# Jurnalul Oficial C 361/20 s

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 361 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6520 septembrie 2022 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 361

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6520 septembrie 2022

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2022-2023Ședințele dintre 23 și 24 martie 2022TEXTE ADOPTATE | 1 |

Cuprins

Pagina

PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2022-2023Ședințele dintre 23 și 24 martie 2022TEXTE ADOPTATE

PARLAMENTUL EUROPEAN

1

---

| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| --- | --- |
| | REZOLUŢII |
| | Parlamentul European |
| | Joi, 24 martie 2022 |
| 2022/C 361/01 | Rezoluția Parlamentului European din 24 martie 2022 referitoare la necesitatea unui plan de acțiune urgent al UE pentru a garanta securitatea alimentară în interiorul și în afara UE în contextul invadării Ucrainei de către Rusia (2022/2593(RSP)) | 2 |
| 2022/C 361/02 | Rezoluția Parlamentului European din 24 martie 2022 referitoare la CFM 2021-2027: combaterea structurilor oligarhice și protejarea fondurilor UE împotriva fraudei și a conflictelor de interese (2020/2126(INI)) | 15 |

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Joi, 24 martie 2022

2022/C 361/01

Rezoluția Parlamentului European din 24 martie 2022 referitoare la necesitatea unui plan de acțiune urgent al UE pentru a garanta securitatea alimentară în interiorul și în afara UE în contextul invadării Ucrainei de către Rusia (2022/2593(RSP))

2

2022/C 361/02

Rezoluția Parlamentului European din 24 martie 2022 referitoare la CFM 2021-2027: combaterea structurilor oligarhice și protejarea fondurilor UE împotriva fraudei și a conflictelor de interese (2020/2126(INI))

15

---

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Parlamentul European |
| | Joi, 24 martie 2022 |
| 2022/C 361/03 | Decizia Parlamentului European din 24 martie 2022 privind cererea de ridicare a imunității lui Włodzimierz Cimoszewicz (2021/2256(IMM)) | 26 |
| 2022/C 361/04 | Decizia Parlamentului European din 24 martie 2022 privind cererea de ridicare a imunității lui Ioannis Lagos (2021/2225(IMM)) | 28 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

Joi, 24 martie 2022

2022/C 361/03

Decizia Parlamentului European din 24 martie 2022 privind cererea de ridicare a imunității lui Włodzimierz Cimoszewicz (2021/2256(IMM))

26

2022/C 361/04

Decizia Parlamentului European din 24 martie 2022 privind cererea de ridicare a imunității lui Ioannis Lagos (2021/2225(IMM))

28

---

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | Parlamentul European |
| | Joi, 24 martie 2022 |
| 2022/C 361/05 | P9_TA(2022)0083Refugiații din Europa: CARE ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 martie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1303/2013 și a Regulamentului (UE) nr. 223/2014 în ceea ce privește Acțiunea de coeziune pentru refugiații din Europa (CARE) (COM(2022)0109 – C9-0057/2022 – 2022/0075(COD))P9_TC1-COD(2022)0075Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 24 martie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1303/2013 și (UE) nr. 223/2014 în ceea ce privește Acțiunea de coeziune pentru refugiații din Europa (CARE) | 30 |
| 2022/C 361/06 | P9_TA(2022)0084Utilizarea mai flexibilă a fondurilor în temeiul regulamentelor FAMI în contextul războiului din Ucraina ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 martie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 514/2014 de stabilire a dispozițiilor generale privind Fondul pentru azil, migrație și integrare, precum și instrumentul de sprijin financiar pentru cooperarea polițienească, prevenirea și combaterea criminalității și gestionarea crizelor, a Regulamentului (UE) nr. 516/2014 de instituire a Fondului pentru azil, migrație și integrare și a Regulamentului (UE) 2021/1147 de instituire a Fondului pentru azil, migrație și integrare (COM(2022)0112 – C9-0056/2022 – 2022/0077(COD))P9_TC1-COD(2022)0077Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 24 martie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 514/2014 de stabilire a dispozițiilor generale privind Fondul pentru azil, migrație și integrare, precum și instrumentul de sprijin financiar pentru cooperarea polițienească, prevenirea și combaterea criminalității și gestionarea crizelor, a Regulamentului (UE) nr. 516/2014 de instituire a Fondului pentru azil, migrație și integrare și a Regulamentului (UE) 2021/1147 de instituire a Fondului pentru azil, migrație și integrare | 31 |
| 2022/C 361/07 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 martie 2022 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Moldova privind activitățile operative desfășurate de Agenția Europeană pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă în Republica Moldova (07202/2022 – C9-0120/2022 – 2022/0087(NLE)) | 32 |
| 2022/C 361/08 | P9_TA(2022)0088Regimul-pilot pentru infrastructurile pieței bazate pe tehnologia registrelor distribuite ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 martie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind un regim-pilot pentru infrastructurile pieței bazate pe tehnologia registrelor distribuite (COM(2020)0594 – C9-0305/2020 – 2020/0267(COD))P9_TC1-COD(2020)0267Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 24 martie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului privind un regim-pilot pentru infrastructurile pieței bazate pe tehnologia registrelor distribuite, precum și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 600/2014 și (UE) nr. 909/2014 și a Directivei 2014/65/UE | 33 |
| 2022/C 361/09 | P9_TA(2022)0089Regulamentul privind roamingul (reformare) ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 martie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind roamingul în rețelele publice de comunicații mobile în interiorul Uniunii (reformare) (COM(2021)0085 – C9-0085/2021 – 2021/0045(COD))P9_TC1-COD(2021)0045Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 24 martie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului privind roamingul în rețelele publice de comunicații mobile în interiorul Uniunii (reformare) | 34 |
| 2022/C 361/10 | P9_TA(2022)0090Acordarea de asistență macrofinanciară Republicii Moldova ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 martie 2022 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind acordarea unei asistențe macrofinanciare Republicii Moldova (COM(2022)0004 – C9-0007/2022 – 2021/0438(COD))P9_TC1-COD(2021)0438Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 24 martie 2022 în vederea adoptării Deciziei (UE) 2022/... a Parlamentului European și a Consiliului de acordare de asistență macrofinanciară Republicii Moldova | 36 |
| 2022/C 361/11 | P9_TA(2022)0091Sistemul informatizat pentru schimbul electronic transfrontalier de date în domeniul cooperării judiciare în materie civilă și penală (sistemul e-CODEX) ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 martie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind un sistem informatizat de comunicare în cadrul procedurilor civile și penale transfrontaliere (sistemul e-CODEX) și de modificare a Regulamentului (UE) 2018/1726 (COM(2020)0712 – C9-0389/2020 – 2020/0345(COD))P9_TC1-COD(2020)0345Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 24 martie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului privind un sistem informatizat pentru schimbul electronic transfrontalier de date în domeniul cooperării judiciare în materie civilă și penală (sistemul e-CODEX) și de modificare a Regulamentului (UE) 2018/1726 | 37 |
| 2022/C 361/12 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 martie 2022 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Consiliului privind lansarea schimbului automatizat de date în ceea ce privește datele ADN în Italia (14836/2021 – C9-0002/2022 – 2021/0806(CNS)) | 38 |
| 2022/C 361/13 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 martie 2022 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Consiliului privind lansarea schimbului automatizat de date în ceea ce privește datele dactiloscopice în Italia (14837/2021 – C9-0003/2022 – 2021/0807(CNS)) | 39 |
| 2022/C 361/14 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 martie 2022 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Consiliului privind lansarea schimbului automatizat de date în ceea ce privește datele privind înmatricularea vehiculelor în Italia (14838/2021 – C9-0004/2022 – 2021/0808(CNS)) | 40 |
| 2022/C 361/15 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 martie 2022 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Consiliului privind lansarea schimbului automatizat de date în ceea ce privește datele privind înmatricularea vehiculelor în Grecia (14839/2021 – C9-0005/2022 – 2021/0809(CNS)) | 41 |
| 2022/C 361/16 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 martie 2022 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii, a Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Federativă a Braziliei de modificare a Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Federativă a Braziliei cu privire la exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere pentru titularii de pașapoarte obișnuite (13448/2018 – C9-0416/2021 – 2018/0084(NLE)) | 42 |
| 2022/C 361/17 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 martie 2022 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii, a Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Federativă a Braziliei de modificare a Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Federativă a Braziliei cu privire la exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere a titularilor de pașapoarte diplomatice, de serviciu sau oficiale (13445/2018 – C9-0415/2021 – 2018/0086(NLE)) | 43 |
| 2022/C 361/18 | Rezoluția Parlamentului European din 24 martie 2022 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare pentru lucrătorii disponibilizați, în urma unei cereri din partea Franței – EGF/2021/007 FR/Selecta (COM(2022)0035 – C9-0036/2022 – 2022/0023(BUD)) | 44 |

III   Acte pregătitoare

Parlamentul European

Joi, 24 martie 2022

2022/C 361/05

P9_TA(2022)0083Refugiații din Europa: CARE ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 martie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1303/2013 și a Regulamentului (UE) nr. 223/2014 în ceea ce privește Acțiunea de coeziune pentru refugiații din Europa (CARE) (COM(2022)0109 – C9-0057/2022 – 2022/0075(COD))P9_TC1-COD(2022)0075Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 24 martie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1303/2013 și (UE) nr. 223/2014 în ceea ce privește Acțiunea de coeziune pentru refugiații din Europa (CARE)

30

2022/C 361/06

P9_TA(2022)0084Utilizarea mai flexibilă a fondurilor în temeiul regulamentelor FAMI în contextul războiului din Ucraina ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 martie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 514/2014 de stabilire a dispozițiilor generale privind Fondul pentru azil, migrație și integrare, precum și instrumentul de sprijin financiar pentru cooperarea polițienească, prevenirea și combaterea criminalității și gestionarea crizelor, a Regulamentului (UE) nr. 516/2014 de instituire a Fondului pentru azil, migrație și integrare și a Regulamentului (UE) 2021/1147 de instituire a Fondului pentru azil, migrație și integrare (COM(2022)0112 – C9-0056/2022 – 2022/0077(COD))P9_TC1-COD(2022)0077Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 24 martie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 514/2014 de stabilire a dispozițiilor generale privind Fondul pentru azil, migrație și integrare, precum și instrumentul de sprijin financiar pentru cooperarea polițienească, prevenirea și combaterea criminalității și gestionarea crizelor, a Regulamentului (UE) nr. 516/2014 de instituire a Fondului pentru azil, migrație și integrare și a Regulamentului (UE) 2021/1147 de instituire a Fondului pentru azil, migrație și integrare

31

2022/C 361/07

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 martie 2022 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Moldova privind activitățile operative desfășurate de Agenția Europeană pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă în Republica Moldova (07202/2022 – C9-0120/2022 – 2022/0087(NLE))

32

2022/C 361/08

P9_TA(2022)0088Regimul-pilot pentru infrastructurile pieței bazate pe tehnologia registrelor distribuite ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 martie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind un regim-pilot pentru infrastructurile pieței bazate pe tehnologia registrelor distribuite (COM(2020)0594 – C9-0305/2020 – 2020/0267(COD))P9_TC1-COD(2020)0267Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 24 martie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului privind un regim-pilot pentru infrastructurile pieței bazate pe tehnologia registrelor distribuite, precum și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 600/2014 și (UE) nr. 909/2014 și a Directivei 2014/65/UE

33

2022/C 361/09

P9_TA(2022)0089Regulamentul privind roamingul (reformare) ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 martie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind roamingul în rețelele publice de comunicații mobile în interiorul Uniunii (reformare) (COM(2021)0085 – C9-0085/2021 – 2021/0045(COD))P9_TC1-COD(2021)0045Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 24 martie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului privind roamingul în rețelele publice de comunicații mobile în interiorul Uniunii (reformare)

34

2022/C 361/10

P9_TA(2022)0090Acordarea de asistență macrofinanciară Republicii Moldova ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 martie 2022 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind acordarea unei asistențe macrofinanciare Republicii Moldova (COM(2022)0004 – C9-0007/2022 – 2021/0438(COD))P9_TC1-COD(2021)0438Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 24 martie 2022 în vederea adoptării Deciziei (UE) 2022/... a Parlamentului European și a Consiliului de acordare de asistență macrofinanciară Republicii Moldova

36

2022/C 361/11

P9_TA(2022)0091Sistemul informatizat pentru schimbul electronic transfrontalier de date în domeniul cooperării judiciare în materie civilă și penală (sistemul e-CODEX) ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 martie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind un sistem informatizat de comunicare în cadrul procedurilor civile și penale transfrontaliere (sistemul e-CODEX) și de modificare a Regulamentului (UE) 2018/1726 (COM(2020)0712 – C9-0389/2020 – 2020/0345(COD))P9_TC1-COD(2020)0345Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 24 martie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului privind un sistem informatizat pentru schimbul electronic transfrontalier de date în domeniul cooperării judiciare în materie civilă și penală (sistemul e-CODEX) și de modificare a Regulamentului (UE) 2018/1726

chimbul electronic transfrontalier de date în domeniul cooperării judiciare în materie

37

2022/C 361/12

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 martie 2022 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Consiliului privind lansarea schimbului automatizat de date în ceea ce privește datele ADN în Italia (14836/2021 – C9-0002/2022 – 2021/0806(CNS))

38

2022/C 361/13

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 martie 2022 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Consiliului privind lansarea schimbului automatizat de date în ceea ce privește datele dactiloscopice în Italia (14837/2021 – C9-0003/2022 – 2021/0807(CNS))

39

2022/C 361/14

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 martie 2022 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Consiliului privind lansarea schimbului automatizat de date în ceea ce privește datele privind înmatricularea vehiculelor în Italia (14838/2021 – C9-0004/2022 – 2021/0808(CNS))

40

2022/C 361/15

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 martie 2022 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Consiliului privind lansarea schimbului automatizat de date în ceea ce privește datele privind înmatricularea vehiculelor în Grecia (14839/2021 – C9-0005/2022 – 2021/0809(CNS))

41

2022/C 361/16

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 martie 2022 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii, a Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Federativă a Braziliei de modificare a Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Federativă a Braziliei cu privire la exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere pentru titularii de pașapoarte obișnuite (13448/2018 – C9-0416/2021 – 2018/0084(NLE))

42

2022/C 361/17

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 martie 2022 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii, a Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Federativă a Braziliei de modificare a Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Federativă a Braziliei cu privire la exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere a titularilor de pașapoarte diplomatice, de serviciu sau oficiale (13445/2018 – C9-0415/2021 – 2018/0086(NLE))

43

2022/C 361/18

Rezoluția Parlamentului European din 24 martie 2022 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare pentru lucrătorii disponibilizați, în urma unei cereri din partea Franței – EGF/2021/007 FR/Selecta (COM(2022)0035 – C9-0036/2022 – 2022/0023(BUD))

44

---

| Legenda simbolurilor utilizate






  - | Procedura de consultare |
| --- | --- |
| *** | Procedura de aprobare |
| ***I | Procedura legislativă ordinară (prima lectură) |
| ***II | Procedura legislativă ordinară (a doua lectură) |
| ***III | Procedura legislativă ordinară (a treia lectură) |

Legenda simbolurilor utilizate

*

Procedura de consultare

***

Procedura de aprobare

***I

Procedura legislativă ordinară (prima lectură)

***II

Procedura legislativă ordinară (a doua lectură)

***III

Procedura legislativă ordinară (a treia lectură)

(Procedura indicată se bazează pe temeiul juridic propus în proiectul de act.)

Amendamentele Parlamentului:

părțile noi de text sunt evidențiate prin caractere
  cursive aldine.
  Părțile de text eliminate sunt indicate prin simbolul ▌ sau sunt tăiate. Înlocuirile sunt semnalate prin evidențierea cu caractere
  cursive aldine
  a textului nou și prin eliminarea sau tăierea textului înlocuit.

cursive aldine.

cursive aldine

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

20.9.2022

| 20.9.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 361/1 |
| --- | --- | --- | --- |

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 361/1

---

PARLAMENTUL EUROPEAN

SESIUNEA 2022-2023

Ședințele dintre 23 și 24 martie 2022

TEXTE ADOPTATE

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Joi, 24 martie 2022

| 20.9.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 361/2 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 361/2

---

P9_TA(2022)0099

Necesitatea unui plan de acțiune urgent al UE pentru a garanta securitatea alimentară în interiorul și în afara UE în contextul invadării Ucrainei de către Rusia

Rezoluția Parlamentului European din 24 martie 2022 referitoare la necesitatea unui plan de acțiune urgent al UE pentru a garanta securitatea alimentară în interiorul și în afara UE în contextul invadării Ucrainei de către Rusia (2022/2593(RSP))

(2022/C 361/01)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Rusia și Ucraina, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Rusia și Ucraina,

| — | având în vedere declarațiile privind Ucraina ale liderilor Parlamentului European din 16 și 24 februarie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile privind Ucraina ale liderilor Parlamentului European din 16 și 24 februarie 2022,

| — | având în vedere declarația făcută la 24 februarie 2022 în numele UE de Înaltul Reprezentant pentru afaceri externe și politica de securitate privind invadarea Ucrainei de către forțele armate ale Federației Ruse, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația făcută la 24 februarie 2022 în numele UE de Înaltul Reprezentant pentru afaceri externe și politica de securitate privind invadarea Ucrainei de către forțele armate ale Federației Ruse,

| — | având în vedere declarația Președintelui Consiliului European și ale Președintei Comisiei din 24 februarie 2022 privind agresiunea militară fără precedent și neprovocată a Rusiei împotriva Ucrainei, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Președintelui Consiliului European și ale Președintei Comisiei din 24 februarie 2022 privind agresiunea militară fără precedent și neprovocată a Rusiei împotriva Ucrainei,

| — | având în vedere declarațiile recente ale președintelui Ucrainei și ale Președintei Comisiei privind situația din Ucraina, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile recente ale președintelui Ucrainei și ale Președintei Comisiei privind situația din Ucraina,

| — | având în vedere declarația G7 din 24 februarie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația G7 din 24 februarie 2022,

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 24 februarie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 24 februarie 2022,

| — | având în vedere articolul 39 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 39 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere rezoluția sa din 1 martie 2022 referitoare la agresiunea Rusiei împotriva Ucrainei (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 1 martie 2022 referitoare la agresiunea Rusiei împotriva Ucrainei (1),

| — | având în vedere declarația din 10 martie 2022 a șefilor de stat sau de guvern din cadrul Consiliului European privind agresiunea militară a Rusiei împotriva Ucrainei, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 10 martie 2022 a șefilor de stat sau de guvern din cadrul Consiliului European privind agresiunea militară a Rusiei împotriva Ucrainei,

| — | având în vedere declarația dată în urma reuniunii extraordinare a miniștrilor agriculturii din cadrul G7 din 11 martie 2022 privind invadarea Ucrainei de către forțele armate ale Federației Ruse, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația dată în urma reuniunii extraordinare a miniștrilor agriculturii din cadrul G7 din 11 martie 2022 privind invadarea Ucrainei de către forțele armate ale Federației Ruse,

| — | având în vedere Declarația de la Versailles emisă de șefii de stat sau de guvern din UE în cadrul reuniunii informale din 10 și 11 martie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Versailles emisă de șefii de stat sau de guvern din UE în cadrul reuniunii informale din 10 și 11 martie 2022,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 12 noiembrie 2021 privind planul de urgență pentru asigurarea aprovizionării cu alimente și a securității alimentare în perioade de criză (COM(2021)0689), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 12 noiembrie 2021 privind planul de urgență pentru asigurarea aprovizionării cu alimente și a securității alimentare în perioade de criză (COM(2021)0689),

| — | având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, în concordanță cu Carta ONU și cu principiile dreptului internațional, în relațiile lor internaționale toate statele se bucură de egalitate suverană și trebuie să se abțină de la amenințări sau de la folosirea forței împotriva integrității teritoriale sau a independenței politice a oricărui stat; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în concordanță cu Carta ONU și cu principiile dreptului internațional, în relațiile lor internaționale toate statele se bucură de egalitate suverană și trebuie să se abțină de la amenințări sau de la folosirea forței împotriva integrității teritoriale sau a independenței politice a oricărui stat;

| B. | întrucât Federația Rusă a invadat Ucraina nejustificat și nefiind provocată la 24 februarie 2022; |
| --- | --- |

B.

întrucât Federația Rusă a invadat Ucraina nejustificat și nefiind provocată la 24 februarie 2022;

| C. | întrucât producția de alimente și accesul la alimente nu ar trebui folosite ca armă geopolitică; |
| --- | --- |

C.

întrucât producția de alimente și accesul la alimente nu ar trebui folosite ca armă geopolitică;

| D. | întrucât Consiliul a adoptat o serie inițială de sancțiuni împotriva Rusiei, inclusiv sancțiuni individuale cu țintă precisă, sancțiuni economice și financiare și restricții comerciale, și continuă să pregătească noi sancțiuni în strânsă coordonare cu aliații transatlantici și cu alți parteneri internaționali care împărtășesc aceeași viziune; |
| --- | --- |

D.

întrucât Consiliul a adoptat o serie inițială de sancțiuni împotriva Rusiei, inclusiv sancțiuni individuale cu țintă precisă, sancțiuni economice și financiare și restricții comerciale, și continuă să pregătească noi sancțiuni în strânsă coordonare cu aliații transatlantici și cu alți parteneri internaționali care împărtășesc aceeași viziune;

| E. | întrucât această situație și sancțiunile legitime impuse Rusiei vor duce la o perturbare cumulativă de mare amploare a piețelor mondiale agricole, piscicole și de acvacultură, pe lângă criza provocată de pandemia de COVID-19 și recentele creșteri considerabile ale costurilor de producție, în special pe piețele cerealelor și uleiului vegetal, având în vedere că Ucraina și Rusia reprezintă aproximativ 30 % din comerțul mondial cu grâu, 32 % din cel cu orz, 17 % din cel cu porumb, peste 50 % din cel cu ulei de semințe de floarea-soarelui și 20 % din cel cu semințe de floarea-soarelui, precum și in punctul de vedere al accesului la îngrășăminte și la factorii de producție necesari pentru producția de îngrășăminte; |
| --- | --- |

E.

întrucât această situație și sancțiunile legitime impuse Rusiei vor duce la o perturbare cumulativă de mare amploare a piețelor mondiale agricole, piscicole și de acvacultură, pe lângă criza provocată de pandemia de COVID-19 și recentele creșteri considerabile ale costurilor de producție, în special pe piețele cerealelor și uleiului vegetal, având în vedere că Ucraina și Rusia reprezintă aproximativ 30 % din comerțul mondial cu grâu, 32 % din cel cu orz, 17 % din cel cu porumb, peste 50 % din cel cu ulei de semințe de floarea-soarelui și 20 % din cel cu semințe de floarea-soarelui, precum și in punctul de vedere al accesului la îngrășăminte și la factorii de producție necesari pentru producția de îngrășăminte;

| F. | întrucât porturile de la Marea Neagră se numără printre infrastructurile civile deteriorate, ceea ce a determinat blocarea totală a comerțului pe mare și a împiedicat exporturile de produse agricole de bază către diferite regiuni, inclusiv către UE; |
| --- | --- |

F.

întrucât porturile de la Marea Neagră se numără printre infrastructurile civile deteriorate, ceea ce a determinat blocarea totală a comerțului pe mare și a împiedicat exporturile de produse agricole de bază către diferite regiuni, inclusiv către UE;

| G. | întrucât în urma anexării Crimeei de către Rusia și a sancțiunilor subsecvente Comisia și statele membre au luat o serie de măsuri pentru a contracara efectele negative asupra piețelor agriculturii, pescuitului și acvaculturii din UE, |
| --- | --- |

G.

întrucât în urma anexării Crimeei de către Rusia și a sancțiunilor subsecvente Comisia și statele membre au luat o serie de măsuri pentru a contracara efectele negative asupra piețelor agriculturii, pescuitului și acvaculturii din UE,

| H. | întrucât războiul de pe teren din Ucraina împiedică circulația internă a mărfurilor, în special a alimentelor, a hranei pentru animale și a altor produse agricole și a determinat inclusiv suspendarea operațiunilor de măcinare a semințelor oleaginoase și introducerea unor cerințe de obținere a unor licențe de export pentru anumite culturi, lucru ce a creat o gravă penurie de alimente în Ucraina, o lipsă de stocuri disponibile pentru transportul către alte țări și un risc subsecvent și iminent de instabilitate geopolitică; |
| --- | --- |

H.

întrucât războiul de pe teren din Ucraina împiedică circulația internă a mărfurilor, în special a alimentelor, a hranei pentru animale și a altor produse agricole și a determinat inclusiv suspendarea operațiunilor de măcinare a semințelor oleaginoase și introducerea unor cerințe de obținere a unor licențe de export pentru anumite culturi, lucru ce a creat o gravă penurie de alimente în Ucraina, o lipsă de stocuri disponibile pentru transportul către alte țări și un risc subsecvent și iminent de instabilitate geopolitică;

| I. | întrucât în conflict a fost vizată infrastructura agricolă critică, inclusiv cea pentru transport și depozitare, lucru ce are un impact regional foarte mare; întrucât bombardamentele, tirurile de artilerie și bombardamentele cu dispersie în situații de război dăunează terenurilor agricole și mutilează persoanele care intenționează să se întoarcă să lucreze pe terenurile respective, făcându-le inutilizabile în anii următori, cât timp are loc deminarea, iar dispozitivele explozive sunt detectate și dezamorsate sau distruse; |
| --- | --- |

I.

