# Az Európai Unió C 414/2022

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 414 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 65. évfolyam2022. október 28. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 414

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

65. évfolyam2022. október 28.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2022/C 414/01 | A Bizottság közleménye – A kutatáshoz, fejlesztéshez és innovációhoz nyújtott állami támogatások keretrendszere | 1 |

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2022/C 414/01

A Bizottság közleménye – A kutatáshoz, fejlesztéshez és innovációhoz nyújtott állami támogatások keretrendszere

1

---

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2022/C 414/02 | Euroátváltási árfolyamok — 2022. október 27. | 39 |
| 2022/C 414/03 | A vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet XIV. mellékletében felsorolt anyagok felhasználás céljából történő forgalomba hozatalának és/vagy felhasználásának engedélyezéséről szóló európai bizottsági határozatok összefoglalója
  (Közzétéve az 1907/2006/EK rendelet
  64. cikke (9) bekezdésének megfelelően)

   (
  1
  ) | 40 |
| 2022/C 414/04 | A vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló, 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet XIV. mellékletében felsorolt anyagok felhasználás céljából történő forgalomba hozatalának és/vagy felhasználásának engedélyezéséről szóló európai bizottsági határozatok összefoglalója
  (Közzétéve az 1907/2006/EK rendelet
  64. cikke (9) bekezdésének megfelelően)

   (
  1
  ) | 41 |
| 2022/C 414/05 | A vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló, 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet XIV. mellékletében felsorolt anyagok felhasználás céljából történő forgalomba hozatalának és/vagy felhasználásának engedélyezéséről szóló európai bizottsági határozatok összefoglalója
  (Közzétéve az 1907/2006/EK rendelet
  64. cikke (9) bekezdésének megfelelően)

   (
  1
  ) | 42 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2022/C 414/02

Euroátváltási árfolyamok — 2022. október 27.

39

2022/C 414/03

A vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet XIV. mellékletében felsorolt anyagok felhasználás céljából történő forgalomba hozatalának és/vagy felhasználásának engedélyezéséről szóló európai bizottsági határozatok összefoglalója
  (Közzétéve az 1907/2006/EK rendelet
  64. cikke (9) bekezdésének megfelelően)

   (
  1
  )

(Közzétéve az 1907/2006/EK rendelet

64. cikke (9) bekezdésének megfelelően)

1

40

2022/C 414/04

A vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló, 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet XIV. mellékletében felsorolt anyagok felhasználás céljából történő forgalomba hozatalának és/vagy felhasználásának engedélyezéséről szóló európai bizottsági határozatok összefoglalója
  (Közzétéve az 1907/2006/EK rendelet
  64. cikke (9) bekezdésének megfelelően)

   (
  1
  )

(Közzétéve az 1907/2006/EK rendelet

64. cikke (9) bekezdésének megfelelően)

1

41

2022/C 414/05

A vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló, 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet XIV. mellékletében felsorolt anyagok felhasználás céljából történő forgalomba hozatalának és/vagy felhasználásának engedélyezéséről szóló európai bizottsági határozatok összefoglalója
  (Közzétéve az 1907/2006/EK rendelet
  64. cikke (9) bekezdésének megfelelően)

   (
  1
  )

(Közzétéve az 1907/2006/EK rendelet

64. cikke (9) bekezdésének megfelelően)

1

42

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2022/C 414/06 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám M.10925 – BNP PARIBAS / TERBERG BUSINESS LEASE GROUP) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 43 |
| 2022/C 414/07 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám M.10790 - SALIC / OLAM / OLAM AGRI) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 45 |

V   Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2022/C 414/06

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám M.10925 – BNP PARIBAS / TERBERG BUSINESS LEASE GROUP) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

43

2022/C 414/07

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám M.10790 - SALIC / OLAM / OLAM AGRI) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

45

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 2022.10.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 414/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.10.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 414/1

---

A Bizottság közleménye

A kutatáshoz, fejlesztéshez és innovációhoz nyújtott állami támogatások keretrendszere

(2022/C 414/01)

Bevezetés

| 1. | Annak megakadályozása érdekében, hogy az állami támogatások a belső piaci verseny torzulását okozzák vagy a verseny torzulásával fenyegessenek, és befolyásolják a tagállamok közötti kereskedelmet, az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: a Szerződés) 107. cikkének (1) bekezdése megállapítja az állami támogatások tilalmának elvét. Bizonyos esetekben azonban az ilyen támogatás a Szerződés 107. cikke (2) és (3) bekezdésének értelmében összeegyeztethetőnek tekinthető a belső piaccal. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ez a keretrendszer a Bizottság által a kutatás, fejlesztés és innováció (a továbbiakban: K+F+I) előmozdítására nyújtott támogatás tekintetében a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján végzett összeegyeztethetőségi értékelés alapján nyújt iránymutatást. A Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében egy támogatási intézkedés akkor nyilvánítható összeegyeztethetőnek a belső piaccal, ha két feltétel – egy pozitív és egy negatív – teljesül. A pozitív feltétel az, hogy a támogatásnak elő kell segítenie egy gazdasági tevékenység fejlődését. A negatív feltétel értelmében a támogatás nem érintheti olyan mértékben kedvezőtlenül a kereskedelmi feltételeket, amely ellentétes a közös érdekekkel. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Miközben általánosan elfogadott tény, hogy a versenyképes piacok hajlamosak hatékonyabb eredményeket elérni az árak, a hozam és a forrásfelhasználás tekintetében, piaci hiányosságok (1) esetén állami beavatkozásra lehet szükség egyes olyan gazdasági tevékenységek fejlesztésének megkönnyítése vagy ösztönzése érdekében, amelyek támogatás hiányában egyáltalán nem fejlődnének, vagy nem fejlődnének ugyanolyan ütemben vagy ugyanolyan feltételek mellett, és ezáltal a támogatások hozzájárulnak az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedéshez. A K+F+I-vel összefüggésben a piaci hiányosságok például abból is fakadhatnak, hogy a piaci szereplők nem feltétlenül vagy legalábbis spontán módon veszik figyelembe az európai gazdaságra gyakorolt szélesebb körű pozitív hatásokat, a pozitív gazdasági eredmény elérését túlságosan kockázatosnak tekintik, és ezért állami támogatás hiányában társadalmi szempontból túl alacsony szintű K+F+I tevékenységekbe fognak. Ehhez hasonlóan állami támogatás hiányában a K+F+I projekteket hátravethetik a finanszírozáshoz való hozzáférés hiányosságai (az aszimmetrikus információ miatt) vagy a vállalatok közötti koordinációs problémák is. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ezért az állami támogatás szükséges lehet a K+F+I növeléséhez, amennyiben a piac önállóan nem képes hatékony eredmény elérésére, és ezáltal az állami támogatás elősegíti egyes gazdasági tevékenységek fejlődését. A K+F+I keretrendszer valamennyi technológiára (2), iparágra és ágazatra vonatkozik annak biztosítása érdekében, hogy a szabályok ne írják elő előre, hogy mely kutatási pályák vezetnek új megoldásokhoz a termékekre, eljárásokra és szolgáltatásokra vonatkozóan, és még magas kockázatok fennállása esetén se torzítsák a piaci szereplők azon ösztönzőit, amelyek innovatív technológiai megoldások kidolgozására késztetik őket. Továbbá a K+F+I keretrendszer révén nyújtott támogatás hozzájárulhat a súlyos gazdasági zavarokat követő fenntartható helyreállításhoz, és támogathatja az Unió társadalmi és gazdasági rezilienciájának megerősítésére irányuló erőfeszítéseket. Emellett a K+F+I terület előmozdítására nyújtott támogatás valószínűleg szélesebb körű pozitív hatással jár, mint a kizárólag a támogatott kedvezményezett számára folyósított összeg. |
| --- | --- |

4.

| 5. | A K+F+I terület számára nyújtott állami támogatás például pozitív hatással járhat az uniós célkitűzésekre vagy stratégiákra, többek között az európai zöld megállapodásra (3), a digitális stratégiára (4), a digitális évtized stratégiájára (5) és az európai adatstratégiára (6), az új uniós iparpolitikai stratégiára (7) és annak frissített változatára (8), a NextGenerationEU helyreállítási eszközre (9), az európai egészségügyi unióra (10), az új Európai Kutatási és Innovációs Térségre (11), a körforgásos gazdaságra vonatkozó új uniós cselekvési tervre (12) vagy az Unió azon célkitűzésére, hogy 2050-re klímasemlegessé váljon. Az európai zöld megállapodásban a Bizottság kihangsúlyozza, hogy „az európai zöld megállapodás céljainak megvalósítása szempontjából kritikus jelentősége van az új technológiáknak, a fenntartható megoldásoknak és a diszruptív innovációnak.” |
| --- | --- |

5.

| 6. | Az Európai Kutatási Térségről szóló, közelmúltban elfogadott közlemény a K+I-t az európai helyreállítás ösztönzésének, valamint a zöld és digitális átállás felgyorsításának egyik fő hajtóerejeként határozza meg. A közlemény célja, hogy növelje az európai K+I rendszer hatékonyságát, kiválóságát és hatását, ezenkívül támogatja az innovációt. Ennek érdekében a Bizottság azt javasolta, hogy a tagállamok erősítsék meg az EU GDP-je 3 %-ának megfelelő (13) K+F beruházási célértéket, és az új uniós prioritásokat tükrözve aktualizálják azt, ideértve a magánberuházások mozgósítása és ösztönzése érdekében a tagállamok által 2030-ig uniós szinten összehangoltan teljesítendő, az uniós GDP 1,25 %-át kitevő új közberuházási célt is. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Az Európa digitális jövőjének megtervezéséről és az európai adatstratégiáról szóló közlemény szerint biztosítani kell azt, „hogy a digitális megoldások Európa segítségére legyenek a saját elképzelései szerint zajló digitális átalakulásban, amely az európai értékek tiszteletben tartása mellett áll az emberek szolgálatába.” |
| --- | --- |

7.

| 8. | Az új európai iparstratégia kimondja, hogy Európának kutatásra, technológiákra és erős, az akadályok és bürokratikus követelmények lebontására képes egységes piacra van szüksége. A stratégia elismeri, hogy „a kutatásra, innovációra, kiépítésre és korszerű infrastruktúrára irányuló beruházások bővítése elősegíti az új termelési folyamatok kialakítását, miközben munkahelyeket teremt.” |
| --- | --- |

8.

1.   Alkalmazási kör és fogalommeghatározások

1.1.   
  Alkalmazási kör

| 9. | Az e keretrendszerben meghatározott alapelvek a K+F+I-re irányuló állami támogatásokra vonatkoznak a Szerződés által szabályozott valamennyi ágazatban (14). A keretrendszer tehát azokra az ágazatokra vonatkozik, amelyekre az állami támogatás tekintetében külön uniós szabályok vonatkoznak, hacsak e külön szabályok másként nem rendelkeznek. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Az Unió intézményei, ügynökségei, közös vállalkozásai vagy más szervei által központilag kezelt olyan uniós finanszírozás, amely sem közvetlenül, sem közvetve nem tartozik tagállami ellenőrzés alá (15), nem minősül állami támogatásnak. Az ilyen uniós finanszírozás állami támogatással történő kombinálása esetén a Bizottság kizárólag az állami támogatást veszi figyelembe annak megállapításához, hogy a bejelentési küszöbértéket és a maximális támogatási intenzitást betartották-e, vagy e keretrendszerrel összefüggésben el kell-e végezni az összeegyeztethetőség értékelését. |
| --- | --- |

10.

| 11. | A nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak nyújtott K+F+I támogatás – a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (16), illetve az azt módosító vagy annak helyébe lépő rendelkezések által e keretrendszer alkalmazásában meghatározottak szerint – nem tartozik e keretrendszer hatálya alá. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Az olyan kedvezményezettnek odaítélt K+F+I támogatás értékelésekor, amellyel szemben még nem teljesített, valamely támogatást jogellenesnek és a belső piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánító korábbi bizottsági határozaton alapuló visszafizetési felszólítás van érvényben, a Bizottság figyelembe veszi a még visszafizetendő támogatási összeget (17). |
| --- | --- |

12.

