett företag som har sitt säte i en medlemsstat och vars aktier är upptagna till handel på en reglerad marknad. |
| --- | --- |

16.

d.   Mål (artikel 5)

| 17. | Två alternativa mål ingick redan i Europeiska kommissionens förslag: 40 procent för icke verkställande styrelseledamöter eller 33 procent för alla styrelseledamöter, även om det sistnämnda alternativet gavs mindre synlighet. Rådet omformulerade de två målen och gjorde båda lika tydliga, i syfte att klargöra tillämpningsområdet och de alternativ som anges. Europaparlamentet hade inte sett något behov av en sådan förändring och uttryckte oro över att det kan förefalla minska ambitionsnivån. Som en kompromiss omformulerades artikel 5 något så att den inte längre använder frasen ”sträva efter att uppnå”, utan hänvisar i stället till medlemsstaternas skyldighet att se till att börsnoterade företag ”omfattas av” ett av de två målen. Målen i sig har dock inte ändrats. |
| --- | --- |

17.

e.   Offentliga kontra privata företag, och företag där färre än 10 procent av de anställda är personer av det underrepresenterade könet.

| 18. | Rådet ville stryka bestämmelsen om en distinktion mellan offentliga och privata företag, eftersom de förstnämnda omfattas av ett tidigare måldatum. Parlamentet ville å sin sida stryka den bestämmelse som gjorde det möjligt för medlemsstaterna att från de centrala bestämmelserna undanta företag där färre än 10 procent av arbetstagarna är personer av det underrepresenterade könet. Som en kompromiss ströks båda bestämmelserna. |
| --- | --- |

18.

C.   Urvalsförfaranden

a.   Positiv särbehandling (artikel 6)

| 19. | Parlamentets ståndpunkt innehöll flera bestämmelser som var tillämpliga på förhandsurvalet. Som en kompromiss enades medlagstiftarna om en formulering som tydligt anger att positiv särbehandling gäller hela urvalsprocessen. I linje med detta tillvägagångssätt och mot bakgrund av etablerad rättspraxis på området anges det i kompromisstexten att målet att förbättra jämställdheten bör styra hela processen, inklusive förhandsurvalet, och att företräde bör ges till det underrepresenterade könet förutsatt att den sökande är lika meriterad som sökande av motsatt kön, men inte automatiskt eller ovillkorligt. |
| --- | --- |

19.

b.   Informationsskyldighet (artikel 6.3)

| 20. | I parlamentets ståndpunkt utökades förteckningen över den information som företagen skulle vara skyldiga att lämna till avvisade sökande. Som en del av den övergripande kompromissen behölls dock de relevanta bestämmelserna i en form som låg nära kommissionens ursprungliga förslag. |
| --- | --- |

20.

D.   Klausul om uppskjuten tillämpning (artikel 12)

| 21. | I sin allmänna riktlinje vidareutvecklade och finjusterade rådet, i en anda av subsidiaritet, klausulen om uppskjuten tillämpning i kommissionens förslag för att ge nödvändig flexibilitet till de medlemsstater som redan har vidtagit lika effektiva åtgärder för att förbättra könsfördelningen i bolagsstyrelser och som därför bör tillåtas att skjuta upp de formella krav som fastställs i direktivet. Parlamentet ansåg dock att klausulen om uppskjuten tillämpning i rådets text potentiellt var för öppen och delvis oklar, vilket gav intryck av ett kryphål. Som en kompromiss enades medlagstiftarna om att särskilt ange att klausulen om uppskjuten tillämpning endast skulle vara tillgänglig för medlemsstater som hade antagit nationella åtgärder som bevisligen var ”lika effektiva”, vilket innebär att det bör krävas antingen bindande kvantitativa åtgärder i den nationella lagstiftningen eller faktiska resultat i form av en viss procentandel. Enligt kompromisstexten måste dessutom villkoren vara uppfyllda senast den dag då direktivet träder i kraft för att en medlemsstat ska kunna utnyttja klausulen om uppskjuten tillämpning. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Vidare innehåller den kompromiss som nåddes en sluten förteckning över de villkor som medlemsstaterna ska uppfylla för att vara berättigade till uppskov samt en tydligare beskrivning av de centrala delar som den nationella lagstiftningen bör innehålla. Den utelämnar också det ytterligare alternativ som ingår i kommissionens förslag och som skulle ha möjliggjort ett tillfälligt uppskov baserat på takten i riktning mot framsteg (i stället för en viss procentandel som redan uppnåtts). Vidare infördes en bestämmelse i översynsartikeln om att kommissionen måste överväga ett eventuellt behov av att se över villkoren i klausulen om uppskjuten tillämpning i sin 2030-rapport. Dessutom kommer de medlemsstater som utnyttjar klausulen om uppskjuten tillämpning också att vara skyldiga att rapportera inte bara om huruvida och hur de har uppfyllt de tillämpliga villkoren, utan också om huruvida de gör ytterligare framsteg mot en jämnare fördelning mellan de båda könen, vilket är i linje med deras bredare skyldighet att rapportera om sina framsteg i allmänhet. I kompromissen föreskrivs också att medlemsstaterna ska tillämpa direktivet och att kommissionen ska rapportera om tillämpningen. |
| --- | --- |

22.

E.   Datum och tidsfrister (artikel 5)

| 23. | Med tanke på det antal år som förflutit sedan förslaget först utformades uppdaterade rådet datum och tidsfrister i sin allmänna riktlinje. Eftersom parlamentet hade antagit sitt yttrande redan 2013 hade de dock inte möjlighet att göra en sådan uppdatering. Förhandlingarna mellan medlagstiftarna inriktades på tidsfristen för införlivande och det måldatum som fastställts med hänvisning till målen i direktivet, och parlamentet efterlyste en snävare tidsplan. Den överenskomna kompromissen innebär en återgång till en normal införlivandeperiod på två år och fastställer måldatumet för att uppnå de kvantitativa målen till den 30 juni 2026, halvvägs mellan medlagstiftarnas respektive mandat. |
| --- | --- |

23.

F.   Sanktioner (artikel 8)

| 24. | Det fanns en betydande klyfta mellan ståndpunkten i rådets allmänna riktlinje, som behöll en kort och allmän formulering, där det hänvisas till ”verkställighetsåtgärder”, och parlamentets ståndpunkt, som var mer detaljerad och som skulle ha tvingat medlemsstaterna att införa särskilda sanktioner såsom böter, ogiltigförklaring av utnämningar och uteslutning från offentliga upphandlingar och från tillgång till EU-medel. I den kompromisstext som man enades om används termen ”sanktioner” och kommissionens ursprungliga idé om att endast nämna böter och ogiltigförklaring av utnämningar tas upp som exempel. Det har också införts en allmän bestämmelse om offentlig upphandling som innebär att medlemsstaterna ska säkerställa att börsnoterade företag vid fullgörandet av offentliga kontrakt och koncessioner uppfyller tillämpliga social- och arbetsrättsliga skyldigheter, i enlighet med tillämplig unionsrätt. Slutligen infördes en alternativ form av sanktioner eller informella incitament i texten som en del av kompromissen, nämligen medlemsstaternas offentliggörande av en förteckning över företag som har lyckats uppnå de kvantitativa målen i direktivet. |
| --- | --- |

24.

G.   Översyn (artikel 13)

| 25. | I sin ståndpunkt avsåg parlamentet att uttryckligen ange möjligheten för kommissionen att föreslå en översyn av direktivets tillämpningsområde för att inkludera EU:s institutioner och organ, icke börsnoterade företag, sanktioner och klausulen om uppskjuten tillämpning. Rådet föredrog en mer allmän formulering, med tanke på att kommissionen under alla omständigheter har initiativrätt när det gäller att besluta om framtida förslag till översyn eller komplettering av direktivet. I kompromisstexten uppmanas kommissionen att i sin 2030-rapport undersöka direktivets ändamålsenlighet, det eventuella behovet av att utvidga direktivets tillämpningsområde vid en senare tidpunkt till att omfatta icke börsnoterade företag som inte är små och medelstora företag samt ett av villkoren i klausulen om uppskjuten tillämpning, nämligen det som grundar sig på gjorda framsteg (artikel 12.1 a). Små och medelstora företag och EU-institutionerna är klart uteslutna från artikeln om översyn, vilket framgår av den kompromiss som nåddes. Ett skäl om EU-institutionernas roll som förebild har dock lagts till för att notera befintliga jämställdhetsstrategier (skäl 12). |
| --- | --- |

25.

H.   Teknisk bilaga

| 26. | I sin ståndpunkt lade rådet till en teknisk bilaga med uppgifter om det specifika antal styrelseledamöter som anses nödvändiga för att uppnå de kvantitativa mål som uttrycks i procent i direktivet. Bilagan ingår i den kompromiss som medlagstiftarna enats om. |
| --- | --- |

26.