întrucât în conflict a fost vizată infrastructura agricolă critică, inclusiv cea pentru transport și depozitare, lucru ce are un impact regional foarte mare; întrucât bombardamentele, tirurile de artilerie și bombardamentele cu dispersie în situații de război dăunează terenurilor agricole și mutilează persoanele care intenționează să se întoarcă să lucreze pe terenurile respective, făcându-le inutilizabile în anii următori, cât timp are loc deminarea, iar dispozitivele explozive sunt detectate și dezamorsate sau distruse;

| J. | întrucât culegerea recoltei din 2022 din Ucraina nu poate avea loc deoarece fermierii și lucrătorii agricoli au fugit pentru a supraviețui sau își apără țara, iar exploatațiile agricole sunt prea grav afectate pentru ca producția din acest an să se desfășoare în condiții normale; |
| --- | --- |

J.

întrucât culegerea recoltei din 2022 din Ucraina nu poate avea loc deoarece fermierii și lucrătorii agricoli au fugit pentru a supraviețui sau își apără țara, iar exploatațiile agricole sunt prea grav afectate pentru ca producția din acest an să se desfășoare în condiții normale;

| K. | întrucât Ucraina reprezintă 11 % din piața mondială a grâului, 16 % din cea a orzului, 15 % din cea a porumbului, 16 % din cea rapiței, 50 % din cea a uleiului de floarea-soarelui, 9 % din comerțul cu semințe de floarea-soarelui și 61 % din cel cu turte de floarea-soarelui; întrucât pentru Rusia aceste cifre sunt de 20 % (grâu), 16 % (orz), 2 % (porumb), 3 % (rapiță) și 20 % (turte de floarea-soarelui); |
| --- | --- |

K.

întrucât Ucraina reprezintă 11 % din piața mondială a grâului, 16 % din cea a orzului, 15 % din cea a porumbului, 16 % din cea rapiței, 50 % din cea a uleiului de floarea-soarelui, 9 % din comerțul cu semințe de floarea-soarelui și 61 % din cel cu turte de floarea-soarelui; întrucât pentru Rusia aceste cifre sunt de 20 % (grâu), 16 % (orz), 2 % (porumb), 3 % (rapiță) și 20 % (turte de floarea-soarelui);

| L. | întrucât Ucraina a devenit un furnizor important al UE, fiind principalul furnizor de porumb (în medie 9,2 megatone – 57 % din livrări), de rapiță (2 megatone – 42 % din volumul importurilor europene), de semințe de floarea-soarelui (0,1 megatone – 15 %) și de turte de floarea-soarelui (1,3 megatone – 47 % din importuri) și, într-o mai mică măsură, de grâu (1 megatonă – 30 % din importuri); întrucât și Rusia este pentru UE un furnizor important de grâu (0,5 megatone – 11 %), dar în principal de turte de rapiță (0,2 megatone – 50 %), de turte de floarea-soarelui (0,9 megatone – 34 %) și de semințe de floarea-soarelui (0,3 megatone – 35 %), însă într-o măsură mai mică decât Ucraina; |
| --- | --- |

L.

întrucât Ucraina a devenit un furnizor important al UE, fiind principalul furnizor de porumb (în medie 9,2 megatone – 57 % din livrări), de rapiță (2 megatone – 42 % din volumul importurilor europene), de semințe de floarea-soarelui (0,1 megatone – 15 %) și de turte de floarea-soarelui (1,3 megatone – 47 % din importuri) și, într-o mai mică măsură, de grâu (1 megatonă – 30 % din importuri); întrucât și Rusia este pentru UE un furnizor important de grâu (0,5 megatone – 11 %), dar în principal de turte de rapiță (0,2 megatone – 50 %), de turte de floarea-soarelui (0,9 megatone – 34 %) și de semințe de floarea-soarelui (0,3 megatone – 35 %), însă într-o măsură mai mică decât Ucraina;

| M. | întrucât, chiar înainte de invadarea Ucrainei de către Rusia, piețele agricole mondiale au trecut printr-o o creștere a prețurilor, parțial din cauza efectelor schimbărilor climatice și a impactului pandemiei de COVID-19; întrucât creșterea prețurilor la energie în Europa au efecte mari asupra sectorului agricol și a sectorului pescuitului și acvaculturii, agricultorii plătind prețuri mai mari la îngrășăminte și costuri mai mari pentru energie; |
| --- | --- |

M.

întrucât, chiar înainte de invadarea Ucrainei de către Rusia, piețele agricole mondiale au trecut printr-o o creștere a prețurilor, parțial din cauza efectelor schimbărilor climatice și a impactului pandemiei de COVID-19; întrucât creșterea prețurilor la energie în Europa au efecte mari asupra sectorului agricol și a sectorului pescuitului și acvaculturii, agricultorii plătind prețuri mai mari la îngrășăminte și costuri mai mari pentru energie;

| N. | întrucât de când a început conflictul s-a înregistrat deja o creștere bruscă a prețurilor produselor agricole la nivel mondial (între + 5 % și + 10 %, în funcție de produs), lucru ce le-a apropiat de prețurile anului de comercializare 2007-2008; |
| --- | --- |

N.

întrucât de când a început conflictul s-a înregistrat deja o creștere bruscă a prețurilor produselor agricole la nivel mondial (între + 5 % și + 10 %, în funcție de produs), lucru ce le-a apropiat de prețurile anului de comercializare 2007-2008;

| O. | întrucât Organizația Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură (FAO) estimează că deficitul de aprovizionare la nivel mondial care ar rezulta din reducerea bruscă și abruptă a exporturilor de semințe de cereale și de floarea-soarelui de către cele două țări ar putea determina creșterea prețurilor alimentelor și furajelor la nivel internațional cu mult peste nivelurile lor, deja ridicate; |
| --- | --- |

O.

întrucât Organizația Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură (FAO) estimează că deficitul de aprovizionare la nivel mondial care ar rezulta din reducerea bruscă și abruptă a exporturilor de semințe de cereale și de floarea-soarelui de către cele două țări ar putea determina creșterea prețurilor alimentelor și furajelor la nivel internațional cu mult peste nivelurile lor, deja ridicate;

| P. | întrucât UE importă grâu, dar îl și exportă, mai cu seamă în țările din Orientul Mijlociu și Africa de Nord, către care exporturile anuale se ridică la aproximativ 6 milioane de tone de grâu; întrucât aceste țări depind, în primul rând, de Rusia și Ucraina și doar apoi de UE; |
| --- | --- |

P.

întrucât UE importă grâu, dar îl și exportă, mai cu seamă în țările din Orientul Mijlociu și Africa de Nord, către care exporturile anuale se ridică la aproximativ 6 milioane de tone de grâu; întrucât aceste țări depind, în primul rând, de Rusia și Ucraina și doar apoi de UE;

| Q. | întrucât obiectivele politicii comune în domeniul pescuitului (PCP) și ale politicii agricole comune (PAC) includ, printre altele, aprovizionarea pieței UE cu alimente cu valoare nutritivă ridicată, reducerea dependenței pieței UE de importurile de alimente și garantarea de prețuri rezonabile pentru consumatori; întrucât pandemia de COVID-19 și apoi invadarea Ucrainei de către Rusia au evidențiat și mai clar faptul că UE trebuie să își întărească securitatea alimentară și să își reducă dependența de importuri de la un singur furnizor sau de la un număr prea mic de furnizori din afara UE; |
| --- | --- |

Q.

întrucât obiectivele politicii comune în domeniul pescuitului (PCP) și ale politicii agricole comune (PAC) includ, printre altele, aprovizionarea pieței UE cu alimente cu valoare nutritivă ridicată, reducerea dependenței pieței UE de importurile de alimente și garantarea de prețuri rezonabile pentru consumatori; întrucât pandemia de COVID-19 și apoi invadarea Ucrainei de către Rusia au evidențiat și mai clar faptul că UE trebuie să își întărească securitatea alimentară și să își reducă dependența de importuri de la un singur furnizor sau de la un număr prea mic de furnizori din afara UE;

| R. | întrucât la 9 martie 2022 Comisia a organizat prima reuniune a noului Mecanism european de pregătire și răspuns în situații de criză în domeniul securității alimentare, pentru a discuta despre securitatea alimentară, impactul creșterii prețurilor energiei și factorilor de producție și efectele războiului din Ucraina; întrucât acest mecanism urmărește să mărească gradul de pregătire pentru situații de criză prin îmbunătățirea coordonării și prin schimbul de bune practici; |
| --- | --- |

R.

întrucât la 9 martie 2022 Comisia a organizat prima reuniune a noului Mecanism european de pregătire și răspuns în situații de criză în domeniul securității alimentare, pentru a discuta despre securitatea alimentară, impactul creșterii prețurilor energiei și factorilor de producție și efectele războiului din Ucraina; întrucât acest mecanism urmărește să mărească gradul de pregătire pentru situații de criză prin îmbunătățirea coordonării și prin schimbul de bune practici;

| S. | întrucât UE este dependentă în mare măsură de combustibilii fosili provenind din Rusia; întrucât aproximativ 90 % din gazul folosit în UE este importat, Rusia furnizând 45 % din aceste importuri la diferite niveluri în statele membre ale UE în 2021; întrucât Rusia a fost și principalul furnizor de petrol al Europei, cu 27 %, de peste trei ori mai mare decât următorul (Norvegia); întrucât această dependență externă de energie afectează direct producția agricolă; |
| --- | --- |

S.

întrucât UE este dependentă în mare măsură de combustibilii fosili provenind din Rusia; întrucât aproximativ 90 % din gazul folosit în UE este importat, Rusia furnizând 45 % din aceste importuri la diferite niveluri în statele membre ale UE în 2021; întrucât Rusia a fost și principalul furnizor de petrol al Europei, cu 27 %, de peste trei ori mai mare decât următorul (Norvegia); întrucât această dependență externă de energie afectează direct producția agricolă;

| T. | întrucât prețurile energiei, ale factorilor de producție și ale alimentelor sunt toate în creștere ca urmare a conflictului, ceea ce înseamnă că tot mai multe persoane vor fi expuse riscului de sărăcie (pe lângă cele 97 de milioane de persoane expuse în prezent acestui risc); întrucât este nevoie deci de măsuri sociale care să-i ajute pe producători și pe consumatori să facă față acestor efecte; |
| --- | --- |

T.

întrucât prețurile energiei, ale factorilor de producție și ale alimentelor sunt toate în creștere ca urmare a conflictului, ceea ce înseamnă că tot mai multe persoane vor fi expuse riscului de sărăcie (pe lângă cele 97 de milioane de persoane expuse în prezent acestui risc); întrucât este nevoie deci de măsuri sociale care să-i ajute pe producători și pe consumatori să facă față acestor efecte;

| U. | întrucât securitate alimentară nu înseamnă doar existența alimentelor, ci, conform FAO, presupune și dreptul la hrană și accesul la alimente sănătoase pentru toată lumea; |
| --- | --- |

U.

întrucât securitate alimentară nu înseamnă doar existența alimentelor, ci, conform FAO, presupune și dreptul la hrană și accesul la alimente sănătoase pentru toată lumea;

| V. | întrucât impactul pe care îl are asupra securității alimentare războiul de agresiune rusesc neprovocat și nejustificat a înrăutățit situația deja gravă cauzată de COVID-19, de secetele excepționale din sudul UE, de schimbările climatice și de pierderea biodiversității; întrucât această criză are efecte atât directe, cât și indirecte asupra sectorului agroalimentar și a sectorului alimentelor de origine acvatică; |
| --- | --- |

V.

întrucât impactul pe care îl are asupra securității alimentare războiul de agresiune rusesc neprovocat și nejustificat a înrăutățit situația deja gravă cauzată de COVID-19, de secetele excepționale din sudul UE, de schimbările climatice și de pierderea biodiversității; întrucât această criză are efecte atât directe, cât și indirecte asupra sectorului agroalimentar și a sectorului alimentelor de origine acvatică;

| W. | întrucât UE trebuie nu numai să devină mai independentă în domenii strategice, cum ar fi apărarea sau aprovizionarea cu energie, ci și să fie în măsură să asigure securitatea alimentară în orice moment prin creșterea rezilienței în sectoarele în care suntem foarte dependenți de importuri; întrucât criza din Ucraina demonstrează, încă o dată, că securitatea alimentară nu poate fi considerată de la sine înțeleasă; întrucât producția alimentară europeană ar trebui considerată un sector strategic; |
| --- | --- |

W.

întrucât UE trebuie nu numai să devină mai independentă în domenii strategice, cum ar fi apărarea sau aprovizionarea cu energie, ci și să fie în măsură să asigure securitatea alimentară în orice moment prin creșterea rezilienței în sectoarele în care suntem foarte dependenți de importuri; întrucât criza din Ucraina demonstrează, încă o dată, că securitatea alimentară nu poate fi considerată de la sine înțeleasă; întrucât producția alimentară europeană ar trebui considerată un sector strategic;

| X. | întrucât UE se întemeiază pe principiile solidarității, iar dacă nu acționează acum, cei mai vulnerabili vor fi cei care vor suferi cele mai grave consecințe; |
| --- | --- |

X.

întrucât UE se întemeiază pe principiile solidarității, iar dacă nu acționează acum, cei mai vulnerabili vor fi cei care vor suferi cele mai grave consecințe;

| Y. | întrucât această criză are efecte directe și indirecte asupra sectorului agroalimentar și a sectorului alimentelor de origine acvatică, efectele directe fiind legate de întreruperea schimburilor comerciale cu Rusia și Ucraina, iar efectele indirecte, de volatilitatea prețurilor și a costurilor de producție; |
| --- | --- |

Y.

întrucât această criză are efecte directe și indirecte asupra sectorului agroalimentar și a sectorului alimentelor de origine acvatică, efectele directe fiind legate de întreruperea schimburilor comerciale cu Rusia și Ucraina, iar efectele indirecte, de volatilitatea prețurilor și a costurilor de producție;

| Z. | întrucât prețurile crescute la energie, combustibil, îngrășăminte, materii prime și produse agricole au un impact major asupra sectorului agroalimentar și a sectorului alimentelor de origine acvatică, provocând o creștere considerabilă a costurilor de producție, ceea ce pune în pericol continuitatea producției și ar putea duce la perturbări ale lanțului de aprovizionare; |
| --- | --- |

Z.

întrucât prețurile crescute la energie, combustibil, îngrășăminte, materii prime și produse agricole au un impact major asupra sectorului agroalimentar și a sectorului alimentelor de origine acvatică, provocând o creștere considerabilă a costurilor de producție, ceea ce pune în pericol continuitatea producției și ar putea duce la perturbări ale lanțului de aprovizionare;

| AA. | întrucât Rusia este al șaselea partener comercial al Europei în ceea ce privește valoarea exporturilor agroalimentare ale UE (2); întrucât perturbările comerțului și sancțiunile impuse vor face necesare măsuri de atenuare, inclusiv crearea de piețe alternative pentru produsele agricole din UE; |
| --- | --- |

AA.

întrucât Rusia este al șaselea partener comercial al Europei în ceea ce privește valoarea exporturilor agroalimentare ale UE (2); întrucât perturbările comerțului și sancțiunile impuse vor face necesare măsuri de atenuare, inclusiv crearea de piețe alternative pentru produsele agricole din UE;

| AB. | întrucât crizele alimentare pot fi provocate de speculațiile cu produse alimentare; |
| --- | --- |

AB.

întrucât crizele alimentare pot fi provocate de speculațiile cu produse alimentare;

| AC. | întrucât Rusia este unul dintre principalii exportatori de îngrășăminte azotoase sintetice și de componente ale acestora, iar Belarus este un exportator important de îngrășăminte pe bază de potasă; întrucât prețurile îngrășămintelor azotoase depind în mare măsură de prețurile gazelor naturale, produs pentru care Rusia deține poziții foarte importante pe piață; întrucât Rusia a anunțat la 4 martie 2022 suspendarea exporturilor de îngrășăminte minerale ca urmare a invaziei Ucrainei; |
| --- | --- |

AC.

întrucât Rusia este unul dintre principalii exportatori de îngrășăminte azotoase sintetice și de componente ale acestora, iar Belarus este un exportator important de îngrășăminte pe bază de potasă; întrucât prețurile îngrășămintelor azotoase depind în mare măsură de prețurile gazelor naturale, produs pentru care Rusia deține poziții foarte importante pe piață; întrucât Rusia a anunțat la 4 martie 2022 suspendarea exporturilor de îngrășăminte minerale ca urmare a invaziei Ucrainei;

| AD. | întrucât, pe lângă marea dependență de importurile de îngrășăminte din Rusia, dependența UE de importurile de energie provenind din combustibili fosili pentru producția de îngrășăminte și de potasă din Belarus va duce la o întrerupere considerabilă a aprovizionării într-o perioadă în care prețurile îngrășămintelor au crescut cu 142 % în ultimul an, iar energia și îngrășămintele reprezintă 20 % din costurile de producție ale fermierilor (3); întrucât gazele reprezintă între 60 % și 80 % din costurile de producție ale principalelor îngrășăminte azotoase (4); întrucât prețurile ridicate ale gazelor au dus deja la închiderea temporară a unor fabrici de îngrășăminte; întrucât există deja cazuri în care întreprinderile producătoare de îngrășăminte au respins comenzile fermierilor din cauza lipsei de materii prime; |
| --- | --- |

AD.

întrucât, pe lângă marea dependență de importurile de îngrășăminte din Rusia, dependența UE de importurile de energie provenind din combustibili fosili pentru producția de îngrășăminte și de potasă din Belarus va duce la o întrerupere considerabilă a aprovizionării într-o perioadă în care prețurile îngrășămintelor au crescut cu 142 % în ultimul an, iar energia și îngrășămintele reprezintă 20 % din costurile de producție ale fermierilor (3); întrucât gazele reprezintă între 60 % și 80 % din costurile de producție ale principalelor îngrășăminte azotoase (4); întrucât prețurile ridicate ale gazelor au dus deja la închiderea temporară a unor fabrici de îngrășăminte; întrucât există deja cazuri în care întreprinderile producătoare de îngrășăminte au respins comenzile fermierilor din cauza lipsei de materii prime;

| AE. | întrucât există multe îngrășăminte obținute din surse organice de substanțe nutritive, iar aceste produse nu sunt utilizate actualmente ca înlocuitori ai îngrășămintelor chimice; întrucât utilizarea în mai mare măsură a acestora ar putea fi o soluție pentru a reduce dependența UE de îngrășămintele chimice, în concordanță cu obiectivele Pactului verde; întrucât utilizarea gunoiului de grajd prelucrat, a mangalului biologic și a frass-ului, în special, ar putea reduce costurile îngrășămintelor pentru agricultori; |
| --- | --- |

AE.

întrucât există multe îngrășăminte obținute din surse organice de substanțe nutritive, iar aceste produse nu sunt utilizate actualmente ca înlocuitori ai îngrășămintelor chimice; întrucât utilizarea în mai mare măsură a acestora ar putea fi o soluție pentru a reduce dependența UE de îngrășămintele chimice, în concordanță cu obiectivele Pactului verde; întrucât utilizarea gunoiului de grajd prelucrat, a mangalului biologic și a frass-ului, în special, ar putea reduce costurile îngrășămintelor pentru agricultori;

| AF. | întrucât prețul combustibililor a crescut considerabil în UE și a atins un nivel record în multe state membre; întrucât continuarea acestei traiectorii va duce la o situație economică nesustenabilă pentru fermieri și pescari, cum ar fi, de exemplu, pescari puși în imposibilitatea de a ieși din port și de a câștiga mai mult decât ceea ce le permite să acopere costul operațiunilor de pescuit; |
| --- | --- |

AF.

întrucât prețul combustibililor a crescut considerabil în UE și a atins un nivel record în multe state membre; întrucât continuarea acestei traiectorii va duce la o situație economică nesustenabilă pentru fermieri și pescari, cum ar fi, de exemplu, pescari puși în imposibilitatea de a ieși din port și de a câștiga mai mult decât ceea ce le permite să acopere costul operațiunilor de pescuit;

| AG. | întrucât sectoarele pescuitului, acvaculturii și prelucrării din UE livrează produse din pește și fructe de mare de calitate, jucând un rol fundamental în asigurarea securității alimentare la nivel mondial; întrucât sectorul pescuitului contribuie de multă vreme la aprovizionarea consumatorilor europeni cu produse de calitate, care respectă standarde ridicate de nutriție și siguranță alimentară, și este în prezent un lider mondial în materie de sustenabilitate; |
| --- | --- |

AG.

întrucât sectoarele pescuitului, acvaculturii și prelucrării din UE livrează produse din pește și fructe de mare de calitate, jucând un rol fundamental în asigurarea securității alimentare la nivel mondial; întrucât sectorul pescuitului contribuie de multă vreme la aprovizionarea consumatorilor europeni cu produse de calitate, care respectă standarde ridicate de nutriție și siguranță alimentară, și este în prezent un lider mondial în materie de sustenabilitate;

| AH. | întrucât buna funcționare a pieței unice europene este o condiție prealabilă pentru asigurarea securității alimentare; întrucât guvernul ungar a decis recent să interzică toate exporturile de cereale ca urmare a invaziei Ucrainei de către Rusia, încălcând obligațiile care îi revin în temeiul tratatelor și dând dovadă de lipsă de solidaritate în cadrul UE; |
| --- | --- |

AH.

întrucât buna funcționare a pieței unice europene este o condiție prealabilă pentru asigurarea securității alimentare; întrucât guvernul ungar a decis recent să interzică toate exporturile de cereale ca urmare a invaziei Ucrainei de către Rusia, încălcând obligațiile care îi revin în temeiul tratatelor și dând dovadă de lipsă de solidaritate în cadrul UE;

| AI. | întrucât efectul asupra prețurilor alimentelor de consum trebuie să fie luat în considerare în contextul impactului pandemiei de COVID-19, care a contribuit deja la creșterea prețurilor înainte de începerea războiului; întrucât costul alimentelor în UE a fost cu 4,7 % mai mare în ianuarie 2022 decât în aceeași lună a anului precedent (5); întrucât multe state membre, mai ales țările din Europa Centrală și de Est, se confruntă cu creșteri și mai mari ale prețurilor la alimente; |
| --- | --- |

AI.

întrucât efectul asupra prețurilor alimentelor de consum trebuie să fie luat în considerare în contextul impactului pandemiei de COVID-19, care a contribuit deja la creșterea prețurilor înainte de începerea războiului; întrucât costul alimentelor în UE a fost cu 4,7 % mai mare în ianuarie 2022 decât în aceeași lună a anului precedent (5); întrucât multe state membre, mai ales țările din Europa Centrală și de Est, se confruntă cu creșteri și mai mari ale prețurilor la alimente;

| AJ. | întrucât epuizarea stocurilor de hrană pentru animale va avea consecințe grave pentru multe ferme zootehnice; întrucât mai multe state membre au semnalat că în ritmul actual riscă să epuizeze stocurile de hrană pentru animale până la Paști; |
| --- | --- |

AJ.

întrucât epuizarea stocurilor de hrană pentru animale va avea consecințe grave pentru multe ferme zootehnice; întrucât mai multe state membre au semnalat că în ritmul actual riscă să epuizeze stocurile de hrană pentru animale până la Paști;

| AK. | întrucât există sinergii importante care trebuie realizate și menținute și după criza actuală, cum ar fi practicile agricole sustenabile care îmbunătățesc calitatea solului și, astfel, îmbunătățesc productivitatea și alte funcții și servicii ecosistemice, printre care și sechestrarea carbonului și reglementarea calității apei; întrucât modul în care în UE se produc și se consumă alimente, băuturi și alte produse agricole ar trebui să fie în concordanță cu politicile și angajamentele UE, inclusiv cu obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU și cu Acordul de la Paris, pentru a asigura un echilibru stabil între cei trei piloni ai sustenabilității; |
| --- | --- |

AK.

întrucât există sinergii importante care trebuie realizate și menținute și după criza actuală, cum ar fi practicile agricole sustenabile care îmbunătățesc calitatea solului și, astfel, îmbunătățesc productivitatea și alte funcții și servicii ecosistemice, printre care și sechestrarea carbonului și reglementarea calității apei; întrucât modul în care în UE se produc și se consumă alimente, băuturi și alte produse agricole ar trebui să fie în concordanță cu politicile și angajamentele UE, inclusiv cu obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU și cu Acordul de la Paris, pentru a asigura un echilibru stabil între cei trei piloni ai sustenabilității;

| AL. | întrucât este esențial să se găsească soluții pe termen scurt la problema risipei de alimente în toate etapele lanțului de aprovizionare, pentru a reduce presiunea asupra aprovizionării cu alimente în Europa, mai ales fiindcă în UE se risipesc anual 88 de milioane de tone de alimente, costurile aferente fiind estimate la 143 de miliarde de euro; întrucât combaterea risipei de alimente prin măsuri menite să realizeze obiectivul UE de a reduce risipa de alimente cu 30 % până în 2025 și cu 50 % până în 2030 comparativ cu nivelul de referință din 2014, precum și prin măsuri de eliminare a obstacolelor legislative inutile care stau în calea transformării deșeurilor în îngrășăminte organice, ar avea un impact pozitiv imediat asupra securității alimentare în UE; |
| --- | --- |

AL.