1.2.   
  A keretrendszer által lefedett támogatási intézkedések

| 13. | A Bizottság egy sor olyan K+F+I intézkedést meghatározott, amelyek állami támogatása bizonyos feltételek mellett a belső piaccal összeegyeztethető lehet:






  a) | K+F projektekhez nyújtott támogatás, amennyiben a kutatási projekt támogatott része az alapkutatások és alkalmazott kutatások kategóriáiba tartozik, melyek közül az utóbbi ipari kutatásra vagy kísérleti fejlesztésre osztható (18). Az ilyen támogatás elsősorban a pozitív externáliákkal (a tudás szervezetek közötti átszivárgásaival) kapcsolatos piaci hiányosságokra irányul, de szolgálhatja a tökéletlen vagy aszimmetrikus információ vagy (főként együttműködési projektek esetében) a koordinációs hiányosságok által előidézett piaci hiányosságok orvosolását is; |
| --- | --- | --- |

13.

a)

K+F projektekhez nyújtott támogatás, amennyiben a kutatási projekt támogatott része az alapkutatások és alkalmazott kutatások kategóriáiba tartozik, melyek közül az utóbbi ipari kutatásra vagy kísérleti fejlesztésre osztható (18). Az ilyen támogatás elsősorban a pozitív externáliákkal (a tudás szervezetek közötti átszivárgásaival) kapcsolatos piaci hiányosságokra irányul, de szolgálhatja a tökéletlen vagy aszimmetrikus információ vagy (főként együttműködési projektek esetében) a koordinációs hiányosságok által előidézett piaci hiányosságok orvosolását is;

| b) | a K+F projektekkel kapcsolatos megvalósíthatósági tanulmányokhoz nyújtott támogatás, amely elsősorban a nem tökéletes és aszimmetrikus információhoz kapcsolódó piaci hiányosságok leküzdését segíti; |
| --- | --- |

b)

a K+F projektekkel kapcsolatos megvalósíthatósági tanulmányokhoz nyújtott támogatás, amely elsősorban a nem tökéletes és aszimmetrikus információhoz kapcsolódó piaci hiányosságok leküzdését segíti;

| c) | a kutatási infrastruktúra megépítéséhez és korszerűsítéséhez nyújtott támogatás, amely elsősorban a koordinációs nehézségekből, valamint a nem tökéletes és aszimmetrikus információból fakadó piaci hiányosságok orvoslását célozza. Egyre nagyobb szükség van a magas színvonalú kutatási infrastruktúrára az úttörő kutatáshoz, mivel ezek vonzzák a világ tehetségeit, valamint lényegesek például az információs és kommunikációs technológiák és a kulcsfontosságú alaptechnológiák számára (19). Az elsősorban a tudományos közösség által használt legkorszerűbb tudományos létesítmények és felszerelések beszerzésével járó magas kezdeti beruházási költségek gyakran lehetetlenné teszik a szükséges finanszírozás megtalálását a piacon; |
| --- | --- |

c)

a kutatási infrastruktúra megépítéséhez és korszerűsítéséhez nyújtott támogatás, amely elsősorban a koordinációs nehézségekből, valamint a nem tökéletes és aszimmetrikus információból fakadó piaci hiányosságok orvoslását célozza. Egyre nagyobb szükség van a magas színvonalú kutatási infrastruktúrára az úttörő kutatáshoz, mivel ezek vonzzák a világ tehetségeit, valamint lényegesek például az információs és kommunikációs technológiák és a kulcsfontosságú alaptechnológiák számára (19). Az elsősorban a tudományos közösség által használt legkorszerűbb tudományos létesítmények és felszerelések beszerzésével járó magas kezdeti beruházási költségek gyakran lehetetlenné teszik a szükséges finanszírozás megtalálását a piacon;

| d) | a tesztelési és kísérleti infrastruktúra megépítéséhez és korszerűsítéséhez nyújtott támogatás, amely elsősorban a nem tökéletes és aszimmetrikus információból vagy a koordinációs nehézségekből fakadó piaci hiányosságok orvoslását célozza. A legkorszerűbb tesztelési és kísérleti infrastruktúra kiépítése vagy korszerűsítése magas kezdeti beruházási költségekkel jár, ami a bizonytalan ügyfélkörrel együtt megnehezítheti a magánfinanszírozáshoz való hozzáférést. A közfinanszírozású tesztelési és kísérleti infrastruktúrákhoz átlátható és megkülönböztetésmentes módon, piaci feltételek mellett, több felhasználó számára kell hozzáférést biztosítani. A felhasználók tesztelési és kísérleti infrastruktúrákhoz való hozzáférésének elősegítése érdekében a felhasználói díjakat e keretrendszer, a 651/2014/EU rendelet (20) vagy a de minimis rendelet (21) egyéb rendelkezéseinek megfelelően lehet csökkenteni; |
| --- | --- |

d)

a tesztelési és kísérleti infrastruktúra megépítéséhez és korszerűsítéséhez nyújtott támogatás, amely elsősorban a nem tökéletes és aszimmetrikus információból vagy a koordinációs nehézségekből fakadó piaci hiányosságok orvoslását célozza. A legkorszerűbb tesztelési és kísérleti infrastruktúra kiépítése vagy korszerűsítése magas kezdeti beruházási költségekkel jár, ami a bizonytalan ügyfélkörrel együtt megnehezítheti a magánfinanszírozáshoz való hozzáférést. A közfinanszírozású tesztelési és kísérleti infrastruktúrákhoz átlátható és megkülönböztetésmentes módon, piaci feltételek mellett, több felhasználó számára kell hozzáférést biztosítani. A felhasználók tesztelési és kísérleti infrastruktúrákhoz való hozzáférésének elősegítése érdekében a felhasználói díjakat e keretrendszer, a 651/2014/EU rendelet (20) vagy a de minimis rendelet (21) egyéb rendelkezéseinek megfelelően lehet csökkenteni;

| e) | innovációs tevékenységekhez nyújtott támogatás, amely elsősorban a pozitív externáliákkal (a tudás szervezetek közötti átszivárgásaival), a koordinációs nehézségekkel és – kisebb mértékben – az aszimmetrikus információkkal kapcsolatos piaci hiányosságok orvosolására irányul. Tekintettel a kis- és középvállalkozásokra (a továbbiakban: kkv-k), ilyen innovációs támogatás szabadalmak és más immateriális eszközök megszerzése, validálása és védelme, magasan képzett személyzet kirendelése, valamint innovációs tanácsadási és támogatási szolgáltatások – például a kutató-ismeretterjesztő szervezetek, kutatási infrastruktúrák, tesztelési és kísérleti infrastruktúrák vagy innovációs klaszterek által nyújtott szolgáltatások – céljára nyújtható; |
| --- | --- |

e)

innovációs tevékenységekhez nyújtott támogatás, amely elsősorban a pozitív externáliákkal (a tudás szervezetek közötti átszivárgásaival), a koordinációs nehézségekkel és – kisebb mértékben – az aszimmetrikus információkkal kapcsolatos piaci hiányosságok orvosolására irányul. Tekintettel a kis- és középvállalkozásokra (a továbbiakban: kkv-k), ilyen innovációs támogatás szabadalmak és más immateriális eszközök megszerzése, validálása és védelme, magasan képzett személyzet kirendelése, valamint innovációs tanácsadási és támogatási szolgáltatások – például a kutató-ismeretterjesztő szervezetek, kutatási infrastruktúrák, tesztelési és kísérleti infrastruktúrák vagy innovációs klaszterek által nyújtott szolgáltatások – céljára nyújtható;

| f) | eljárási és szervezési innovációhoz nyújtott támogatás, amely elsősorban a pozitív externáliákkal (a tudás szervezetek közötti átszivárgásaival), a koordinációs nehézségekkel és – kisebb mértékben – az aszimmetrikus információkkal kapcsolatos piaci hiányosságok orvosolására irányul. Ezek a támogatási intézkedések túlnyomórészt kkv-knak ítélhetők oda. A nagyvállalkozásoknak nyújtott támogatás csak akkor minősül összeegyeztethetőnek, ha azok ténylegesen együttműködnek legalább egy kkv-val a támogatott tevékenységben. |
| --- | --- |

f)

eljárási és szervezési innovációhoz nyújtott támogatás, amely elsősorban a pozitív externáliákkal (a tudás szervezetek közötti átszivárgásaival), a koordinációs nehézségekkel és – kisebb mértékben – az aszimmetrikus információkkal kapcsolatos piaci hiányosságok orvosolására irányul. Ezek a támogatási intézkedések túlnyomórészt kkv-knak ítélhetők oda. A nagyvállalkozásoknak nyújtott támogatás csak akkor minősül összeegyeztethetőnek, ha azok ténylegesen együttműködnek legalább egy kkv-val a támogatott tevékenységben.

| g) | az innovációs klaszterek támogatása, amelynek célja azon koordinációs problémákhoz kapcsolódó piaci hiányosságok orvoslása, amelyek akadályozzák a klaszterek kialakulását, vagy korlátozzák a klaszterek közötti és az azokon belüli kölcsönhatásokat és ismeretáramlást. Az állami támogatás hozzájárulhat e probléma megoldásához, egyrészt az innovációs klaszterek nyitott és megosztott infrastruktúráiba történő beruházás támogatásával, másrészt pedig a klaszterek működésének támogatásával, erősítve ezzel együttműködésüket, hálózatépítésüket és egymástól való tanulásukat. A klasztereknek nyújtott működési támogatást a tagállamnak megfelelően indokolnia kell, különösen akkor, ha az meghaladja a tíz évet. Az innovációs klaszter létesítményeinek használatáért és az innovációs klaszter tevékenységeiben való részvételért felszámított díjaknak meg kell felelniük a piaci árnak vagy tükrözniük kell a költségeiket (egy észszerű árrést is beleértve). Az innovációs klaszter létesítményeihez való hozzáférés vagy az innovációs klaszter tevékenységeiben való részvétel megkönnyítése érdekében a hozzáférést csökkentett áron lehet biztosítani az e keretrendszernek, a 651/2014/EU rendeletnek (22) vagy a de minimis rendeletnek (23) az innovációs klaszter által nyújtott szolgáltatások felhasználóira alkalmazandó, egyéb rendelkezéseinek megfelelően. |
| --- | --- |

g)

az innovációs klaszterek támogatása, amelynek célja azon koordinációs problémákhoz kapcsolódó piaci hiányosságok orvoslása, amelyek akadályozzák a klaszterek kialakulását, vagy korlátozzák a klaszterek közötti és az azokon belüli kölcsönhatásokat és ismeretáramlást. Az állami támogatás hozzájárulhat e probléma megoldásához, egyrészt az innovációs klaszterek nyitott és megosztott infrastruktúráiba történő beruházás támogatásával, másrészt pedig a klaszterek működésének támogatásával, erősítve ezzel együttműködésüket, hálózatépítésüket és egymástól való tanulásukat. A klasztereknek nyújtott működési támogatást a tagállamnak megfelelően indokolnia kell, különösen akkor, ha az meghaladja a tíz évet. Az innovációs klaszter létesítményeinek használatáért és az innovációs klaszter tevékenységeiben való részvételért felszámított díjaknak meg kell felelniük a piaci árnak vagy tükrözniük kell a költségeiket (egy észszerű árrést is beleértve). Az innovációs klaszter létesítményeihez való hozzáférés vagy az innovációs klaszter tevékenységeiben való részvétel megkönnyítése érdekében a hozzáférést csökkentett áron lehet biztosítani az e keretrendszernek, a 651/2014/EU rendeletnek (22) vagy a de minimis rendeletnek (23) az innovációs klaszter által nyújtott szolgáltatások felhasználóira alkalmazandó, egyéb rendelkezéseinek megfelelően.

| 14. | A tagállamoknak a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerint be kell jelenteniük a K+F+I támogatásokat, kivéve azokat az intézkedéseket, amelyek teljesítik a Bizottság által az (EU) 2015/1588 tanácsi rendelet (24) 1. cikke alapján elfogadott csoportmentességi rendeletben meghatározott feltételeket. |
| --- | --- |

14.

| 15. | E keretrendszer meghatározza a bejelentési kötelezettség alá eső és a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében értékelendő K+F+I támogatási programokra és egyedi támogatásokra vonatkozó összeegyeztethetőségi feltételeket (25). |
| --- | --- |

15.