IV.   SLUTSATS

| 27. | Rådets ståndpunkt behåller de huvudsakliga syftena med Europeiska kommissionens förslag och följer fullt ut den kompromiss som med kommissionens stöd nåddes i de informella förhandlingarna mellan rådet och Europaparlamentet. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Den kompromiss som medlagstiftarna nådde bekräftades i en skrivelse av den 16 juni 2022 från ordförandena för Europaparlamentets utskott för rättsliga frågor och utskott för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män. Den förväntas antas i sinom tid av rådet som en ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

28.

---

(1)  P7_TA(2013)0488.

(2)  Dok. 6468/22 + ADD 1.

(3)  Dok. 9880/22 + ADD 1.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 15.11.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 433/36 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 433/36

---

Eurons växelkurs (1)

14 november 2022

(2022/C 433/06)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,0319 |
| JPY | japansk yen | 144,86 |
| DKK | dansk krona | 7,4382 |
| GBP | pund sterling | 0,87513 |
| SEK | svensk krona | 10,7713 |
| CHF | schweizisk franc | 0,9751 |
| ISK | isländsk krona | 150,30 |
| NOK | norsk krona | 10,3143 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 24,289 |
| HUF | ungersk forint | 407,28 |
| PLN | polsk zloty | 4,6898 |
| RON | rumänsk leu | 4,9043 |
| TRY | turkisk lira | 19,1923 |
| AUD | australisk dollar | 1,5427 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,3706 |
| HKD | Hongkongdollar | 8,0852 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,6957 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,4177 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 369,32 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 17,8393 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,2906 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,5465 |
| IDR | indonesisk rupiah | 16 052,12 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,7429 |
| PHP | filippinsk peso | 59,040 |
| RUB | rysk rubel | |
| THB | thailändsk baht | 36,978 |
| BRL | brasiliansk real | 5,4605 |
| MXN | mexikansk peso | 20,0985 |
| INR | indisk rupie | 83,7779 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,0319

JPY

japansk yen

144,86

DKK

dansk krona

7,4382

GBP

pund sterling

0,87513

SEK

svensk krona

10,7713

CHF

schweizisk franc

0,9751

ISK

isländsk krona

150,30

NOK

norsk krona

10,3143

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

24,289

HUF

ungersk forint

407,28

PLN

polsk zloty

4,6898

RON

rumänsk leu

4,9043

TRY

turkisk lira

19,1923

AUD

australisk dollar

1,5427

CAD

kanadensisk dollar

1,3706

HKD

Hongkongdollar

8,0852

NZD

nyzeeländsk dollar

1,6957

SGD

singaporiansk dollar

1,4177

KRW

sydkoreansk won

1 369,32

ZAR

sydafrikansk rand

17,8393

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,2906

HRK

kroatisk kuna

7,5465

IDR

indonesisk rupiah

16 052,12

MYR

malaysisk ringgit

4,7429

PHP

filippinsk peso

59,040

RUB

rysk rubel

THB

thailändsk baht

36,978

BRL

brasiliansk real

5,4605

MXN

mexikansk peso

20,0985

INR

indisk rupie

83,7779

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

Rådet

| 15.11.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 433/37 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 433/37

---

Meddelande till de personer och den enhet som är föremål för de restriktiva åtgärder som föreskrivs i rådets beslut (Gusp) 2018/1544, ändrat genom rådets beslut (Gusp) 2022/2232, och i rådets förordning (EU) 2018/1542, genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2022/2228 om restriktiva åtgärder mot spridning och användning av kemiska vapen

(2022/C 433/07)

Följande information lämnas för kännedom till de personer och den enhet som anges i bilagan till rådets beslut (Gusp) 2018/1544 (1), ändrat genom rådets beslut (Gusp) 2022/2232 (2), och i bilaga I till rådets förordning (EU) 2018/1542 (3), genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2022/2228 (4) om restriktiva åtgärder mot spridning och användning av kemiska vapen.

Europeiska unionens råd har beslutat att de personer och den enhet som anges i de ovannämnda bilagorna ska föras upp på förteckningen över personer och enheter som är föremål för restriktiva åtgärder enligt beslut (Gusp) 2018/1544 och förordning (EU) 2018/1542 om restriktiva åtgärder mot spridning och användning av kemiska vapen. Skälen till att de berörda personerna och den berörda enheten ska föras upp på förteckningen framgår av de relevanta posterna i bilagorna i fråga.

De berörda personerna och den berörda enheten uppmärksammas på möjligheten att vända sig till de behöriga myndigheter i medlemsstaten/medlemsstaterna i fråga som anges på webbplatserna i bilaga II till förordning (EU) 2018/1542 med en ansökan om tillstånd att få använda frysta penningmedel för grundläggande behov eller särskilda betalningar (jfr artikel 3 i förordningen).

De berörda personerna och den berörda enheten kan inkomma med en begäran till rådet före den 19 juni 2023, åtföljd av styrkande handlingar, om omprövning av beslutet att föra upp dem på ovannämnda förteckningar. Begäran ska sändas till följande adress:

| Europeiska unionens råd |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi 175/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Europeiska unionens råd

Generalsekretariatet

RELEX.1

Rue de la Loi 175/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

Alla synpunkter som tas emot kommer att beaktas vid rådets återkommande översyn i enlighet med artikel 8 i beslut (Gusp) 2018/1544 och artikel 12.4 i förordning (EU) 2018/1542.

De berörda personerna och den berörda enheten uppmärksammas också på möjligheten att väcka talan mot rådets beslut vid Europeiska unionens tribunal i enlighet med villkoren i artiklarna 275 andra stycket och 263 fjärde och sjätte styckena i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

---

(1)  EUT L 259, 16.10.2018, s. 25.

(2)  EUT L 293, 14.11.2022, s. 32.

(3)  EUT L 259, 16.10.2018, s. 12.

(4)  EUT L 293, 14.11.2022, s. 1.

---

| 15.11.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 433/38 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 433/38

---

Meddelande till registrerade som omfattas av restriktiva åtgärder enligt rådets beslut (Gusp) 2018/1544 och rådets förordning (EU) 2018/1542 om restriktiva åtgärder mot spridning och användning av kemiska vapen

(2022/C 433/08)

De registrerade ombeds att uppmärksamma följande information i enlighet med artikel 16 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 (1).

De rättsliga grunderna för denna behandling är rådets beslut (Gusp) 2018/1544 (2), ändrat genom rådets beslut (Gusp) 2022/2232 (3) och rådets förordning (EU) 2018/1542 (4), genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2022/2228 (5).

Personuppgiftsansvarig för denna behandling är avdelning RELEX.1 inom generaldirektoratet för yttre förbindelser (RELEX) vid rådets generalsekretariat, som kan kontaktas på följande adress:

| Europeiska unionens råd |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi 175/Wetstraat 175 |
| 1048 Bryssel |
| BELGIEN |

Europeiska unionens råd

Generalsekretariatet

RELEX.1

Rue de la Loi 175/Wetstraat 175

1048 Bryssel

BELGIEN

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

Generalsekretariatets dataskyddsombud kan kontaktas på följande e-postadress:

Dataskyddsombudet

data.protection@consilium.europa.eu

Syftet med behandlingen är att upprätta och uppdatera en förteckning över personer som är föremål för restriktiva åtgärder enligt rådets beslut (Gusp) 2018/1544, ändrat genom rådets beslut (Gusp) 2022/2232 och rådets förordning (EU) 2018/1542, genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2022/2228.

De registrerade är de fysiska personer som uppfyller kriterierna för uppförande på förteckningen enligt beslut (Gusp) 2018/1544 och förordning (EU) 2018/1542.

De personuppgifter som samlats in omfattar uppgifter som är nödvändiga för en korrekt identifiering av den berörda personen, redogörelsen för skälen och andra uppgifter i samband med detta.

De personuppgifter som samlats in får om så krävs lämnas ut till Europeiska utrikestjänsten och kommissionen.

Utan att det påverkar de begränsningar som föreskrivs i artikel 25 i förordning (EU) 2018/1725 kommer utövandet av sådana av de registrerades rättigheter som åtkomsträtt samt rätt till rättelse eller att göra invändningar att besvaras i enlighet med förordning (EU) 2018/1725.

Personuppgifterna kommer att bevaras i fem år från och med den dag då den registrerade har avförts från förteckningen över personer som är föremål för restriktiva åtgärder eller åtgärdens giltighetstid har löpt ut, eller under den tid då domstolsförfarande pågår i den händelse ett sådant har inletts.

Utan att det påverkar något rättsmedel, administrativt prövningsförfarande eller prövningsförfarande utanför domstol får registrerade lämna in ett klagomål till Europeiska datatillsynsmannen i enlighet med förordning (EU) 2018/1725 (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  EUT L 295, 21.11.2018, s. 39.

(2)  EUT L 259, 16.10.2018, s. 25.

(3)  EUT L 293, 14.11.2022, s. 32.

(4)  EUT L 259, 16.10.2018, s. 12.