întrucât este esențial să se găsească soluții pe termen scurt la problema risipei de alimente în toate etapele lanțului de aprovizionare, pentru a reduce presiunea asupra aprovizionării cu alimente în Europa, mai ales fiindcă în UE se risipesc anual 88 de milioane de tone de alimente, costurile aferente fiind estimate la 143 de miliarde de euro; întrucât combaterea risipei de alimente prin măsuri menite să realizeze obiectivul UE de a reduce risipa de alimente cu 30 % până în 2025 și cu 50 % până în 2030 comparativ cu nivelul de referință din 2014, precum și prin măsuri de eliminare a obstacolelor legislative inutile care stau în calea transformării deșeurilor în îngrășăminte organice, ar avea un impact pozitiv imediat asupra securității alimentare în UE;

| 1. | condamnă în cei mai duri termeni posibili agresiunea militară ilegală, neprovocată și nejustificată a Federației Ruse împotriva Ucrainei și invadarea acestei țări de către Federația Rusă, precum și implicarea Belarusului în această agresiune; solicită Federației Ruse să înceteze imediat toate activitățile militare din Ucraina, să își retragă necondiționat toate forțele militare și paramilitare și echipamentele militare de pe întreg teritoriul Ucrainei recunoscut la nivel internațional, să nu mai blocheze culoarele umanitare și să respecte pe deplin integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei în cadrul frontierelor sale recunoscute la nivel internațional, pentru a restabili pacea și a garanta astfel că poate fi demarată în siguranță reconstrucția sistemului economic, a celui sociale, a celui de sănătate și a celui alimentar, care sunt vitale; |
| --- | --- |

1.

| 2. | își exprimă solidaritatea deplină cu poporul ucrainean și durerea de neconsolat pricinuită de pierderile tragice de vieți omenești și de suferința umană cauzată de agresiunea Rusiei și subliniază că atacurile împotriva civililor și a infrastructurii civile, precum și atacurile nediferențiate sunt interzise în temeiul dreptului internațional umanitar; |
| --- | --- |

2.

| 3. | salută adoptarea rapidă de către Consiliu a unor sancțiuni cu scopul de a convinge Federația Rusă să înceteze atacurile împotriva Ucrainei; insistă totuși, având în vedere cele mai recente atacuri, inclusiv asupra zonelor rezidențiale și a infrastructurii civile, că trebuie adoptate sancțiuni suplimentare aspre; |
| --- | --- |

3.

| 4. | solicită Federației Ruse să înceteze imediat bombardarea spitalelor, grădinițelor, școlilor, teatrelor, caselor de bătrâni și a altor infrastructuri civile; condamnă astfel de acțiuni în termenii cei mai duri și reliefează că fără încetarea atacurilor nediferențiate nu se poate reconstrui viața normală, nu se poate relua producția de alimente pe întreg teritoriul Ucrainei și al zonelor sale agricole și de pescuit și nu poate reveni la normalitate fluxul de alimente, produse și factori de producție esențiali pentru producția agricolă, piscicolă, de acvacultură și alimentară la nivel transfrontalier, depășind astfel problemele de transport ale exportului de alimente și ale producției de mărfuri; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază că este important să se refacă stabilitatea în Ucraina, astfel încât sectorul agricol din această țară să se poată redresa, iar securitatea alimentară a țării să poată fi asigurată; invită UE să depună toate eforturile, atunci când este posibil, pentru a sprijini producția agricolă a Ucrainei prin furnizarea de semințe, combustibil și îngrășăminte, care se găsesc în cantități insuficiente; |
| --- | --- |

5.

| 6. | cere să se facă tot posibilul pentru ca viitorul sezon de însămânțare și de producție din Ucraina să se poată desfășura cu orice preț; subliniază că ajutorul umanitar este necesar pentru a răspunde la situații de urgență, care pun viața în pericol, cum este cea cu care Ucraina se confruntă în prezent; |
| --- | --- |

6.

| 7. | reamintește că mai multe porturi ucrainene de la Marea Neagră au fost închise, ceea ce a perturbat comerțul internațional cu alimente, și invită Comisia și statele membre să facă ceea ce este necesar pentru a asigura un transport sigur și a crea coridoare alimentare către și dinspre Ucraina prin porturi alternative, precum și prin transport feroviar și rutier; |
| --- | --- |

7.

| 8. | evidențiază că țările situate în apropierea zonei de conflict, cele cu economii fragile, în curs de dezvoltare, și cele care primesc majoritatea refugiaților ucraineni vor fi cele mai afectate de războiul din Ucraina; invită Comisia și statele membre să sprijine aceste țări și să se asigure că sunt disponibile suficiente alimente; |
| --- | --- |

8.

| 9. | își exprimă profunda îngrijorare față de impactul pe care actuala perturbare a proceselor agricole, piscicole și de acvacultură îl va avea asupra securității alimentare a poporului ucrainean și îndeamnă Comisia și comunitatea internațională să coordoneze și să pună la dispoziția tuturor regiunilor și orașelor afectate un program susținut de ajutor alimentar umanitar pe termen lung prin intermediul tuturor forurilor posibile, cum ar fi Comitetul pentru securitatea alimentară mondială, pentru a compensa lipsa producției alimentare ucrainene și perturbarea lanțului alimentar; |
| --- | --- |

9.

| 10. | solicită un răspuns imediat și coordonat și desfășurarea mecanismului de protecție civilă al Uniunii în vederea maximizării sprijinului acordat Ucrainei, în special asistența umanitară și ajutorul alimentar, creând culoare umanitare sigure ale UE și oferind alimente și adăpost tuturor persoanelor care fug din țară; evidențiază că, deși ajutoarele umanitare financiare ale UE au fost estimate la aproximativ 500 de milioane de euro până în momentul de față, este nevoie de mai multe ajutoare; reliefează îndeosebi că UE ar trebui să ofere asistență umanitară poporului ucrainean, pentru a asigura securitatea alimentară pe termen scurt în Ucraina, precum și tuturor refugiaților din UE, prin programele „Acțiune de coeziune pentru refugiații din Europa” și „Asistență de redresare pentru coeziune și teritoriile Europei” din cadrul politicii de coeziune, dar și contribuind la Planul de reacție rapidă al FAO pentru Ucraina, majorând asistența sa financiară; evidențiază că trebuie să se găsească finanțări suplimentare, deoarece fondurile politicii de coeziune joacă un rol principal în asigurarea dezvoltării armonizate a statelor membre ale UE; invită UE să lucreze în coordonare cu agențiile ONU și cu toți partenerii de la fața locului pentru a oferi de urgență asistență alimentară și de subzistență persoanelor afectate de războiul din Ucraina; |
| --- | --- |

10.

| 11. | invită Comisia și statele membre să își crească contribuțiile la Programul Alimentar Mondial prin utilizarea rezervei pentru solidaritate și ajutoare de urgență prevăzute în cadrul financiar multianual; ia act de faptul că Comisia și statele membre contribuie la Programul Alimentar Mondial cu 465 de milioane de euro pe an, respectiv 1,47 miliarde de euro pe an; constată, de asemenea, că rezerva pentru solidaritate și ajutoare de urgență reprezintă 1,2 miliarde de euro, dintre care până la 35 % (420 de milioane de euro) pot fi folosiți pentru țări din afara UE; subliniază că este posibil ca suma disponibilă în cadrul rezervei pentru solidaritate și ajutoare de urgență să nu fie suficientă și să fie nevoie de o flexibilitate bugetară suplimentară; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază că actualul conflict din Ucraina scoate în evidență vulnerabilitățile sistemului alimentar mondial; îndeamnă, în consecință, UE să apere drepturile țărilor în curs de dezvoltare la securitate alimentară ca mijloc prin care să se asigure securitatea nutrițională, reducerea sărăciei, lanțuri de aprovizionare globale și piețe regionale și locale incluzive, sustenabile și echitabile, acordând o atenție deosebită agriculturii familiale, cu scopul de a asigura livrarea de alimente accesibile și la prețuri rezonabile; |
| --- | --- |

12.

| 13. | consideră că UE, împreună cu alte organisme internaționale, nu trebuie să tolereze prețurile majorate artificial și trebuie să ia măsuri pentru a preveni comportamentele speculative care pun în pericol securitatea alimentară sau accesul la alimente ale țărilor și populațiilor vulnerabile, prin monitorizarea piețelor care afectează sistemul alimentar, printre care și piețele la termen, cu scopul de a asigura transparența deplină, și prin schimbul de date și informații fiabile privind evoluțiile de pe piața alimentară mondială; |
| --- | --- |

13.

| 14. | invită Comisia să identifice și să faciliteze mijloacele de abordare a consecințelor economice și sociale ale invaziei rusești, nu în ultimul rând în domeniul pescuitului agricol și al producției de acvacultură, pentru a garanta securitatea alimentară, luând măsurile necesare pentru a proteja întreprinderile agricole, piscicole și de acvacultură din UE prin măsuri de sprijin, pentru a crea atât certitudine, cât și mai multe garanții cu scopul de a menține și, dacă este necesar, a crește producția de alimente a agricultorilor și pescarilor europeni; |
| --- | --- |

14.

| 15. | invită Comisia și Consiliul să colaboreze cu partenerii UE din Orientul Mijlociu și Africa de Nord pentru a aborda problema securității alimentare; consideră că UE ar trebui să fie pregătită să sprijine acești parteneri în organizarea unei conferințe de urgență privind securitatea alimentară, care să fie condusă de aceștia, pentru a aborda penuria pe termen scurt a aprovizionării cu alimente și problema pe termen mediu a rezilienței agricole în regiune; |
| --- | --- |

15.

| 16. | constată că aceste atacuri, alături de întreruperea comerțului din motive de război, împiedică accesul în UE al unor resurse esențiale, de la energie și îngrășăminte, până la produse chimice și agricole esențiale; subliniază că cetățenii, producătorii de alimente și consumatorii europeni sunt, prin urmare, pregătiți să împartă povara războiului în mod solidar cu poporul eroic al Ucrainei; |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază că UE este cel mai mare importator și exportator de produse alimentare de origine agricolă și acvatică din lume; subliniază că, pentru a spori reziliența pe termen lung a sistemelor UE de producție alimentară de origine agricolă și acvatică, UE ar trebui să ia măsuri pentru a-și reduce dependența de importurile de energie, produse primare, substanțe și produse chimice din țări terțe și ar trebui să sprijine tehnologiile și practicile mai puțin dependente de acești factori de producție; subliniază că soluțiile pe termen scurt și mediu pentru a asigura securitatea alimentară includ diversificarea aprovizionării din țări terțe și invită Comisia să examineze posibilele surse de aprovizionare care respectă standardele internaționale de sustenabilitate ale UE și fie să încheie noi acorduri bilaterale, fie să le consolideze pe cele existente; |
| --- | --- |

17.

| 18. | invită Comisia să anticipeze posibilele contramăsuri impuse de Rusia care ar putea afecta sectoarele produselor alimentare de origine agricolă și acvatică, cum ar fi cele impuse în 2014, și să identifice și să deschidă noi piețe pentru a redirecționa exporturile de produse alimentare; |
| --- | --- |

18.

| 19. | invită Comisia și statele membre să monitorizeze îndeaproape piețele produselor alimentare agricole și acvicole, acordând o atenție deosebită speculațiilor de preț, asigurând totodată integritatea pieței unice; solicită în mod special analize lunare de piață privind situația piețelor agricole, piscicole și de acvacultură pe sectoare, care să acopere prețurile, cantitățile și lanțurile de aprovizionare; salută utilizarea de către Comisie în aceste sectoare a Mecanismului european de pregătire și răspuns în caz de criză în materie de securitate alimentară, un instrument permanent și nou creat, care reunește experți publici și privați; invită, cu toate acestea, Comisia să comunice Parlamentului conținutul acestor discuții, astfel încât acesta să poată beneficia de toate informațiile necesare pentru gestionarea crizei; |
| --- | --- |

19.

| 20. | își reiterează apelurile anterioare de a reduce în mod semnificativ dependența energetică, în special de gazele, petrolul și cărbunele din Rusia, printre altele prin diversificarea surselor de energie și creșterea eficienței energetice și a ritmului tranziției către o energie curată; subliniază că sancțiunile pot avea un impact specific asupra gospodăriilor europene în ceea ce privește prețurile la alimente și costurile energiei și că nu ar trebui să se aștepte ca acestea să plătească prețul acestei crize fără sprijin; invită, prin urmare, statele membre să pregătească planuri și sprijin pentru gospodării pentru a gestiona criza legată de costul vieții; |
| --- | --- |

20.

| 21. | reamintește că creșterea dramatică a prețurilor la îngrășăminte, care are un impact major asupra întregului sector agroalimentar, este anterioară invadării Ucrainei de către Rusia; subliniază că aceste prețuri vor continua să crească, deoarece sunt legate de prețurile gazelor naturale; îndeamnă, prin urmare, Comisia să înceapă eliminarea taxelor antidumping pentru îngrășămintele produse în țări terțe; regretă, de asemenea, faptul că Comisia nu a menționat cazul specific al îngrășămintelor în comunicarea sa din 8 martie 2022 intitulată „REPowerEU: acțiuni europene comune pentru o energie mai accesibilă ca preț, sigură și durabilă” (6); |
| --- | --- |

21.

| 22. | solicită ca UE să își regândească în mod fundamental strategiile de asigurare a independenței depline de rezervele de materii prime critice provenite din Rusia și subliniază că nu se poate reveni la statu-quo; solicită să se reconstruiască lanțurile de aprovizionare și să se facă comerț în așa fel încât să fim independenți de sursele de aprovizionare din Rusia; |
| --- | --- |

22.

| 23. | solicită promovarea și simplificarea accesului la măsurile de eficiență energetică pentru a reduce povara costurilor suportate de fermieri și pescari în ceea ce privește aportul direct de energie; constată că, deși există un potențial enorm de a produce energie eoliană și solară din surse regenerabile în ferme, există în continuare obstacole și provocări semnificative în calea surselor regenerabile de energie la scară mică; invită Comisia și autoritățile naționale să abordeze principalele obstacole semnalate de fermieri pentru producția de energie din surse regenerabile, și anume procedurile complicate de autorizare și acordare a subvențiilor, costurile ridicate ale investițiilor, perioadele lungi de amortizare și accesul limitat la credite; |
| --- | --- |

23.

| 24. | subliniază că o parte integrantă a planului de acțiune al UE menit să garanteze securitatea alimentară a UE trebuie să o reprezinte o strategie de creștere a independenței energetice a UE de sursele de aprovizionare din Rusia, inclusiv abandonarea completă a proiectelor Nord Stream și Nord Stream 2, menținând totodată securitatea energetică a UE; |
| --- | --- |

24.

| 25. | invită Comisia să evalueze posibilitatea și fezabilitatea mobilizării unui sprijin financiar suplimentar pentru sectoarele cele mai afectate și să ia măsuri urgente, specifice și temporare pentru a-i ajuta pe fermieri să atenueze efectul creșterii drastice a prețurilor îngrășămintelor; |
| --- | --- |

25.

| 26. | observă că, pentru a reduce dependența de îngrășămintele chimice, ar trebui utilizate în cea mai mare măsură posibilă și cât mai curând surse organice alternative de substanțe nutritive, precum și circuitul nutrienților; invită Comisia să elimine obstacolele legislative și practice din calea adoptării acestei soluții pentru a reduce dependența de importurile de îngrășăminte, în primul rând prin trecerea la îngrășăminte organice și, apoi, prin sprijinirea în continuare a cercetării și a noilor inovații la nivelul UE; invită Comisia în mod expres să ia măsurile necesare, inclusiv cele legislative, pentru a intensifica utilizarea produselor fertilizante organice obținute din nămoluri de epurare, gunoi de grajd prelucrat, mangal biologic și frass cu scopul de a înlocui îngrășămintele chimice, în conformitate cu obiectivele Strategiei „De la fermă la consumator”; |
| --- | --- |

26.

| 27. | subliniază interconexiunile dintre sustenabilitate și creșterea circularității în agricultură, prin renunțarea la dependența de combustibilii fosili, energia importată și îngrășămintele chimice și trecerea la alternative mai ecologice și regenerabile; |
| --- | --- |

27.

| 28. | invită Comisia să ridice limitele pentru împrăștierea azotului din gunoiul de grajd, cum ar fi azotul recuperat din gunoiul de grajd sau RENURE, ca alternativă la utilizarea îngrășămintelor chimice, în conformitate cu limitele aplicabile îngrășămintelor; invită Comisia să ia în considerare o derogare temporară pentru a reduce rapid costul îngrășămintelor și să elaboreze un cadru pe termen lung pentru a consolida circularitatea în ferme și a reduce dependența de resursele din țări terțe; |
| --- | --- |

28.

| 29. | invită Comisia să acorde statelor membre flexibilitatea de a permite temporar fermierilor să cultive în zonele de interes ecologic, utilizând produse de protecție a plantelor și îngrășăminte, dacă este necesar; |
| --- | --- |

29.

| 30. | recunoaște, având în vedere situația excepțională, că este nevoie urgentă de măsuri temporare și reversibile de intensificare a producției UE pentru sezonul de recoltare 2022 pentru a contribui la securitatea alimentară a UE; invită Comisia, în condițiile nevoii de a depăși deficitul imediat de culturi de proteaginoase, să accelereze procedurile administrative pentru a face posibilă, în cursul acestui an de tranziție al PAC, utilizarea pârloagelor pentru producția acestor culturi destinate consumul uman sau animal, fără creșterea dependenței de factori de producție externi; solicită, în acest sens, să se acorde prioritate culturilor de proteaginoase; invită Comisia să reevalueze situația în timp util și să propună măsuri suplimentare adecvate, dacă este necesar, pentru 2023; |
| --- | --- |

30.

| 31. | consideră că ar trebui evaluate și dezvoltate în continuare schimbări în regimurile de plantare pentru a furniza mai multe alimente și furaje cultivate intern în cursul sezonului de vegetație 2022 din UE, pentru a consolida sistemele de producție și a permite o evoluție planificată către o mai mare autonomie pe termen mediu și lung; |
| --- | --- |

31.

| 32. | invită Comisia să asigure faptul că terenurile agricole sunt utilizate în principal doar pentru producția de alimente și furaje, cu scopul de a garanta astfel securitatea alimentară nu numai pentru cetățenii UE, ci și pentru milioanele de refugiați din UE; |
| --- | --- |

32.

| 33. | subliniază că un sector agricol puternic și sustenabil în întreaga UE și un mediu rural prosper și sustenabil, sprijinit de o PAC puternică, sunt elemente vitale pentru depășirea provocării reprezentate de securitatea alimentară; subliniază că agricultura are o valoare importantă pentru UE și pentru dezvoltarea sa politică și economică și are un impact enorm asupra societății prin producția de alimente, ocuparea forței de muncă în mediul rural, vitalitatea economică și calitatea vieții în zonele rurale și dezvoltarea rurală în general; |
| --- | --- |

33.

| 34. | solicită punerea imediată în aplicare a măsurilor împotriva perturbării pieței prevăzute la articolul 219 din Regulamentul privind organizarea comună a piețelor (7) pentru a sprijini sectoarele cele mai afectate și, în paralel, mobilizarea rezervei pentru situații de criză în acest scop; invită, de asemenea, Comisia să fie pregătită să ia, în temeiul regulamentului, noi măsuri de piață excepționale și necesare, cum ar fi activarea articolului 222; |
| --- | --- |

34.

| 35. | îndeamnă Comisia să ofere o claritate deplină statelor membre în legătură cu clauza privind cazurile de forță majoră prevăzută de PAC, precum și de legislația adoptată ulterior; |
| --- | --- |

35.

| 36. | consideră că, deși creșterea securității alimentare este în prezent o prioritate și mai urgentă, ar trebui evaluate planurile strategice naționale pentru a aduce modificările necesare în lumina noilor circumstanțe, inclusiv utilizarea flexibilităților relevante pentru a crește suprafața cultivată a terenurilor aflate în producție; |
| --- | --- |

36.

| 37. | invită Comisia să ia toate măsurile necesare, în special în ceea ce privește ajutoarele de stat, pentru a permite sprijinul necesar pentru sectoarele cele mai afectate de criză; |
| --- | --- |

37.

| 38. | invită Comisia să aibă în vedere modificarea Cadrului temporar privind ajutoarele de stat, adoptat în martie 2020, cu scopul de a le permite statelor membre să utilizeze pe deplin flexibilitatea în temeiul normelor privind ajutoarele de stat pentru a sprijini economia; |
| --- | --- |

38.

| 39. | subliniază că măsurile extraordinare de dezvoltare rurală impuse de COVID-19 ar trebui extinse pentru a veni în întâmpinarea actualelor probleme de lichiditate care pun în pericol viabilitatea activităților agricole și periclitează întreprinderile mici din domeniul prelucrării, comercializării sau dezvoltării produselor agricole; |
| --- | --- |

39.

| 40. | consideră că ar trebui adoptate măsuri pentru a garanta o mai mare flexibilitate pentru importurile de produse esențiale (în special cereale, soia și îngrășăminte) din țări din afara UE fără a submina standardele UE; |
| --- | --- |

40.

| 41. | își reafirmă angajamentele față de durabilitate și siguranța alimentară și subliniază că toate alimentele și furajele importate trebuie să respecte standardele UE în materie de siguranță alimentară, inclusiv nivelurile maxime de reziduuri de pesticide și antimicrobiene; denunță toate propunerile de utilizare abuzivă a crizelor actuale pentru a slăbi aceste cerințe și angajamente; |
| --- | --- |

41.

| 42. | invită Comisia, în special, să sprijine organizațiile sectoriale pentru a asigura noi piețe de import care să garanteze aprovizionarea cu alimente și factori de producție agricolă, în special pentru creșterea animalelor, evitând astfel periclitarea securității alimentare în Europa; |
| --- | --- |

42.

| 43. | invită Consiliul și Comisia să deblocheze urgent rezerva pentru situații de criză, în valoare de 479 de milioane EUR, pentru a ajuta sectorul agricol să facă față provocărilor actuale de pe piață; constată, cu toate acestea, că această rezervă pentru situații de criză, odată epuizată, nu poate fi alimentată cu fonduri din cadrul PAC; solicită, prin urmare, deblocarea imediată a unor fonduri suplimentare care să fie mobilizate în cazul în care rezerva pentru situații de criză este epuizată; |
| --- | --- |

43.

| 44. | invită Comisia, în contextul deficitului de culturi proteice, să propună o strategie europeană cuprinzătoare privind proteinele pentru a crește producția europeană de proteine și a reduce dependența UE de țările terțe în această privință; |
| --- | --- |

44.

| 45. | subliniază că, la nivelul producției, vor fi necesare noi măsuri și stimulente consolidate pentru a mări reziliența, precum creșterea caracterului circular și a autonomiei factorilor de producție, fără a submina capacitatea de producție și competitivitatea agriculturii, pescuitului și acvaculturii din UE, precum și trecerea la agricultura de precizie și dezvoltarea și accelerarea accesului la piețe pentru proteine alternative, îngrășăminte organice, protecția microbiană a culturilor și agroecologie, în conformitate cu obiectivele Pactului verde, și acordarea posibilității, în acest an de tranziție a PAC, de a lua în calcul flexibilități temporare și pe termen scurt, însoțite de condiționalități și derogări, și accelerarea procedurilor administrative pentru a face posibile aceste flexibilități, mai ales având în vedere lipsa investițiilor, reducerea lichidităților și incertitudinea pe piață din cauza situației actuale; |
| --- | --- |

45.

| 46. | invită Comisia să dea dovadă de flexibilitate în ceea ce privește plățile în avans către producători și ia act de necesitatea de a asigura fluxurile de numerar ale fermierilor și, în acest sens, invită Comisia să crească nivelurile avansurilor pentru plățile directe și măsurile de dezvoltare rurală legate de suprafață și de animale de la 50 % la 70 % pentru plățile de sprijin pentru venit și de la 75 % la 85 % pentru anumite plăți pentru dezvoltare rurală; |
| --- | --- |

46.

| 47. | invită statele membre să ia măsuri și să utilizeze instrumentele disponibile pentru a-și consolida lanțurile de aprovizionare cu alimente; insistă asupra faptului că măsurile luate nu trebuie să compromită integritatea pieței unice, nici să submineze măsurile de creștere a rezilienței lanțului de aprovizionare cu alimente în întreaga UE și nici să crească dependența energetică de resursele rusești; |
| --- | --- |

47.

| 48. | invită Comisia să aplice măsuri excepționale, inclusiv ajutoare pentru depozitarea privată, pentru produsele agricole care se confruntă cu probleme de piață; ia act de intenția Comisiei de a introduce aceste ajutoare în sectorul cărnii de porc; îndeamnă Comisia să creeze un mecanism care să permită accesul organizațiilor neguvernamentale și al altor organisme la produsele aflate în depozitare privată pentru a contribui la asigurarea securității alimentare în Ucraina; consideră că acest mecanism ar putea fi utilizat și prin intermediul Fondului de ajutor european destinat celor mai defavorizate persoane în statele membre care găzduiesc refugiați, pentru a răspunde nevoii urgente de alimente; consideră, de asemenea, că acest fond poate garanta că persoanele vulnerabile nu vor suferi în mod disproporționat din cauza crizei; |
| --- | --- |

48.