1.3.   
  Fogalommeghatározások

| 16. | E keretrendszer alkalmazásában az alábbi fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:






  a) | „ad hoc támogatás”: nem támogatási program keretében nyújtott támogatás; |
| --- | --- | --- |

16.

a)

„ad hoc támogatás”: nem támogatási program keretében nyújtott támogatás;

| b) | „támogatás”: a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében meghatározott szempontoknak megfelelő intézkedés; |
| --- | --- |

b)

„támogatás”: a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében meghatározott szempontoknak megfelelő intézkedés;

| c) | „támogatási intenzitás”: a támogatás bruttó összege az elszámolható költségek százalékában kifejezve, az adók és egyéb illetékek levonása előtt. Ha a támogatást nem vissza nem térítendő támogatás formájában nyújtják, akkor a támogatás összege megegyezik a vissza nem térítendő támogatás bruttó egyenértékével. A több részletben kifizetendő támogatást a nyújtásakor érvényes értékére kell diszkontálni. A diszkontáláshoz alkalmazott kamatláb a támogatás odaítélésekor irányadó leszámítolási kamatláb (26). A támogatási intenzitást kedvezményezettenként számítják ki; |
| --- | --- |

c)

„támogatási intenzitás”: a támogatás bruttó összege az elszámolható költségek százalékában kifejezve, az adók és egyéb illetékek levonása előtt. Ha a támogatást nem vissza nem térítendő támogatás formájában nyújtják, akkor a támogatás összege megegyezik a vissza nem térítendő támogatás bruttó egyenértékével. A több részletben kifizetendő támogatást a nyújtásakor érvényes értékére kell diszkontálni. A diszkontáláshoz alkalmazott kamatláb a támogatás odaítélésekor irányadó leszámítolási kamatláb (26). A támogatási intenzitást kedvezményezettenként számítják ki;

| d) | „támogatási program”: olyan intézkedések, amelyek alapján – anélkül, hogy további végrehajtási intézkedésekre lenne szükség – az intézkedésben általában és absztrakt módon meghatározott vállalkozások számára egyedi támogatást lehet odaítélni, valamint olyan intézkedések, amelyek alapján egy konkrét projekthez nem kapcsolódó támogatás egy vagy több vállalkozás számára odaítélhető; |
| --- | --- |

d)

„támogatási program”: olyan intézkedések, amelyek alapján – anélkül, hogy további végrehajtási intézkedésekre lenne szükség – az intézkedésben általában és absztrakt módon meghatározott vállalkozások számára egyedi támogatást lehet odaítélni, valamint olyan intézkedések, amelyek alapján egy konkrét projekthez nem kapcsolódó támogatás egy vagy több vállalkozás számára odaítélhető;

| e) | „alkalmazott kutatás”: ipari kutatás, kísérleti fejlesztés vagy a kettő bármilyen kombinációja; |
| --- | --- |

e)

„alkalmazott kutatás”: ipari kutatás, kísérleti fejlesztés vagy a kettő bármilyen kombinációja;

| f) | „szokásos piaci feltételek”: azt jelenti, hogy a szerződő felek közötti ügylet feltételei nem térnek el a független vállalkozások között létrejövő ügyletek szokásos feltételeitől, és mentesek az összejátszás minden elemétől. Minden olyan ügylet, amely nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes eljárás eredménye, a szokásos piaci feltételeknek megfelelőnek tekintendő; |
| --- | --- |

f)

„szokásos piaci feltételek”: azt jelenti, hogy a szerződő felek közötti ügylet feltételei nem térnek el a független vállalkozások között létrejövő ügyletek szokásos feltételeitől, és mentesek az összejátszás minden elemétől. Minden olyan ügylet, amely nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes eljárás eredménye, a szokásos piaci feltételeknek megfelelőnek tekintendő;

| g) | „a támogatás odaítélésének időpontja”: az a nap, amelyen az alkalmazandó nemzeti jogrendszer értelmében a támogatás igénybevételének jogát a kedvezményezettre ruházzák; |
| --- | --- |

g)

„a támogatás odaítélésének időpontja”: az a nap, amelyen az alkalmazandó nemzeti jogrendszer értelmében a támogatás igénybevételének jogát a kedvezményezettre ruházzák;

| h) | „hatékony együttműködés”: tudás- vagy technológiacsere vagy közös cél munkamegosztással történő elérésére irányuló együttműködés legalább két független fél között; a felek közösen határozzák meg az együttműködésen alapuló projekt hatókörét, hozzájárulnak a projekt végrehajtásához, valamint osztoznak a kockázaton és az együttműködés eredményén. A projekt teljes költségét viselheti egy vagy több fél, így mentesítve a többi felet a pénzügyi kockázatoktól. A szerződéses kutatás és a kutatási szolgáltatások nyújtása nem tekinthető együttműködési formának; |
| --- | --- |

h)

„hatékony együttműködés”: tudás- vagy technológiacsere vagy közös cél munkamegosztással történő elérésére irányuló együttműködés legalább két független fél között; a felek közösen határozzák meg az együttműködésen alapuló projekt hatókörét, hozzájárulnak a projekt végrehajtásához, valamint osztoznak a kockázaton és az együttműködés eredményén. A projekt teljes költségét viselheti egy vagy több fél, így mentesítve a többi felet a pénzügyi kockázatoktól. A szerződéses kutatás és a kutatási szolgáltatások nyújtása nem tekinthető együttműködési formának;

| i) | „értékelési terv”: egy vagy több támogatási programot lefedő dokumentum, amely legalább a következő minimális szempontokat tartalmazza: az értékelendő célkitűzések, az értékelési kérdések, az eredménymutatók, az értékelés elvégzéséhez tervezett módszer, az adatgyűjtési követelmények, az értékelés tervezett ütemezése, beleértve az időközi és a végső értékelő jelentés benyújtásának időpontját, az értékelést végző független testület bemutatása vagy a testület kiválasztására alkalmazandó kritériumok, valamint az értékelés közzétételét biztosító szabályok; |
| --- | --- |

i)

„értékelési terv”: egy vagy több támogatási programot lefedő dokumentum, amely legalább a következő minimális szempontokat tartalmazza: az értékelendő célkitűzések, az értékelési kérdések, az eredménymutatók, az értékelés elvégzéséhez tervezett módszer, az adatgyűjtési követelmények, az értékelés tervezett ütemezése, beleértve az időközi és a végső értékelő jelentés benyújtásának időpontját, az értékelést végző független testület bemutatása vagy a testület kiválasztására alkalmazandó kritériumok, valamint az értékelés közzétételét biztosító szabályok;

| j) | „kizárólagos fejlesztés”: olyan kutatási és fejlesztési szolgáltatások közbeszerzése, amelyek teljes haszna kizárólag az ajánlatkérő szervnél vagy a közszolgáltató ajánlatkérőnél jelentkezik a szolgáltatásnak a saját tevékenységében való felhasználása során, feltéve, hogy a kapott szolgáltatás ellenértékét az ajánlatkérő szerv vagy az ajánlatkérő teljes mértékben megfizeti; |
| --- | --- |

j)

„kizárólagos fejlesztés”: olyan kutatási és fejlesztési szolgáltatások közbeszerzése, amelyek teljes haszna kizárólag az ajánlatkérő szervnél vagy a közszolgáltató ajánlatkérőnél jelentkezik a szolgáltatásnak a saját tevékenységében való felhasználása során, feltéve, hogy a kapott szolgáltatás ellenértékét az ajánlatkérő szerv vagy az ajánlatkérő teljes mértékben megfizeti;

| k) | „kísérleti fejlesztés”: a meglévő tudományos, technológiai, üzleti és egyéb, vonatkozó ismeretek és szakértelem megszerzése, összesítése, alakítása és felhasználása új vagy javított termékek, eljárások vagy szolgáltatások kidolgozása céljából, ide tartozhatnak digitális termékek, eljárások vagy szolgáltatások, bármilyen területről, technológiából, iparágból vagy ágazatból (beleértve, de nem kizárólagosan a digitális iparágakat és technológiákat is, mint például a szuperszámítógépek, kvantumtechnológiák, blokklánc-technológiák, mesterséges intelligencia, kiberbiztonság, big data és felhőalapú vagy peremtechnológiák). Ide tartozhatnak például az új termékek, eljárások vagy szolgáltatások fogalmi meghatározását, megtervezését és dokumentálását célzó tevékenységek is. A kísérleti fejlesztéshez tartozhat az új vagy javított termékek, eljárások és szolgáltatások prototípusainak és kísérleti modelljeinek kidolgozása, illetve kiállítása, az ilyen termékeknek a tényleges működési körülményeket reprezentáló környezetben történő tesztelése és jóváhagyása abban az esetben, ha e tevékenységek elsődleges célja a véglegesnek még nem tekinthető termék, eljárás vagy szolgáltatás technikai továbbfejlesztése. Idetartozhat a kereskedelmileg felhasználható olyan prototípusok és kísérleti modellek kifejlesztése, amelyek kereskedelmi végterméknek minősülnek, mert előállításuk túlságosan költséges ahhoz, hogy az kizárólag demonstrációs és hitelesítési céllal történjen. A kísérleti fejlesztésbe nem tartoznak bele azok a szokásos vagy időszakos változtatások, amelyeket meglévő termékeken, gyártósorokon, előállítási eljárásokon, szolgáltatásokon és egyéb folyamatban lévő műveleteken eszközölnek, még akkor sem, ha e változtatások fejlesztésnek minősülnek; |
| --- | --- |

k)

„kísérleti fejlesztés”: a meglévő tudományos, technológiai, üzleti és egyéb, vonatkozó ismeretek és szakértelem megszerzése, összesítése, alakítása és felhasználása új vagy javított termékek, eljárások vagy szolgáltatások kidolgozása céljából, ide tartozhatnak digitális termékek, eljárások vagy szolgáltatások, bármilyen területről, technológiából, iparágból vagy ágazatból (beleértve, de nem kizárólagosan a digitális iparágakat és technológiákat is, mint például a szuperszámítógépek, kvantumtechnológiák, blokklánc-technológiák, mesterséges intelligencia, kiberbiztonság, big data és felhőalapú vagy peremtechnológiák). Ide tartozhatnak például az új termékek, eljárások vagy szolgáltatások fogalmi meghatározását, megtervezését és dokumentálását célzó tevékenységek is. A kísérleti fejlesztéshez tartozhat az új vagy javított termékek, eljárások és szolgáltatások prototípusainak és kísérleti modelljeinek kidolgozása, illetve kiállítása, az ilyen termékeknek a tényleges működési körülményeket reprezentáló környezetben történő tesztelése és jóváhagyása abban az esetben, ha e tevékenységek elsődleges célja a véglegesnek még nem tekinthető termék, eljárás vagy szolgáltatás technikai továbbfejlesztése. Idetartozhat a kereskedelmileg felhasználható olyan prototípusok és kísérleti modellek kifejlesztése, amelyek kereskedelmi végterméknek minősülnek, mert előállításuk túlságosan költséges ahhoz, hogy az kizárólag demonstrációs és hitelesítési céllal történjen. A kísérleti fejlesztésbe nem tartoznak bele azok a szokásos vagy időszakos változtatások, amelyeket meglévő termékeken, gyártósorokon, előállítási eljárásokon, szolgáltatásokon és egyéb folyamatban lévő műveleteken eszközölnek, még akkor sem, ha e változtatások fejlesztésnek minősülnek;

| l) | „megvalósíthatósági tanulmány”: egy projekt potenciáljának értékelése és elemzése, melynek célja, hogy a projekt erősségeinek és hiányosságainak, az azzal járó lehetőségeknek és veszélyeknek objektív és észszerű módon történő feltárása révén segítse a döntéshozatali folyamatot, valamint a végrehajtáshoz szükséges források azonosítását és végső soron a siker kilátásainak mérlegelését; |
| --- | --- |

l)

„megvalósíthatósági tanulmány”: egy projekt potenciáljának értékelése és elemzése, melynek célja, hogy a projekt erősségeinek és hiányosságainak, az azzal járó lehetőségeknek és veszélyeknek objektív és észszerű módon történő feltárása révén segítse a döntéshozatali folyamatot, valamint a végrehajtáshoz szükséges források azonosítását és végső soron a siker kilátásainak mérlegelését;

| m) | „kizárólagos odaítélés”: a kutatóhely, kutatási infrastruktúra vagy közbeszerző a szellemitulajdon-jogok valamennyi gazdasági előnyét élvezi azáltal, hogy azok – főként a tulajdonjog és a használatba adáshoz való jog – korlátlan mértékben a rendelkezésére állnak. A fogalom jelentheti azt a kutatóhelyet vagy kutatási infrastruktúrát (nevezetesen a közbeszerzőt) is, amely úgy dönt, hogy további szerződéseket köt e jogokra vonatkozóan, ideértve azoknak egy adott együttműködési partner (nevezetesen vállalkozások) felé történő használatba adását is; |
| --- | --- |

m)