(5)  EUT L 293, 14.11.2022, s. 1.

---

| 15.11.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 433/40 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 433/40

---

Meddelande till de personer, enheter och organ som är föremål för de restriktiva åtgärder som föreskrivs i rådets beslut 2014/145/Gusp, ändrat genom rådets beslut (Gusp) 2022/2233, och i rådets förordning (EU) nr 269/2014, genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2022/2229, om restriktiva åtgärder med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende

(2022/C 433/09)

Följande information lämnas för kännedom till de personer, enheter och organ som anges i bilagan till rådets beslut 2014/145/Gusp (1), ändrat genom rådets beslut (Gusp) 2022/2233 (2), och i bilaga I till rådets förordning (EU) nr 269/2014 (3), genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2022/2229 (4), om restriktiva åtgärder med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende.

Europeiska unionens råd har beslutat att dessa personer, enheter och organ ska föras upp på förteckningen över personer, enheter och organ som är föremål för restriktiva åtgärder enligt rådets beslut 2014/145/Gusp och rådets förordning (EU) nr 269/2014 om restriktiva åtgärder med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende. Skälen till att dessa personer, enheter och organ ska föras upp på förteckningen framgår av de relevanta posterna i bilagorna i fråga.

De berörda personerna, enheterna och organen uppmärksammas på möjligheten att vända sig till de behöriga myndigheter i medlemsstaten/medlemsstaterna i fråga som anges på webbplatserna i bilaga II till rådets förordning (EU) nr 269/2014 med en ansökan om tillstånd att få använda frysta tillgångar för grundläggande behov eller särskilda betalningar (jfr artikel 4 i förordningen).

De berörda personerna, enheterna och organen kan inkomma med en begäran till rådet före den 30 december 2022, åtföljd av styrkande handlingar, om omprövning av beslutet att föra upp dem på ovannämnda förteckning. Begäran ska sändas till följande adress:

| Europeiska unionens råd |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi 175/Wetstraat 175 |
| 1048 Bryssel |
| BELGIEN |
| E-post: sanctions@consilium.europa.eu |

Europeiska unionens råd

Generalsekretariatet

RELEX.1

Rue de la Loi 175/Wetstraat 175

1048 Bryssel

BELGIEN

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

De personer, enheter och organ som berörs uppmärksammas också på möjligheten att väcka talan mot rådets beslut vid Europeiska unionens tribunal i enlighet med villkoren i artiklarna 275 andra stycket och 263 fjärde och sjätte styckena i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

---

(1)  EUT L 78, 17.3.2014, s. 16.

(2)  EUT L 293, 14.11.2022, s. 40.

(3)  EUT L 78, 17.3.2014, s. 6.

(4)  EUT L 293, 14.11.2022, s. 9.

---

| 15.11.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 433/41 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 433/41

---

Meddelande till de fysiska eller juridiska personer, enheter eller organ som är föremål för de restriktiva åtgärder som föreskrivs i rådets beslut 2014/145/Gusp, ändrat genom rådets beslut (Gusp) 2022/2233, och i rådets förordning (EU) nr 269/2014, genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2022/2229, om restriktiva åtgärder med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende

(2022/C 433/10)

Följande information lämnas för kännedom till de fysiska eller juridiska personer, enheter eller organ som anges i bilagan till rådets beslut 2014/145/Gusp (1), ändrat genom rådets beslut (Gusp) 2022/2233 (2), och i bilaga I till rådets förordning (EU) nr 269/2014 (3), genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2022/2229 (4), om restriktiva åtgärder med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende.

Enligt artikel 9.2 i förordning (EU) nr 269/2014 ska de fysiska eller juridiska personerna, enheterna eller organen före den 1 september 2022 eller inom sex veckor från datumet för uppförandet på förteckningen i bilaga I, beroende på vilket som inträffar sist, lämna uppgifter om penningmedel eller ekonomiska resurser inom en medlemsstats jurisdiktion som tillhör, ägs, innehas eller kontrolleras av dem till den behöriga myndigheten i den medlemsstat där dessa penningmedel eller ekonomiska resurser finns. De måste samarbeta med den nationella behöriga myndigheten vid alla kontroller av dessa uppgifter. Underlåtenhet att följa dessa krav kommer att betraktas som ett kringgående av åtgärderna om frysning av penningmedel eller ekonomiska resurser.

Rapporterade uppgifter ska skickas till den behöriga myndigheten i relevant medlemsstat via myndighetens webbplats (se bilaga II till förordning (EU) nr 269/2014) (5).

Rapporteringsskyldigheten enligt artikel 9.2 i förordning (EU) nr 269/2014 är inte tillämplig förrän den 1 januari 2023 med avseende på medel eller ekonomiska resurser i en medlemsstat som infört en liknande rapporteringsskyldighet enligt den nationella lagstiftningen före den 21 juli 2022.

---

(1)  EUT L 78, 17.3.2014, s. 16.

(2)  EUT L 293, 14.11.2022, s. 40.

(3)  EUT L 78, 17.3.2014, s. 6.

(4)  EUT L 293, 14.11.2022, s. 9.

(5)  Den senaste konsoliderade versionen finns på https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/?uri=CELEX%3A02014R0269-20220916&qid=1666170179071

---

| 15.11.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 433/42 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 433/42

---

Meddelande till registrerade som är föremål för restriktiva åtgärder enligt rådets beslut 2014/145/Gusp och rådets förordning (EU) nr 269/2014 om restriktiva åtgärder med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende

(2022/C 433/11)

De registrerade ombedes uppmärksamma följande information i enlighet med artikel 16 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 (1).

De rättsliga grunderna för denna behandling är rådets beslut 2014/145/Gusp (2), ändrat genom rådets beslut (Gusp) 2022/2233 (3), och rådets förordning (EU) nr 269/2014 (4), genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2022/2229 (5).

Personuppgiftsansvarig för denna behandling är avdelning RELEX.1 inom generaldirektoratet för yttre förbindelser (RELEX) vid rådets generalsekretariat, som kan kontaktas på följande adress:

| Europeiska unionens råd |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi 175/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Europeiska unionens råd

Generalsekretariatet

RELEX.1

Rue de la Loi 175/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

Generalsekretariatets dataskyddsombud kan kontaktas på:

Dataskyddsombudet

data.protection@consilium.europa.eu

Syftet med behandlingen är att upprätta och uppdatera en förteckning över personer som är föremål för restriktiva åtgärder enligt beslut 2014/145/Gusp, ändrat genom beslut (Gusp) 2022/2233, och förordning (EU) nr 269/2014, genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2022/2229.

De registrerade är de fysiska personer som uppfyller kriterierna för uppförande på förteckningen i beslut 2014/145/Gusp och förordning (EU) nr 269/2014.

De personuppgifter som samlats in omfattar uppgifter som är nödvändiga för en korrekt identifiering av den berörda personen, redogörelsen för skälen och andra uppgifter i samband med detta.

De personuppgifter som samlats in får om så krävs lämnas ut till Europeiska utrikestjänsten och kommissionen.

Utan att det påverkar de begränsningar som föreskrivs i artikel 25 i förordning (EU) 2018/1725 kommer utövandet av sådana av de registrerades rättigheter såsom rätt till tillgång samt rätt till rättelse eller att göra invändningar att besvaras i enlighet med förordning (EU) 2018/1725.

Personuppgifterna kommer att bevaras i fem år från och med den dag då den registrerade har avförts från förteckningen över personer som omfattas av restriktiva åtgärder eller åtgärdens giltighetstid har löpt ut, eller under den tid då domstolsförfarande pågår i den händelse ett sådant har inletts.

Utan att det påverkar något rättsmedel, administrativt prövningsförfarande eller prövningsförfarande utanför domstol får registrerade lämna in ett klagomål till Europeiska datatillsynsmannen i enlighet med förordning (EU) 2018/1725 (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  EUT L 295, 21.11.2018, s. 39.

(2)  EUT L 78, 17.3.2014, s. 16.

(3)  EUT L 293, 14.11.2022, s. 40.

(4)  EUT L 78, 17.3.2014, s. 6.

(5)  EUT L 293, 14.11.2022, s. 9.

---

| 15.11.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 433/44 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 433/44

---

Meddelande till den person som omfattas av de åtgärder som föreskrivs i rådets beslut 2011/235/Gusp, genomfört genom genomförandebeslut (Gusp) 2022/2234, och i rådets förordning (EU) nr 359/2011, genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2022/2230, om restriktiva åtgärder mot vissa personer och enheter med hänsyn till situationen i Iran

(2022/C 433/12)

Följande information lämnas för kännedom till den person som anges i bilagan till rådets beslut 2011/235/Gusp (1), genomfört genom rådets genomförandebeslut (Gusp) 2022/2234 (2), och i bilaga I till rådets förordning (EU) nr 359/2011 (3), genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2022/2230 (4) om restriktiva åtgärder mot vissa personer och enheter med hänsyn till situationen i Iran.