| 49. | subliniază că ar trebui adoptate măsuri pentru a evita barierele în calea liberei circulații a mărfurilor, în special a produselor esențiale, cum ar fi cerealele; insistă asupra faptului că trebuie garantată buna funcționare a pieței interne în ceea ce privește produsele agricole și că trebuie evitate interdicțiile la export către alte state membre; solicită Comisiei să fie deosebit de vigilentă în această privință și să ia măsuri imediate împotriva impunerii de către Ungaria a unei interdicții la export pentru cereale; |
| --- | --- |

49.

| 50. | atrage atenția asupra necesității de a monitoriza și de a pune în aplicare condițiile de concurență loială pe piața unică în ceea ce privește creșterile nejustificate ale prețurilor la anumite produse alimentare; subliniază necesitatea de a intensifica monitorizarea posibilelor situații în care unele întreprinderi pot crea un monopol pe piața unică în sectorul produselor alimentare de origine agricolă și acvatică și subliniază necesitatea de a lua fără întârziere măsuri pentru a contracara astfel de situații; |
| --- | --- |

50.

| 51. | invită Comisia să pregătească fără întârziere un plan de acțiune detaliat pentru a asigura funcționarea corectă a lanțurilor UE de aprovizionare cu alimente și securitatea alimentară în UE pe termen lung, ținând seama de învățămintele desprinse din impactul războiului din Ucraina și de alte posibile perturbări și bazându-se, atunci când este cazul, pe învățămintele desprinse din planul de urgență prezentat în noiembrie 2021; invită Comisia să abordeze chestiunea vulnerabilităților puse în evidență de dependența excesivă de importurile de energie, furaje și îngrășăminte de la un singur furnizor sau de la prea puțini furnizori și de lipsa diversificării lanțurilor de aprovizionare; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ia act de faptul că acest plan de acțiune reprezintă o ocazie de a accelera realizarea obiectivelor Pactului verde, ceea ce va întări lanțurile de aprovizionare cu alimente ale UE în cadrul unei economii circulare verzi și va oferi stimulente fermierilor, pescarilor și părților interesate de-a lungul acestui lanț pentru a trece la metode și instrumente de producție mai sustenabile, eficiente și autosuficiente prin adoptarea pe scară mai largă de instrumente și tehnologii de cultivare inovatoare și de procese și practici sustenabile, toate acestea contribuind la reducerea dependenței UE de factorii de producție importați, inclusiv prin utilizarea de investiții pe termen scurt pentru a accelera adoptarea tehnologiilor și a practicilor menite să îndeplinească obiectivele Strategiei „De la fermă la consumator”; |
| --- | --- |

52.

| 53. | reafirmă că autonomia strategică europeană în ceea ce privește produsele alimentare, furajele și întregul sector agricol trebuie consolidată, în conformitate cu obiectivele noului Pact verde, care sunt concepute pentru a proteja mediul UE și zonele sale agricole, piscicole și de acvacultură; |
| --- | --- |

53.

| 54. | susține că obiectivele stabilite în Strategia „De la fermă la consumator” și în Strategia privind biodiversitatea trebuie analizate pe baza unei evaluări cuprinzătoare a impactului cu privire la securitatea alimentară europeană și la situația din țările învecinate și insistă ca aceste evaluări ale impactului să fie luate în considerare de către Comisie; îndeamnă Comisia să ia în considerare, în acest context, evaluările impactului deja publicate de institutele de cercetare recunoscute la nivel internațional; |
| --- | --- |

54.

| 55. | insistă și asupra faptului că, în primul rând, trebuie depuse toate eforturile pentru a se asigura că nu apare nicio penurie de alimente, în special în regiunile vulnerabile, pentru a evita instabilitatea geopolitică generalizată, și consideră că a contribui la securitatea alimentară globală în acest moment reprezintă o datorie morală și că acest lucru nu trebuie considerat o amenințare pentru scopurile și obiectivele Strategiei „De la fermă la consumator” și ale Pactului verde în sens mai larg în acțiunile imediate de creștere a rezilienței și de consolidare a autonomiei din punctul de vedere al factorilor de producție; subliniază că măsurile de creștere a eficienței utilizării factorilor de producție și disponibilitatea unor alternative și practici mai sustenabile și a unor măsuri de combatere a risipei de alimente, așa cum se prevede în Strategia „De la fermă la consumator” și în Pactul verde, reducându-se astfel dependența de factori de producție precum produsele de protecție a plantelor și îngrășămintele chimice cu efect nociv, sunt elementele de bază ale consolidării pe termen mediu și lung a sectorului agricol, al pescuitului și al acvaculturii, precum și a lanțului de aprovizionare agroalimentar al UE; |
| --- | --- |

55.

| 56. | reamintește, în plus, că propunerile legislative derivate din obiectivele și țintele Strategiei „De la fermă la consumator” trebuie mai întâi să facă obiectul unor evaluări cuprinzătoare ale impactului, ținând seama în același timp de consecințele potențiale ale invaziei Ucrainei de către Rusia asupra securității alimentare europene și mondiale, și că responsabilitatea colegiuitorilor va fi, la punerea în aplicare a foilor de parcurs pentru atingerea obiectivelor „De la fermă la consumator”, de a stabili condițiile pentru a evita scăderea nivelurilor producției agricole, piscicole sau de acvacultură în Europa sau relocarea emisiilor; subliniază că, având în vedere războiul în desfășurare din Ucraina și presiunea suplimentară asupra lanțurilor alimentare agricole, piscicole și din sectorul acvaculturii ale UE, necesitatea urgentă de a studia toate aceste efecte a crescut, impactul potențial asupra securității alimentare trebuie evaluat cu atenție și este necesar un studiu aprofundat privind dependența sistemului alimentar ale UE de factori de producție și de sursele acestora; |
| --- | --- |

56.

| 57. | consideră că, având în vedere condițiile actuale ale pieței, obiectivul ambițios de reducere cu 10 % a zonelor de producție nu poate fi pus în aplicare; |
| --- | --- |

57.

| 58. | recunoaște că perturbarea modelelor comerciale de dinainte de invazie arată că UE trebuie să analizeze de urgență modul în care poate dezvolta sisteme agricole, piscicole și de acvacultură mai autonome, care să producă alimente și furaje pe termen lung, reducând dependența UE de importuri și crescând producția internă; subliniază că acest lucru este deosebit de urgent pentru produsele cele mai expuse riscului de penurie din cauza suspendării exporturilor ucrainene, cum ar fi de cerealele, oleaginoasele, culturile proteice și îngrășămintele; |
| --- | --- |

58.

| 59. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la creșterea bruscă a costurilor de exploatare suportate de sectorul pescuitului; subliniază că multe nave din întreaga UE sunt în prezent amarate, deoarece prețurile la pește la prima vânzare nu acoperă creșterea costurilor de producție; |
| --- | --- |

59.

| 60. | consideră că sectorul european al pescuitului este esențial pentru securitatea alimentară europeană și regretă că situația sa s-a deteriorat semnificativ în timpul crizei actuale din cauza creșterii rapide a prețurilor mondiale la produsele de bază importante pentru acest sector, mai ales a prețurilor fluctuante la combustibili, care au făcut ca operațiunile de pescuit să nu mai fie viabile din punct de vedere economic; consideră că această situație necesită asistență urgentă, inclusiv sprijin direct; subliniază că asistența trebuie să asigure continuitatea operațiunilor flotelor de pescuit ale UE și, prin extensie, continuarea operațiunilor de-a lungul lanțului de aprovizionare cu produse pescărești și de acvacultură; invită Comisia și statele membre să recunoască dificultățile cu care se confruntă sectorul pescuitului și să le abordeze în mod cuvenit în acțiunile viitoare; constată că, pentru a face față creșterii prețurilor combustibililor pe termen lung, este important să se stimuleze dezvoltarea și utilizarea inovațiilor eficiente din punct de vedere energetic; |
| --- | --- |

60.

| 61. | invită Comisia și statele membre să se asigure că noul Fond european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură va deveni operațional cât mai curând posibil și solicită Comisiei să depună urgent o propunere pentru a permite acordarea de ajutor de urgență din cadrul fondului și în perioade de criză precum războiul din Ucraina; îndeamnă la mobilizarea oricăror fonduri rămase din Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și solicită insistent Comisiei și statelor membre să accelereze aplicarea rezervei de ajustare la Brexit pentru a se asigura că sprijinul ajunge mai rapid în zonele afectate de Brexit; |
| --- | --- |

61.

| 62. | îndeamnă Comisia să propună măsuri de urgență pentru sprijinirea pescuitului, a acvaculturii și a întregului lanț valoric (prelucrare, comerț cu amănuntul etc.) în UE; în acest context, solicită ca măsurile de urgență să includă: acordarea de despăgubiri operatorilor pentru pierderea veniturilor și costurile suplimentare, acordarea de sprijin pentru încetarea temporară a activităților de pescuit și sprijinirea organizațiilor de producători și a întregului lanț valoric al peștelui și fructelor de mare pentru a putea depozita temporar produsele pescărești și de acvacultură din Fondul european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură, mărirea de la 10 % la 25 % a flexibilității anuale a cotelor, majorarea limitei ajutoarelor de stat până la 500 000 EUR pe navă în temeiul cadrului de minimis și includerea pescuitului și a acvaculturii în cadrul temporar de criză pentru măsurile de ajutor de stat; invită Comisia și statele membre să implementeze toate instrumentele disponibile ale politicii comune în domeniul pescuitului pentru stabilizarea piețelor; |
| --- | --- |

62.

| 63. | observă că ar trebui avute în vedere măsuri la nivelul întregului lanț de aprovizionare cu alimente pentru a se garanta că toate părțile interesate joacă un rol în creșterea rezilienței sectorului agroalimentar și al celui acvatic și că aceste măsuri trebuie să contribuie la scopurile și obiectivele tranziției UE către neutralitatea climatică până în 2050; consideră că, în concordanță cu aplicarea rapidă a Directivei privind practicile comerciale neloiale (8), ar trebui să se pună un accent deosebit pe viabilitatea agriculturii, pescuitului și acvaculturii și pe rolul semnificativ al comercianților cu amănuntul în asigurarea de venituri echitabile pentru producători, mai ales având în vedere presiunile generate de creșterea costului factorilor de producție, dar, în egală măsură, și responsabilitatea acestora de a se asigura că produsele alimentare rămân abordabile ca preț și accesibile pentru consumatori; |
| --- | --- |

63.

| 64. | invită Comisia să ia măsuri pentru a se asigura că dispozițiile privind ajutoarele de stat pentru agricultură, pescuit și acvacultură, inclusiv dispozițiile de minimis, le permit statelor membre să acorde sprijin rapid și flexibil operatorilor pentru a compensa creșterea costurilor generate de războiul din Ucraina; subliniază, în acest sens, că statele membre, în cadrul lor național, ar trebui să aibă în vedere și acordarea de asistență precum reducerea contribuțiilor la asigurările sociale, suspendarea sau reducerea anumitor impozite și extinderea împrumuturilor în contextul COVID-19; invită Comisia să se asigure că ajutoarele de stat nu duc la denaturarea concurenței și că sunt garantate condiții de concurență echitabile între statele membre; |
| --- | --- |

64.

| 65. | solicită intensificarea acțiunilor la nivel internațional pentru a garanta că procesul decizional politic are în centrul său securitatea alimentară, pentru a evita penuria și a asigura securitatea nutrițională în țările cele mai vulnerabile, acordând prioritate utilizărilor alimentare ale produselor agricole și evitând obstacolele din calea comerțului internațional cu alimente; |
| --- | --- |

65.

| 66. | invită Comisia și statele membre să propună rapid o reuniune a Comitetului FAO pentru securitatea alimentară mondială, care ar trebui să fie forumul de coordonare primordial pe această temă, deoarece asigură o reprezentare incluzivă a tuturor statelor; invită Comisia și statele membre să se implice în acest forum pentru a asigura coordonarea internațională, în special în ceea ce privește stocurile, biocombustibilii și sprijinul financiar acordat țărilor importatoare; |
| --- | --- |

66.

| 67. | consideră că ar putea fi necesare și schimbări semnificative ale modelelor de piață și de export, precum și o planificare serioasă pentru situații neprevăzute, cum ar fi autonomia producției de furaje a UE, debușeuri alternative pentru exporturi, o capacitate reactivă sporită, stocuri strategice de produse alimentare de bază, furaje și alte produse alimentare, autonomia la nivelul îngrășămintelor și a produselor de înlocuire, precum și informații clare privind modelele globale de transport pentru produsele agricole, piscicole și de acvacultură; |
| --- | --- |

67.

| 68. | solicită accelerarea și consolidarea acțiunilor de reducere a risipei de alimente pentru a maximiza disponibilitatea alimentelor și utilizarea resurselor din UE pentru a îmbunătăți autonomia alimentară; subliniază necesitatea de a evita pierderea de alimente în timpul depozitării și în toate etapele lanțului de aprovizionare, de a facilita donarea de alimente prin punerea în aplicare coerentă a legislației privind răspunderea, de a încuraja recuperarea deșeurilor alimentare și de a dezvolta opțiuni alternative pentru comercianții cu amănuntul, inclusiv oferte de cumpărare la prețuri reduse și colaborarea cu proiecte comunitare locale care abordează sărăcia și insecuritatea alimentară la nivel local; invită statele membre să elaboreze și să pună în aplicare programe de prevenire a risipei de alimente și aibă în vedere acte legislative privind și alte practici comerciale neloiale care generează deșeuri alimentare, pe lângă cele care fac deja obiectul Directivei privind practicile comerciale neloiale; solicită ca în cadrul inițiativelor privind standardele de comercializare să se acorde prioritate reducerii risipei de alimente; solicită o mai bună monitorizare a risipei de alimente la toate nivelurile în UE; reamintește că lanțurile scurte de aprovizionare cu alimente reduc riscul de a genera deșeuri alimentare; |
| --- | --- |

68.

| 69. | subliniază că este important să se abordeze rapid problema risipei de alimente în toate etapele lanțului, pentru a reduce presiunea asupra aprovizionării cu alimente în Europa prin măsuri de atingere a obiectivului UE de reducere a risipei de alimente cu 30 % până în 2025 și cu 50 % până în 2030, comparativ cu situația de referință din 2014 (9); |
| --- | --- |

69.

| 70. | invită toate statele membre să pună în aplicare programe de prevenire a risipei de alimente, subliniind caracterul urgent al reducerii risipei de alimente și faptul că accentul ar trebui pus pe prevenirea risipei de alimente și a pierderilor de alimente, deoarece prevenirea pierderilor de alimente în contextul penuriei de alimente poate contribui la consolidarea securității alimentare; |
| --- | --- |

70.

| 71. | solicită măsuri de combatere a sărăciei cauzate de creșterea rapidă a prețurilor la energie și de impactul conflictului asupra prețurilor la alimente și consideră că măsurile sociale trebuie să facă parte din acțiunile necesare; |
| --- | --- |

71.

| 72. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

72.

---

(1)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0052.

(2)  Comisia Europeană, „Fișă statistică privind comerțul cu produse agroalimentare: Uniunea Europeană – Rusia”, 2021.

(3)  Indicele prețurilor Eurostat pentru mijloacele de producție agricole (T3 2020-T3 2021).

(4)  Fertilizers Europe, „Policy priorities – Industry Competitiveness – Energy Cost” (Priorități ale politicilor – competitivitatea industriei – costurile energiei), Fertilizers Europe, accesat la 16 martie 2022.

(5)  Eurostat, instrumentul de monitorizare a prețurilor la alimente, 2022.

(6)  COM(2022)0108.

(7)  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

(8)  JO L 111, 25.4.2019, p. 59.

(9)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0425.

---

| 20.9.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 361/15 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 361/15

---

P9_TA(2022)0100

CFM 2021-2027: combaterea structurilor oligarhice, protejarea fondurilor UE împotriva fraudei și a conflictului de interese

Rezoluția Parlamentului European din 24 martie 2022 referitoare la CFM 2021-2027: combaterea structurilor oligarhice și protejarea fondurilor UE împotriva fraudei și a conflictelor de interese (2020/2126(INI))

(2022/C 361/02)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului din 17 decembrie 2020 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (1) (denumit în continuare „Regulamentul privind CFM”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului din 17 decembrie 2020 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (1) (denumit în continuare „Regulamentul privind CFM”),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (2) (denumit în continuare „Regulamentul privind MRR”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (2) (denumit în continuare „Regulamentul privind MRR”),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii (3) (denumit în continuare „Regulamentul financiar”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii (3) (denumit în continuare „Regulamentul financiar”),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2092 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2020 privind un regim general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii (4) (denumit în continuare „Regulamentul privind condiționalitatea”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2092 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2020 privind un regim general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii (4) (denumit în continuare „Regulamentul privind condiționalitatea”),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2017/1371 a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iulie 2017 privind combaterea fraudelor îndreptate împotriva intereselor financiare ale Uniunii prin mijloace de drept penal (5) (denumită în continuare „Directiva PIF”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2017/1371 a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iulie 2017 privind combaterea fraudelor îndreptate împotriva intereselor financiare ale Uniunii prin mijloace de drept penal (5) (denumită în continuare „Directiva PIF”),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2017/1939 al Consiliului din 12 octombrie 2017 de punere în aplicare a unei forme de cooperare consolidată în ceea ce privește instituirea Parchetului European (EPPO) (6) (denumit în continuare „Regulamentul privind EPPO”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2017/1939 al Consiliului din 12 octombrie 2017 de punere în aplicare a unei forme de cooperare consolidată în ceea ce privește instituirea Parchetului European (EPPO) (6) (denumit în continuare „Regulamentul privind EPPO”),

| — | având în vedere raportul Comisiei din 20 septembrie 2021, intitulat „Al 32-lea raport anual privind protejarea intereselor financiare ale Uniunii Europene – combaterea fraudei – 2020” (COM(2021)0578), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei din 20 septembrie 2021, intitulat „Al 32-lea raport anual privind protejarea intereselor financiare ale Uniunii Europene – combaterea fraudei – 2020” (COM(2021)0578),

| — | având în vedere Raportul din 2021 al Comisiei privind statul de drept – Situația statului de drept în Uniunea Europeană, publicat la 20 iulie 2021 (COM(2021)0700), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul din 2021 al Comisiei privind statul de drept – Situația statului de drept în Uniunea Europeană, publicat la 20 iulie 2021 (COM(2021)0700),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 7 aprilie 2021, intitulată „Orientări privind evitarea și gestionarea conflictelor de interese în temeiul Regulamentului financiar” (orientările privind conflictele de interese) (C(2021)2119), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 7 aprilie 2021, intitulată „Orientări privind evitarea și gestionarea conflictelor de interese în temeiul Regulamentului financiar” (orientările privind conflictele de interese) (C(2021)2119),

| — | având în vedere Raportul special nr. 06/2019 al Curții de Conturi Europene din 16 mai 2019, intitulat „Combaterea fraudei legate de cheltuielile în domeniul politicii de coeziune a UE: autoritățile de management trebuie să consolideze detectarea, reacția și coordonarea”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul special nr. 06/2019 al Curții de Conturi Europene din 16 mai 2019, intitulat „Combaterea fraudei legate de cheltuielile în domeniul politicii de coeziune a UE: autoritățile de management trebuie să consolideze detectarea, reacția și coordonarea”,

| — | având în vedere Raportul anual pe 2020 al Oficiului European de Luptă Antifraudă (OLAF), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul anual pe 2020 al Oficiului European de Luptă Antifraudă (OLAF),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, precum și privind noile resurse proprii, inclusiv o foaie de parcurs în vederea introducerii de noi resurse proprii (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, precum și privind noile resurse proprii, inclusiv o foaie de parcurs în vederea introducerii de noi resurse proprii (7),

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 decembrie 2020 referitoare la cadrul financiar multianual 2021-2027, Acordul interinstituțional, Instrumentul de redresare al UE și Regulamentul privind statul de drept (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 decembrie 2020 referitoare la cadrul financiar multianual 2021-2027, Acordul interinstituțional, Instrumentul de redresare al UE și Regulamentul privind statul de drept (8),

| — | având în vedere Concluziile Avocatului General din 2 decembrie 2021 prezentate în cauza C-156/21, Ungaria/Parlamentul și Consiliul și în cauza C-157/21, Polonia/Parlamentul și Consiliul (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Avocatului General din 2 decembrie 2021 prezentate în cauza C-156/21, Ungaria/Parlamentul și Consiliul și în cauza C-157/21, Polonia/Parlamentul și Consiliul (9),

| — | având în vedere rezoluția sa din 13 decembrie 2018 referitoare la conflictele de interese și protecția bugetului UE în Republica Cehă (10), rezoluția sa din 19 iunie 2020 referitoare la redeschiderea anchetei care îl vizează pe prim-ministrul Republicii Cehe pentru deturnare de fonduri europene și posibile conflicte de interese (11) și rezoluția sa din 10 iunie 2021 referitoare la conflictul de interese al prim-ministrului Republicii Cehe (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 13 decembrie 2018 referitoare la conflictele de interese și protecția bugetului UE în Republica Cehă (10), rezoluția sa din 19 iunie 2020 referitoare la redeschiderea anchetei care îl vizează pe prim-ministrul Republicii Cehe pentru deturnare de fonduri europene și posibile conflicte de interese (11) și rezoluția sa din 10 iunie 2021 referitoare la conflictul de interese al prim-ministrului Republicii Cehe (12),

| — | având în vedere rezoluția sa din 8 octombrie 2020 referitoare la statul de drept și drepturile fundamentale în Bulgaria (13), rezoluția sa din 29 aprilie 2021 referitoare la asasinarea lui Daphne Caruana Galizia și statul de drept în Malta (14), rezoluția sa din 8 iulie 2021 referitoare la încălcările legislației UE și ale drepturilor cetățenilor LGBTIQ în Ungaria, ca urmare a modificărilor legislative adoptate de Parlamentul Ungariei (15) și rezoluția sa din 21 octombrie 2021 referitoare la criza statului de drept din Polonia și la supremația dreptului UE (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 8 octombrie 2020 referitoare la statul de drept și drepturile fundamentale în Bulgaria (13), rezoluția sa din 29 aprilie 2021 referitoare la asasinarea lui Daphne Caruana Galizia și statul de drept în Malta (14), rezoluția sa din 8 iulie 2021 referitoare la încălcările legislației UE și ale drepturilor cetățenilor LGBTIQ în Ungaria, ca urmare a modificărilor legislative adoptate de Parlamentul Ungariei (15) și rezoluția sa din 21 octombrie 2021 referitoare la criza statului de drept din Polonia și la supremația dreptului UE (16),

| — | având în vedere rezoluția sa din 25 martie 2021 referitoare la aplicarea Regulamentului (UE, Euratom) 2020/2092: mecanismul de condiționalitate bazat pe statul de drept (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 25 martie 2021 referitoare la aplicarea Regulamentului (UE, Euratom) 2020/2092: mecanismul de condiționalitate bazat pe statul de drept (17),

| — | având în vedere rezoluția sa din 10 iunie 2021 referitoare la situația statului de drept în Uniunea Europeană și aplicarea Regulamentului (UE, Euratom) 2020/2092 privind condiționalitatea (18), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 10 iunie 2021 referitoare la situația statului de drept în Uniunea Europeană și aplicarea Regulamentului (UE, Euratom) 2020/2092 privind condiționalitatea (18),

| — | având în vedere rezoluția sa din 21 octombrie 2021 referitoare la Pandora Papers: implicațiile pentru eforturile de a combate spălarea banilor, evaziunea fiscală și eludarea obligațiilor fiscale (19), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 21 octombrie 2021 referitoare la Pandora Papers: implicațiile pentru eforturile de a combate spălarea banilor, evaziunea fiscală și eludarea obligațiilor fiscale (19),

| — | având în vedere deciziile și rezoluțiile sale anterioare referitoare la descărcarea de gestiune a Comisiei pentru anii 2014, 2015, 2016, 2017, 2018 și 2019, |
| --- | --- |

—

având în vedere deciziile și rezoluțiile sale anterioare referitoare la descărcarea de gestiune a Comisiei pentru anii 2014, 2015, 2016, 2017, 2018 și 2019,

| — | având în vedere studiul din 20 mai 2021, solicitat de Comisia sa pentru control bugetar, intitulat „The Largest 50 beneficiaries in each EU Member State of CAP and Cohesion Funds” (Cei mai mari 50 de beneficiari ai PAC și ai fondurilor de coeziune din fiecare stat membru al UE), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul din 20 mai 2021, solicitat de Comisia sa pentru control bugetar, intitulat „The Largest 50 beneficiaries in each EU Member State of CAP and Cohesion Funds” (Cei mai mari 50 de beneficiari ai PAC și ai fondurilor de coeziune din fiecare stat membru al UE),

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A9-0039/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A9-0039/2022),

| A. | întrucât autoritățile bugetare au adoptat pachetul CFM 2021-2027, care, împreună cu instrumentul de redresare NextGenerationEU, beneficiază de un nivel fără precedent al finanțării totale, de 1,8 mii de miliarde EUR, având drept scop să sprijine redresarea în urma pandemiei de COVID-19 și prioritățile pe termen lung ale UE în diferite domenii de politică; |
| --- | --- |

A.