„kizárólagos odaítélés”: a kutatóhely, kutatási infrastruktúra vagy közbeszerző a szellemitulajdon-jogok valamennyi gazdasági előnyét élvezi azáltal, hogy azok – főként a tulajdonjog és a használatba adáshoz való jog – korlátlan mértékben a rendelkezésére állnak. A fogalom jelentheti azt a kutatóhelyet vagy kutatási infrastruktúrát (nevezetesen a közbeszerzőt) is, amely úgy dönt, hogy további szerződéseket köt e jogokra vonatkozóan, ideértve azoknak egy adott együttműködési partner (nevezetesen vállalkozások) felé történő használatba adását is;

| n) | „alapkutatás”: kísérleti vagy elméleti munka, amelyet elsősorban a jelenségek vagy megfigyelhető tények hátterével kapcsolatos új ismeretek megszerzésének érdekében folytatnak, anélkül, hogy kilátásba helyeznék azok közvetlen üzleti alkalmazását vagy felhasználását; |
| --- | --- |

n)

„alapkutatás”: kísérleti vagy elméleti munka, amelyet elsősorban a jelenségek vagy megfigyelhető tények hátterével kapcsolatos új ismeretek megszerzésének érdekében folytatnak, anélkül, hogy kilátásba helyeznék azok közvetlen üzleti alkalmazását vagy felhasználását;

| o) | „bruttó támogatási egyenérték”: a támogatás összege, ha az támogatás formájában valósul meg, az adók és egyéb illetékek levonása előtt; |
| --- | --- |

o)

„bruttó támogatási egyenérték”: a támogatás összege, ha az támogatás formájában valósul meg, az adók és egyéb illetékek levonása előtt;

| p) | „magasan képzett munkaerő”: felsőoktatásban szerzett oklevéllel és – a doktori képzést is beleértve – legalább ötéves szakirányú tapasztalattal rendelkező munkaerő; |
| --- | --- |

p)

„magasan képzett munkaerő”: felsőoktatásban szerzett oklevéllel és – a doktori képzést is beleértve – legalább ötéves szakirányú tapasztalattal rendelkező munkaerő;

| q) | „egyedi támogatás”: olyan támogatás, amelyet nem egy támogatási program alapján ítéltek oda, és azon támogatás, amely támogatási program alapján kötelező bejelentés alá tartozik; |
| --- | --- |

q)

„egyedi támogatás”: olyan támogatás, amelyet nem egy támogatási program alapján ítéltek oda, és azon támogatás, amely támogatási program alapján kötelező bejelentés alá tartozik;

| r) | „alkalmazott kutatás”: tervezett kutatás vagy kritikus vizsgálat, amelynek célja új ismeretek és szakértelem megszerzése új termékek, eljárások vagy szolgáltatások kifejlesztéséhez, vagy a létező termékek, eljárások vagy szolgáltatások jelentős mértékű fejlesztésének elősegítéséhez, amelyek lehetnek többek között digitális termékek, eljárások vagy szolgáltatások, bármilyen területről, technológiából, iparágból vagy ágazatból (beleértve, de nem kizárólagosan a digitális iparágakat és technológiákat is, mint például a szuperszámítógépek, kvantumtechnológiák, blokklánc-technológiák, mesterséges intelligencia, kiberbiztonság, big data és felhőalapú technológiák). Az alkalmazott kutatás magában foglalja komplex rendszerek összetevőinek létrehozását, és beletartozhat a prototípusok laboratóriumi környezetben vagy létező rendszerekhez szimulált interfésszel rendelkező környezetben történő megépítése, valamint kísérleti sorozatok gyártása, amennyiben ez az alkalmazott kutatáshoz és különösen a generikus technológiák ellenőrzéséhez szükséges; |
| --- | --- |

r)

„alkalmazott kutatás”: tervezett kutatás vagy kritikus vizsgálat, amelynek célja új ismeretek és szakértelem megszerzése új termékek, eljárások vagy szolgáltatások kifejlesztéséhez, vagy a létező termékek, eljárások vagy szolgáltatások jelentős mértékű fejlesztésének elősegítéséhez, amelyek lehetnek többek között digitális termékek, eljárások vagy szolgáltatások, bármilyen területről, technológiából, iparágból vagy ágazatból (beleértve, de nem kizárólagosan a digitális iparágakat és technológiákat is, mint például a szuperszámítógépek, kvantumtechnológiák, blokklánc-technológiák, mesterséges intelligencia, kiberbiztonság, big data és felhőalapú technológiák). Az alkalmazott kutatás magában foglalja komplex rendszerek összetevőinek létrehozását, és beletartozhat a prototípusok laboratóriumi környezetben vagy létező rendszerekhez szimulált interfésszel rendelkező környezetben történő megépítése, valamint kísérleti sorozatok gyártása, amennyiben ez az alkalmazott kutatáshoz és különösen a generikus technológiák ellenőrzéséhez szükséges;

| s) | „innovációs tanácsadó szolgáltatások”: a tudástranszferrel, az immateriális javak beszerzésével, védelmével vagy kiaknázásával, a szabványhasználattal vagy a szabványokra vonatkozó jogszabályokkal, valamint az innovatív (többek között digitális) technológiák és megoldások bevezetésével vagy használatával kapcsolatos tanácsadás, segítségnyújtás vagy képzés; |
| --- | --- |

s)

„innovációs tanácsadó szolgáltatások”: a tudástranszferrel, az immateriális javak beszerzésével, védelmével vagy kiaknázásával, a szabványhasználattal vagy a szabványokra vonatkozó jogszabályokkal, valamint az innovatív (többek között digitális) technológiák és megoldások bevezetésével vagy használatával kapcsolatos tanácsadás, segítségnyújtás vagy képzés;

| t) | „innovációs klaszter”: önálló felek (pl. innovatív induló vállalkozások, kis-, közép- és nagyvállalkozások, valamint kutató-ismeretterjesztő szervezetek, kutatási infrastruktúrák, tesztelési és kísérleti infrastruktúrák, digitális innovációs központok, nonprofit szervezetek és egyéb kapcsolódó gazdasági szereplők) szerveződése, amelyet az innovációs tevékenység és az együttműködés új formáinak – például digitális eszközökkel történő – ösztönzésére hoztak létre, egyrészt a létesítménymegosztás, illetve az ismeret- és tapasztalatcsere gyakorlatának megosztása és/vagy előmozdítása, másrészt a tudástranszferhez, kapcsolatépítéshez, ismeretterjesztéshez, valamint a klaszterben részt vevő vállalkozások és egyéb szervezetek közötti együttműködéshez való hozzájárulás révén (27); |
| --- | --- |

t)

„innovációs klaszter”: önálló felek (pl. innovatív induló vállalkozások, kis-, közép- és nagyvállalkozások, valamint kutató-ismeretterjesztő szervezetek, kutatási infrastruktúrák, tesztelési és kísérleti infrastruktúrák, digitális innovációs központok, nonprofit szervezetek és egyéb kapcsolódó gazdasági szereplők) szerveződése, amelyet az innovációs tevékenység és az együttműködés új formáinak – például digitális eszközökkel történő – ösztönzésére hoztak létre, egyrészt a létesítménymegosztás, illetve az ismeret- és tapasztalatcsere gyakorlatának megosztása és/vagy előmozdítása, másrészt a tudástranszferhez, kapcsolatépítéshez, ismeretterjesztéshez, valamint a klaszterben részt vevő vállalkozások és egyéb szervezetek közötti együttműködéshez való hozzájárulás révén (27);

| u) | „innovációs támogató szolgáltatások”: irodahelyiség, adatbankok, felhő- és adattárolási szolgáltatások, könyvtárak, piackutatás, laboratóriumhasználat, minőségtanúsítás, tesztelés, kísérletezés és tanúsítás vagy például kutató-ismeretterjesztő szervezetek, kutatási infrastruktúrák, tesztelési és kísérleti infrastruktúrák vagy innovációs klaszterek által nyújtott más kapcsolódó szolgáltatások biztosítása hatékonyabb vagy technológiailag fejlettebb termékek, eljárások vagy szolgáltatások kifejlesztése céljára, beleértve az innovatív (többek között digitális) technológiák és megoldások végrehajtását; |
| --- | --- |

u)

„innovációs támogató szolgáltatások”: irodahelyiség, adatbankok, felhő- és adattárolási szolgáltatások, könyvtárak, piackutatás, laboratóriumhasználat, minőségtanúsítás, tesztelés, kísérletezés és tanúsítás vagy például kutató-ismeretterjesztő szervezetek, kutatási infrastruktúrák, tesztelési és kísérleti infrastruktúrák vagy innovációs klaszterek által nyújtott más kapcsolódó szolgáltatások biztosítása hatékonyabb vagy technológiailag fejlettebb termékek, eljárások vagy szolgáltatások kifejlesztése céljára, beleértve az innovatív (többek között digitális) technológiák és megoldások végrehajtását;

| v) | „immateriális javak”: fizikai vagy pénzügyi formában nem megjelenő eszközök, mint például szabadalom, licencia, know-how vagy egyéb szellemi tulajdon; |
| --- | --- |

v)

„immateriális javak”: fizikai vagy pénzügyi formában nem megjelenő eszközök, mint például szabadalom, licencia, know-how vagy egyéb szellemi tulajdon;

| w) | „tudástranszfer”: bármely olyan folyamat, amelynek célja valamely kifejezett vagy hallgatólagos tudás megszerzése, gyűjtése vagy megosztása, ideértve a szakértelmet és kompetenciákat a gazdasági és nem gazdasági tevékenységek terén egyaránt, például a kutatási együttműködés, tanácsadás, licenciák, spin-off vállalkozások, publikációk, kutatók vagy más, e területen tevékenykedő alkalmazottak mobilitása területén. A tudományos és technológiai tudáson felül egyéb ismereteket is magában foglal, így például a szabványhasználattal és a szabványokra vonatkozó jogszabályokkal kapcsolatos ismereteket, valamint a tényleges működési körülményeket reprezentáló környezetet és a szervezési innováció módszereit, továbbá az immateriális javak azonosításával, megszerzésével, védelmével, megóvásával és kiaknázásával kapcsolatos ismeretek igazgatását; |
| --- | --- |

w)

„tudástranszfer”: bármely olyan folyamat, amelynek célja valamely kifejezett vagy hallgatólagos tudás megszerzése, gyűjtése vagy megosztása, ideértve a szakértelmet és kompetenciákat a gazdasági és nem gazdasági tevékenységek terén egyaránt, például a kutatási együttműködés, tanácsadás, licenciák, spin-off vállalkozások, publikációk, kutatók vagy más, e területen tevékenykedő alkalmazottak mobilitása területén. A tudományos és technológiai tudáson felül egyéb ismereteket is magában foglal, így például a szabványhasználattal és a szabványokra vonatkozó jogszabályokkal kapcsolatos ismereteket, valamint a tényleges működési körülményeket reprezentáló környezetet és a szervezési innováció módszereit, továbbá az immateriális javak azonosításával, megszerzésével, védelmével, megóvásával és kiaknázásával kapcsolatos ismeretek igazgatását;

| x) | „nagyvállalkozások”: a kis- és középvállalkozások fogalommeghatározásába nem tartozó vállalkozások; |
| --- | --- |

x)

„nagyvállalkozások”: a kis- és középvállalkozások fogalommeghatározásába nem tartozó vállalkozások;

| y) | „nettó többletköltségek”: a támogatott projekt vagy tevékenység várható nettó jelenértéke és egy olyan életképes kontrafaktuális beruházás közötti különbség, amelyet a kedvezményezett a támogatás hiányában valósított volna meg; |
| --- | --- |

y)

„nettó többletköltségek”: a támogatott projekt vagy tevékenység várható nettó jelenértéke és egy olyan életképes kontrafaktuális beruházás közötti különbség, amelyet a kedvezményezett a támogatás hiányában valósított volna meg;

| z) | „szervezési innováció” (28): új szervezési módszer alkalmazása a vállalkozás szintjén (csoportszinten az EGT adott ipari ágazatában), munkahelyi szervezetében vagy külső kapcsolataiban, például új vagy innovatív digitális technológiák használata révén. Nem tartoznak e fogalommeghatározás alá az olyan változtatások, amelyek a vállalkozásnál már alkalmazott szervezési módszereken alapulnak, a vezetési stratégia megváltoztatása, a fúziók és felvásárlások, egy eljárás alkalmazásának beszüntetése, az egyszerű tőkepótlás vagy tőkenövelés, a kizárólag a tényezőárak, az egyedi igényekhez igazítás, a helyszín megváltozásához köthető változások, a rendes szezonális és egyéb ciklikus változások, valamint az új vagy jelentősen továbbfejlesztett termékekkel folytatott kereskedelem; |
| --- | --- |

z)