Europeiska unionens råd har beslutat att denna person bör ingå i förteckningen över personer och enheter som omfattas av restriktiva åtgärder enligt beslut 2011/235/Gusp och förordning (EU) nr 359/2011.

Den berörda personen uppmärksammas på möjligheten att vända sig till de behöriga myndigheter i medlemsstaten/medlemsstaterna i fråga som anges på de webbplatser som förtecknas i bilaga II till förordning (EU) nr 359/2011 med en ansökan om tillstånd att få använda frysta tillgångar för grundläggande behov eller särskilda betalningar (jfr artikel 4 i förordningen).

Den berörda personen kan före den 31 december 2022 inkomma med en ansökan till rådet, åtföljd av styrkande handlingar, om att beslutet om att föra upp dem på den ovannämnda förteckningen ska omprövas. Ansökan ska skickas till följande adress:

| Europeiska unionens råd |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi 175/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Europeiska unionens råd

Generalsekretariatet

RELEX.1

Rue de la Loi 175/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

De berörda personerna uppmärksammas också på möjligheten att väcka talan mot rådets beslut vid Europeiska unionens tribunal i enlighet med villkoren i artiklarna 275 andra stycket och 263 fjärde och sjätte stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

---

(1)  ABl. L 100 vom 14.4.2011, S. 51.

(2)  ABl. L I 294 vom 14.11.2022, S.43.

(3)  ABl. L 100 vom 14.4.2011, S. 1.

(4)  ABl. L I 294 vom 14.11.2022, S.13.

---

| 15.11.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 433/45 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 433/45

---

Meddelande till de registrerade som omfattas av de restriktiva åtgärder som föreskrivs i rådets beslut 2011/235/Gusp och rådets förordning (EU) nr 359/2011 om restriktiva åtgärder mot vissa personer och enheter med hänsyn till situationen i Iran

(2022/C 433/13)

De registrerade ombeds uppmärksamma följande information i enlighet med artikel 16 i Europaparlamentets och rådets i förordning (EU) 2018/1725 (1).

Den rättsliga grunden för denna behandling är rådets beslut 2011/235/Gusp (2), genomfört genom rådets beslut (Gusp) 2022/2234 (3), och rådets förordning (EU) nr 359/2011 (4), genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2022/2230 (5).

Den registeransvarige för denna behandling är avdelning RELEX.1 inom generaldirektoratet för yttre förbindelser – RELEX vid rådets generalsekretariat, som kan kontaktas på följande adress:

| Europeiska unionens råd |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi 175/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Europeiska unionens råd

Generalsekretariatet

RELEX.1

Rue de la Loi 175/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

Generalsekretariatets dataskyddsombud kan kontaktas på följande e-postadress:

Dataskyddsombudet

data.protection@consilium.europa.eu

Syftet med behandlingen är att upprätta och uppdatera en förteckning över personer som är föremål för restriktiva åtgärder enligt beslut 2011/235/Gusp, genomfört genom genomförandebeslut (Gusp) 2022/2234, och förordning (EU) nr 359/2011, genomförd genom genomförandeförordning (EU) 2022/2230.

De registrerade är de fysiska personer som uppfyller kriterierna för uppförande på förteckningen enligt beslut 2011/235/Gusp och förordning (EU) nr 359/2011.

De personuppgifter som samlats in omfattar uppgifter som är nödvändiga för en korrekt identifiering av den berörda personen, motiveringen och andra uppgifter i samband med detta.

De personuppgifter som samlats in får om så krävs lämnas ut till Europeiska utrikestjänsten och kommissionen.

Utan att det påverkar de begränsningar som föreskrivs i artikel 25 i förordning (EU) 2018/1725 kommer begäranden om utövandet av de registrerades rättigheter såsom rätten till tillgång och rätten till rättelse eller invändning att besvaras i enlighet med förordning (EU) 2018/1725.

Personuppgifterna kommer att bevaras i fem år från och med den dag då den registrerade har avförts från förteckningen över personer som är föremål för restriktiva åtgärder eller åtgärdens giltighetstid har löpt ut, eller under den tid då domstolsförfarande pågår i den händelse ett sådant har inletts.

Utan att det påverkar något rättsmedel, administrativt prövningsförfarande eller prövningsförfarande utanför domstol får registrerade lämna in ett klagomål till Europeiska datatillsynsmannen i enlighet med förordning (EU) 2018/1725 (edps@edps.europa.eu)

---

(1)  EUT L 295, 21.11.2018, s. 39.

(2)  EUT L 100, 14.4.2011, s. 51.

(3)  EUT LI 293, 14.11.2022, s. 43

(4)  EUT L 100, 14.4.2011, s. 1.

(5)  EUT LI 293, 14.11.2022, s. 13

---

| 15.11.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 433/47 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 433/47

---

Meddelande till de personer, enheter och organ som omfattas av de åtgärder som föreskrivs i rådets beslut 2011/235/Gusp, genomfört genom rådets genomförandebeslut (Gusp) 2022/2235, och i rådets förordning (EU) nr 359/2011, genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2022/2231, om restriktiva åtgärder mot vissa personer, enheter och organ med hänsyn till situationen i Iran

(2022/C 433/14)

Följande information lämnas för kännedom till de personer och enheter som anges i bilagan till rådets beslut 2011/235/Gusp (1), genomfört genom rådets genomförandebeslut (Gusp) 2022/2235 (2), och i bilaga I till rådets förordning (EU) nr 359/2011 (3), genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2022/2231 (4) om restriktiva åtgärder mot vissa personer, enheter och organ med hänsyn till situationen i Iran.

Europeiska unionens råd har beslutat att dessa personer och enheter bör ingå i förteckningen över personer och enheter som omfattas av restriktiva åtgärder enligt beslut 2011/235/Gusp och förordning (EU) nr 359/2011.

De berörda personerna och enheterna uppmärksammas på möjligheten att vända sig till de behöriga myndigheter i medlemsstaten/medlemsstaterna i fråga som anges på de webbplatser som förtecknas i bilaga II till förordning (EU) nr 359/2011 med en ansökan om tillstånd att få använda frysta tillgångar för grundläggande behov eller särskilda betalningar (jfr artikel 4 i förordningen).

De berörda personerna och enheterna kan före den 31 december 2022 inkomma med en ansökan till rådet, åtföljd av styrkande handlingar, om att beslutet om att föra upp dem på den ovannämnda förteckningen ska omprövas. Ansökan ska skickas till följande adress:

| Europeiska unionens råd |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi 175/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Europeiska unionens råd

Generalsekretariatet

RELEX.1

Rue de la Loi 175/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

De berörda personerna och enheterna uppmärksammas också på möjligheten att väcka talan mot rådets beslut vid Europeiska unionens tribunal i enlighet med villkoren i artiklarna 275 andra stycket och 263 fjärde och sjätte stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

---

(1)  EUT L 100, 14.4.2011, s. 51.

(2)  EUT L 293, 14.11.2022, s. 46.

(3)  EUT L 100, 14.4.2011, s. 1.

(4)  EUT L 293, 14.11.2022, s. 16.

---

| 15.11.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 433/48 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 433/48

---

Meddelande till de registrerade som omfattas av de restriktiva åtgärder som föreskrivs i rådets beslut 2011/235/Gusp och rådets förordning (EU) nr 359/2011 om restriktiva åtgärder mot vissa personer, enheter och organ med hänsyn till situationen i Iran

(2022/C 433/15)

De registrerade ombeds uppmärksamma följande information i enlighet med artikel 16 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 (1).

Den rättsliga grunden för denna behandling är beslut 2011/235/Gusp (2), genomfört genom rådets beslut (Gusp) 2022/2235 (3), och förordning (EU) nr 359/2011 (4), genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2022/2231 (5).

Den registeransvarige för denna behandling är avdelning RELEX.1 inom generaldirektoratet för yttre förbindelser – RELEX vid rådets generalsekretariat, som kan kontaktas på följande adress:

Europeiska unionens råd

| Generalsekretariatet |
| --- |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi 175/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-post: sanctions@consilium.europa.eu |

Generalsekretariatet

RELEX.1

Rue de la Loi 175/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

Generalsekretariatets dataskyddsombud kan kontaktas på följande e-postadress:

Dataskyddsombudet

data.protection@consilium.europa.eu

Syftet med behandlingen är att upprätta och uppdatera en förteckning över personer som är föremål för restriktiva åtgärder enligt beslut 2011/235/Gusp, genomfört genom rådets genomförandebeslut (Gusp) 2022/2235, och förordning (EU) nr 359/2011, genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2022/2231.

De registrerade är de fysiska personer som uppfyller kriterierna för uppförande på förteckningen enligt beslut 2011/235/Gusp och förordning (EU) nr 359/2011.