întrucât autoritățile bugetare au adoptat pachetul CFM 2021-2027, care, împreună cu instrumentul de redresare NextGenerationEU, beneficiază de un nivel fără precedent al finanțării totale, de 1,8 mii de miliarde EUR, având drept scop să sprijine redresarea în urma pandemiei de COVID-19 și prioritățile pe termen lung ale UE în diferite domenii de politică;

| B. | întrucât punerea în aplicare a tuturor acestor fonduri trebuie să respecte cu strictețe principiile bunei gestiuni financiare și face de iure obiectul unui control deplin și nelimitat la nivelul UE, inclusiv din partea Parlamentului; întrucât, cu toate acestea, capacitatea de facto a instituțiilor UE de a controla fondurile UE este, din păcate, destul de limitată fără o cooperare eficientă și semnificativă din partea autorităților naționale; |
| --- | --- |

B.

întrucât punerea în aplicare a tuturor acestor fonduri trebuie să respecte cu strictețe principiile bunei gestiuni financiare și face de iure obiectul unui control deplin și nelimitat la nivelul UE, inclusiv din partea Parlamentului; întrucât, cu toate acestea, capacitatea de facto a instituțiilor UE de a controla fondurile UE este, din păcate, destul de limitată fără o cooperare eficientă și semnificativă din partea autorităților naționale;

| C. | întrucât protejarea intereselor financiare ale UE este un element-cheie al agendei politice a Uniunii, pentru consolidarea transparenței, a responsabilității democratice și a capacității de a răspunde nevoilor cetățenilor, pentru creșterea încrederii populației și pentru asigurarea faptului că banii contribuabililor sunt cheltuiți în mod corespunzător; întrucât punerea în aplicare a pachetului bugetar aferent CFM 2021-2027 trebuie să fie în conformitate cu principiile generale consacrate în tratate, în special cu valorile europene prevăzute la articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), cu principiile prevăzute în Regulamentul privind condiționalitatea și principiul bunei gestiuni financiare consacrat la articolul 310 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) și în Regulamentul financiar; întrucât există o corelație între respectarea acestor valori și principii și execuția eficientă a bugetului UE; |
| --- | --- |

C.

întrucât protejarea intereselor financiare ale UE este un element-cheie al agendei politice a Uniunii, pentru consolidarea transparenței, a responsabilității democratice și a capacității de a răspunde nevoilor cetățenilor, pentru creșterea încrederii populației și pentru asigurarea faptului că banii contribuabililor sunt cheltuiți în mod corespunzător; întrucât punerea în aplicare a pachetului bugetar aferent CFM 2021-2027 trebuie să fie în conformitate cu principiile generale consacrate în tratate, în special cu valorile europene prevăzute la articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), cu principiile prevăzute în Regulamentul privind condiționalitatea și principiul bunei gestiuni financiare consacrat la articolul 310 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) și în Regulamentul financiar; întrucât există o corelație între respectarea acestor valori și principii și execuția eficientă a bugetului UE;

| D. | întrucât, în mod regulat, diferite canale mass-media din întreaga Europă își informează audiența privind scandaluri legate de cazuri de fraudă, conflicte de interese, corupție și alte activități ilegale care aduc atingere intereselor financiare ale UE și care implică reprezentanți politici la nivel înalt din statele membre ale UE, precum și privind cazuri de fraude și infracțiuni de natură vamală, transfrontalieră sau digitală, aceste activități fiind desfășurate prin intermediul unor organizații criminale sau beneficiind de sprijinul acestora; întrucât aceste scandaluri subminează încrederea cetățenilor europeni în UE și în instituțiile sale; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în mod regulat, diferite canale mass-media din întreaga Europă își informează audiența privind scandaluri legate de cazuri de fraudă, conflicte de interese, corupție și alte activități ilegale care aduc atingere intereselor financiare ale UE și care implică reprezentanți politici la nivel înalt din statele membre ale UE, precum și privind cazuri de fraude și infracțiuni de natură vamală, transfrontalieră sau digitală, aceste activități fiind desfășurate prin intermediul unor organizații criminale sau beneficiind de sprijinul acestora; întrucât aceste scandaluri subminează încrederea cetățenilor europeni în UE și în instituțiile sale;

| E. | întrucât documentele din așa-numitele „dosare Pandora” (Pandora Papers), publicate la 3 octombrie 2021 de Consorțiul Internațional al Jurnaliștilor de Investigație (ICIJ), reprezintă cea mai recentă scurgere majoră de date, în urma căreia au fost expuși peste 330 de politicieni și funcționari publici din aproape 100 de țări, inclusiv 35 de actuali sau foști șefi de stat și de guvern implicați în cazuri care au vizat secretele de afaceri, în evaziunea fiscală și în evitarea obligațiilor fiscale offshore; întrucât a fost provocat un scandal care se adaugă altor scandaluri similare, fără a exista însă până în prezent o intervenție eficace; |
| --- | --- |

E.

întrucât documentele din așa-numitele „dosare Pandora” (Pandora Papers), publicate la 3 octombrie 2021 de Consorțiul Internațional al Jurnaliștilor de Investigație (ICIJ), reprezintă cea mai recentă scurgere majoră de date, în urma căreia au fost expuși peste 330 de politicieni și funcționari publici din aproape 100 de țări, inclusiv 35 de actuali sau foști șefi de stat și de guvern implicați în cazuri care au vizat secretele de afaceri, în evaziunea fiscală și în evitarea obligațiilor fiscale offshore; întrucât a fost provocat un scandal care se adaugă altor scandaluri similare, fără a exista însă până în prezent o intervenție eficace;

| F. | întrucât, raportul anual pe 2020 al OLAF a identificat conflicte de interese și acorduri secrete între beneficiarii contractați în domeniile cele mai relevante ale fraudelor constatate, în special în domeniul achizițiilor publice; întrucât cazurile OLAF se referă adesea la fraudă sau corupție în cadrul procedurilor de achiziții publice transfrontaliere care implică finanțare din partea UE; |
| --- | --- |

F.

întrucât, raportul anual pe 2020 al OLAF a identificat conflicte de interese și acorduri secrete între beneficiarii contractați în domeniile cele mai relevante ale fraudelor constatate, în special în domeniul achizițiilor publice; întrucât cazurile OLAF se referă adesea la fraudă sau corupție în cadrul procedurilor de achiziții publice transfrontaliere care implică finanțare din partea UE;

| G. | întrucât Parlamentul a adoptat numeroase rezoluții prin care a solicitat Comisiei să ia măsuri prompte și să combată cazurile alarmante de utilizare abuzivă a fondurilor UE de către persoanele bogate cu funcții politice importante, de către elite și marile conglomerate, |
| --- | --- |

G.

întrucât Parlamentul a adoptat numeroase rezoluții prin care a solicitat Comisiei să ia măsuri prompte și să combată cazurile alarmante de utilizare abuzivă a fondurilor UE de către persoanele bogate cu funcții politice importante, de către elite și marile conglomerate,

Structurile oligarhice

| 1. | observă faptul că, în societatea de astăzi, „oligarhia” se referă la orice clasă sau grup de mici dimensiuni, caracterizat prin coeziunea membrilor săi, care este în măsură să decidă în privința altor persoane sau să le impună anumite acțiuni, în contexte politice sau fără caracter politic, sau să conducă o comunitate politică în propriul său interes, fără a ține seama de normele democratice și aducând uneori atingere principiilor fundamentale; observă că, într-o oligarhie, elitele politice deturnează fondurile publice de la bugetul UE sau de la bugetele naționale pentru a-și servi interesele private și se bazează adesea pe oameni de afaceri care acționează în numele lor într-o structură în care beneficiarii reali și proprietarii reali sunt de obicei ascunși; observă că o concentrare extremă a elitelor politice și financiare poate conduce la acapararea statului; |
| --- | --- |

1.

| 2. | adaugă că, în contextul politic actual al UE, termenul „oligarhie” este utilizat pentru a pune în evidență influența unei clase înstărite și puternice în planul politic și al guvernării, în afară de cea a actorilor din domeniile economic, financiar și industrial, care pot exercita o influență care este utilizată de regulă în beneficiul unei minorități și în detrimentul majorității; evidențiază că membrii guvernelor naționale și alți deținători de funcții politice fac parte din oligarhia din unele state membre și au urmărit în mod activ să folosească fondurile UE pentru a obține beneficii financiare; |
| --- | --- |

2.

| 3. | constată, cu deosebită îngrijorare, că prezența unor astfel de grupuri oligarhice, care nu se abțin, în unele situații, de la utilizarea instrumentelor guvernamentale sau a practicilor infracționale sau de la sprijinirea grupărilor infracționale s-a făcut remarcată mai mult decât oricând în ultimii ani; constată, cu extremă îngrijorare, că rețelele de oligarhi cu legături politice pot acapara piața media națională și pot influența funcționarea sferelor publice democratice; |
| --- | --- |

3.

| 4. | este îngrijorat de faptul că sistemele oligarhice sunt adesea legate de corupția generalizată, de un control strâns asupra mass-mediei și de un sistem judiciar care nu este independent de oligarhi; subliniază că, pentru a se proteja, grupurile oligarhice încearcă să obțină controlul asupra mass-mediei și a sistemului judiciar pentru a evita demascarea de către mass-media a potențialelor activități infracționale și urmărirea lor în justiție; |
| --- | --- |

4.

| 5. | reamintește că poziția Parlamentului cu privire la corupție este că aceasta nu numai că dăunează grav intereselor financiare ale Uniunii, ci reprezintă și o amenințare la adresa democrației, a drepturilor fundamentale și a statului de drept; este îngrijorat de impactul negativ al corupției asupra încrederii cetățenilor în instituții; |
| --- | --- |

5.

| 6. | consideră că existența unor politici și organisme anticorupție eficiente și robuste, precum și a unor sisteme de control și a unui sistem judiciar independent, asigurarea funcționării eficiente a statului de drept, promovarea concurenței, creșterea transparenței și asigurarea punerii în practică funcționale a normelor privind achizițiile publice, precum și a accesului liber la piețe sunt fundamentale pentru a împiedica oligarhii să preia controlul asupra economiei și a piețelor financiare, fapt care le-ar permite să își consolideze și mai mult propria poziție; insistă ca UE să promoveze transparența în ceea ce privește cheltuirea fondurilor UE și a celor naționale, prin desfășurarea unei activități mai eficiente de colectare a datelor și prin consolidarea normelor aplicabile acestor cheltuieli, în special în ceea ce privește beneficiarii finali și beneficiarii reali și, totodată, ca UE să monitorizeze îndeaproape aceste norme și să asigure punerea lor în aplicare corespunzătoare; invită Comisia, în acest context, să își intensifice eforturile și să își consolideze cooperarea cu statele membre în această direcție; |
| --- | --- |

6.

Frauda și conflictul de interese în contextul cadrului juridic actual

| 7. | reamintește că, pentru a consolida lupta împotriva fraudei prin intermediul dreptului penal, colegiuitorii UE au convenit să introducă în Directiva PIF (20) o definiție a fraudei (și a altor infracțiuni, cum ar fi deturnarea intenționată, corupția și spălarea de bani) care afectează interesele financiare ale UE; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază că o nouă definiție a conflictului de interese, un concept în temeiul căruia i se interzice oricărei persoane implicate în execuția bugetului, inclusiv autorităților naționale de la orice nivel, să ia măsuri care pot genera un conflict între propriile lor interese și cele ale Uniunii, a fost introdusă la articolul 61 din Regulamentul financiar și extinsă în mod explicit la execuția fondurilor UE în cadrul gestiunii partajate, pentru a include „orice alt interes personal direct sau indirect”, acoperind astfel o gamă mult mai largă de cazuri; |
| --- | --- |

8.

| 9. | salută publicarea orientărilor Comisiei privind conflictele de interese, care vizează sensibilizarea și promovarea interpretării și a aplicării uniforme în rândul statelor membre a normelor privind evitarea conflictelor de interese; deplânge totuși faptul că în unele state membre există în continuare cazuri de conflicte de interese care afectează politicieni de rang înalt; încurajează Comisia să consolideze în continuare dispozițiile privind conflictele de interese în temeiul articolul 61 din Regulamentul financiar, ca parte a viitoarei revizuiri a acestuia, în special în privința activității de pregătire a bugetului, pentru a permite identificarea mai precisă a categoriilor de funcționari publici care sunt în măsură să influențeze fluxurile financiare de la bugetul UE și să prevină apariția unor astfel de conflicte; |
| --- | --- |

9.

| 10. | solicită totuși Comisiei să modifice articolul 167 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul financiar pentru a include o definiție mai explicită a „intereselor profesionale conflictuale”, astfel încât să se asigure o interpretare uniformă în toate statele membre, precum și faptul că instituțiile UE sunt în măsură să ia măsuri adecvate în cazul ofertanților care au un interes financiar într-un contract de servicii legat de politici; |
| --- | --- |

10.

| 11. | constată că, pe lângă Regulamentul financiar, directivele privind achizițiile publice conțin definiții similare ale conflictului de interese, și că legislația sectorială conține, de asemenea, referiri la obligația de a evita conflictele de interese; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază că, în conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene, „un conflict de interese constituie, în sine și în mod obiectiv, o neregulă gravă, fără a fi necesar să se țină seama, pentru calificarea sa, de intențiile persoanelor interesate și de buna sau de reaua lor credință” (21); |
| --- | --- |

12.

| 13. | subliniază că conflictele de interese nu apar doar în situațiile în care sunt comise acte de corupție, fraude sau există un comportament infracțional, deoarece acestea pot avea legătură cu activitățile de lobby și cu fenomenele de tipul „ușilor turnante”; evidențiază, cu toate acestea, faptul că detectarea și divulgarea conflictelor de interese sunt esențiale pentru identificarea posibilelor riscuri de utilizare abuzivă, comportament părtinitor, fraudă și corupție în gestionarea fondurilor, precum și pentru prevenirea unei prejudicieri a reputației, a scepticismului și a neîncrederii în rândul cetățenilor europeni, care contribuie la instaurarea unei senzații de lipsă de transparență; |
| --- | --- |

13.

| 14. | reafirmă că resortisanții fiecărui stat membru trebuie să se poată baza pe integritatea execuției bugetului fondurilor Uniunii în toate statele membre și, prin urmare, este necesar ca standardele de protecție împotriva conflictelor de interese și a fraudei să nu fie diferite; |
| --- | --- |

14.

| 15. | reiterează, cu toate acestea, faptul că nici măcar cel mai bun cadru juridic nu poate compensa un mecanism de punere în aplicare insuficient; solicită, prin urmare, îmbunătățirea capacităților și a sistemelor eficace de gestiune și control existente în cadrul organismelor UE și în statele membre, ca o condiție esențială pentru monitorizarea și investigarea cazurilor de conflicte de interese și pentru asigurarea și protejarea cheltuirii legale și regulamentare a fondurilor UE; |
| --- | --- |

15.

| 16. | reiterează că apariția structurilor oligarhice a atins niveluri fără precedent în UE în ultimii ani și că două state membre fac în prezent obiectul unor proceduri în temeiul articolului 7 din TUE și al Regulamentului privind condiționalitatea bazată pe statul de drept, ceea ce indică deficiențe structurale ale statului de drept și corupție generalizată; consideră că, în acest context, este necesară o dezbatere mai amplă privind viitorul gestiunii partajate, deoarece nu toate autoritățile naționale pot fi considerate în continuare parteneri de încredere în buna gestiune financiară a fondurilor UE; |
| --- | --- |

16.

Principalele provocări în domeniul coeziunii și al agriculturii

| 17. | subliniază că, în ceea ce privește politica de coeziune, care constituie instrumentul UE de consolidare a coeziunii economice, sociale și teritoriale, beneficiind de o pondere semnificativă a fondurilor disponibile în bugetul UE, tipurile de nereguli frauduloase cel mai frecvent detectate în cazul proiectelor finanțate prin intermediul fondurilor structurale și de investiții europene în perioada de programare 2014-2020 se referă la practicarea unor prețuri excesive, la documente justificative incorecte, false sau falsificate sau la lipsa acestor tipuri de documente, la încălcarea dispozițiilor contractuale, la achizițiile publice cu ofertare unică, la eligibilitate și la încălcarea normelor privind achizițiile publice, precum și la încălcări care vizează etica și integritatea, inclusiv la conflicte de interese și corupție; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ia act de faptul că există mai multe practici comune consacrate care semnalează posibila utilizare abuzivă a fondurilor alocate pentru politica agricolă comună (PAC), cum ar fi falsificarea documentelor și crearea unor condiții artificiale, de exemplu prin divizarea exploatațiilor agricole pentru a evita plafonarea plăților agricole în UE și solicitarea de ajutor prin intermediul mai multor întreprinderi asociate sau după o punere în aplicare incompletă a acțiunilor; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atrage atenția asupra faptului că, în mai multe țări, conflictul de interese și „ușile turnante” constituie probleme grave; subliniază că, în ceea ce privește măsurile de piață, au fost înregistrate mai multe cazuri de conflict de interese care implică o valoare financiară ridicată, combinate cu alte încălcări legate de promovare, aceste cazuri fiind investigate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF); |
| --- | --- |

19.

| 20. | subliniază că studiul privind punerea în aplicare a fondurilor PAC (22) a arătat că plata fondurilor UE în sectorul agriculturii ridică probleme deosebite în cel puțin cinci state membre (23) și că există o inegalitate clară în ceea ce privește alocarea fondurilor între exploatațiile agricole mari și cele mici, observându-se în mod recurent avantaje sistemice pentru exploatațiile mari, ai căror beneficiari au uneori legături strânse cu partidele politice aflate la putere în țările lor sau sunt ei înșiși membri ai acestora; îndeamnă Comisia și statele membre să intensifice imediat măsurile de combatere a acaparării terenurilor, a licitațiilor sau a altor proceduri de alocare neregulamentare și a utilizării abuzive a banilor UE, în special atunci când sunt implicate guvernele și autoritățile naționale; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ia act cu deosebită îngrijorare și de rapoartele privind utilizarea structurală abuzivă a liniei bugetare aferente Fondului european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) pentru construirea de vile private pentru responsabilii de elaborarea politicilor sub paravanul caselor de oaspeți, care a avut loc în mai multe state membre; invită Comisia să ia măsuri decisive pentru a preveni utilizarea structurală abuzivă a acestei linii bugetare în viitor, inclusiv, dacă este necesar, prin modificarea condițiilor de plată a fondurilor din FEADR; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ia act de faptul că, în Ungaria, conform mai multor dezvăluiri, sondaje și articole de investigație, Viktor Orbán a centralizat și a redistribuit bogăția către cercul său de apropiați prin intermediul subvențiilor pentru agricultură; subliniază că, în perioada 2015-2019, Ungaria a făcut obiectul celui mai mare număr de investigații OLAF încheiate cu o recomandare financiară dintre toate statele membre; |
| --- | --- |

22.

| 23. | regretă distribuția dezechilibrată a fondurilor UE, în special a fondurilor PAC, în cadrul căreia, în 2020, 0,5 % dintre toți beneficiarii au primit mai mult de 100 000 EUR, obținând astfel 16,6 % din pachetul total de plăți directe, în timp ce 75 % dintre beneficiari au primit mai puțin de 5 000 EUR, ceea ce reprezintă 15 % din pachetul total de plăți directe (24); |
| --- | --- |

23.

| 24. | subliniază că, deși UE impune să existe un anumit nivel de transparență, aplicarea măsurilor de asigurare a transparenței este adesea împiedicată, ceea ce înseamnă că accesul public la datele privind alocarea subvențiilor este o chestiune extrem de problematică în UE; |
| --- | --- |

24.

| 25. | subliniază faptul că gestionarea fondurilor UE în Cehia a fost semnalată ca o potențială îngrijorare în ultimii ani; reamintește că, în perioada 2016-2018, aproape 75 % din fondurile agricole din Cehia au mers către marile ferme corporative; își exprimă îngrijorarea cu privire la auditul Comisiei, care a confirmat faptul că, în calitate de prim-ministru, Andrej Babiš a exercitat influență asupra alocării de subvenții UE către Agrofert, un conglomerat agrochimic pe care el însuși l-a fondat; subliniază că dl Babiš este beneficiarul real al Agrofert și că, prin urmare, conflictul de interese este evident; |
| --- | --- |

25.

| 26. | regretă profund că situația actuală, în care o persoană poate primi sume nelimitate din fondurile aflate în gestiune partajată, stimulează crearea de structuri oligarhice, nepotismul și corupția în unele state membre; își reiterează opinia potrivit căreia plafonarea sumei totale pe care o persoană o poate primi din fondurile UE în cadrul gestiunii partajate ar limita consolidarea structurilor oligarhice; |
| --- | --- |

26.

| 27. | invită Comisia să includă în propunerea sa de revizuire a Regulamentului financiar o modificare a articolului 63 alineatul (8), adăugând că Comisia trebuie să se asigure că plățile din bugetul Uniunii către un singur beneficiar sau beneficiar efectiv într-un anumit exercițiu financiar nu depășesc limitele prevăzute în normele sectoriale aplicabile și, în orice caz, nu depășesc un total anual agregat pe persoană fizică; solicită Comisiei să includă propuneri specifice pentru această sumă totală anuală agregată pe persoană fizică; este de părere că, în ceea ce privește PAC, sumele totale anuale pe persoană fizică, de 500 000 EUR pentru plățile din primul pilon și de 1 000 000 EUR pentru plățile din al doilea pilon, sunt corespunzătoare; |
| --- | --- |

27.

| 28. | subliniază că, conform anexei I la rapoartele anuale pentru protecția intereselor financiare ale Uniunii Europene (rapoartele PIF) pentru anii 2018 și 2019, România, printr-o investigație antifraudă activă, a putut descoperi și raporta de departe cele mai multe nereguli frauduloase înregistrate la nivelul statelor membre UE în anii respectivi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | reamintește că 2020 a fost un an cu condiții fără precedent din cauza epidemiei de COVID-19; evidențiază că, în ceea ce privește protecția intereselor financiare, pandemia de COVID-19 a generat noi riscuri atât în ceea ce privește veniturile, cât și în ceea ce privește cheltuielile; |
| --- | --- |

29.

| 30. | subliniază că aceste riscuri nu sunt legate doar de anul 2020, ci vor continua să existe timp de mai mulți ani; invită statele membre și Comisia să își intensifice eforturile și cooperarea în acest domeniu; |
| --- | --- |

30.

Alte domenii problematice

| 31. | constată cu mare îngrijorare că, potrivit Tabloului de bord al pieței unice, proporția contractelor atribuite doar cu un singur ofertant s-a ridicat la aproximativ 50 % în Cehia și Polonia în 2018 și 2019, la 40 % în Ungaria și Grecia în 2019 și la 38 % în Portugalia; este la fel de preocupat de proporția procedurilor de achiziții publice negociate cu o societate fără a recurge la o procedură de ofertare, care a fost de 40 % în Cipru în 2016, cu o ușoară îmbunătățire la 25 % în 2018 și 2019, și de 29 % pentru Bulgaria în 2019; este îngrijorat de faptul că proporția contractelor atribuite în urma unei cereri de oferte ale cărei denumire și condiții nu erau clare a fost, în 2019, de 65 % în Regatul Unit, 59 % în Lituania, 44 % în România și 41 % în Portugalia; |
| --- | --- |

31.

| 32. | subliniază implicarea tot mai mare a organizațiilor criminale, inclusiv a grupărilor de tip mafiot, în activități și sectoare transfrontaliere care afectează interesele financiare ale UE; regretă că multe state membre nu dispun de legi specifice pentru combaterea criminalității organizate de tip mafiot și invită Comisia să abordeze aceste diferențe între statele membre și să ia în considerare noi măsuri de armonizare; |
| --- | --- |

32.

| 33. | subliniază că aceste cifre demonstrează că în mai multe state membre există în continuare deficiențe grave în domeniul achizițiilor publice; este îngrijorat de faptul că procedurile de ofertare necorespunzătoare pot favoriza structurile opace și nepotismul în atribuirea contractelor; |
| --- | --- |

33.

| 34. | își reiterează îngrijorarea cu privire la faptul că auditurile sistemelor preventive efectuate de Comisie au identificat deficiențe grave în cadrul autorității ungare responsabile de supravegherea contractelor de achiziții publice, ceea ce a avut ca rezultat faptul că Ungaria a trebuit să plătească o corecție forfetară de 10 % pentru toate contractele pentru fondurile UE atribuite în perioada 2014-2020 (25), în valoare de aproximativ 1,2 miliarde EUR, în plus față de corecțiile financiare în valoare de 1,5 miliarde EUR impuse în perioada 2007-2013; subliniază că acest lucru reflectă deficiențe sistemice grave în funcționarea achizițiilor publice din Ungaria; |
| --- | --- |

34.

| 35. | își reiterează îngrijorarea cu privire la investigațiile OLAF și la auditurile Comisiei, care au scos la iveală deficiențe grave în registrul funciar (cadastru) slovac, în urma unor raportări privind acapararea de terenuri și fraude; subliniază că autoritățile slovace verifică dacă un solicitant dispune în mod legal de un teren pentru care introduce o cerere doar în cazul unor cereri duble; este de părere că astfel de verificări ar trebui să aibă loc în format digital și automatizat în toate statele membre și pentru toate cererile de plată, pentru a descuraja acapararea terenurilor de către structurile infracționale și oligarhice; |
| --- | --- |

35.

| 36. | subliniază că Malta și Cipru prezintă o concentrare semnificativă a fondurilor în mâinile unui număr redus de beneficiari; este îngrijorat de faptul că auditurile Comisiei au identificat deficiențe semnificative în sistemele de gestionare și control din ambele țări; subliniază că sistemele slabe de gestionare și control nu asigură o protecție adecvată a fondurilor UE împotriva conflictelor de interese și a utilizării abuzive de către structurile oligarhice; |
| --- | --- |

36.