„szervezési innováció” (28): új szervezési módszer alkalmazása a vállalkozás szintjén (csoportszinten az EGT adott ipari ágazatában), munkahelyi szervezetében vagy külső kapcsolataiban, például új vagy innovatív digitális technológiák használata révén. Nem tartoznak e fogalommeghatározás alá az olyan változtatások, amelyek a vállalkozásnál már alkalmazott szervezési módszereken alapulnak, a vezetési stratégia megváltoztatása, a fúziók és felvásárlások, egy eljárás alkalmazásának beszüntetése, az egyszerű tőkepótlás vagy tőkenövelés, a kizárólag a tényezőárak, az egyedi igényekhez igazítás, a helyszín megváltozásához köthető változások, a rendes szezonális és egyéb ciklikus változások, valamint az új vagy jelentősen továbbfejlesztett termékekkel folytatott kereskedelem;

| aa) | „személyi jellegű költségek”: a kutatók, technikusok és egyéb kisegítő személyzet alkalmazásával járó költségek, amennyiben a vonatkozó projekt vagy tevékenység területén foglalkoztatják őket; |
| --- | --- |

aa)

„személyi jellegű költségek”: a kutatók, technikusok és egyéb kisegítő személyzet alkalmazásával járó költségek, amennyiben a vonatkozó projekt vagy tevékenység területén foglalkoztatják őket;

| bb) | „kereskedelmi hasznosítást megelőző közbeszerzés”: olyan kutatási és fejlesztési szolgáltatások közbeszerzése, amelyek esetében az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő az eredményeket és a hasznot nem használja fel teljes egészében a saját tevékenységéhez, hanem piaci feltételek mellett megosztja azokat a szolgáltatókkal. Az olyan szerződésnek, amelynek tárgya egy vagy több, e keretrendszerben meghatározott kutatási és fejlesztési kategóriába tartozik, korlátozott időtartamra kell szólnia, és az magában foglalhatja a prototípusok vagy az első termékek vagy szolgáltatások korlátozott mennyiségének tesztsorozat formájában történő fejlesztését. Kereskedelmi mennyiségű termék vagy szolgáltatás megvásárlása nem képezheti ugyanazon szerződés tárgyát; |
| --- | --- |

bb)

„kereskedelmi hasznosítást megelőző közbeszerzés”: olyan kutatási és fejlesztési szolgáltatások közbeszerzése, amelyek esetében az ajánlatkérő szerv vagy a közszolgáltató ajánlatkérő az eredményeket és a hasznot nem használja fel teljes egészében a saját tevékenységéhez, hanem piaci feltételek mellett megosztja azokat a szolgáltatókkal. Az olyan szerződésnek, amelynek tárgya egy vagy több, e keretrendszerben meghatározott kutatási és fejlesztési kategóriába tartozik, korlátozott időtartamra kell szólnia, és az magában foglalhatja a prototípusok vagy az első termékek vagy szolgáltatások korlátozott mennyiségének tesztsorozat formájában történő fejlesztését. Kereskedelmi mennyiségű termék vagy szolgáltatás megvásárlása nem képezheti ugyanazon szerződés tárgyát;

| cc) | „eljárási innováció” (29): új vagy jelentős mértékben javított termelési vagy szolgáltatási módszer alkalmazása (ideértve a technikákban, felszerelésekben vagy szoftverekben eszközölt jelentős változtatásokat is) a vállalkozás szintjén (csoportszinten az EGT adott ipari ágazatában), például új vagy innovatív digitális technológiák vagy megoldások használata révén. Nem tartoznak e fogalommeghatározás alá a kisebb változtatások vagy fejlesztések, a termelési vagy szolgáltatási képesség növelése olyan gyártási vagy logisztikai rendszerek bevezetése révén, amelyek nagyban hasonlítanak a már használatban lévőkhöz, egy eljárás alkalmazásának beszüntetése, az egyszerű tőkepótlás vagy tőkenövelés, a kizárólag a tényezőárak, az egyedi igényekhez igazítás, a helyszín megváltozásához köthető változások, a rendes szezonális és egyéb ciklikus változások, valamint az új vagy jelentősen továbbfejlesztett termékekkel folytatott kereskedelem; |
| --- | --- |

cc)

„eljárási innováció” (29): új vagy jelentős mértékben javított termelési vagy szolgáltatási módszer alkalmazása (ideértve a technikákban, felszerelésekben vagy szoftverekben eszközölt jelentős változtatásokat is) a vállalkozás szintjén (csoportszinten az EGT adott ipari ágazatában), például új vagy innovatív digitális technológiák vagy megoldások használata révén. Nem tartoznak e fogalommeghatározás alá a kisebb változtatások vagy fejlesztések, a termelési vagy szolgáltatási képesség növelése olyan gyártási vagy logisztikai rendszerek bevezetése révén, amelyek nagyban hasonlítanak a már használatban lévőkhöz, egy eljárás alkalmazásának beszüntetése, az egyszerű tőkepótlás vagy tőkenövelés, a kizárólag a tényezőárak, az egyedi igényekhez igazítás, a helyszín megváltozásához köthető változások, a rendes szezonális és egyéb ciklikus változások, valamint az új vagy jelentősen továbbfejlesztett termékekkel folytatott kereskedelem;

| dd) | „K+F projekt”: az e keretrendszerben meghatározott kutatási és fejlesztési kategóriák közül egyet vagy többet érintő tevékenységeket magában foglaló olyan művelet, amely egy adott gazdasági, tudományos vagy műszaki jellegű, előre világosan meghatározott céllal rendelkező oszthatatlan feladat végrehajtására irányul. A K+F projekt több munkacsomagból, tevékenységből vagy szolgáltatásból állhat, és tartalmazza az egyértelmű célkitűzéseket, az e célok végrehajtásához szükséges intézkedéseket (ideértve azok várható költségét), valamint a konkrét eredményeket, ami lehetővé teszi az említett tevékenységek kimenetelének azonosítását és összehasonlítását a releváns célkitűzésekkel. Amennyiben két vagy több K+F projekt nem választható el egyértelműen egymástól, és különösen amikor a technológiai siker valószínűsége az érintett projektek tekintetében nem független egymástól, azok egyetlen projektként tekintendők. |
| --- | --- |

dd)

„K+F projekt”: az e keretrendszerben meghatározott kutatási és fejlesztési kategóriák közül egyet vagy többet érintő tevékenységeket magában foglaló olyan művelet, amely egy adott gazdasági, tudományos vagy műszaki jellegű, előre világosan meghatározott céllal rendelkező oszthatatlan feladat végrehajtására irányul. A K+F projekt több munkacsomagból, tevékenységből vagy szolgáltatásból állhat, és tartalmazza az egyértelmű célkitűzéseket, az e célok végrehajtásához szükséges intézkedéseket (ideértve azok várható költségét), valamint a konkrét eredményeket, ami lehetővé teszi az említett tevékenységek kimenetelének azonosítását és összehasonlítását a releváns célkitűzésekkel. Amennyiben két vagy több K+F projekt nem választható el egyértelműen egymástól, és különösen amikor a technológiai siker valószínűsége az érintett projektek tekintetében nem független egymástól, azok egyetlen projektként tekintendők.

| ee) | „visszafizetendő előleg”: projekthez nyújtott olyan kölcsön, amelyet egy vagy több részletben fizetnek ki, és amely kölcsön visszafizetésének feltételei a projekt eredményétől függenek; |
| --- | --- |

ee)

„visszafizetendő előleg”: projekthez nyújtott olyan kölcsön, amelyet egy vagy több részletben fizetnek ki, és amely kölcsön visszafizetésének feltételei a projekt eredményétől függenek;

| ff) | „kutató-ismeretterjesztő szervezet” vagy „kutatóhely”: (közjogi vagy magánjogi értelemben) jogi formájától vagy finanszírozási módjától függetlenül olyan entitás (pl. egyetem vagy kutatóintézet, technológiatranszfer-ügynökség, innovációközvetítő, valós és/vagy virtuális együttműködést kínáló kutatásorientált entitás), amelynek elsődleges célja a független tevékenységként végzett alapkutatás, ipari kutatás vagy kísérleti fejlesztés, és/vagy e tevékenységek eredményeinek oktatás, közzététel vagy tudástranszfer útján széles körben történő terjesztése. Amennyiben ilyen entitás gazdasági tevékenységet is folytat, e gazdasági tevékenységek költségeit és bevételeit külön kell elszámolni. Azok a vállalkozások, amelyek például részvényesként vagy tagként döntő befolyással lehetnek egy ilyen entitásra, nem élvezhetnek preferenciális hozzáférést az általa elért eredményekhez; |
| --- | --- |

ff)

„kutató-ismeretterjesztő szervezet” vagy „kutatóhely”: (közjogi vagy magánjogi értelemben) jogi formájától vagy finanszírozási módjától függetlenül olyan entitás (pl. egyetem vagy kutatóintézet, technológiatranszfer-ügynökség, innovációközvetítő, valós és/vagy virtuális együttműködést kínáló kutatásorientált entitás), amelynek elsődleges célja a független tevékenységként végzett alapkutatás, ipari kutatás vagy kísérleti fejlesztés, és/vagy e tevékenységek eredményeinek oktatás, közzététel vagy tudástranszfer útján széles körben történő terjesztése. Amennyiben ilyen entitás gazdasági tevékenységet is folytat, e gazdasági tevékenységek költségeit és bevételeit külön kell elszámolni. Azok a vállalkozások, amelyek például részvényesként vagy tagként döntő befolyással lehetnek egy ilyen entitásra, nem élvezhetnek preferenciális hozzáférést az általa elért eredményekhez;

| gg) | „kutatási infrastruktúra”: olyan létesítmények, erőforrások és kapcsolódó szolgáltatások (beleértve a tudományos felszerelést és eszköztárat), amelyeket a tudományos közösség az adott területtel kapcsolatos kutatásához használ; tudásalapú erőforrások, például gyűjtemények, archívumok, strukturált tudományos információk; olyan infokommunikációs technológiai infrastruktúrák, mint a hálózat, a számítástechnikai eszközök, a szoftverek és a távközlési eszközök, valamint a kutatáshoz szükséges bármilyen más egyedi eszköz. E kutatási infrastruktúrák lehetnek egy helyszínre telepítettek vagy szétszórtak (hálózatba szervezett erőforrások) (30); |
| --- | --- |

gg)

„kutatási infrastruktúra”: olyan létesítmények, erőforrások és kapcsolódó szolgáltatások (beleértve a tudományos felszerelést és eszköztárat), amelyeket a tudományos közösség az adott területtel kapcsolatos kutatásához használ; tudásalapú erőforrások, például gyűjtemények, archívumok, strukturált tudományos információk; olyan infokommunikációs technológiai infrastruktúrák, mint a hálózat, a számítástechnikai eszközök, a szoftverek és a távközlési eszközök, valamint a kutatáshoz szükséges bármilyen más egyedi eszköz. E kutatási infrastruktúrák lehetnek egy helyszínre telepítettek vagy szétszórtak (hálózatba szervezett erőforrások) (30);

| hh) | „kirendelés”: valamely alkalmazottnak a kedvezményezett általi ideiglenes alkalmazása, ahol az alkalmazott jogosult visszatérni előző munkaadójához; |
| --- | --- |

hh)

„kirendelés”: valamely alkalmazottnak a kedvezményezett általi ideiglenes alkalmazása, ahol az alkalmazott jogosult visszatérni előző munkaadójához;

| ii) | „kis- és középvállalkozások” vagy „kkv-k”: a „kisvállalkozások” és „középvállalkozások” olyan vállalkozások, amelyek megfelelnek a mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról szóló bizottsági ajánlásban (31) szereplő feltételeknek; |
| --- | --- |

ii)

„kis- és középvállalkozások” vagy „kkv-k”: a „kisvállalkozások” és „középvállalkozások” olyan vállalkozások, amelyek megfelelnek a mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról szóló bizottsági ajánlásban (31) szereplő feltételeknek;

| jj) | „a munkálatok kezdete” vagy „a projekt kezdete”: a K+F+I tevékenységek kezdete, illetve a kedvezményezett és a projekt kivitelezéséért felelős vállalkozók között létrejött első megállapodás időpontja közül a korábbi. Nem tekintendők munkálatok kezdetének az olyan előkészítő munkálatok, mint az engedélyek beszerzése és a megvalósíthatósági tanulmányok elkészítése; |
| --- | --- |

jj)