De personuppgifter som samlats in omfattar uppgifter som är nödvändiga för en korrekt identifiering av den berörda personen, motiveringen och andra uppgifter i samband med detta.

De personuppgifter som samlats in får om så krävs lämnas ut till Europeiska utrikestjänsten och kommissionen.

Utan att det påverkar de begränsningar som föreskrivs i artikel 25 i förordning (EU) 2018/1725 kommer begäranden om utövandet av de registrerades rättigheter såsom rätten till tillgång och rätten till rättelse eller invändning att besvaras i enlighet med förordning (EU) 2018/1725.

Personuppgifterna kommer att bevaras i fem år från och med den dag då den registrerade har avförts från förteckningen över personer som är föremål för restriktiva åtgärder eller åtgärdens giltighetstid har löpt ut, eller under den tid då domstolsförfarande pågår i den händelse ett sådant har inletts.

Utan att det påverkar något rättsmedel, administrativt prövningsförfarande eller prövningsförfarande utanför domstol får registrerade lämna in ett klagomål till Europeiska datatillsynsmannen i enlighet med förordning (EU) 2018/1725 (edps@edps.europa.eu)

---

(1)  EUT L 295, 21.11.2018, s. 39.

(2)  EUT L 100, 14.4.2011, s. 51.

(3)  EUT L 293, 14.11.2022, s. 46.

(4)  EUT L 100, 14.4.2011, s. 1.

(5)  EUT L 293, 14.11.2022, s. 16.

---

| 15.11.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 433/50 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 433/50

---

Följande information lämnas för kännedom till – ABDOLLAHI, Hamed (ABDULLAHI Hamed), AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed (AL-NASSER, Abdelkarim Huseyn Mohamed), AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed (AL YACUB, Ibrahim Salih Mohamed), ARBABSIAR, Manssor (ARBABSIAR, Mansur), ASSADI, Assadollah (ASADI Assadollah), BOUYERI, Mohammed, EL HAJJ Hassan Hassan, AL-DIN, Izz Hasan, MELIAD Farah, MOHAMMED, Khalid Sheikh (MOHAMMED, Khalid Shaykh), SHAHLAI, Abdul Reza, SHAKURI Ali Gholam, Al-Aqsa Martyrs’ Brigade (Al-Aqsa-martyrernas brigad), (Communist Party of the Philippines (”Filippinernas kommunistparti”), inbegripet ”New People’s Army” (NPA) (”Nya folkarmén”), ”Hizballah Military Wing” (”Hizbollahs väpnade gren”), ”Ejército de Liberación Nacional” (”Nationella befrielsearmén”) (”National Liberation Army”), ”Popular Front for the Liberation of Palestine” (”Folkfronten för Palestinas befrielse”) (”PFLP”), ”Popular Front for the Liberation of Palestine – General Command” (”Folkfronten för Palestinas befrielse – Generalkommandot”), ”Sendero Luminoso” – ”SL” (”Den lysande stigen”) och Teyrbazen Azadiya Kurdistan – TAK (”Kurdistans frihetsfalkar”), personer och grupper på den förteckning över personer, grupper och enheter som omfattas av artiklarna 2, 3 och 4 i rådets gemensamma ståndpunkt 2001/931/Gusp av om tillämpning av särskilda åtgärder i syfte att bekämpa terrorism och rådets förordning (EG) nr 2580/2001 om särskilda restriktiva åtgärder mot vissa personer och enheter i syfte att bekämpa terrorism

(2022/C 433/16)

Följande information lämnas för kännedom till ovannämnda personer och grupper som förtecknas i rådets beslut (Gusp) 2022/1241 (1) och rådets genomförandeförordning (EU) 2022/1230 (2).

I rådets förordning (EG) nr 2580/2001 (3) föreskrivs att alla penningmedel, andra finansiella tillgångar och ekonomiska resurser som tillhör de berörda personerna och grupperna ska frysas samt att inga penningmedel, andra finansiella tillgångar eller ekonomiska resurser får ställas till förfogande för dem, vare sig direkt eller indirekt.

Rådet har fått ny information av betydelse för uppförandet av de ovannämnda personerna och grupperna på förteckningen. Efter att ha övervägt denna nya information avser rådet att ändra redogörelserna för skälen i enlighet med denna.

De berörda personerna och grupperna får ansöka om att erhålla de föreslagna redogörelserna för skälen till att de kvarstår i den ovannämnda förteckningen. Ansökningarna ska sändas till följande adress:

| Europeiska unionens råd (Att.: COMET designations) |
| --- |
| Rue de la Loi 175/Wetstraat 175 |
| 1048 Bryssel |
| BELGIEN |
| E-post: sanctions@consilium.europa.eu |

Europeiska unionens råd (Att.: COMET designations)

Rue de la Loi 175/Wetstraat 175

1048 Bryssel

BELGIEN

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

En sådan ansökan ska lämnas in senast den 22 november 2022.

De berörda personerna och grupperna får när som helst till den adress som angetts ovan till rådet inkomma med en ansökan, tillsammans med styrkande handlingar, om att beslutet att föra upp dem och behålla dem på den ovannämnda förteckningen bör ses över. Sådana ansökningar kommer att behandlas när de har mottagits. Härvid uppmärksammas de berörda personerna och grupperna på regelbundna översyn av förteckningen i enlighet med artikel 1.6 i gemensam ståndpunkt 2001/931/Gusp (4).

De berörda personerna och grupperna uppmärksammas på möjligheten att vända sig till de behöriga myndigheter i medlemsstaten/medlemsstaterna i fråga som anges på förteckningen i bilagan till förordningen med en ansökan om tillstånd att få använda frysta penningmedel för grundläggande behov eller särskilda betalningar enligt artikel 5.2 i förordningen.

---

(1)  EUT L 190, 19.7.2022, s. 133.

(2)  EUT L 190, 19.7.2022, s. 1.

(3)  EUT L 344, 28.12.2001, s. 70.

(4)  EUT L 344, 28.12.2001, s. 93.

---

| 15.11.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 433/51 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 433/51

---

Meddelande till de personer som är föremål för restriktiva åtgärder enligt rådets beslut 2011/72/Gusp och rådets förordning (EU) nr 101/2011 om restriktiva åtgärder mot vissa personer, enheter och organ mot bakgrund av situationen i Tunisien

(2022/C 433/17)

Följande information lämnas för kännedom till de personer som förtecknas i bilagan till rådets beslut 2011/72/Gusp (1) och i bilaga I till rådets förordning (EU) nr 101/2011 (2) om restriktiva åtgärder mot vissa personer, enheter och organ mot bakgrund av situationen i Tunisien.

Rådet har mottagit information från de tunisiska myndigheterna som kommer att övervägas inom ramen för den årliga översynen av de restriktiva åtgärderna mot alla de personer som förtecknas i bilagan till beslut 2011/72/Gusp och i bilaga I till förordning (EU) nr 101/2011.De berörda personerna informeras härmed om att de före den 22 november 2022 till rådet kan inkomma med en begäran om att ta del av den information som berör dem till följande adress:

| Europeiska unionens råd |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi 175/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Europeiska unionens råd

Generalsekretariatet

RELEX.1

Rue de la Loi 175/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

Alla synpunkter som tas emot kommer att beaktas vid rådets regelbundna översyn i enlighet med artikel 5 i beslut 2011/72/Gusp och artikel 12.4 i förordning (EU) nr 101/2011.

---

(1)  EUT L 28, 2.2.2011, s. 62.

(2)  EUT L 31, 5.2.2011, s. 1.

---

Revisionsrätten

| 15.11.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 433/52 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 433/52

---

Årsrapport om EU:s gemensamma företag för budgetåret 2021

(2022/C 433/18)

Europeiska revisionsrätten kommer att offentliggöra sin årsrapport om EU:s gemensamma företag för budgetåret 2021, med de gemensamma företagens svar, den 15 november 2022.

Rapporten kan läsas eller laddas ner från kl. 17.00 den 15 november 2022 på Europeiska revisionsrättens webbplats:

| | https://www.eca.europa.eu/sv/Pages/DocItem.aspx?did=62403 |
| --- | --- |

https://www.eca.europa.eu/sv/Pages/DocItem.aspx?did=62403

---

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

| 15.11.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 433/53 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 433/53

---

Meddelande från Republiken Tjeckiens miljöministerium i enlighet med artikel 3.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG om villkoren för beviljande och utnyttjande av tillstånd för prospektering efter samt undersökning och utvinning av kolväten

(2022/C 433/19)

I enlighet med artikel 3.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG om villkoren för beviljande och utnyttjande av tillstånd för prospektering efter samt undersökning och utvinning av kolväten meddelar miljöministeriet härmed att det har mottagit en ansökan om förhandsgodkännande av ett förslag om att inrätta utvinningsplatsen Karviná-Doly IV för utnyttjande av den naturgasfyndighet som är kopplad till kolflötsen Důl Darkov, anläggning nr 3 (fyndighetens registreringsnummer 070423). Ansökan avser ett polygonalt område på cirka 4,49875 km2. Området ligger inom de områden som är inskrivna i fastighetsregistret i Karviná-Doly, Stonava och Darkov i regionen Mähren-Schlesien i nordöstra Tjeckien.