Căi de atac disponibile și mijloace de prevenire în situația actuală

| 37. | apreciază activitatea de investigație intensă și de durată desfășurată de OLAF, care acoperă numeroase cazuri complexe și controversate din punct de vedere politic; regretă că rata de punere sub acuzare în urma recomandărilor OLAF adresate statelor membre a scăzut de la 53 % în perioada 2007-2014 până la 37 % în perioada 2016-2020; constată, de asemenea, că măsura în care sumele financiare recomandate spre a fi recuperate sunt efectiv recuperate nu a fost evaluată în ultimii ani și că cea mai recentă evaluare care vizează perioada 2009-2016 indică o rată de recuperare de 21 %; invită OLAF și Comisia să investigheze motivele subiacente ale acestei rate scăzute; își reiterează apelul adresat OLAF de a-și intensifica eforturile și vigilența, în special în anumite state membre în care aceste cazuri predomină, de a monitoriza în mod regulat recomandările sale și măsurile pe care le iau statele membre și de a adăuga aceste informații în rapoartele sale anuale; solicită autorităților statelor membre să facă tot posibilul pentru a îmbunătăți rata de punere sub acuzare și să coopereze îndeaproape cu instituțiile și organismele UE, pentru a se asigura că fondurile deturnate de criminalitatea organizată și de oligarhi sunt recuperate; |
| --- | --- |

37.

| 38. | subliniază rolul esențial și valoarea adăugată a Parchetului European (EPPO) nou-înființat în ceea ce privește protecția intereselor financiare ale UE; regretă profund faptul că există în continuare cinci state membre care nu participă la EPPO; încurajează aceste state membre să adere la EPPO; apreciază eforturile depuse de EPPO pentru a deveni operațional în circumstanțe foarte dificile; subliniază că este necesară o transpunere adecvată a Directivei PIF pentru a permite EPPO să desfășoare anchete și urmăriri penale eficiente; reamintește că raportul Comisiei privind transpunerea Directivei PIF concluzionează că, deși toate statele membre au transpus directiva, sunt necesare acțiuni suplimentare pentru a rezolva problemele de conformitate rămase nerezolvate, care se referă în principal la definițiile infracțiunilor și la răspunderea și sancțiunile aplicabile persoanelor juridice și fizice; subliniază că cooperarea dintre EPPO și statele membre este, de asemenea, esențială pentru ca EPPO să ajungă la eficacitatea maximă în evaluarea bunei funcționări a sistemelor de gestiune și control în scopul dispozițiilor în materie de audit; |
| --- | --- |

38.

| 39. | constată cu satisfacție că anumite cazuri vizate de raportul Comisiei menționat anterior au fost calificate recent ca intrând în sfera de competență a Parchetului European; |
| --- | --- |

39.

| 40. | salută activitatea de importanță vitală desfășurată de OLAF, de EPPO și de Europol în combaterea infracțiunilor financiare, cum ar fi corupția, frauda, spălarea banilor și evaziunea fiscală, și subliniază că aceste instituții se confruntă cu un deficit cronic de personal și cu un nivel insuficient de resurse financiare din cauza refuzului Consiliului, în calitate de autoritate bugetară, de a autoriza resurse umane și financiare suficiente în cursul procedurii bugetare anuale; salută majorarea bugetului EPPO cu 3,8 milioane EUR în cadrul procedurii bugetare anuale pentru exercițiul 2022 și reamintește că fiecare euro cheltuit pentru monitorizare și investigare revine la bugetul UE; îndeamnă, prin urmare, Consiliul să își revizuiască poziția și să permită majorarea finanțării pentru resursele umane ale acestor agenții și oficii, astfel încât acestea să își poată îndeplini misiunea importantă într-un mod adecvat și eficient; invită Comisia să prezinte în permanență autorităților bugetare proiecte de buget justificative; salută eforturile comune ale OLAF și Europol menite să evalueze amenințările și vulnerabilitățile instrumentului MRR; invită statele membre să coopereze strâns atât între ele și cu organismele UE pentru a permite luarea unor măsuri împotriva fraudei care afectează mai multe țări; |
| --- | --- |

40.

| 41. | reiterează că Comisia dispune de o multitudine de instrumente pentru a proteja interesele financiare ale Uniunii, inclusiv Regulamentul privind dispozițiile comune, Regulamentul financiar și Regulamentul privind condiționalitatea bazată pe statul de drept; subliniază că Comisia ar trebui să utilizeze, după caz, pe deplin și imediat, toate instrumentele disponibile în temeiul legislației financiare a UE și al normelor sectoriale și financiare aplicabile cu scopul de a proteja în mod eficace bugetul UE, adoptând inclusiv măsuri precum întreruperea termenelor de plată, suspendarea plăților, corecțiile financiare sau excluderea cheltuielilor de la finanțarea UE, procedurile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor în temeiul articolului 258 din TFUE, controalele și auditurile, asigurarea respectării articolului 61 din Regulamentul financiar sau, în cazuri justificate în mod corespunzător, aplicând articolul 7 din TUE care abordează riscurile la adresa valorilor fundamentale ale UE în statele membre, astfel cum s-a procedat recent în cazul Poloniei și al Ungariei; |
| --- | --- |

41.

| 42. | regretă că instrumentele informatice disponibile în prezent, care contribuie în mare măsură la extragerea eficientă a datelor și la detectarea fraudei și a corupției – Arachne și EDES – sunt utilizate doar de puține state membre și încurajează utilizarea tehnologiilor emergente pentru a preveni frauda și conflictul de interese; solicită ca utilizarea sistemului de detectare timpurie și de excludere (EDES) să devină obligatorie în cadrul gestiunii partajate și să se creeze o listă neagră transparentă la nivelul UE; constată, de asemenea, că EDES nu face distincție între filialele corporațiilor mai mari; solicită, în plus, să se impună statelor membre obligația de a utiliza instrumentul Arachne pentru extragerea și îmbogățirea datelor, pentru a obține o mai mare transparență în ceea ce privește beneficiarii fondurilor PAC și fondurilor structurale și de investiții europene și pentru a identifica în mod eficace și efectiv operatorii economici problematici și particularii sau persoanele fizice care au legătură cu aceștia și a preveni și depista mai bine operațiunile frauduloase; recunoaște că primele adaptări ale Arachne urmează să fie puse în aplicare deja până la sfârșitul celui de-al doilea trimestru al anului 2022; subliniază că interoperabilitatea și armonizarea Arachne, EDES și a bazelor de date instituționale și naționale sunt esențiale pentru asigurarea unui schimb efectiv de informații vizând prevenirea și identificarea fraudelor împotriva bugetului UE; este de părere că organismele europene de anchetă trebuie să aibă acces deplin la Arachne; |
| --- | --- |

42.

| 43. | încurajează statele membre să sprijine interoperabilitatea dintre sistemele de proprietate funciară, sistemul de identificare a parcelelor agricole, identificarea animalelor și comparabilitatea sistemului integrat de control administrativ (IACS) pentru a garanta transparența în ceea ce privește utilizatorii reali finali și societățile-mamă ascunse, cu filiale în state membre diferite, pentru a facilita și a îmbunătăți procesul de verificare; |
| --- | --- |

43.

| 44. | reamintește că, adesea, datele pentru identificarea întreprinderilor și a beneficiarilor reali ai acestora nu sunt ușor accesibile și uneori nu sunt deloc disponibile, deoarece există 292 de sisteme de raportare pentru divulgarea informațiilor privind beneficiarii fondurilor PAC și ai politicii de coeziune, iar informațiile existente sunt, prin urmare, fragmentate în prezent în sute de sisteme de raportare regionale, naționale și interregionale, care furnizează doar informații de bază cu privire la beneficiarii direcți; întrucât, astfel, este dificil să se colecteze, să se prelucreze și să se divulge date referitoare la beneficiarii reali și la beneficiarii finali ai gestiunii partajate și ai fondurilor agricole și, în cele din urmă, să se obțină o imagine de ansamblu cuprinzătoare asupra acestora și a cuantumurilor fondurilor UE pe care le primesc, precum și să se detecteze modele de fraudă și corupție și să se investigheze în mod corespunzător utilizarea abuzivă a fondurilor UE; |
| --- | --- |

44.

| 45. | consideră că este esențial să se standardizeze colectarea datelor și subliniază importanța consolidării și armonizării sistemelor de raportare existente într-o bază de date comună la nivelul UE; reiterează apelul urgent adresat Comisiei de a institui un sistem digital standardizat de raportare și monitorizare la nivelul UE și interoperabil, care să includă Arachne, fără a se limita însă la aceasta, precum și de a îmbunătăți formarea profesională a agenților de monitorizare și de plată de pe teren; subliniază că acest sistem trebuie să includă informații privind beneficiarii finali și beneficiarii reali și trebuie să permită agregarea tuturor sumelor individuale referitoare la același beneficiar sau beneficiar real într-o sumă totală a tuturor subvențiilor primite din fondurile aflate în gestiune partajată; |
| --- | --- |

45.

| 46. | constată că obligația de a identifica beneficiarul real ar trebui să se aplice cel puțin ori de câte ori o persoană fizică sau juridică deține mai mult de 15 % din societatea în cauză; evidențiază că acțiunile întreprinderilor care aparțin rudelor ar trebui agregate și considerate ca având un singur proprietar; |
| --- | --- |

46.

| 47. | consideră că niciuna dintre căile de atac menționate mai sus nu exclude utilizarea „mecanismului de condiționalitate privind statul de drept”, astfel cum este definit în Regulamentul privind condiționalitatea, în cazurile în care Comisia consideră că alte instrumente nu sunt suficient de eficace pentru a proteja bugetul UE; subliniază, în plus, că, spre deosebire de domeniul de aplicare al Regulamentului privind EPPO, care nu este în vigoare în cinci dintre statele membre, Regulamentul privind condiționalitatea se aplică direct și în mod egal tuturor statelor membre; |
| --- | --- |

47.

| 48. | regretă faptul că, începând cu 1 ianuarie 2021, Comisia nu a fost în măsură să ia nicio măsură pertinentă pentru aplicarea Regulamentului privind condiționalitatea, care a intrat în vigoare la acea dată; reiterează poziția Parlamentului potrivit căreia Regulamentul privind condiționalitatea trebuie să se aplice fără excepție de la 1 ianuarie 2021; ia act de faptul că Comisia a inițiat un dialog cu Ungaria și Polonia prin trimiterea de scrisori la jumătatea lunii noiembrie 2021; deplânge faptul că Comisia refuză accesul Parlamentului la aceste scrisori și îl obligă astfel să recurgă la relatările din mass-media pentru a se informa cu privire la ultimele evoluții; consideră, cu toate acestea, că scrisorile informale trimise sunt insuficiente în ceea ce privește aplicarea regulamentului și insistă, prin urmare, asupra faptului că Comisia ar trebui să înceapă aplicarea regulamentului imediat și fără discriminare; |
| --- | --- |

48.

| 49. | salută afirmația făcută recent de Direcția Generală Politică Regională și Urbană din cadrul Comisiei, potrivit căreia, anul viitor, vor fi efectuate controale amănunțite la fața locului, axate pe soliditatea mecanismelor de control, în cinci state membre, pentru a se evita cazurile de conflict de interese (26); |
| --- | --- |

49.

| 50. | subliniază rolul important al jurnaliștilor de investigație în lupta împotriva corupției, fraudei și a activităților ilegale care au un impact negativ asupra bugetului UE; reafirmă, în acest sens, necesitatea de a proteja jurnalismul de investigație de acțiunile strategice în justiție împotriva mobilizării publice (SLAPP), precum și de hărțuirea personală, de intimidare și amenințări la adresa vieții; subliniază importanța încurajării avertizării în interes public, asigurând, în același timp, protecția juridică prevăzută de dreptul UE; |
| --- | --- |

50.

| 51. | este profund îngrijorat, în acest context, de faptul că fostul prim-ministru ceh, Andrej Babiš, este menționat în dosarele Pandora, care conțin date potrivit cărora acesta ar fi apelat la fonduri offshore pentru a achiziționa o proprietate în Franța, deși în același timp lua parte la luarea deciziilor în Consiliul European privind subiecte cum ar fi cadrul financiar multianual și legislația de combatere a spălării banilor; |
| --- | --- |

51.

| 52. | invită Comisia să insiste asupra unei puneri în aplicare stricte și riguroase a normelor aplicabile, să utilizeze toate sursele disponibile și să pună în aplicare sisteme eficiente de gestionare și control, cu scopul de a aborda riscurile de corupție, fraudă și de conflict de interese, precum și să monitorizeze mai bine situația agențiilor de plăți din domeniul agriculturii și independența lor formală și informală; consideră că auditurile și controalele aprofundate, atât la nivel național, cât și la nivel european, reprezintă condiții esențiale pentru protecția fondurilor UE; deplânge progresele insuficiente în lupta împotriva structurilor oligarhice în cadrul noii PAC, cum ar fi cerințele de informare și transparență limitate privind beneficiarii finali și de ultimă instanță și menținerea caracterului voluntar al plafonării, care împiedică o distribuire mai echitabilă a fondurilor agricole; consideră îngrijorător faptul că noua PAC nu consolidează rolul sistemelor de control la nivel european; |
| --- | --- |

52.

| 53. | subliniază că serviciile de coordonare antifraudă (AFCOS) joacă un rol important în protejarea bugetului UE împotriva fraudei în țările respective; reiterează, prin urmare, că statele membre trebuie să se asigure că autoritățile de management și AFCOS dispun de resurse suficiente și de aptitudini și competențe adecvate pentru a elabora strategii antifraudă și pentru a pune în aplicare măsuri și practici antifraudă eficiente; |
| --- | --- |

53.

| 54. | subliniază că, în temeiul Regulamentului privind Mecanismul de redresare și reziliență, care face parte din pachetul referitor la CFM 2021-2027, statele membre trebuie să asigure prevenirea, detectarea și remedierea eficace a conflictelor de interese, a corupției și a fraudei, evitarea dublei finanțări, înregistrarea fictivă a bunurilor pe numele unui alt proprietar, precum și transparența în ceea ce privește plata fondurilor și consolidarea normelor în materie de identificare corectă a destinatarului final al fondurilor; solicită Comisiei să se asigure că autoritățile bugetare sunt informate cu privire la toate situațiile în care fondurile provenite din instrumente extrabugetare nu sunt plătite din cauza unor acuzații de utilizare abuzivă, corupție, fraudă sau încălcări ale statului de drept și în care statele membre nu dispun de sisteme antifraudă suficiente și eficace; invită Consiliul să adopte numai planurile Mecanismului de redresare și reziliență care îndeplinesc toate condițiile juridice, sociale și de politică pentru sprijin; subliniază că statele membre au, de asemenea, obligația de a furniza explicații privind măsurile relevante din planurile lor de redresare și reziliență și de a include un rezumat al procesului de consultare de la nivel național, precum și o prezentare a sistemului de control și de audit instituit pentru a asigura protejarea intereselor financiare ale UE; |
| --- | --- |

54.

| 55. | reamintește că tabloul de bord al Mecanismului de redresare și reziliență va servi drept bază pentru dialogul privind redresarea și reziliența și că acesta ar trebui actualizat de Comisie de două ori pe an; invită Comisia, în acest sens, să asigure o monitorizare riguroasă a progreselor înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor de etapă și a țintelor prevăzute, strict în conformitate cu Regulamentul privind Mecanismul de redresare și reziliență, pe baza indicatorilor comuni stabiliți și a metodologiei de raportare stabilite; reamintește că Mecanismul de redresare și reziliență trebuie să respecte condiții care garantează o utilizare transparentă a banilor și ar trebui să prevină corupția sau frauda, dubla finanțare sau conflictele de interese; consideră că controalele ar trebui extinse și la costurile suportate efectiv de beneficiarii finali; subliniază efortul comun al Parlamentului și Comisiei, care a avut ca rezultat faptul că statele membre sunt acum obligate să furnizeze informații despre destinatarii finali; |
| --- | --- |

55.

| 56. | subliniază că, pentru a proteja interesele financiare ale UE și, în special, pentru a preveni și a detecta frauda, corupția și conflictele de interese, este important să se cunoască modul în care sunt cheltuite fondurile UE și actorii care beneficiază cu adevărat de fondurile UE, deoarece cei mai importanți beneficiari se ascund adesea în spatele unor structuri complexe de proprietate, cu sedii stabilite inclusiv în paradisuri fiscale, ceea ce face procesul de identificare și mai opac; |
| --- | --- |

56.

| 57. | în urma acordului interinstituțional din 16 decembrie 2020, își reiterează apelul adresat statelor membre, astfel cum a fost deja exprimat în mai multe rezoluții, de a pune în aplicare un sistem unic, integrat și interoperabil de raportare și monitorizare elaborat de Comisie, care să includă – însă fără să se limiteze la acesta – un instrument unic de extragere a datelor și de evaluare a riscurilor pentru a accesa, stoca, agrega și analiza date privind beneficiarii finali, direcți și indirecți, ai finanțării acordate de UE; |
| --- | --- |

57.

| 58. | consideră că, pentru a asigura cea mai mare transparență cu privire la cheltuirea fondurilor UE, este esențial ca o astfel de bază de date să fie dezvoltată, în cea mai mare măsură posibilă, în conformitate cu normele aplicabile privind protecția datelor și cu jurisprudența relevantă a Curții de Justiție a Uniunii Europene, și ca datele relevante și fără caracter sensibil să fie puse la dispoziția publicului într-un mod concis, cuprinzător și ușor de utilizat, pentru a consolida controlul public și încrederea în cheltuielile publice ale UE; |
| --- | --- |

58.

| 59. | reiterează că o bună gestiune financiară a fondurilor UE este de o importanță majoră; regretă faptul că bazele de date privind beneficiarii fondurilor UE nu conțin informații despre beneficiarii finali și beneficiarii reali ai acestora; regretă faptul că autoritățile de control nu au posibilitatea de a identifica beneficiarii finali ai finanțării; deplânge profund faptul că organizațiile neguvernamentale (ONG-urile) au fost folosite pentru a disimula finanțarea organizațiilor teroriste și extremiste; își subliniază poziția potrivit căreia normele comune privind transparența beneficiarilor ar trebui să se aplice și organizațiilor-umbrelă care primesc fonduri UE și le transmit ONG-urilor din rețeaua lor, pentru a se asigura că autoritățile de control și Comisia pot verifica obiectivele proiectului și beneficiarii finali; regretă că Comisia nu a propus o definiție armonizată a ONG-urilor, pe baza căreia să poată monitoriza beneficiarii finali; constată că Regulamentul financiar stabilește norme pentru selectarea și acordarea de fonduri către aceste entități, precum și mecanismele de control; invită Comisia să revizuiască Regulamentul financiar și în sensul definirii termenului de „ONG”, prin introducerea unor categorii clare de ONG-uri și să extindă controalele și la costurile suportate efectiv de beneficiarii finali; |
| --- | --- |

59.

| 60. | regretă profund faptul că protecția bugetului UE, inclusiv prelucrarea cuprinzătoare a informațiilor, nivelul sporit de accesibilitate, fezabilitatea auditului aprofundat, controlul de fond și posibilitatea de a monitoriza, urmări și evalua acțiunile finanțate, conform obiectivelor stabilite în Regulamentul privind Mecanismul de redresare și reziliență, nu au fost integrate în mod adecvat în ansamblul pachetului privind CFM; recunoaște că această deficiență slăbește considerabil atât nivelul de transparență a acțiunilor de punere în aplicare, cât și eficacitatea controlului și a monitorizării; |
| --- | --- |

60.

| 61. | concluzionează că, deși noul CFM utilizează anumite instrumente, cum ar fi majorarea sumelor prevăzute în buget pentru instrumente speciale și un mecanism bugetar pentru a susține statul de drept, mai pot încă să fie dezvoltate instrumente suplimentare de consolidare a practicilor menite să combată structurile oligarhice, acestea putând fi abordate în cadrul viitoarei revizuiri a Regulamentului financiar; |
| --- | --- |

61.

o

o o

| 62. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

62.

---

(1)  JO L 433 I, 22.12.2020, p. 11.

(2)  JO L 57, 18.2.2021, p. 17.

(3)  JO L 193, 30.7.2018, p. 1.

(4)  JO L 433 I, 22.12.2020, p. 1.

(5)  JO L 198, 28.7.2017, p. 29.

(6)  JO L 283, 31.10.2017, p. 1.

(7)  JO L 433 I, 22.12.2020, p. 28.

(8)  JO C 445, 29.10.2021, p. 15.

(9)  Hotărârile din 16 februarie 2022, Ungaria/Parlamentul și Consiliul, C-156/21, EU:C:2022:97, și Polonia/Parlamentul și Consiliul, C-157/21, EU:C:2022:98.

(10)  JO C 388, 13.11.2020, p. 157.

(11)  JO C 362, 8.9.2021, p. 37.

(12)  JO C 67, 8.2.2022, p. 56.

(13)  JO C 395, 29.9.2021, p. 63.

(14)  JO C 506, 15.12.2021, p. 64.

(15)  JO C 99, 13.3.2022, p. 218.

(16)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0439.

(17)  JO C 494, 8.12.2021, p. 61.

(18)  JO C 67, 8.2.2022, p. 86.

(19)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0438.

(20)  Pusă în aplicare în 26 de state membre, cu excepția Danemarcei.

(21)  Hotărârea din 16 iunie 1999, Ismeri Europa Srl/Curtea de Conturi, cauza T-277/97, EU:T:1999:124.

(22)  Sabeb et al, „Where does the EU money go? An analysis of the implementation of CAP funds in Bulgaria, the Czech Republic, Hungary, Slovakia and Romania” (Cum sunt cheltuiți banii UE? O analiză a punerii în aplicare a fondurilor PAC în Bulgaria, Republica Cehă, Ungaria, Slovacia și România), studiu comandat de Grupul Verts/ALE din Parlamentul European, februarie 2021.

(23)  Bulgaria, Republica Cehă, Ungaria, Slovacia și România.

(24)  Comisia Europeană, „Direct payments to agricultural producers – graphs and figures – financial year 2020” (Raportul privind plățile directe către producătorii agricoli – grafice și cifre – exercițiul financiar 2020).

(25)  Răspunsurile comisarului Hahn la chestionarul scris al Comisiei CONT, prezentate în cadrul audierii din 11 noiembrie 2019, disponibile la adresa https://emeeting.europarl.europa.eu/emeeting/committee/ro/agenda/201911/CONT

(26)  România, Polonia, Bulgaria, Cipru și Malta.

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

Joi, 24 martie 2022

| 20.9.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 361/26 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 361/26

---

P9_TA(2022)0086

Cerere de ridicare a imunității lui Włodzimierz Cimoszewicz

Decizia Parlamentului European din 24 martie 2022 privind cererea de ridicare a imunității lui Włodzimierz Cimoszewicz (2021/2256(IMM))

(2022/C 361/03)

Parlamentul European,

| — | având în vedere cererea de ridicare a imunității lui Włodzimierz Cimoszewicz transmisă de procurorul general al Republicii Polone la 14 iulie 2021 în cadrul unei proceduri penale pe care procurorul districtului Białystok dorește să o inițieze împotriva acestuia și comunicată în plen la 24 noiembrie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de ridicare a imunității lui Włodzimierz Cimoszewicz transmisă de procurorul general al Republicii Polone la 14 iulie 2021 în cadrul unei proceduri penale pe care procurorul districtului Białystok dorește să o inițieze împotriva acestuia și comunicată în plen la 24 noiembrie 2021,

| — | având în vedere faptul că Włodzimierz Cimoszewicz a renunțat la dreptul său de a fi audiat, în conformitate cu articolul 9 alineatul (6) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere faptul că Włodzimierz Cimoszewicz a renunțat la dreptul său de a fi audiat, în conformitate cu articolul 9 alineatul (6) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere articolele 8 și 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, precum și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 8 și 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, precum și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct,

| — | având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 21 octombrie 2008, 19 martie 2010, 6 septembrie 2011, 17 ianuarie 2013 și 19 decembrie 2019 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 21 octombrie 2008, 19 martie 2010, 6 septembrie 2011, 17 ianuarie 2013 și 19 decembrie 2019 (1),

| — | având în vedere articolul 105 alineatul (2) și articolul 108 din Constituția Republicii Polone, precum și articolul 7b alineatul (1) și articolul 7c alineatul (1) din legea polonă din 9 mai 1996 privind exercitarea funcțiilor unui deputat în parlament sau ale unui senator în senatul Poloniei, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 105 alineatul (2) și articolul 108 din Constituția Republicii Polone, precum și articolul 7b alineatul (1) și articolul 7c alineatul (1) din legea polonă din 9 mai 1996 privind exercitarea funcțiilor unui deputat în parlament sau ale unui senator în senatul Poloniei,

| — | având în vedere articolul 5 alineatul (2), articolul 6 alineatul (1) și articolul 9 din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 5 alineatul (2), articolul 6 alineatul (1) și articolul 9 din Regulamentul de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A9-0057/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A9-0057/2022),

| A. | întrucât procurorul general al Republicii Polone a transmis o cerere de ridicare a imunității lui Włodzimierz Cimoszewicz, deputat în Parlamentul European, din partea procurorului districtului Białystok, pentru autorizarea inițierii unei proceduri penale împotriva sa în legătură cu o infracțiune în sensul articolului 177 alineatul (1) coroborat cu articolul 178 alineatul (1) din Codul penal polonez; întrucât această cerere de ridicare a imunității parlamentare a fost comunicată de autoritatea judiciară în conformitate cu articolul 9 alineatul (12) din Regulamentul său de procedură, atrăgând totuși atenția asupra faptului că articolul 9 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură impune ca orice cerere de ridicare a imunității să fie formulată de „o autoritate competentă a unui stat membru”, cele două noțiuni nefiind identice; |
| --- | --- |

A.