„a munkálatok kezdete” vagy „a projekt kezdete”: a K+F+I tevékenységek kezdete, illetve a kedvezményezett és a projekt kivitelezéséért felelős vállalkozók között létrejött első megállapodás időpontja közül a korábbi. Nem tekintendők munkálatok kezdetének az olyan előkészítő munkálatok, mint az engedélyek beszerzése és a megvalósíthatósági tanulmányok elkészítése;

| kk) | „tárgyi eszközök”: olyan eszközök, amelyek felölelik a földterületet, épületeket, üzemeket, gépeket és berendezéseket; |
| --- | --- |

kk)

„tárgyi eszközök”: olyan eszközök, amelyek felölelik a földterületet, épületeket, üzemeket, gépeket és berendezéseket;

| ll) | „tesztelési és kísérleti infrastruktúra” (32): olyan létesítmények, berendezések, képességek és erőforrások (például próbapadok, kísérleti sorozatok, demonstrátorok, tesztelési létesítmények vagy élő laboratóriumok, valamint a kapcsolódó támogató szolgáltatások), amelyeket elsősorban olyan vállalkozások, különösen kkv-k használnak, amelyek új vagy továbbfejlesztett termékek, eljárások és szolgáltatások kifejlesztése, valamint technológiák tesztelése és fejlesztése céljából igényelnek támogatást teszteléshez és kísérletezéshez, az ipari kutatás és kísérleti fejlesztés révén történő előrelépés érdekében. A több felhasználó számára nyitott közfinanszírozású tesztelési és kísérleti infrastruktúrákhoz átlátható és megkülönböztetésmentes módon, piaci feltételek mellett kell hozzáférést biztosítani. |
| --- | --- |

ll)

„tesztelési és kísérleti infrastruktúra” (32): olyan létesítmények, berendezések, képességek és erőforrások (például próbapadok, kísérleti sorozatok, demonstrátorok, tesztelési létesítmények vagy élő laboratóriumok, valamint a kapcsolódó támogató szolgáltatások), amelyeket elsősorban olyan vállalkozások, különösen kkv-k használnak, amelyek új vagy továbbfejlesztett termékek, eljárások és szolgáltatások kifejlesztése, valamint technológiák tesztelése és fejlesztése céljából igényelnek támogatást teszteléshez és kísérletezéshez, az ipari kutatás és kísérleti fejlesztés révén történő előrelépés érdekében. A több felhasználó számára nyitott közfinanszírozású tesztelési és kísérleti infrastruktúrákhoz átlátható és megkülönböztetésmentes módon, piaci feltételek mellett kell hozzáférést biztosítani.

2.   Állami támogatás a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében

| 17. | Általában valamennyi olyan intézkedés, amely megfelel a Szerződés 107. cikke (1) bekezdésében foglalt feltételeknek, állami támogatásnak minősül. Jóllehet önálló bizottsági közlemény (33) foglalkozik azzal, hogy a Bizottság általában miként értelmezi az állami támogatások fogalmát, az Európai Unió Bírósága általi jogértelmezés sérelme nélkül e szakasz ismerteti a K+F+I tevékenységek területén előforduló helyzeteket. |
| --- | --- |

17.

2.1.   
  Állami támogatásban részesülő kutató-ismeretterjesztő szervezetek és kutatási infrastruktúrák

| 18. | A kutató-ismeretterjesztő szervezetek (a továbbiakban: kutatóhelyek) és kutatási infrastruktúrák abban az esetben részesülhetnek állami támogatásban, ha azok közfinanszírozása megfelel a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében foglalt valamennyi feltételnek. Az állami támogatás fogalmáról szóló bizottsági közleményben foglaltak szerint és a Bíróság ítélkezési gyakorlatával összhangban a kedvezményezettnek vállalkozásnak kell minősülnie, ez a minősítés azonban nem függ a jogállásától – vagyis attól, hogy a köz- vagy a magánjog hatálya alá tartozik-e –, sem pedig gazdasági jellegétől, azaz hogy nyereségorientált-e vagy sem. A vállalkozásnak minősülés szempontjából inkább az a döntő, hogy az adott szervezet folytat-e olyan gazdasági tevékenységet, amely egy adott piacon termékek vagy szolgáltatások kínálását foglalja magában (34). |
| --- | --- |

18.

2.1.1.   Nem gazdasági tevékenységek közfinanszírozása

| 19. | Amennyiben ugyanazon szervezet gazdasági és nem gazdasági jellegű tevékenységeket egyaránt végez, a nem gazdasági tevékenységek közfinanszírozása nem tartozik a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése alá, amennyiben a két tevékenység jellege, költségei, finanszírozása és bevételei egyértelműen elkülöníthetők, és ezáltal a gazdasági tevékenység kereszttámogatása ténylegesen elkerülhető. Az érintett szervezet éves pénzügyi kimutatásai bizonyítékul szolgálhatnak a költségek, a finanszírozás és a bevételek megfelelő elosztásához. |
| --- | --- |

19.

| 20. | A Bizottság megítélése szerint általában az alábbiak sorolhatók a nem gazdasági jellegű tevékenységek közé:






  a) | a kutatóhelyek és kutatási infrastruktúrák elsődleges tevékenységei, és különösen:






  i. | a több és képzettebb humánerőforrás érdekében történő oktatás. Az ítélkezési gyakorlattal (35) és a Bizottság döntéshozatali gyakorlatával (36), összhangban, továbbá az állami támogatás fogalmáról szóló bizottsági közleményben és az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló közleményben (37) foglaltak szerint a túlnyomórészt vagy teljes egészében az állam által finanszírozott és felügyelt nemzeti oktatási rendszer keretében megszervezett közoktatás nem gazdasági tevékenységnek tekinthető (38); |
| --- | --- | --- | --- |

20.

a)

a kutatóhelyek és kutatási infrastruktúrák elsődleges tevékenységei, és különösen:

i.

a több és képzettebb humánerőforrás érdekében történő oktatás. Az ítélkezési gyakorlattal (35) és a Bizottság döntéshozatali gyakorlatával (36), összhangban, továbbá az állami támogatás fogalmáról szóló bizottsági közleményben és az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló közleményben (37) foglaltak szerint a túlnyomórészt vagy teljes egészében az állam által finanszírozott és felügyelt nemzeti oktatási rendszer keretében megszervezett közoktatás nem gazdasági tevékenységnek tekinthető (38);

| ii. | független K+F folytatása az ismeretek kibővítése és a jobb megértés érdekében, ideértve az együttműködési K+F-et, amennyiben a kutatási szervezet vagy kutatási infrastruktúra hatékony együttműködést folytat (39); |
| --- | --- |

ii.

független K+F folytatása az ismeretek kibővítése és a jobb megértés érdekében, ideértve az együttműködési K+F-et, amennyiben a kutatási szervezet vagy kutatási infrastruktúra hatékony együttműködést folytat (39);

| iii. | a kutatási eredmények széles körben, megkülönböztetésmentes és nem kizárólagos alapon történő terjesztése például oktatás, nyílt hozzáférésű adatbázisok, nyílt közzététel vagy szabad szoftverek révén; |
| --- | --- |

iii.

a kutatási eredmények széles körben, megkülönböztetésmentes és nem kizárólagos alapon történő terjesztése például oktatás, nyílt hozzáférésű adatbázisok, nyílt közzététel vagy szabad szoftverek révén;

| b) | tudástranszferrel kapcsolatos tevékenységek, amennyiben azokat a kutatóhely vagy kutatási infrastruktúra (ideértve azok részlegeit vagy leányvállalatait) végzi, illetve erre egymással együttműködésben, vagy más hasonló szervezetek nevében kerül sor, és az ilyen tevékenységekből származó összes nyereséget visszaforgatják a kutatási szervezet vagy kutatási infrastruktúra elsődleges tevékenységébe. Az ilyen tevékenységek nem gazdasági jellegét nem sérti az a körülmény, ha a vonatkozó szolgáltatásokat harmadik felek részére nyílt eljárás keretében alvállalkozásba adják. |
| --- | --- |

b)

tudástranszferrel kapcsolatos tevékenységek, amennyiben azokat a kutatóhely vagy kutatási infrastruktúra (ideértve azok részlegeit vagy leányvállalatait) végzi, illetve erre egymással együttműködésben, vagy más hasonló szervezetek nevében kerül sor, és az ilyen tevékenységekből származó összes nyereséget visszaforgatják a kutatási szervezet vagy kutatási infrastruktúra elsődleges tevékenységébe. Az ilyen tevékenységek nem gazdasági jellegét nem sérti az a körülmény, ha a vonatkozó szolgáltatásokat harmadik felek részére nyílt eljárás keretében alvállalkozásba adják.

| 21. | Amennyiben valamely kutatóhely vagy kutatási infrastruktúra gazdasági és nem gazdasági tevékenységet egyaránt végez, a közfinanszírozás csak annyiban tartozik az állami támogatási szabályok hatálya alá, amennyiben az a gazdasági tevékenységekkel összefüggő költségek fedezésére szolgál (40). Amennyiben a kutatóhely vagy kutatási infrastruktúra csaknem kizárólag nem gazdasági tevékenységet végez, a teljes finanszírozása az állami támogatási szabályok hatályán kívül eshet (41), feltéve, hogy csupán járulékos gazdasági tevékenységet folytat, azaz olyan tevékenységet, amely közvetlenül kapcsolódik a kutatóhely vagy kutatási infrastruktúra működéséhez és ahhoz feltétlenül szükséges, vagy amely szervesen kapcsolódik a fő nem gazdasági tevékenységéhez, és a hatálya korlátozott. E keretrendszer alkalmazásában a Bizottság szerint akkor áll fenn ennek az esete, ha a gazdasági tevékenységek pontosan ugyanazokat az inputokat használják fel (például alapanyagok, felszerelés, munka és állóeszközök), mint a nem gazdasági tevékenységek, és az ilyen gazdasági tevékenységre évente allokált kapacitás nem haladja meg az érintett szervezet teljes éves kapacitásának 20 %-át. |
| --- | --- |

21.

2.1.2.   A kutatóhelyek és kutatási infrastruktúrák gazdasági tevékenységének közfinanszírozása

| 22. | A 21. pont sérelme nélkül amennyiben a kutatóhelyek vagy kutatási infrastruktúrák gazdasági tevékenységet folytatnak – például a felszereléseiket vagy laboratóriumaikat bérbe adják vállalkozások számára, szolgáltatásokat nyújtanak vállalkozásoknak vagy szerződéses kutatást végeznek – az ilyen gazdasági tevékenységek közfinanszírozása általában állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Mindazonáltal a Bizottság nem tekinti a kutatóhelyet vagy kutatási infrastruktúrát állami támogatás kedvezményezettjének, amennyiben az pusztán közvetítőként jár el, és a közfinanszírozás teljes összegét, illetve a finanszírozás révén szerzett összes előnyt továbbadja a végső kedvezményezettek számára. Ez általában a következő esetekben áll fenn:






  a) | a közfinanszírozás és a finanszírozás révén szerzett előny számszerűsíthető és kimutatható, és megfelelő mechanizmus áll rendelkezésre annak biztosításához, hogy azokat teljes egészében továbbadták a végső kedvezményezettek felé, például árcsökkentés formájában; valamint |
| --- | --- | --- |

23.

a)

a közfinanszírozás és a finanszírozás révén szerzett előny számszerűsíthető és kimutatható, és megfelelő mechanizmus áll rendelkezésre annak biztosításához, hogy azokat teljes egészében továbbadták a végső kedvezményezettek felé, például árcsökkentés formájában; valamint

| b) | a közvetítő nem részesül további előnyben, mivel vagy nyílt közbeszerzési eljárás útján választották ki, vagy a közfinanszírozás minden olyan entitás számára hozzáférhető, amely megfelel a szükséges objektív feltételeknek, így tehát a fogyasztók mint végső kedvezményezettek hasonló szolgáltatásokat vehetnek igénybe bármely releváns közvetítőtől. |
| --- | --- |

b)

a közvetítő nem részesül további előnyben, mivel vagy nyílt közbeszerzési eljárás útján választották ki, vagy a közfinanszírozás minden olyan entitás számára hozzáférhető, amely megfelel a szükséges objektív feltételeknek, így tehát a fogyasztók mint végső kedvezményezettek hasonló szolgáltatásokat vehetnek igénybe bármely releváns közvetítőtől.

| 24. | Amennyiben a 23. pontban foglalt feltételek teljesülnek, az állami támogatási szabályok alkalmazandók a végső kedvezményezettek szintjén. |
| --- | --- |

24.