Med hänvisning till det direktiv som nämns i titeln och till avsnitt 24 i lag nr 44/1988 om skydd och utvinning av mineraltillgångar (gruvdriftslagen), i dess ändrade lydelse, uppmanar Tjeckiens miljöministerium juridiska eller fysiska personer som har tillstånd att bedriva gruvverksamhet (upphandlande enheter) att i konkurrens med andra lämna in en ansökan om förhandsgodkännande för att inrätta en utvinningsplats i det område som anges ovan.

Den myndighet som är behörig att fatta beslut är miljöministeriet. De kriterier, villkor och krav som fastställs i artikel 5.1 och 5.2 och artikel 6.2 i direktivet återges fullt ut i tjeckisk lagstiftning (lag nr 44/1988 om skydd och utvinning av mineraltillgångar (gruvdriftslagen), i dess ändrade lydelse.

Ansökningar kan lämnas in inom 90 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning och ska skickas till miljöministeriet:

| RNDr. Martin Holý |
| --- |
| ředitel odboru geologie |
| Ministerstvo životního prostředí |
| Vršovická 65 |
| 100 10 Prag 10 |
| TJECKIEN |

RNDr. Martin Holý

ředitel odboru geologie

Ministerstvo životního prostředí

Vršovická 65

100 10 Prag 10

TJECKIEN

Ansökningar som inkommer efter denna tidsfrist kommer inte att beaktas. Beslut om de inkomna ansökningarna kommer att fattas senast tolv månader efter det att tidsfristen har löpt ut. Ytterligare information kan fås efter begäran till ministeriets geologiavdelning via e-postadressen martin.holy@mzp.cz.

---

BILAGA

Image 1

---

V Yttranden

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

Europeiska kommissionen

| 15.11.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 433/55 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 433/55

---

MEDDELANDE I ENLIGHET MED ARTIKEL 29.2 I TJÄNSTEFÖRESKRIFTERNA

Utlysning av tre lediga tjänster: direktörer för ”Resurser” (lönegrad AD 14) vid generaldirektoraten för

internationella partnerskap (INTPA)

hälsa och livsmedelssäkerhet (SANTE)

handel (TRADE)

COM/2022/10419

(2022/C 433/20)

Europeiska kommissionen har utlyst tre lediga tjänster (referens COM/2022/10419) som direktör för ”Resurser” (lönegrad AD 14) inom generaldirektoraten för internationella partnerskap (INTPA), hälsa och livsmedelssäkerhet (SANTE) och handel (TRADE).

Du kan läsa meddelandet om de lediga tjänsterna på 24 språk och lämna in din ansökan på följande sida på kommissionens webbplats: https://europa.eu/!RNhCDw

---

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 15.11.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 433/56 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 433/56

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.10943 – ENEL / CVC CAPITAL PARTNERS / GRIDSPERTISE)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2022/C 433/21)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | Enel S.p.A. (Enel, Italien). |
| --- | --- |

—

Enel S.p.A. (Enel, Italien).

| — | CVC Capital Partners SICAV-FIS S.A. (CVC Capital Partners, Luxemburg). |
| --- | --- |

—

CVC Capital Partners SICAV-FIS S.A. (CVC Capital Partners, Luxemburg).

| — | Gridspertise S.r.l. (Gridspertise, Italien), för närvarande kontrollerat av Enel. |
| --- | --- |

—

Gridspertise S.r.l. (Gridspertise, Italien), för närvarande kontrollerat av Enel.

Enel och CVC Capital Partners kommer att förvärva gemensam kontroll, på det sätt som avses i artikel 3.1 b och 3.4 i koncentrationsförordningen, över Gridspertise.

Koncentrationen genomförs genom förvärv av aktier.

2.

| — | Enel: integrerad global aktör verksam inom elproduktion samt gasdistribution och gasleverans. |
| --- | --- |

—

Enel: integrerad global aktör verksam inom elproduktion samt gasdistribution och gasleverans.

| — | CVC Capital Partners: tillhandahåller rådgivning och förvaltning av investeringsfonder med intressen i ett antal företag verksamma inom olika branscher över hela världen. |
| --- | --- |

—

CVC Capital Partners: tillhandahåller rådgivning och förvaltning av investeringsfonder med intressen i ett antal företag verksamma inom olika branscher över hela världen.

| — | Gridspertise: tillhandahåller utrustning för smarta nät till operatörer av distributionssystem och nätanvändare. |
| --- | --- |

—

Gridspertise: tillhandahåller utrustning för smarta nät till operatörer av distributionssystem och nätanvändare.

3.

Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.10943 – ENEL / CVC CAPITAL PARTNERS / GRIDSPERTISE

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per post. Använd följande kontaktuppgifter:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Post:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

koncentrationsförordningen

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 15.11.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 433/58 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 433/58

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.10927 – ACTION LOGEMENT / AG2R LA MONDIALE / BNP PARIBAS / JV)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2022/C 433/22)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | In’li (Frankrike), kontrollerat av Action Logement Group (Frankrike). |
| --- | --- |

—

In’li (Frankrike), kontrollerat av Action Logement Group (Frankrike).

| — | AGLM Immo (Frankrike), kontrollerat av AG2R La Mondiale (Frankrike). |
| --- | --- |

—

AGLM Immo (Frankrike), kontrollerat av AG2R La Mondiale (Frankrike).

| — | Pierre Impact (Frankrike), kontrollerat av BNP Paribas (Frankrike). |
| --- | --- |

—

Pierre Impact (Frankrike), kontrollerat av BNP Paribas (Frankrike).

| — | JV (målföretaget, Frankrike). |
| --- | --- |

—

JV (målföretaget, Frankrike).

In’li, AGLM Immo och Pierre Impact kommer att förvärva gemensam kontroll, på det sätt som avses i artikel 3.1 b och artikel 3.4 i koncentrationsförordningen, över hela målföretaget, ett självständigt fungerande gemensamt företag.

Koncentrationen genomförs genom förvärv av aktier i ett nyskapat företag som utgör ett gemensamt företag.

2.

| — | In’li: ett fastighetsbolag, ett dotterbolag i Action Logement-koncernen, verksamt i Frankrike inom sektorn för sociala bostäder och subventionerade bostäder. |
| --- | --- |

—

In’li: ett fastighetsbolag, ett dotterbolag i Action Logement-koncernen, verksamt i Frankrike inom sektorn för sociala bostäder och subventionerade bostäder.

| — | AGLM Immo: dotterbolag till AG2R La Mondiale-koncernen, som bildats för att underlätta innehav av fastigheter för alla företag inom AG2R La Mondiale, en försäkringskoncern verksam i Frankrike och Luxemburg som är specialiserad på personförsäkringar (pensions-, sjuk- och livförsäkringar, sparande, socialskydd). |
| --- | --- |

—

AGLM Immo: dotterbolag till AG2R La Mondiale-koncernen, som bildats för att underlätta innehav av fastigheter för alla företag inom AG2R La Mondiale, en försäkringskoncern verksam i Frankrike och Luxemburg som är specialiserad på personförsäkringar (pensions-, sjuk- och livförsäkringar, sparande, socialskydd).

| — | Pierre Impact: ett förvaltningsbolag som erbjuder olika slag av fastighetstjänster i Frankrike och ett flertal EES-medlemsstater. |
| --- | --- |

—

Pierre Impact: ett förvaltningsbolag som erbjuder olika slag av fastighetstjänster i Frankrike och ett flertal EES-medlemsstater.

| — | Målföretaget: ett självständigt fungerande gemensamt företag som kommer att bedriva fastighetsverksamhet i Frankrike inom bostadsfastighetssektorn. |
| --- | --- |

—

Målföretaget: ett självständigt fungerande gemensamt företag som kommer att bedriva fastighetsverksamhet i Frankrike inom bostadsfastighetssektorn.

3.

Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.10927 – ACTION LOGEMENT / AG2R LA MONDIALE / BNP PARIBAS / JV

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per post. Använd följande kontaktuppgifter:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Post:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

koncentrationsförordningen

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 15.11.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 433/60 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 433/60

---

Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2022/C 433/23)

I enlighet med artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1) ges rätt att göra invändningar inom tre månader från dagen för detta offentliggörande.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”Cebolla de la Mancha”

EU-nr: PGI-ES-02631 – 7.9.2020

SUB ( ) SGB (X)

1.   Namn på SGB

”Cebolla de la Mancha”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Spanien

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1.   
  Produkttyp

Klass 1.6 Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

3.2.   
  Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

Lökar (lökar av arten Allium cepa L.) av typen ”Recas” som säljs färska och hela.