întrucât procurorul general al Republicii Polone a transmis o cerere de ridicare a imunității lui Włodzimierz Cimoszewicz, deputat în Parlamentul European, din partea procurorului districtului Białystok, pentru autorizarea inițierii unei proceduri penale împotriva sa în legătură cu o infracțiune în sensul articolului 177 alineatul (1) coroborat cu articolul 178 alineatul (1) din Codul penal polonez; întrucât această cerere de ridicare a imunității parlamentare a fost comunicată de autoritatea judiciară în conformitate cu articolul 9 alineatul (12) din Regulamentul său de procedură, atrăgând totuși atenția asupra faptului că articolul 9 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură impune ca orice cerere de ridicare a imunității să fie formulată de „o autoritate competentă a unui stat membru”, cele două noțiuni nefiind identice;

| B. | întrucât, la 4 mai 2019, la ora 8.50, în Hajnówka (Polonia), Włodzimierz Cimoszewicz ar fi lovit cu partea din față a vehiculului său o persoană care se afla pe o trecere de pietoni; întrucât, după accident, Włodzimierz Cimoszewicz a încercat să o convingă pe victimă să fie transportată la spital, dar aceasta a refuzat și a solicitat să fie adusă acasă, împreună cu bicicleta sa; întrucât, pentru a însoți-o pe victimă cu mașina la domiciliul acesteia din Hajnówka, Włodzimierz Cimoszewicz a părăsit apoi locul accidentului, fără a informa serviciile de urgență sau poliția cu privire la accident, ceea ce ar contraveni obligației legale prevăzute la articolul 44 alineatul (2) din Legea din 20 iunie 1997 privind circulația rutieră; întrucât, în jurul orei 9.30, ajunsă acasă, victima a fost în cele din urmă de acord să fie dusă la spitalul din Hajnówka; întrucât, la spital, victima a informat personalul că avusese un accident rutier, iar spitalul a informat imediat, prin telefon, autoritatea competentă de aplicare a legii în cazul accidentelor, care a transmis informațiile secției de poliție din districtul Hajnówka; întrucât victima, după ce a efectuat controalele medicale necesare și a beneficiat de asistența medicală necesară, a părăsit spitalul în aceeași zi; întrucât Włodzimierz Cimoszewicz a fost supus controlului de alcoolemie, dar analizele efectuate nu au evidențiat prezența alcoolului; |
| --- | --- |

B.

întrucât, la 4 mai 2019, la ora 8.50, în Hajnówka (Polonia), Włodzimierz Cimoszewicz ar fi lovit cu partea din față a vehiculului său o persoană care se afla pe o trecere de pietoni; întrucât, după accident, Włodzimierz Cimoszewicz a încercat să o convingă pe victimă să fie transportată la spital, dar aceasta a refuzat și a solicitat să fie adusă acasă, împreună cu bicicleta sa; întrucât, pentru a însoți-o pe victimă cu mașina la domiciliul acesteia din Hajnówka, Włodzimierz Cimoszewicz a părăsit apoi locul accidentului, fără a informa serviciile de urgență sau poliția cu privire la accident, ceea ce ar contraveni obligației legale prevăzute la articolul 44 alineatul (2) din Legea din 20 iunie 1997 privind circulația rutieră; întrucât, în jurul orei 9.30, ajunsă acasă, victima a fost în cele din urmă de acord să fie dusă la spitalul din Hajnówka; întrucât, la spital, victima a informat personalul că avusese un accident rutier, iar spitalul a informat imediat, prin telefon, autoritatea competentă de aplicare a legii în cazul accidentelor, care a transmis informațiile secției de poliție din districtul Hajnówka; întrucât victima, după ce a efectuat controalele medicale necesare și a beneficiat de asistența medicală necesară, a părăsit spitalul în aceeași zi; întrucât Włodzimierz Cimoszewicz a fost supus controlului de alcoolemie, dar analizele efectuate nu au evidențiat prezența alcoolului;

| C. | întrucât presupusa infracțiune nu are nicio legătură directă sau evidentă cu exercitarea de către Włodzimierz Cimoszewicz a funcțiilor sale de deputat în Parlamentul European și nici nu constituie o opinie sau un vot exprimat în exercitarea funcțiilor sale de deputat în Parlamentul European, în sensul articolului 8 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene; |
| --- | --- |

C.

întrucât presupusa infracțiune nu are nicio legătură directă sau evidentă cu exercitarea de către Włodzimierz Cimoszewicz a funcțiilor sale de deputat în Parlamentul European și nici nu constituie o opinie sau un vot exprimat în exercitarea funcțiilor sale de deputat în Parlamentul European, în sensul articolului 8 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene;

| D. | întrucât potrivit articolului 9 din Protocolul nr. 7 privind imunitățile și privilegiile Uniunii Europene, membrii Parlamentului European beneficiază, pe teritoriul național, de imunitățile recunoscute membrilor Parlamentului propriei țări; |
| --- | --- |

D.

întrucât potrivit articolului 9 din Protocolul nr. 7 privind imunitățile și privilegiile Uniunii Europene, membrii Parlamentului European beneficiază, pe teritoriul național, de imunitățile recunoscute membrilor Parlamentului propriei țări;

| E. | întrucât, în conformitate cu articolul 105 alineatul (2) și articolul 108 din Constituția Republicii Polone din 2 aprilie 1997, precum și cu articolul 7 alineatul (1), alineatele (2) și (4), articolul 7b alineatul (1) și articolul 7c alineatul (1) din Legea din 9 mai 1996 privind exercitarea funcțiilor de deputat și de senator (2), un deputat nu poate fi audiat ca suspect și nu poate fi tras la răspundere penală fără autorizarea Parlamentului European; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în conformitate cu articolul 105 alineatul (2) și articolul 108 din Constituția Republicii Polone din 2 aprilie 1997, precum și cu articolul 7 alineatul (1), alineatele (2) și (4), articolul 7b alineatul (1) și articolul 7c alineatul (1) din Legea din 9 mai 1996 privind exercitarea funcțiilor de deputat și de senator (2), un deputat nu poate fi audiat ca suspect și nu poate fi tras la răspundere penală fără autorizarea Parlamentului European;

| F. | întrucât, pe de o parte, Parlamentul nu poate fi echivalat cu un tribunal și, pe de altă parte, în contextul unei proceduri de ridicare a imunității, deputatul în cauză nu poate fi considerat drept „acuzat” (3); |
| --- | --- |

F.

întrucât, pe de o parte, Parlamentul nu poate fi echivalat cu un tribunal și, pe de altă parte, în contextul unei proceduri de ridicare a imunității, deputatul în cauză nu poate fi considerat drept „acuzat” (3);

| G. | întrucât scopul imunității parlamentare este acela de a proteja Parlamentul și pe deputații săi de proceduri judiciare deschise în legătură cu activități desfășurate în exercitarea funcțiilor parlamentare și care nu pot fi disociate de aceste funcții; |
| --- | --- |

G.

întrucât scopul imunității parlamentare este acela de a proteja Parlamentul și pe deputații săi de proceduri judiciare deschise în legătură cu activități desfășurate în exercitarea funcțiilor parlamentare și care nu pot fi disociate de aceste funcții;

| H. | întrucât, în acest caz, Parlamentul nu a găsit nicio dovadă de fumus persecutionis, și anume elemente de fapt care să indice faptul că intenția care stă la baza procedurii juridice ar putea fi subminarea activității politice a unui deputat și, prin urmare, a Parlamentului European; |
| --- | --- |

H.

întrucât, în acest caz, Parlamentul nu a găsit nicio dovadă de fumus persecutionis, și anume elemente de fapt care să indice faptul că intenția care stă la baza procedurii juridice ar putea fi subminarea activității politice a unui deputat și, prin urmare, a Parlamentului European;

| 1. | hotărăște să ridice imunitatea lui Włodzimierz Cimoszewicz; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintei sarcina de a transmite imediat prezenta decizie, precum și raportul comisiei competente autorității competente a Republicii Polone și lui Włodzimierz Cimoszewicz. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Hotărârea Curții de Justiție din 21 octombrie 2008, Marra/De Gregorio și Clemente, pronunțată în cauzele conexe C-200/07 și C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579, hotărârea Tribunalului din 19 martie 2010, Gollnisch/Parlamentul, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102, hotărârea Curții de Justiție din 6 septembrie 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543, hotărârea Tribunalului din 17 ianuarie 2013, Gollnisch/Parlamentul, pronunțată în cauzele conexe T-346/11 și T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23, hotărârea Curții de Justiție din 19 decembrie 2019, Junqueras Vies, C-502/19, ECLI:EU:C:2019:1115.

(2)  Jurnalul Oficial 2018.1799, versiune codificată.

(3)  Hotărârea Tribunalului din 30 aprilie 2019, Briois/Parlamentul, T-214/18, ECLI:EU:T:2019:266.

---

| 20.9.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 361/28 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 361/28

---

P9_TA(2022)0087

Cerere de ridicare a imunității lui Ioannis Lagos

Decizia Parlamentului European din 24 martie 2022 privind cererea de ridicare a imunității lui Ioannis Lagos (2021/2225(IMM))

(2022/C 361/04)

Parlamentul European,

| — | având în vedere cererea procurorului adjunct de pe lângă Tribunalul de primă instanță din Atena de ridicare a imunității lui Ioannis Lagos, transmisă prin scrisoarea datată 10 septembrie 2021 de procurorul adjunct al Curții Supreme, în legătură cu o serie de posibile acuzații penale (Re. ABM: RB 2020/193-EG: 6-21/50), cerere anunțată în plen la 18 octombrie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea procurorului adjunct de pe lângă Tribunalul de primă instanță din Atena de ridicare a imunității lui Ioannis Lagos, transmisă prin scrisoarea datată 10 septembrie 2021 de procurorul adjunct al Curții Supreme, în legătură cu o serie de posibile acuzații penale (Re. ABM: RB 2020/193-EG: 6-21/50), cerere anunțată în plen la 18 octombrie 2021,

| — | în urma audierii lui Ioannis Lagos, în conformitate cu articolul 9 alineatul (6) din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

în urma audierii lui Ioannis Lagos, în conformitate cu articolul 9 alineatul (6) din Regulamentul de procedură,

| — | având în vedere articolul 8 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, precum și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 8 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, precum și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct,

| — | având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 21 octombrie 2008, 19 martie 2010, 6 septembrie 2011, 17 ianuarie 2013 și 19 decembrie 2019 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 21 octombrie 2008, 19 martie 2010, 6 septembrie 2011, 17 ianuarie 2013 și 19 decembrie 2019 (1),

| — | având în vedere articolul 5 alineatul (2), articolul 6 alineatul (1) și articolul 9 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 5 alineatul (2), articolul 6 alineatul (1) și articolul 9 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A9-0055/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A9-0055/2022),

| A. | întrucât procurorul adjunct de pe lângă Tribunalul de Primă Instanță din Atena a depus o cerere de ridicare a imunității parlamentare a lui Ioannis Lagos pentru a iniția proceduri penale împotriva acestuia pe baza anumitor declarații pe care le-a făcut în timpul unei dezbateri în plen în Parlamentul European; |
| --- | --- |

A.

întrucât procurorul adjunct de pe lângă Tribunalul de Primă Instanță din Atena a depus o cerere de ridicare a imunității parlamentare a lui Ioannis Lagos pentru a iniția proceduri penale împotriva acestuia pe baza anumitor declarații pe care le-a făcut în timpul unei dezbateri în plen în Parlamentul European;

| B. | întrucât, la 14 septembrie 2020, în timpul unei dezbateri în plen în Parlamentul European, Ioannis Lagos a făcut declarații cu privire la care a fost acuzat că difuzează știri false xenofobe și islamofobe despre migranții din Moria; |
| --- | --- |

B.

întrucât, la 14 septembrie 2020, în timpul unei dezbateri în plen în Parlamentul European, Ioannis Lagos a făcut declarații cu privire la care a fost acuzat că difuzează știri false xenofobe și islamofobe despre migranții din Moria;

| C. | întrucât se presupune că Ioannis Lagos, făcând aceste afirmații, se face vinovat de incitare publică la violență și la ură împotriva unor persoane identificate pe motive de rasă, culoare, origine națională sau etnică, într-un mod care pune în pericol ordinea publică și reprezintă o amenințare la adresa integrității fizice a persoanelor menționate anterior, ceea ce constituie o infracțiune în temeiul articolului 1 alineatul (1) din Legea elenă nr. 927/1979, înlocuit de articolul 1 din Legea elenă nr. 4285/2014; |
| --- | --- |

C.

întrucât se presupune că Ioannis Lagos, făcând aceste afirmații, se face vinovat de incitare publică la violență și la ură împotriva unor persoane identificate pe motive de rasă, culoare, origine națională sau etnică, într-un mod care pune în pericol ordinea publică și reprezintă o amenințare la adresa integrității fizice a persoanelor menționate anterior, ceea ce constituie o infracțiune în temeiul articolului 1 alineatul (1) din Legea elenă nr. 927/1979, înlocuit de articolul 1 din Legea elenă nr. 4285/2014;

| D. | întrucât imunitatea parlamentară nu este un privilegiu personal al deputaților, ci o garanție a independenței Parlamentului în ansamblu și a membrilor săi; |
| --- | --- |

D.

întrucât imunitatea parlamentară nu este un privilegiu personal al deputaților, ci o garanție a independenței Parlamentului în ansamblu și a membrilor săi;

| E. | întrucât, pe de o parte, Parlamentul nu poate fi echivalat cu un tribunal și, pe de altă parte, în contextul unei proceduri de ridicare a imunității, deputatul în cauză nu poate fi considerat drept „acuzat” (2); |
| --- | --- |

E.

întrucât, pe de o parte, Parlamentul nu poate fi echivalat cu un tribunal și, pe de altă parte, în contextul unei proceduri de ridicare a imunității, deputatul în cauză nu poate fi considerat drept „acuzat” (2);

| F. | întrucât articolul 8 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene prevede că deputații în Parlamentul European nu pot fi cercetați, reținuți sau urmăriți în baza opiniilor sau voturilor exprimate în cadrul exercitării funcțiilor lor; |
| --- | --- |

F.

întrucât articolul 8 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene prevede că deputații în Parlamentul European nu pot fi cercetați, reținuți sau urmăriți în baza opiniilor sau voturilor exprimate în cadrul exercitării funcțiilor lor;

| G. | întrucât Ioannis Lagos a făcut declarațiile menționate mai sus în timpul unei sesiuni plenare a Parlamentului European, în incinta căruia se desfășura ședința plenară respectivă, în exercitarea funcțiilor sale de deputat în Parlamentul European; |
| --- | --- |

G.

întrucât Ioannis Lagos a făcut declarațiile menționate mai sus în timpul unei sesiuni plenare a Parlamentului European, în incinta căruia se desfășura ședința plenară respectivă, în exercitarea funcțiilor sale de deputat în Parlamentul European;

| H. | întrucât declarațiile lui Ioannis Lagos au fost, prin urmare, făcute în contextul funcțiilor sale de deputat în Parlamentul European și al activității sale în cadrul Parlamentului European; |
| --- | --- |

H.

întrucât declarațiile lui Ioannis Lagos au fost, prin urmare, făcute în contextul funcțiilor sale de deputat în Parlamentul European și al activității sale în cadrul Parlamentului European;

| 1. | hotărăște să nu ridice imunitatea lui Ioannis Lagos; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintei sarcina de a transmite imediat prezenta decizie, precum și raportul comisiei competente, autorității competente a Republicii Elene și lui Ioannis Lagos. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Hotărârea Curții de Justiție din 21 octombrie 2008, Marra/De Gregorio și Clemente, pronunțată în cauzele conexe C-200/07 și C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579, hotărârea Tribunalului din 19 martie 2010, Gollnisch/Parlamentul, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102, hotărârea Curții de Justiție din 6 septembrie 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543, hotărârea Tribunalului din 17 ianuarie 2013, Gollnisch/Parlamentul, pronunțată în cauzele conexe T-346/11 și T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23, hotărârea Curții de Justiție din 19 decembrie 2019, Junqueras Vies, C-502/19, ECLI:EU:C:2019:1115.

(2)  Hotărârea Tribunalului din 30 aprilie 2019, Briois/Parlamentul, T-214/18, ECLI:EU:T:2019:266.

---

III Acte pregătitoare

Parlamentul European

Joi, 24 martie 2022

| 20.9.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 361/30 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 361/30

---

P9_TA(2022)0083

Refugiații din Europa: CARE ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 martie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1303/2013 și a Regulamentului (UE) nr. 223/2014 în ceea ce privește Acțiunea de coeziune pentru refugiații din Europa (CARE) (COM(2022)0109 – C9-0057/2022 – 2022/0075(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2022/C 361/05)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2022)0109), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2022)0109),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 175 al treilea paragraf și articolul 177 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0057/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 175 al treilea paragraf și articolul 177 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0057/2022),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 23 martie 2022 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 23 martie 2022 (1),

| — | după consultarea Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

—

după consultarea Comitetului Regiunilor,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 16 martie 2022, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 16 martie 2022, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolele 59 și 163 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 59 și 163 din Regulamentul său de procedură,

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Nepublicat încă în Jurnalul Oficial.

---

P9_TC1-COD(2022)0075

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 24 martie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1303/2013 și (UE) nr. 223/2014 în ceea ce privește Acțiunea de coeziune pentru refugiații din Europa (CARE)

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/562.)

---

| 20.9.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 361/31 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 361/31

---

P9_TA(2022)0084

Utilizarea mai flexibilă a fondurilor în temeiul regulamentelor FAMI în contextul războiului din Ucraina ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 martie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 514/2014 de stabilire a dispozițiilor generale privind Fondul pentru azil, migrație și integrare, precum și instrumentul de sprijin financiar pentru cooperarea polițienească, prevenirea și combaterea criminalității și gestionarea crizelor, a Regulamentului (UE) nr. 516/2014 de instituire a Fondului pentru azil, migrație și integrare și a Regulamentului (UE) 2021/1147 de instituire a Fondului pentru azil, migrație și integrare (COM(2022)0112 – C9-0056/2022 – 2022/0077(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2022/C 361/06)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2022)0112), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2022)0112),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 78 alineatul (2), articolul 79 alineatele (2) și (4), articolul 82 alineatul (1), articolul 84 și articolul 87 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0056/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 78 alineatul (2), articolul 79 alineatele (2) și (4), articolul 82 alineatul (1), articolul 84 și articolul 87 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0056/2022),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 16 martie 2022, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 16 martie 2022, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolele 59 și 163 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 59 și 163 din Regulamentul său de procedură,

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0077

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 24 martie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 514/2014 de stabilire a dispozițiilor generale privind Fondul pentru azil, migrație și integrare, precum și instrumentul de sprijin financiar pentru cooperarea polițienească, prevenirea și combaterea criminalității și gestionarea crizelor, a Regulamentului (UE) nr. 516/2014 de instituire a Fondului pentru azil, migrație și integrare și a Regulamentului (UE) 2021/1147 de instituire a Fondului pentru azil, migrație și integrare

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/585.)

---

| 20.9.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 361/32 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 361/32

---

P9_TA(2022)0085

Acordul dintre UE și Moldova privind activitățile operative desfășurate de Frontex ***

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 martie 2022 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Moldova privind activitățile operative desfășurate de Agenția Europeană pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă în Republica Moldova (07202/2022 – C9-0120/2022 – 2022/0087(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2022/C 361/07)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (07202/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (07202/2022),

| — | având în vedere proiectul de acord dintre Uniunea Europeană și Republica Moldova privind activitățile operative desfășurate de Agenția Europeană pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă în Republica Moldova (07204/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de acord dintre Uniunea Europeană și Republica Moldova privind activitățile operative desfășurate de Agenția Europeană pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă în Republica Moldova (07204/2022),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 77 alineatul (2) literele (b) și (d), articolul 79 alineatul (2) litera (c) și articolul 218 alineatul (6) paragraful al doilea litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C9-0120/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 77 alineatul (2) literele (b) și (d), articolul 79 alineatul (2) litera (c) și articolul 218 alineatul (6) paragraful al doilea litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C9-0120/2022),

| — | având în vedere articolul 105 alineatele (1) și (4), articolul 114 alineatul (7) și articolul 163 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 105 alineatele (1) și (4), articolul 114 alineatul (7) și articolul 163 din Regulamentul său de procedură,

| 1. | aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintei sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Moldova. |
| --- | --- |

2.

---

| 20.9.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 361/33 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 361/33

---

P9_TA(2022)0088

Regimul-pilot pentru infrastructurile pieței bazate pe tehnologia registrelor distribuite ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 martie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind un regim-pilot pentru infrastructurile pieței bazate pe tehnologia registrelor distribuite (COM(2020)0594 – C9-0305/2020 – 2020/0267(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2022/C 361/08)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2020)0594), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2020)0594),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0305/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0305/2020),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Băncii Centrale Europene din 28 aprilie 2021 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Băncii Centrale Europene din 28 aprilie 2021 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 24 februarie 2021 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 24 februarie 2021 (2),

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 21 decembrie 2021, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 21 decembrie 2021, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A9-0240/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A9-0240/2021),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  JO C 244, 22.6.2021, p. 4.

(2)  JO C 155, 30.4.2021, p. 31.

---

P9_TC1-COD(2020)0267

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 24 martie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului privind un regim-pilot pentru infrastructurile pieței bazate pe tehnologia registrelor distribuite, precum și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 600/2014 și (UE) nr. 909/2014 și a Directivei 2014/65/UE

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/858.)

---

| 20.9.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 361/34 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 361/34

---

P9_TA(2022)0089

Regulamentul privind roamingul (reformare) ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 martie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind roamingul în rețelele publice de comunicații mobile în interiorul Uniunii (reformare) (COM(2021)0085 – C9-0085/2021 – 2021/0045(COD))

(Procedura legislativă ordinară – reformare)

(2022/C 361/09)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2021)0085), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2021)0085),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0085/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0085/2021),

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri juridice privind temeiul juridic propus, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri juridice privind temeiul juridic propus,

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 7 iulie 2021 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 7 iulie 2021 (1),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 28 noiembrie 2001 privind utilizarea mai structurată a tehnicii de reformare a actelor legislative (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 28 noiembrie 2001 privind utilizarea mai structurată a tehnicii de reformare a actelor legislative (2),

| — | având în vedere scrisoarea din 1 octombrie 2021, adresată de Comisia pentru afaceri juridice Comisiei pentru industrie, cercetare și energie în conformitate cu articolul 110 alineatul (3) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea din 1 octombrie 2021, adresată de Comisia pentru afaceri juridice Comisiei pentru industrie, cercetare și energie în conformitate cu articolul 110 alineatul (3) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 15 decembrie 2021, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 15 decembrie 2021, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolele 110, 59 și 40 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 110, 59 și 40 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A9-0286/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A9-0286/2021),

| A. | întrucât grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea Comisiei nu conține nicio modificare de fond în afara celor care au fost identificate ca atare în propunere și întrucât, în ceea ce privește codificarea dispozițiilor neschimbate din actele precedente cu respectivele modificări, propunerea se limitează la o simplă codificare a actelor existente, fără modificări de fond ale acestora, |
| --- | --- |

A.

întrucât grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea Comisiei nu conține nicio modificare de fond în afara celor care au fost identificate ca atare în propunere și întrucât, în ceea ce privește codificarea dispozițiilor neschimbate din actele precedente cu respectivele modificări, propunerea se limitează la o simplă codificare a actelor existente, fără modificări de fond ale acestora,

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare, care ține seama de recomandările grupului de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  JO C 374, 16.9.2021, p. 28.

(2)  JO C 77, 28.3.2002, p. 1.

---

P9_TC1-COD(2021)0045

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 24 martie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului privind roamingul în rețelele publice de comunicații mobile în interiorul Uniunii (reformare)

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/612.)

---

| 20.9.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 361/36 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 361/36

---

P9_TA(2022)0090

Acordarea de asistență macrofinanciară Republicii Moldova ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 martie 2022 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind acordarea unei asistențe macrofinanciare Republicii Moldova (COM(2022)0004 – C9-0007/2022 – 2021/0438(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2022/C 361/10)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2022)0004), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2022)0004),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 212 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0007/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 212 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0007/2022),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat în scrisoarea din 21 martie 2022 de a aproba poziția Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat în scrisoarea din 21 martie 2022 de a aproba poziția Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional (A9-0043/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional (A9-0043/2022),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2021)0438

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 24 martie 2022 în vederea adoptării Deciziei (UE) 2022/... a Parlamentului European și a Consiliului de acordare de asistență macrofinanciară Republicii Moldova

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/563.)