2.2.   
  Vállalkozásoknak államilag finanszírozott kutató-ismeretterjesztő szervezetek és kutatási infrastruktúrák révén nyújtott közvetett állami támogatás

| 25. | Azt a kérdést, miszerint a vállalkozások a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerint előnyhöz jutnak-e, és ha igen, milyen feltételek mellett, amennyiben valamely kutatóhely vagy kutatási infrastruktúra szerződéses kutatást vagy kutatási szolgáltatásokat nyújt számukra, illetve ha együttműködést folytatnak egy kutatóhellyel vagy kutatási infrastruktúrával, az állami támogatási szabályok általános elveivel összhangban kell megválaszolnunk. Ennek céljából – az állami támogatás fogalmáról szóló bizottsági közleményben foglaltak szerint – különösen annak vizsgálata látszik helyénvalónak, hogy a kutatóhely vagy kutatási infrastruktúra magatartása az államnak tulajdonítható-e (42). |
| --- | --- |

25.

2.2.1.   Vállalkozások nevében folytatott kutatás (szerződéses kutatás vagy kutatási szolgáltatások)

| 26. | Amennyiben valamely kutatóhely vagy kutatási infrastruktúra szerződéses kutatást végez vagy kutatási szolgáltatást nyújt egy vállalkozásnak, rendszerint az utóbbi határozza meg a szerződéses feltételeket, rendelkezik a kutatási tevékenység eredményei felett és viseli a kudarc kockázatát, általában nem adható állami támogatás a vállalkozás számára, ha a kutatóhely vagy kutatási infrastruktúra megfelelő díjazásban részesül a szolgáltatásaiért és különösen az alábbi feltételek teljesülése esetén:






  a) | a kutatóhely vagy kutatási infrastruktúra a kutatási szolgáltatását vagy a szerződéses kutatást piaci áron nyújtja (43); vagy |
| --- | --- | --- |

26.

a)

a kutatóhely vagy kutatási infrastruktúra a kutatási szolgáltatását vagy a szerződéses kutatást piaci áron nyújtja (43); vagy

| b) | amennyiben piaci ár nem létezik, a kutatóhely vagy a kutatási infrastruktúra olyan áron nyújtja a kutatási szolgáltatást vagy szerződéses kutatást, amely:






  — | tükrözi a szolgáltatás teljes költségét, valamint általában magában foglalja az érintett szolgáltatás ágazatában tevékenykedő vállalkozások által szokásosan alkalmazott árrés alapján megállapított árrést, vagy |
| --- | --- | --- |

b)

amennyiben piaci ár nem létezik, a kutatóhely vagy a kutatási infrastruktúra olyan áron nyújtja a kutatási szolgáltatást vagy szerződéses kutatást, amely:

—

tükrözi a szolgáltatás teljes költségét, valamint általában magában foglalja az érintett szolgáltatás ágazatában tevékenykedő vállalkozások által szokásosan alkalmazott árrés alapján megállapított árrést, vagy

| — | olyan piaci alapon zajló tárgyalások eredményeképpen alakult ki, amelyek során a kutatóhely vagy kutatási infrastruktúra szolgáltatásnyújtói minőségében annak érdekében tárgyalt, hogy a szerződés megkötésekor legmagasabb gazdasági előnyre tegyen szert, és a kialkudott ár legalább a határköltségeit fedezze. |
| --- | --- |

—

olyan piaci alapon zajló tárgyalások eredményeképpen alakult ki, amelyek során a kutatóhely vagy kutatási infrastruktúra szolgáltatásnyújtói minőségében annak érdekében tárgyalt, hogy a szerződés megkötésekor legmagasabb gazdasági előnyre tegyen szert, és a kialkudott ár legalább a határköltségeit fedezze.

| 27. | Amennyiben a szellemitulajdon-jogok tulajdoni vagy hozzáférési joga megmarad a kutatóhelynél vagy kutatási infrastruktúránál, azok piaci értéke levonható az érintett szolgáltatásokért fizetendő árból. |
| --- | --- |

27.

2.2.2.   Együttműködés a vállalkozásokkal

| 28. | Egy projekt akkor tekinthető hatékony együttműködésben végrehajtott projektnek, ha legalább két független fél működik együtt egy közös cél munkamegosztással történő elérésében, amelynek során közösen határozzák meg a projekt hatályát, részt vesznek annak kidolgozásában, hozzájárulnak annak végrehajtásához és megosztják annak pénzügyi, technológiai, tudományos és egyéb kockázatait és eredményeit. A projekt teljes költségét viselheti egy vagy több fél, így mentesítve a többi felet a pénzügyi kockázatoktól. Az együttműködési projektek feltételeit – különös tekintettel a költségekhez való hozzájárulásra, a kockázatok és eredmények megosztására, az eredmények terjesztésére, a szellemitulajdon-jogokhoz való hozzáférésre és azok birtoklásának szabályaira – a projekt kezdete előtt kell rögzíteni (44). A szerződéses kutatás és a kutatási szolgáltatások nyújtása nem tekinthető együttműködési formának. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Egy vállalkozások és kutatóhelyek vagy kutatási infrastruktúrák által közösen megvalósított együttműködési projekt esetében a Bizottság úgy tekinti, hogy a részt vevő vállalkozások nem részesülnek közvetett állami támogatásban a kutatóhelyen vagy kutatási infrastruktúrán keresztül az együttműködés kedvező feltételeinek köszönhetően (45), ha az alábbi feltételek egyike teljesül:






  a) | a részt vevő vállalkozások viselik a projekt teljes költségét, vagy |
| --- | --- | --- |

29.

a)

a részt vevő vállalkozások viselik a projekt teljes költségét, vagy

| b) | a szellemitulajdon-jogokkal nem járó együttműködési eredmények széles körben terjeszthetők, és a kutatóhely vagy kutatási infrastruktúra tevékenységeiből fakadó bármely szellemitulajdon-jog teljes egészében a szóban forgó entitásokat illeti meg, vagy |
| --- | --- |

b)

a szellemitulajdon-jogokkal nem járó együttműködési eredmények széles körben terjeszthetők, és a kutatóhely vagy kutatási infrastruktúra tevékenységeiből fakadó bármely szellemitulajdon-jog teljes egészében a szóban forgó entitásokat illeti meg, vagy

| c) | a projektből fakadó szellemitulajdon-jogok és az azokkal összefüggő hozzáférési jogok a különböző együttműködő partnereket illetik meg oly módon, hogy az megfelelően tükrözze a munkacsomagjaikat, hozzájárulásaikat és érdekeiket, vagy |
| --- | --- |

c)

a projektből fakadó szellemitulajdon-jogok és az azokkal összefüggő hozzáférési jogok a különböző együttműködő partnereket illetik meg oly módon, hogy az megfelelően tükrözze a munkacsomagjaikat, hozzájárulásaikat és érdekeiket, vagy

| d) | a kutatóhelyek vagy kutatási infrastruktúrák piaci árnak megfelelő térítést kapnak a tevékenységeikből fakadó, a részt vevő vállalkozásoknak átadott, vagy a részt vevő vállalkozások számára hozzáférhető szellemitulajdon-jogokért. A részt vevő vállalkozások által a kutatóhelynek vagy kutatási infrastruktúrának az adott szellemitulajdon-jogokat eredményező tevékenysége költségeihez nyújtott – mind pénzügyi, mind nem pénzügyi jellegű – hozzájárulások értékének abszolút összege levonható az említett térítésből. |
| --- | --- |

d)

a kutatóhelyek vagy kutatási infrastruktúrák piaci árnak megfelelő térítést kapnak a tevékenységeikből fakadó, a részt vevő vállalkozásoknak átadott, vagy a részt vevő vállalkozások számára hozzáférhető szellemitulajdon-jogokért. A részt vevő vállalkozások által a kutatóhelynek vagy kutatási infrastruktúrának az adott szellemitulajdon-jogokat eredményező tevékenysége költségeihez nyújtott – mind pénzügyi, mind nem pénzügyi jellegű – hozzájárulások értékének abszolút összege levonható az említett térítésből.

| 30. | A 29. pont d) alpontjának alkalmazásában a Bizottság akkor tekinti úgy, hogy a kapott térítés a piaci árnak megfelelő, ha az lehetővé teszi az érintett kutatóhely vagy kutatási infrastruktúra számára, hogy e jogok valamennyi gazdasági előnyét élvezzék, és az alábbi feltételek egyikének teljesülése esetén:






  a) | a térítés összegét nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes versenyalapú értékesítési eljárás keretében állapították meg, vagy |
| --- | --- | --- |

30.

a)

a térítés összegét nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes versenyalapú értékesítési eljárás keretében állapították meg, vagy

| b) | független szakértői értékelés támasztja alá, hogy térítés összege legalább megegyezik a piaci árral, vagy |
| --- | --- |

b)

független szakértői értékelés támasztja alá, hogy térítés összege legalább megegyezik a piaci árral, vagy

| c) | a kutatóhely vagy kutatási infrastruktúra – mint eladó – bizonyítani tudja, hogy ténylegesen piaci alapon zajló tárgyalásokat folytatott a térítés összegéről annak érdekében, hogy a szerződés megkötésekor legmagasabb gazdasági előnyre tegyen szert, a jogszabályban előírt célkitűzések szem előtt tartása mellett; vagy |
| --- | --- |

c)

a kutatóhely vagy kutatási infrastruktúra – mint eladó – bizonyítani tudja, hogy ténylegesen piaci alapon zajló tárgyalásokat folytatott a térítés összegéről annak érdekében, hogy a szerződés megkötésekor legmagasabb gazdasági előnyre tegyen szert, a jogszabályban előírt célkitűzések szem előtt tartása mellett; vagy

| d) | olyan esetben, amikor az együttműködési megállapodás elővásárlási jogot biztosít az együttműködő vállalkozásnak a kutatóhellyel vagy kutatási infrastruktúrával való együttműködésből fakadó szellemitulajdon-jogokra, és ezen entitások kölcsönös jogot gyakorolnak, hogy harmadik felektől gazdaságilag előnyösebb ajánlatokat kérjenek be azért, hogy az együttműködő vállalkozás ennek megfelelően kiigazítsa ajánlatát. |
| --- | --- |

d)

olyan esetben, amikor az együttműködési megállapodás elővásárlási jogot biztosít az együttműködő vállalkozásnak a kutatóhellyel vagy kutatási infrastruktúrával való együttműködésből fakadó szellemitulajdon-jogokra, és ezen entitások kölcsönös jogot gyakorolnak, hogy harmadik felektől gazdaságilag előnyösebb ajánlatokat kérjenek be azért, hogy az együttműködő vállalkozás ennek megfelelően kiigazítsa ajánlatát.

| 31. | Amennyiben a 29. pontban szereplő feltételek egyike sem teljesül, a kutatóhelyek vagy kutatási infrastruktúrák által a projekthez nyújtott hozzájárulás teljes értékét az együttműködő vállalkozások számára nyújtott előnynek kell tekinteni, amelyre az állami támogatási szabályok alkalmazandók. |
| --- | --- |

31.