Den skyddade geografiska beteckningen är endast tillämplig på lökar med en torrsubstanshalt på 5–10 %, en styckevikt på 165–1 000 gram, en diameter på 50–120 mm och en lägsta sockerhalt på 3,5 brixgrader (± 0,5 %).

Det är torrsubstanshalten i ”Cebolla de La Mancha” som ger dessa lökar den knapriga, köttiga texturen, medan den lägsta sockerhalten ger den milda, något skarpa smaken.

Lökarna är runda med en tillåten avvikelse på upp till 10 % mellan den tvärgående och den längsgående diametern.

Det måste finnas minst två skal som ger ”Cebolla de La Mancha” dess yttre färg, och de ska vara kopparfärgade eller mörkt bronsfärgade. Lökarna ska vara vita inuti.

3.3.   
  Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

—

3.4.   
  Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Lökarna måste vara odlade i det geografiska område som beskrivs i punkt 4.

3.5.   
  Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

Förpackningsanläggningar måste vara utrustade med system som gör det möjligt att förpacka lökar som omfattas av den skyddade geografiska beteckningen separat från andra lökar.

3.6.   
  Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Förutom det namn under vilket produkten säljs måste förpackningsetiketterna innehålla logotypen för varumärket ”Cebolla de La Mancha” med uppgiften ”Indicación Geográfica Protegida” [skyddad geografisk beteckning]. Denna logotyp måste göras tillgänglig för alla aktörer som efterfrågar den och som uppfyller kraven i produktspecifikationen. Etiketterna får även innehålla den märkning om överensstämmelse som enheten för produktcertifiering utfärdat.

Image 2

4.   Kortfattad beskrivning av det geografiska området

Produktionsområdet för den skyddade geografiska beteckningen motsvarar samtliga kommuner i följande distrikt: Almansa, Centro, Hellín, Mancha och Manchuela (provinsen Albacete), Campo de Calatrava, Campos de Montiel och Mancha (provinsen Ciudad Real), Mancha Alta, Mancha Baja och Manchuela (provinsen Cuenca) och La Mancha, La Sagra, Talavera (endast kommunen Talavera) och Torrijos (provinsen Toledo).

5.   Samband med det geografiska området

Ansökan om registrering av ”Cebolla de la Mancha” som en skyddad geografisk beteckning grundas på lökarnas egenskaper. Lökarna ska vara runda, av typen ”Recas”, med 5–10 % torrsubstanshalt, ha minst två yttre skal som är kopparfärgade eller mörkt bronsfärgade och vara vita inuti, med en lägsta sockerhalt på 3,5 brixgrader, en styckevikt på 165–1 000 gram och en diameter på 50–120 mm. Dessa egenskaper garanteras genom det geografiska område i vilket lökarna odlas och odlingsmetoderna.

5.1.   
  Specifika uppgifter om det geografiska området

a)   Topografi

La Mancha erhåller avrinningsvatten från de omgivande kullarna och bergskedjorna, och dessa topografiska förhållanden har medfört att det utvecklats bördiga, välbevattnade slätter längs flodbankarna. Tillsammans med underjordiska vattenkällor har detta gjort det möjligt att utveckla lökodlingen under ganska speciella jord- och klimatförhållanden, vilket ger lökarna karakteristiska organoleptiska egenskaper i form av en knaprig, köttig textur och en mild, något skarp smak.

b)   Klimat

Temperaturerna i Kastilien-La Mancha är mycket extrema på grund av läget i inlandet. Temperaturen varierar kraftigt (upp till 18–20 grader) mellan dag och natt.

Nederbörden är mycket låg, med ett genomsnitt på 392,83 mm/m2 per år i det avgränsade området för den skyddade geografiska beteckningen, och området har hög solexponering (i genomsnitt 2 777 soltimmar per år) och evapotranspiration på sommaren. Dessutom är den relativa fuktigheten låg (årligt genomsnitt 64 %) och det blåser nästan konstant, med en vindlängd på i genomsnitt 216 km/dag (upp till 344 km/dag i genomsnitt vid väderstationen i Albacete).

c)   Jordmån

Jordmånen består mest av lerjord eller sandig lerjord som är mycket genomtränglig och har ett högt mineralinnehåll. B-horisonten är kalkrik och jorden är stenig, porös och lättbrukad. Jordmånen innehåller mindre än 20 % lera. Jordens pH-värde är alkaliskt, mellan 7,5 och 8,5. Generellt är andelen organiskt material lågt, omkring 1,5 %. Lökarna odlas på 35–40 cm djup, på grund åkermark med låg bördighet. Andelen fosfor i marken för grödorna är vanligtvis medelhög till otillräcklig, men det finns gott om kalium, magnesium och kalcium.

5.2.   
  Produktens särskilda egenskaper

”Cebolla de la Mancha” har följande egenskaper:

| | Lökar av typen ”Recas”. |
| --- | --- |

Lökar av typen ”Recas”.

| | Runda. |
| --- | --- |

Runda.

| | En torrsubstanshalt på 5–10 %, vilket ger lökarna deras knapriga, köttiga textur. |
| --- | --- |

En torrsubstanshalt på 5–10 %, vilket ger lökarna deras knapriga, köttiga textur.

| | Minst två torra skal som är kopparfärgade eller mörkt bronsfärgade. |
| --- | --- |

Minst två torra skal som är kopparfärgade eller mörkt bronsfärgade.

| | Vitt innanmäte. |
| --- | --- |

Vitt innanmäte.

| | En lägsta sockerhalt på 3,5 brixgrader som ger lökarna deras milda, något skarpa smak. |
| --- | --- |

En lägsta sockerhalt på 3,5 brixgrader som ger lökarna deras milda, något skarpa smak.

| | En styckevikt på 165–1 000 gram. |
| --- | --- |

En styckevikt på 165–1 000 gram.

| | En diameter på 50–120 mm. |
| --- | --- |

En diameter på 50–120 mm.

5.3.   
  Orsakssamband mellan det geografiska området och produktens kvalitet eller egenskaper (för SUB) eller en viss kvalitet, ett visst anseende eller en viss annan egenskap som kan hänföras till produkten (för SGB)

Kombinationen av jordmånen och klimatförhållandena samt odlingsmetoderna i produktionsområdet har lett fram till valet av lök av typen ”Recas” som är perfekt anpassad till detta produktionsområde. Dess särskilda egenskaper när det gäller färg, storlek, textur och smak är så efterfrågade att Kastilien-La Mancha har blivit den viktigaste producentregionen i Spanien och står i dag för över hälften av all lök som odlas i landet.

Den typiska färgen på skalet beror på de genetiska egenskaperna hos typen ”Recas” men är även direkt kopplad till antalet soltimmar i området, ett årligt genomsnitt på 2 777 soltimmar, vilket gör att lökarna får minst två yttre lager eller skal som är kopparfärgade eller mörkt bronsfärgade.

Temperaturskillnaden mellan dag och natt ligger på mellan 18 och 20 grader. Under sommarmånaderna ligger den genomsnittliga temperaturen på natten under 20 oC, vilket innebär att lökplantorna förbrukar mindre av sina reserver under den nattliga syreförbrukningsprocessen och att nettofotosyntesen är högre. Detta gör att de lökar av typen ”Recas” som odlas i området för den skyddade geografiska beteckningen blir större. Lökarna är medelstora till stora och runda, med en diameter på 50–120 mm och en styckevikt på 165–1 000 gram.

Lökarnas karakteristiska söta smak beror på att marken i produktionsområdet innehåller kalium, magnesium och kalcium. Den lägsta sockerhalten på 3,5 obrixgrader ger lökarna deras milda, något skarpa smak.

Nederbörden i området är mycket låg, mellan 300 och 400 mm/år. De många soltimmarna och evapotranspirationen på sommaren, i kombination med varma nätter och låg relativ fuktighet, leder till en torrsubstanshalt på 5–10 %, vilket ger lökarna den knapriga, köttiga texturen.

Genom de odlingsmetoder som används eftersträvas vanligtvis att stjälken ska vara stängd när lökarna närmar sig slutet av odlingsprocessen (vilket uppnås när antalet soltimmar och temperaturerna fortfarande är höga, den relativa luftfuktigheten är låg, vindcirkulationen är nästan konstant och evapotranspirationen är hög). Klimatförhållandena i området samt de låga temperaturerna och den låga relativa fuktigheten under de månader som lökarna lagras möjliggör hög kvalitet under en lång hållbarhetstid.