---

| 20.9.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 361/37 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 361/37

---

P9_TA(2022)0091

Sistemul informatizat pentru schimbul electronic transfrontalier de date în domeniul cooperării judiciare în materie civilă și penală (sistemul e-CODEX) ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 martie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind un sistem informatizat de comunicare în cadrul procedurilor civile și penale transfrontaliere (sistemul e-CODEX) și de modificare a Regulamentului (UE) 2018/1726 (COM(2020)0712 – C9-0389/2020 – 2020/0345(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2022/C 361/11)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2020)0712), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2020)0712),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 81 alineatul (2) și articolul 82 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0389/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 81 alineatul (2) și articolul 82 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0389/2020),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 27 aprilie 2021 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 27 aprilie 2021 (1),

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 15 decembrie 2021, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 15 decembrie 2021, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere deliberările comune ale Comisiei pentru afaceri juridice și Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne, desfășurate în conformitate cu articolul 58 din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere deliberările comune ale Comisiei pentru afaceri juridice și Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne, desfășurate în conformitate cu articolul 58 din Regulamentul de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice și al Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0288/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice și al Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0288/2021),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  JO C 286, 16.7.2021, p. 82.

---

P9_TC1-COD(2020)0345

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 24 martie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului privind un sistem informatizat pentru schimbul electronic transfrontalier de date în domeniul cooperării judiciare în materie civilă și penală (sistemul e-CODEX) și de modificare a Regulamentului (UE) 2018/1726

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/850.)

---

| 20.9.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 361/38 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 361/38

---

P9_TA(2022)0092

Schimbul automatizat de date în ceea ce privește datele ADN în Italia *

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 martie 2022 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Consiliului privind lansarea schimbului automatizat de date în ceea ce privește datele ADN în Italia (14836/2021 – C9-0002/2022 – 2021/0806(CNS))

(Procedura de consultare)

(2022/C 361/12)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul Consiliului (14836/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul Consiliului (14836/2021),

| — | având în vedere articolul 39 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană, astfel cum a fost modificat prin Tratatul de la Amsterdam, și articolul 9 din Protocolul nr. 36 privind dispozițiile tranzitorii, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C9-0002/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 39 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană, astfel cum a fost modificat prin Tratatul de la Amsterdam, și articolul 9 din Protocolul nr. 36 privind dispozițiile tranzitorii, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C9-0002/2022),

| — | având în vedere Decizia 2008/615/JAI a Consiliului din 23 iunie 2008 privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere (1), în special articolul 33, |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2008/615/JAI a Consiliului din 23 iunie 2008 privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere (1), în special articolul 33,

| — | având în vedere articolul 82 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 82 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0046/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0046/2022),

| 1. | aprobă proiectul Consiliului; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial textul aprobat de Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Președintei sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  JO L 210, 6.8.2008, p. 1.

---

| 20.9.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 361/39 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 361/39

---

P9_TA(2022)0093

Schimbul automatizat de date în ceea ce privește datele dactiloscopice în Italia *

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 martie 2022 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Consiliului privind lansarea schimbului automatizat de date în ceea ce privește datele dactiloscopice în Italia (14837/2021 – C9-0003/2022 – 2021/0807(CNS))

(Procedura de consultare)

(2022/C 361/13)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul Consiliului (14837/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul Consiliului (14837/2021),

| — | având în vedere articolul 39 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană, astfel cum a fost modificat prin Tratatul de la Amsterdam, și articolul 9 din Protocolul nr. 36 privind dispozițiile tranzitorii, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C9-0003/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 39 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană, astfel cum a fost modificat prin Tratatul de la Amsterdam, și articolul 9 din Protocolul nr. 36 privind dispozițiile tranzitorii, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C9-0003/2022),

| — | având în vedere Decizia 2008/615/JAI a Consiliului din 23 iunie 2008 privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere (1), în special articolul 33, |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2008/615/JAI a Consiliului din 23 iunie 2008 privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere (1), în special articolul 33,

| — | având în vedere articolul 82 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 82 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0050/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0050/2022),

| 1. | aprobă proiectul Consiliului; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial textul aprobat de Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Președintei sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  JO L 210, 6.8.2008, p. 1.

---

| 20.9.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 361/40 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 361/40

---

P9_TA(2022)0094

Schimbul automatizat de date în ceea ce privește datele privind înmatricularea vehiculelor în Italia *

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 martie 2022 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Consiliului privind lansarea schimbului automatizat de date în ceea ce privește datele privind înmatricularea vehiculelor în Italia (14838/2021 – C9-0004/2022 – 2021/0808(CNS))

(Procedura de consultare)

(2022/C 361/14)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul Consiliului (14838/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul Consiliului (14838/2021),

| — | având în vedere articolul 39 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană, astfel cum a fost modificat prin Tratatul de la Amsterdam, și articolul 9 din Protocolul nr. 36 privind dispozițiile tranzitorii, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C9-0004/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 39 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană, astfel cum a fost modificat prin Tratatul de la Amsterdam, și articolul 9 din Protocolul nr. 36 privind dispozițiile tranzitorii, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C9-0004/2022),

| — | având în vedere Decizia 2008/615/JAI a Consiliului din 23 iunie 2008 privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere (1), în special articolul 33, |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2008/615/JAI a Consiliului din 23 iunie 2008 privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere (1), în special articolul 33,

| — | având în vedere articolul 82 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 82 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0047/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0047/2022),

| 1. | aprobă proiectul Consiliului; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial textul aprobat de Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Președintei sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  JO L 210, 6.8.2008, p. 1.

---

| 20.9.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 361/41 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 361/41

---

P9_TA(2022)0095

Schimbul automatizat de date în ceea ce privește datele privind înmatricularea vehiculelor în Grecia *

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 martie 2022 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Consiliului privind lansarea schimbului automatizat de date în ceea ce privește datele privind înmatricularea vehiculelor în Grecia (14839/2021 – C9-0005/2022 – 2021/0809(CNS))

(Procedura de consultare)

(2022/C 361/15)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul Consiliului (14839/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul Consiliului (14839/2021),

| — | având în vedere articolul 39 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană, astfel cum a fost modificat prin Tratatul de la Amsterdam, și articolul 9 din Protocolul nr. 36 privind dispozițiile tranzitorii, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C9-0005/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 39 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană, astfel cum a fost modificat prin Tratatul de la Amsterdam, și articolul 9 din Protocolul nr. 36 privind dispozițiile tranzitorii, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C9-0005/2022),

| — | având în vedere Decizia 2008/615/JAI a Consiliului din 23 iunie 2008 privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere (1), în special articolul 33, |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2008/615/JAI a Consiliului din 23 iunie 2008 privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere (1), în special articolul 33,

| — | având în vedere articolul 82 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 82 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0049/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0049/2022),

| 1. | aprobă proiectul Consiliului; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial textul aprobat de Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Președintei sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  JO L 210, 6.8.2008, p. 1.

---

| 20.9.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 361/42 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 361/42

---

P9_TA(2022)0096

Acordul UE- Brazilia cu privire la exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere pentru titularii de pașapoarte obișnuite ***

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 martie 2022 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii, a Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Federativă a Braziliei de modificare a Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Federativă a Braziliei cu privire la exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere pentru titularii de pașapoarte obișnuite (13448/2018 – C9-0416/2021 – 2018/0084(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2022/C 361/16)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (13448/2018), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (13448/2018),

| — | având în vedere proiectul de Acord dintre Uniunea Europeană și Republica Federativă a Braziliei de modificare a Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Federativă a Braziliei cu privire la exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere pentru titularii de pașapoarte obișnuite (13449/2018), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de Acord dintre Uniunea Europeană și Republica Federativă a Braziliei de modificare a Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Federativă a Braziliei cu privire la exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere pentru titularii de pașapoarte obișnuite (13449/2018),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 77 alineatul (2) litera (a) și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C9-0416/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 77 alineatul (2) litera (a) și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C9-0416/2021),

| — | având în vedere articolul 105 alineatele (1) și (4) și articolul 114 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 105 alineatele (1) și (4) și articolul 114 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0029/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0029/2022),

| 1. | aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintei sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Federative a Braziliei. |
| --- | --- |

2.

---

| 20.9.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 361/43 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 361/43

---

P9_TA(2022)0097

Acordul UE-Brazilia cu privire la exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere a titularilor de pașapoarte diplomatice, de serviciu sau oficiale ***

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 martie 2022 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii, a Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Federativă a Braziliei de modificare a Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Federativă a Braziliei cu privire la exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere a titularilor de pașapoarte diplomatice, de serviciu sau oficiale (13445/2018 – C9-0415/2021 – 2018/0086(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2022/C 361/17)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (13445/2018), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (13445/2018),

| — | având în vedere proiectul de acord dintre Uniunea Europeană și Republica Federativă a Braziliei de modificare a Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Federativă a Braziliei cu privire la exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere a titularilor de pașapoarte diplomatice, de serviciu sau oficiale (13446/2018), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de acord dintre Uniunea Europeană și Republica Federativă a Braziliei de modificare a Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Federativă a Braziliei cu privire la exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere a titularilor de pașapoarte diplomatice, de serviciu sau oficiale (13446/2018),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 77 alineatul (2) litera (a) și cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C9-0415/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 77 alineatul (2) litera (a) și cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C9-0415/2021),

| — | având în vedere articolul 105 alineatele (1) și (4) și articolul 114 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 105 alineatele (1) și (4) și articolul 114 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0030/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0030/2022),

| 1. | aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintei sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Federative a Braziliei. |
| --- | --- |

2.

---

| 20.9.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 361/44 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 361/44

---

P9_TA(2022)0098

Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare – EGF/2021/007 FR/Selecta – Franța

Rezoluția Parlamentului European din 24 martie 2022 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare pentru lucrătorii disponibilizați, în urma unei cereri din partea Franței – EGF/2021/007 FR/Selecta (COM(2022)0035 – C9-0036/2022 – 2022/0023(BUD))

(2022/C 361/18)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2022)0035 – C9-0036/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2022)0035 – C9-0036/2022),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/691 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 aprilie 2021 privind Fondul european de ajustare la globalizare pentru lucrătorii disponibilizați (FEG) și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1309/2013 (1) („Regulamentul privind FEG”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/691 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 aprilie 2021 privind Fondul european de ajustare la globalizare pentru lucrătorii disponibilizați (FEG) și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1309/2013 (1) („Regulamentul privind FEG”),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului din 17 decembrie 2020 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (2) (denumit în continuare „Regulamentul privind CFM”), în special articolul 8, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului din 17 decembrie 2020 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (2) (denumit în continuare „Regulamentul privind CFM”), în special articolul 8,

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, precum și privind noile resurse proprii, inclusiv o foaie de parcurs în vederea introducerii de noi resurse proprii (3), în special punctul 9, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, precum și privind noile resurse proprii, inclusiv o foaie de parcurs în vederea introducerii de noi resurse proprii (3), în special punctul 9,

| — | având în vedere scrisorile din partea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și Comisiei pentru dezvoltare regională, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisorile din partea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și Comisiei pentru dezvoltare regională,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A9-0048/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A9-0048/2022),

| A. | întrucât Uniunea a instituit instrumente legislative și bugetare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor afectați de consecințele globalizării și ale schimbărilor tehnologice și de mediu, cum ar fi schimbările în structura comerțului mondial, litigiile comerciale, schimbările semnificative în relațiile comerciale ale Uniunii sau în componența pieței interne și crizele financiare sau economice, precum și tranziția către o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon, sau de consecințele digitalizării sau ale automatizării; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea a instituit instrumente legislative și bugetare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor afectați de consecințele globalizării și ale schimbărilor tehnologice și de mediu, cum ar fi schimbările în structura comerțului mondial, litigiile comerciale, schimbările semnificative în relațiile comerciale ale Uniunii sau în componența pieței interne și crizele financiare sau economice, precum și tranziția către o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon, sau de consecințele digitalizării sau ale automatizării;

| B. | întrucât Uniunea a extins domeniul de aplicare al Fondului european de ajustare la globalizare pentru lucrătorii disponibilizați (FEG) pentru a asigura sprijin financiar în cazul unor eventuale evenimente majore de restructurare, protejând astfel împotriva efectelor economice ale crizei provocate de coronavirus; |
| --- | --- |

B.

întrucât Uniunea a extins domeniul de aplicare al Fondului european de ajustare la globalizare pentru lucrătorii disponibilizați (FEG) pentru a asigura sprijin financiar în cazul unor eventuale evenimente majore de restructurare, protejând astfel împotriva efectelor economice ale crizei provocate de coronavirus;

| C. | întrucât Franța a depus cererea EGF/2021/007 FR/Selecta pentru o contribuție financiară din partea FEG, ca urmare a 294 de disponibilizări care au avut loc în sectorul economic încadrat în diviziunea 46 a NACE Rev. 2 („Comerț cu ridicata, cu excepția autovehiculelor și a motocicletelor”), în toate regiunile de nivel NUTS 2 din Franța continentală, cu excepția regiunii Limousin (FRI2), perioada de referință vizată de cerere fiind cuprinsă între 1 iunie 2021 și 1 octombrie 2021; |
| --- | --- |

C.

întrucât Franța a depus cererea EGF/2021/007 FR/Selecta pentru o contribuție financiară din partea FEG, ca urmare a 294 de disponibilizări care au avut loc în sectorul economic încadrat în diviziunea 46 a NACE Rev. 2 („Comerț cu ridicata, cu excepția autovehiculelor și a motocicletelor”), în toate regiunile de nivel NUTS 2 din Franța continentală, cu excepția regiunii Limousin (FRI2), perioada de referință vizată de cerere fiind cuprinsă între 1 iunie 2021 și 1 octombrie 2021;

| D. | întrucât cererea se referă la 294 de lucrători disponibilizați a căror activitate la compania Selecta a încetat în perioada de referință, în timp ce 179 de lucrători au fost disponibilizați înainte sau după perioada de referință ca urmare a acelorași evenimente care au declanșat încetarea activității lucrătorilor disponibilizați în perioada de referință și, prin urmare, vor fi, de asemenea, considerați beneficiari eligibili; |
| --- | --- |

D.

întrucât cererea se referă la 294 de lucrători disponibilizați a căror activitate la compania Selecta a încetat în perioada de referință, în timp ce 179 de lucrători au fost disponibilizați înainte sau după perioada de referință ca urmare a acelorași evenimente care au declanșat încetarea activității lucrătorilor disponibilizați în perioada de referință și, prin urmare, vor fi, de asemenea, considerați beneficiari eligibili;

| E. | întrucât cererea se bazează pe criteriile de intervenție stabilite la articolul 4 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul privind FEG, care prevăd drept condiție încetarea activității a cel puțin 200 de lucrători disponibilizați într-o perioadă de referință de patru luni într-o întreprindere dintr-un stat membru; |
| --- | --- |

E.

întrucât cererea se bazează pe criteriile de intervenție stabilite la articolul 4 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul privind FEG, care prevăd drept condiție încetarea activității a cel puțin 200 de lucrători disponibilizați într-o perioadă de referință de patru luni într-o întreprindere dintr-un stat membru;

| F. | întrucât industria distribuitoarelor automate a fost grav afectată de pandemia de COVID-19 în Europa, din cauza închiderii amplasamentelor în care se aflau mașinile (întreprinderi și spații publice, cum ar fi aeroporturile, gările etc.) sau din cauza lipsei accesului la distribuitoarele automate din spațiile deschise, iar în regiunea Île-de-France, activitatea comercială legată de distribuitoarele automate a pierdut 70 % din cifra de afaceri (septembrie 2020 față de anul anterior) din cauza muncii de la distanță (4); |
| --- | --- |

F.

întrucât industria distribuitoarelor automate a fost grav afectată de pandemia de COVID-19 în Europa, din cauza închiderii amplasamentelor în care se aflau mașinile (întreprinderi și spații publice, cum ar fi aeroporturile, gările etc.) sau din cauza lipsei accesului la distribuitoarele automate din spațiile deschise, iar în regiunea Île-de-France, activitatea comercială legată de distribuitoarele automate a pierdut 70 % din cifra de afaceri (septembrie 2020 față de anul anterior) din cauza muncii de la distanță (4);

| G. | întrucât, potrivit Selecta, în pofida redresării activității în vara anului 2020, realimentarea mașinilor a scăzut cu 47 % față de februarie 2020, ultima lună anterioară pandemiei, iar, în ciuda renegocierii contractelor în încercarea de a reduce pierderile, exacerbate de costurile fixe și de scăderea vânzărilor, Selecta a înregistrat pierderi din exploatare în valoare de 60 de milioane EUR în 2020 (5) și a organizat disponibilizarea a 473 de lucrători; |
| --- | --- |

G.

întrucât, potrivit Selecta, în pofida redresării activității în vara anului 2020, realimentarea mașinilor a scăzut cu 47 % față de februarie 2020, ultima lună anterioară pandemiei, iar, în ciuda renegocierii contractelor în încercarea de a reduce pierderile, exacerbate de costurile fixe și de scăderea vânzărilor, Selecta a înregistrat pierderi din exploatare în valoare de 60 de milioane EUR în 2020 (5) și a organizat disponibilizarea a 473 de lucrători;

| H. | întrucât Comisia a declarat că criza sanitară a dus la o criză economică, a stabilit un plan de redresare a economiei și a subliniat rolul FEG ca instrument de urgență (6); |
| --- | --- |

H.

întrucât Comisia a declarat că criza sanitară a dus la o criză economică, a stabilit un plan de redresare a economiei și a subliniat rolul FEG ca instrument de urgență (6);

| I. | întrucât, potrivit organizației franceze pentru vânzări și servicii automate (NAVSA), cifra de afaceri a sectorului în Franța a scăzut în proporție de 50-90 % în 2020 față de 2019, punând în pericol aproximativ 25 000 de locuri de muncă; |
| --- | --- |

I.

întrucât, potrivit organizației franceze pentru vânzări și servicii automate (NAVSA), cifra de afaceri a sectorului în Franța a scăzut în proporție de 50-90 % în 2020 față de 2019, punând în pericol aproximativ 25 000 de locuri de muncă;

| J. | întrucât contribuțiile financiare din FEG ar trebui să fie axate în primul rând pe măsuri de politică active în domeniul pieței forței de muncă și pe servicii personalizate care vizează reintegrarea rapidă a beneficiarilor în locuri de muncă decente și sustenabile în cadrul sectorului lor inițial de activitate sau în afara acestuia, pregătindu-i în același timp pentru o economie europeană mai ecologică și mai digitală; |
| --- | --- |

J.

întrucât contribuțiile financiare din FEG ar trebui să fie axate în primul rând pe măsuri de politică active în domeniul pieței forței de muncă și pe servicii personalizate care vizează reintegrarea rapidă a beneficiarilor în locuri de muncă decente și sustenabile în cadrul sectorului lor inițial de activitate sau în afara acestuia, pregătindu-i în același timp pentru o economie europeană mai ecologică și mai digitală;

| K. | întrucât FEG nu trebuie să depășească un cuantum anual maxim de 186 de milioane EUR (la prețurile din 2018), astfel cum se prevede la articolul 8 din Regulamentul privind CFM, |
| --- | --- |

K.

întrucât FEG nu trebuie să depășească un cuantum anual maxim de 186 de milioane EUR (la prețurile din 2018), astfel cum se prevede la articolul 8 din Regulamentul privind CFM,

| 1. | este de acord cu Comisia că sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 4 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul privind FEG și că Franța are dreptul, în temeiul regulamentului respectiv, la o contribuție financiară în valoare de 4 074 296 EUR, ceea ce reprezintă 85 % din costul total de 4 793 290 EUR, incluzând cheltuieli pentru servicii personalizate în valoare de 4 766 930 EUR și, în conformitate cu articolul 7 alineatul (5) din Regulamentul privind FEG, cheltuieli pentru execuția FEG în valoare de 26 360 EUR; |
| --- | --- |

1.

| 2. | observă că autoritățile franceze au depus cererea la 12 octombrie 2021, iar Comisia și-a finalizat evaluarea la 7 februarie 2022 și a notificat-o Parlamentului în aceeași zi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | constată că cererea se referă în total la 473 de lucrători disponibilizați a căror activitate a încetat; salută faptul că Franța preconizează că toți beneficiarii eligibili vor participa la măsuri (denumiți în continuare „beneficiari vizați”); |
| --- | --- |

3.

| 4. | reamintește că se preconizează că impactul social al disponibilizărilor va fi important pentru Franța, în special în regiunea Île-de-France și în orașul Lille, unde au avut loc 32 % și, respectiv, 13 % din disponibilizări; |
| --- | --- |

4.

| 5. | constată că 29,8 % din beneficiarii vizați au absolvit cel mult învățământul secundar inferior; |
| --- | --- |

5.

| 6. | constată că Franța a început să ofere servicii personalizate beneficiarilor vizați la 1 aprilie 2021 și că perioada de admisibilitate pentru o contribuție financiară din FEG va începe, așadar, la 1 aprilie 2021 și va dura 24 de luni de la data intrării în vigoare a deciziei de finanțare; |
| --- | --- |

6.

| 7. | reamintește că serviciile personalizate care vor fi oferite lucrătorilor constau în acțiunile următoare: servicii de consiliere și orientare profesională, asistență psihologică, formare, contribuție la crearea de întreprinderi, alocație pentru căutarea unui loc de muncă, indemnizație pentru reangajare rapidă, stimulente pentru plasarea pe piața muncii a personalului disponibilizat și o contribuție la costurile de mutare și instalare; |
| --- | --- |

7.

| 8. | reiterează, în acest context, rolul important pe care Uniunea ar trebui să îl joace în asigurarea calificărilor necesare pentru o transformare justă în concordanță cu Pactul verde european; sprijină ferm faptul că, în perioada 2021-2027, FEG va continua să dea dovadă de solidaritate cu persoanele afectate, menținând accentul pe impactul pe care îl va avea restructurarea asupra lucrătorilor, și solicită ca cererile viitoare să asigure o coerență maximă a politicilor; |
| --- | --- |

8.

| 9. | salută faptul că pachetul coordonat de servicii personalizate, pentru care se solicită cofinanțare din partea FEG, a fost elaborat de Franța în consultare cu reprezentanți ai personalului și ai sindicatelor; subliniază că trebuie asigurată transparența în fiecare etapă a procedurii și solicită implicarea partenerilor sociali în punerea în aplicare și evaluarea pachetului de servicii; constată că au fost îndeplinite toate cerințele procedurale; |
| --- | --- |

9.

| 10. | consideră că contribuțiile financiare din FEG ar trebui să fie direcționate în primul rând către măsuri de politică active în domeniul pieței forței de muncă și către servicii personalizate care vizează reintegrarea rapidă a beneficiarilor în locuri de muncă decente și sustenabile în cadrul sectorului lor inițial de activitate sau în afara acestuia, pregătindu-i în același timp pentru o economie europeană mai ecologică și mai digitală; |
| --- | --- |

10.

| 11. | reamintește posibilitatea introducerii în pachetul coordonat a unor măsuri speciale limitate în timp, care să includă, printre altele, plata unor indemnizații pentru îngrijirea copiilor, astfel cum se prevede la articolul 7 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul privind FEG, pentru a facilita participarea persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă la activitățile propuse; |
| --- | --- |

11.

| 12. | observă că autoritățile franceze au indicat că reprezentanții personalului și ai sindicatelor sunt profund implicați în planurile de organizare în vederea adaptării la schimbare; |
| --- | --- |

12.

| 13. | apreciază că Selecta a pus în aplicare o politică de formare foarte activă, care depășește cu mult obligațiile sale legale; |
| --- | --- |

13.

| 14. | constată că, în 2021, bugetul pentru formare per lucrător a fost cu 30 % mai mare decât în 2019, cu scopul de a îmbunătăți capacitatea de inserție profesională și mobilitatea personalului; |
| --- | --- |

14.

| 15. | subliniază că autoritățile franceze au confirmat că acțiunile eligibile nu beneficiază de asistență din partea altor fonduri sau instrumente financiare ale Uniunii; |
| --- | --- |

15.

| 16. | reamintește că asistența financiară din partea FEG nu trebuie să înlocuiască nici acțiunile care intră în responsabilitatea întreprinderilor, în temeiul dreptului național sau al acordurilor colective, nici orice indemnizație sau drept al lucrătorilor disponibilizați, pentru a se asigura adiționalitatea deplină a asistenței alocate; |
| --- | --- |

16.

| 17. | reamintește că obiectivul FEG este de a demonstra solidaritatea cu beneficiarii și de a-i sprijini să se reintegreze rapid în locuri de muncă decente și sustenabile în cadrul sectorului lor inițial de activitate sau în afara acestuia; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

18.

| 19. | încredințează Președintei sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

19.

| 20. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  JO L 153, 3.5.2021, p. 48.

(2)  JO L 433 I, 22.12.2020, p. 11.

(3)  JO L 433 I, 22.12.2020, p. 28.

(4)  NAVSA. Raport privind situația sectorului. Septembrie 2020

(5)  https://www.droits-salaries.com/552014201-selecta/55201420101907-/T09321007764-accord-relatif-a-la-mise-en-place-d-un-dispositif-specifique-d-activite-partielle-longue-duree-apld--autres-temps-de-travail.shtml

(6)  COM(2020)0442.

---

ANEXĂ

DECIZIA PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare pentru lucrătorii disponibilizați în urma unei cereri din partea Franței (EGF/2021/007 FR/Selecta)

(Textul prezentei anexe nu este reprodus aici, întrucât corespunde cu actul final, Decizia (UE) 2022/548.)

---