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

http://pagina.jccm.es/agricul/paginas/comercial-industrial/consejos_new/pliegos/PC_IGP_CEBOLLA_DE_LA_MANCHA-20191202.pdf

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

---

| 15.11.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 433/64 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 433/64

---

Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2022/C 433/24)

I enlighet med artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1) ges rätt att göra invändningar inom tre månader från dagen för detta offentliggörande.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”Antakya Künefesi”

EU-nr: PGI-TR-02451 – 14.3.2019

SUB ( ) SGB (X)

1.   Namn [på SUB eller SGB]

”Antakya Künefesi”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Medlemsstat eller tredjeland

Republiken Turkiet

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1.   Produkttyp

Produkttyp

Klass 2.3 Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror

3.2.   Beskrivning av den produkt för vilken beteckningen i punkt 1 är tillämplig

Beskrivning av den produkt för vilken beteckningen i punkt 1 är tillämplig

”Antakya Künefesi” är en av få desserter i Turkiet som innehåller ost. Vid produktionen används künefelik kadayıf (lätt gräddad trådig deg som i künefe-deg), färsk Antakya künefelik-ost (ost för künefe), smör och sirap. Tillagningen sker genom att künefelik-osten gräddas i ugn mellan två lager av künefelik kadayıf blandat med smör i en form. Innan desserten aväts spritsas sirap över, allt efter vilken sötma som önskas. Storleken på formen bestäms av hur många portioner som tillagas. ”Antakya Künefesi” äts varm. När den äts ska osten bilda sega trådar.

künefelik kadayıf

künefe

Antakya künefelik

künefe

künefelik

künefelik kadayıf

”Antakya Künefesi” är rund till formen och 1–2 cm hög. Diametern beror på antalet portioner och kan variera mellan 10 och 50 centimeter. De övre och nedre lagren, som består av en blandning av künefelik kadayıf och smör, blir vid gräddning bruna på grund av en Maillard-reaktion som ger en knaprig yta. Samtidigt smälter Antakya künefelik-osten mellan lagren och blir trådig. När sirap tillsätts blir desserten söt. ”Antakya Künefesi” serveras varm, omedelbart efter att sirap tillsatts. I ogräddat tillstånd kan den frysas och bevaras vid -18 °C för transport och distribution.

künefelik kadayıf

Antakya künefelik

3.3.   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

Den mjölk som används för tillagning av Antakya künefelik-ost ska komma från provinsen Hatay. Osten får sin smak från mjölken från kor som betar den rika floran på marker i provinsen Hatay.

Antakya künefelik

3.4.   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Produktionen av künefelik kadayıf, Antakya künefelik-ost och ”Antakya Künefesi” måste ske inom det geografiska område som anges i punkt 4.

künefelik kadayıf

Antakya künefelik

3.5.   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

—

3.6.   Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Följande information ska finnas skriven eller tryckt, läsligt och outplånligt, på förpackningar med ”Antakya Künefesi”:

| — | Företagets firmanamn och adress, kortnamn och adress eller registrerat varumärke. |
| --- | --- |

—

Företagets firmanamn och adress, kortnamn och adress eller registrerat varumärke.

| — | Partinummer. |
| --- | --- |

—

Partinummer.

| — | Produktens namn: ”Antakya Künefesi”. |
| --- | --- |

—

Produktens namn: ”Antakya Künefesi”.

| — | Nettovikt. |
| --- | --- |

—

Nettovikt.

| — | Hållbarhet för ogräddad produkt (en vecka vid kylskåpstemperatur och sex månader vid -18 °C). |
| --- | --- |

—

Hållbarhet för ogräddad produkt (en vecka vid kylskåpstemperatur och sex månader vid -18 °C).

| — | Ska gräddas i ugn och konsumeras varm efter att sirap tillsatts. |
| --- | --- |

—

Ska gräddas i ugn och konsumeras varm efter att sirap tillsatts.

| — | Följande logotyp: |
| --- | --- |

—

Följande logotyp:

Image 3

4.   Kortfattad beskrivning av det geografiska området

Kortfattad beskrivning av det geografiska området

Produktionsområdet för ”Antakya Künefesi” utgörs av provinsen Hatay med distrikt (Antakya, Altınözü, Kumlu, Belen, İskenderun, Arsuz, Kırıkhan, Payas, Dörtyol, Hassa, Erzin, Samandağ, Yayladağ, Defne och Reyhanlı). Provinsen Hatay ligger i Turkiets sydligaste del. Den har kust mot Medelhavet i väster och gränsar till Syrien i söder och öster, provinsen Adana i nordväst, Osmaniye i norr och Gaziantep i nordost.

5.   Samband med det geografiska området

Samband med det geografiska området

Sambandet mellan ”Antakya Künefesi” och det geografiska området baseras på produktens anseende, recept och de färdigheter som krävs för att producera künefelik kadayıf, Antakya künefelik-ost och ”Antakya Künefesi”. Recept och färdigheter har förts vidare från generation till generation, från mästare till lärling. Det finns några viktiga faktorer för att produkten ska kunna hålla en viss kvalitet. Bland annat krävs det särskilda färdigheter för att künefelik kadayıf ska hålla rätt tjocklek och konsistens vid snabb tillagning i en roterande form. Och Antakya künefelik-ostens smältegenskaper beror på hur osttillverkningen går till. De färdigheter som krävs förutsätter att en viss nivå av erfarenhet eller expertis har uppnåtts, under överinseende av en mästare. Två av ingredienserna – künefelik kadayıf och Antakya künefelik-ost – måste framställas inom det fastställda området.

künefelik kadayıf

Antakya künefelik

künefelik kadayıf

Antakya künefelik

künefelik kadayıf

Antakya künefelik

Antakya künefelik-osten får sin smak från mjölken från kor som betar den rika floran på marker i provinsen Hatay. Där finns cirka 2 000 växter, varav 300 anges som endemiska. De endemiska växterna i regionen, framför allt zahter (backtimjan), anses bidra till künefelik-ostens smak. För att denna rika flora ska bevaras och uppmärksammas byggde Hatays guvernör 2017 ett museum med provinsens aromatiska och endemiska växter.

Antakya künefelik

zahter

künefelik

Den ost som används för produktionen av ”Antakya Künefesi” är unik genom att den framställs enbart för tillagning av künefe och följaktligen kallas künefelik-ost. De mest utmärkande egenskaperna hos Antakya künefelik-osten är att den framställs av råmjölk från ko, har en elastisk textur och tät trådig struktur med ett pH på 4,9–5,2. Sina karakteristiska smältegenskaper får osten vid temperaturer över 65 °C. Ostens distinkta och tillagningsrelaterade egenskaper är att den vid upphettning flyter ut inne i desserten ”Antakya Künefesi” och får en trådig struktur.

künefe

künefelik

Antakya künefelik

Det finns belägg i islamiska dokument från 1700-talet för att framställning av künefe (på den tiden användes endast namnet künefe) ansågs som ett yrke i Antakya (Gül, 2008.117). I dokument från 1700-talet fram till 1900-talet finns det uppgifter om künefe och priset på künefe, om tillverkare av künefe som en yrkesgrupp och om redskap som användes för framställning av künefe och om hur de ärvdes. Enligt Islamic Records nr 50 (1898–1901) räknades t.ex. en künefe-form in bland vissa ägodelar, kläder och hushållsredskap i Antakya.

künefe

künefe

künefe

künefe

künefe

künefe

Islamic Records

künefe

Tillkomsten av Künefeciler-torget på 1930-talet nämns i boken Från Antakya till Hatay 1870–1976 av Boyacı. Två bröder sålde ”Antakya Künefesi” till folket i Antakya på den plats som kallades Köprübaşı 1935–1960. På grund av brödernas mörka hy gavs de tilläggsnamnet ”Arab”. ”Antakya Künefesi”-försäljaren Hacı Arab var 1940–1950 en mycket känd mästare i butik nr 153 i Uzun Çarşı, där det nu finns ett bageri (Nakim, B 2012).

Från Antakya till Hatay 1870–1976

I en tidningsartikel från den 27 september 1973 ger Süleyman Okay, även kallad Abbuş Usta, en detaljerad beskrivning av Antakya Künefe med ost (Okay, 2009).

Antakya Künefe

I Kemal Karaömeroğlus turistguide för provinsen Hatay som kom ut 1971 nämns tartarköttbullar, ål och köttfärs- och bulgurburgare samt künefe-dessert som typiska rätter från Antakya (s. 29–31). I samband med Turkiets 50-årsjubileum 1973 gavs provinsen Hatay namnet ”Antakya Künefesi” i provinsens årsbok. ”Antakya Künefesi” nämns på sidan 129 i en publikation om den ekonomiska och sociala turismverksamheten i Antakya som gavs ut av İnayet İnsel 1976.

künefe

Varje år anordnas Antakya-festivalen av Hatay-provinsens huvudstad med anledning av provinsens anslutning till Turkiet. Vid festivalen bakas den längsta ”Antakya Künefesi”, som varje år görs en meter längre än föregående år. Vid festivalen 2019 uppmätte denna ”Antakya Künefesi” 81 meter.

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

—

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

---

Rättelser

| 15.11.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 433/67 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 433/67

---

Rättelse till Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10763 – NORDEA / TOPDANMARK LIV HOLDING)

(
  Europeiska unionens officiella tidning C 431 av den 14 november 2022
  )

(2022/C 433/25)

Offentliggörandet av detta beslut ska betraktas som ogiltigt.

---