2.3.   
  Kutatási és fejlesztési szolgáltatások közbeszerzése

| 32. | A közbeszerzők a kutatási és fejlesztési szolgáltatásokat kizárólagos fejlesztésre, illetve a kereskedelmi hasznosítást megelőző közbeszerzésre irányuló eljárások útján egyaránt beszerezhetik a vállalkozásoktól (46). |
| --- | --- |

32.

| 33. | Mindaddig, amíg az alkalmazandó irányelvek (47) szerinti nyílt közbeszerzési eljárásra kerül sor, a Bizottság általában úgy tekinti, hogy a vonatkozó szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások nem részesülnek a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásban (48). |
| --- | --- |

33.

| 34. | Minden egyéb esetben, köztük a kereskedelmi hasznosítást megelőző közbeszerzés esetén, a Bizottság úgy tekinti, hogy a vállalkozások nem részesülnek állami támogatásban, amennyiben az érintett szolgáltatásokért fizetett ár teljes mértékben tükrözi a közbeszerző által kapott előnyök piaci értékét és a részt vevő szolgáltatók által viselt kockázatokat, különösen az alábbi feltételek mindegyikének teljesülése esetén:






  a) | a kiválasztási eljárás nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes és a pályázati eljárást megelőzően meghatározott, objektív kiválasztási és odaítélési feltételeken alapul; |
| --- | --- | --- |

34.

a)

a kiválasztási eljárás nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes és a pályázati eljárást megelőzően meghatározott, objektív kiválasztási és odaítélési feltételeken alapul;

| b) | a felek összes jogát és kötelezettségét – ideértve a szellemitulajdon-jogokat is – ismertető tervezett szerződéses megállapodást már a pályázati eljárást megelőzően az érdekelt pályázók rendelkezésére bocsátják; |
| --- | --- |

b)

a felek összes jogát és kötelezettségét – ideértve a szellemitulajdon-jogokat is – ismertető tervezett szerződéses megállapodást már a pályázati eljárást megelőzően az érdekelt pályázók rendelkezésére bocsátják;

| c) | a közbeszerzés a részt vevő szolgáltatók egyike számára sem biztosít semmilyen preferenciális elbánást a kereskedelmi mennyiségű végterméknek vagy szolgáltatásnak az érintett tagállamban található közbeszerző felé történő szállítását illetően (49), és |
| --- | --- |

c)

a közbeszerzés a részt vevő szolgáltatók egyike számára sem biztosít semmilyen preferenciális elbánást a kereskedelmi mennyiségű végterméknek vagy szolgáltatásnak az érintett tagállamban található közbeszerző felé történő szállítását illetően (49), és

| d) | az alábbi feltételek egyike teljesül:






  — | mindazon eredmények, amelyekkel nem járnak együtt szellemitulajdon-jogok, széles körben terjeszthetők, például kiadványok, oktatás vagy szabványügyi szervek tevékenységéhez való hozzájárulás révén, lehetővé téve, hogy azokat más vállalkozás lemásolja, és valamennyi szellemitulajdon-jog teljes egészében a közbeszerzőt illeti meg, vagy |
| --- | --- | --- |

d)

az alábbi feltételek egyike teljesül:

—

mindazon eredmények, amelyekkel nem járnak együtt szellemitulajdon-jogok, széles körben terjeszthetők, például kiadványok, oktatás vagy szabványügyi szervek tevékenységéhez való hozzájárulás révén, lehetővé téve, hogy azokat más vállalkozás lemásolja, és valamennyi szellemitulajdon-jog teljes egészében a közbeszerzőt illeti meg, vagy

| — | az a szolgáltató, amelyet az eredményekből adódóan a szellemitulajdon-jogok megilletnek, köteles díjmentesen korlátlan hozzáférést biztosítani a közbeszerző számára az ilyen eredményekhez, továbbá piaci feltételek szerint hozzáférést kell biztosítania a harmadik felek számára, például nem kizárólagos szabadalmi licenciák útján. |
| --- | --- |

—

az a szolgáltató, amelyet az eredményekből adódóan a szellemitulajdon-jogok megilletnek, köteles díjmentesen korlátlan hozzáférést biztosítani a közbeszerző számára az ilyen eredményekhez, továbbá piaci feltételek szerint hozzáférést kell biztosítania a harmadik felek számára, például nem kizárólagos szabadalmi licenciák útján.

| 35. | Amennyiben a 34. pontban szereplő feltételek nem teljesülnek, a tagállamok az ajánlatkérő szerv és a vállalkozás között létrejött szerződésben foglalt feltételek egyedi értékelésére támaszkodhatnak, a K+F+I támogatásokra vonatkozó, a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében szereplő általános bejelentési kötelezettség sérelme nélkül. |
| --- | --- |

35.

3.   A K+F+I támogatások összeegyeztethetőségének értékelése

| 36. | A Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében a Bizottság a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekintheti az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatást, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Ebben a szakaszban a Bizottság kifejti, hogyan alkalmazza majd az összeegyeztethetőség értékelésének elveit, és adott esetben a támogatási programokra különös feltételeket, a bejelentési kötelezettség alá eső egyedi támogatásokra pedig kiegészítő feltételeket állapít meg (50). |
| --- | --- |

37.

| 38. | Annak értékelése érdekében, hogy a K+F+I tevékenységekhez nyújtott állami támogatás összeegyeztethetőnek tekinthető-e a belső piaccal, a Bizottság meghatározza, hogy a támogatási intézkedés elősegíti-e egy bizonyos gazdasági tevékenység fejlődését, és hogy hátrányosan befolyásolja-e a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben. |
| --- | --- |

38.

| 39. | A 39. pontban említett értékelés elvégzése érdekében a Bizottság a következő szempontokat veszi figyelembe:






  a) | Első feltétel: A K+F+I támogatás elősegíti egy gazdasági tevékenység fejlődését







  i. | a gazdasági tevékenység azonosítása (3.1.1. szakasz) |
| --- | --- | --- | --- |

39.

a)

Első feltétel: A K+F+I támogatás elősegíti egy gazdasági tevékenység fejlődését

i.

a gazdasági tevékenység azonosítása (3.1.1. szakasz)

| ii. | ösztönző hatás: annak értékelése, hogy a támogatás oly módon változtatja-e meg az érintett vállalkozás(ok) magatartását, hogy az(ok) olyan többlettevékenységekbe kezdjen(ek), amelyeket támogatás nélkül nem, vagy csak korlátozott mértékben, másképpen vagy más helyszínen végezne (végeznének) (3.1.2. szakasz). |
| --- | --- |

ii.

ösztönző hatás: annak értékelése, hogy a támogatás oly módon változtatja-e meg az érintett vállalkozás(ok) magatartását, hogy az(ok) olyan többlettevékenységekbe kezdjen(ek), amelyeket támogatás nélkül nem, vagy csak korlátozott mértékben, másképpen vagy más helyszínen végezne (végeznének) (3.1.2. szakasz).

| iii. | a támogatás nem ellentétes az uniós jog vonatkozó rendelkezéseivel és elveivel (3.1.3. szakasz) |
| --- | --- |

iii.

a támogatás nem ellentétes az uniós jog vonatkozó rendelkezéseivel és elveivel (3.1.3. szakasz)

| b) | Második feltétel: A K+F+I támogatás indokolatlanul nem érinti a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben.







  i. | az állami beavatkozás szükségessége: az állami támogatási intézkedésnek olyan lényeges fejlődést kell eredményeznie, amelyet a piac önmagában nem tud megvalósítani, pl. piaci hiányosság felszámolása, illetve egyenlőséggel vagy kohézióval kapcsolatos aggály kezelése révén (3.2.1. szakasz). |
| --- | --- | --- |

b)

Második feltétel: A K+F+I támogatás indokolatlanul nem érinti a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben.

i.

az állami beavatkozás szükségessége: az állami támogatási intézkedésnek olyan lényeges fejlődést kell eredményeznie, amelyet a piac önmagában nem tud megvalósítani, pl. piaci hiányosság felszámolása, illetve egyenlőséggel vagy kohézióval kapcsolatos aggály kezelése révén (3.2.1. szakasz).

| ii. | a támogatási intézkedés megfelelősége: a tervezett támogatási intézkedésnek megfelelő szakpolitikai eszközt kell jelentenie a gazdasági tevékenység fejlődésének megkönnyítéséhez (3.2.2. szakasz). |
| --- | --- |

ii.

a támogatási intézkedés megfelelősége: a tervezett támogatási intézkedésnek megfelelő szakpolitikai eszközt kell jelentenie a gazdasági tevékenység fejlődésének megkönnyítéséhez (3.2.2. szakasz).

| iii. | a támogatás arányossága (minimumra korlátozott támogatás): a támogatás összegét és intenzitását arra a szintre kell korlátozni, amely az érintett vállalkozás(ok) kiegészítő beruházásának vagy tevékenységének elindításához minimálisan szükséges (3.2.3. szakasz). |
| --- | --- |

iii.

a támogatás arányossága (minimumra korlátozott támogatás): a támogatás összegét és intenzitását arra a szintre kell korlátozni, amely az érintett vállalkozás(ok) kiegészítő beruházásának vagy tevékenységének elindításához minimálisan szükséges (3.2.3. szakasz).

| iv. | a támogatás átláthatósága: a tagállamoknak, a Bizottságnak, a gazdasági szereplőknek és a nyilvánosságnak könnyen hozzá kell férniük az összes vonatkozó intézkedéshez és az azok alapján odaítélt támogatásokkal kapcsolatos lényeges információkhoz (3.2.4. szakasz). |
| --- | --- |

iv.

a támogatás átláthatósága: a tagállamoknak, a Bizottságnak, a gazdasági szereplőknek és a nyilvánosságnak könnyen hozzá kell férniük az összes vonatkozó intézkedéshez és az azok alapján odaítélt támogatásokkal kapcsolatos lényeges információkhoz (3.2.4. szakasz).

| v. | a K+F+I támogatás által a versenyre és a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt esetleges negatív hatások minimálisra csökkentése vagy elkerülése: (3.2.5. szakasz). |
| --- | --- |

v.

a K+F+I támogatás által a versenyre és a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt esetleges negatív hatások minimálisra csökkentése vagy elkerülése: (3.2.5. szakasz).

| vi. | a támogatás pozitív és negatív hatásainak mérlegelése (3.2.6. szakasz) |
| --- | --- |

vi.

a támogatás pozitív és negatív hatásainak mérlegelése (3.2.6. szakasz)

3.1.   
  Első feltétel: A K+F+I támogatás elősegíti egy gazdasági tevékenység fejlődését

3.1.1.   A támogatott gazdasági tevékenység azonosítása

| 40. | A Bizottság a tagállam által szolgáltatott információk alapján értékelni fogja, hogy a bejelentett intézkedés mely gazdasági tevékenységet támogatja majd. |
| --- | --- |

40.

3.1.2.   Ösztönző hatás

3.1.2.1.   Általános feltételek

| 41. | A K+F+I támogatás akkor tekinthető a belső piaccal összeegyeztethetőnek, ha ösztönző hatása van. A Bizottság úgy véli, hogy az ösztönző hatás nélküli támogatás nem segíti elő a gazdasági tevékenység fejlődését. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Ösztönző hatásról akkor beszélünk, ha a támogatás oly módon változtatja meg valamely vállalkozás magatartását, hogy az olyan többlettevékenységekbe kezd, amelyeket támogatás nélkül nem, vagy csak korlátozott mértékben vagy másképpen végezne el. A támogatás mindazonáltal nem támogathatja valamely tevékenység azon költségeit, amelyek a vállalkozásnál amúgy is felmerültek volna, és nem kompenzálhatja valamely gazdasági tevékenység szokásos üzleti kockázatát (51). |
| --- | --- |

42.

| 43. | A Bizottság úgy véli, hogy a támogatás nem jelent ösztönzést a kedvezményezett számára az olyan esetekben, amikor a vonatkozó K+F+I tevékenység (52) már azelőtt megkezdődött, hogy a kedvezményezett támogatás iránti kérelmet nyújtott volna be a nemzeti hatóságokhoz (53). Amennyiben a munka már azelőtt megkezdődött, hogy a kedvezményezett benyújtotta támogatás iránti kérelmet nyújtott a nemzeti hatóságokhoz, a projekt nem támogatható. |
| --- | --- |

43.

| 44. | A támogatás iránti kérelemnek tartalmaznia kell legalább a kérelmező nevét és méretét, a projekt leírását, ideértve a helyszínt, valamint a munka kezdetének és befejezésének időpontját, a végrehajtáshoz szükséges állami támogatás összegét és az elszámolható költségek listáját. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Amennyiben a költségvetési intézkedések állami támogatásnak minősülnek, a tagállamok által benyújtott értékelő tanulmányok (54) alapján a Bizottság úgy tekintheti, hogy azok ösztönző hatással rendelkeznek, mivel a vállalkozásokat nagyobb K+F+I ráfordításokra ösztönzik. |
| --- | --- |

45.

3.1.2.2.   Az egyedi támogatásokra vonatkozó kiegészítő feltételek

| 46. | A bejelentendő egyedi támogatások tekintetében a tagállamoknak bizonyítaniuk kell a Bizottság felé, hogy az intézkedés ösztönző hatással jár; ennek céljából egyértelmű bizonyítékot kell szolgáltatniuk arra, hogy a támogatás pozitívan befolyásolta a vállalkozás arra irányuló döntését, hogy olyan K+F+I tevékenységeket végezzen, amelyeket támogatás hiányában nem végzett volna el. Annak érdekében, hogy a Bizottság elvégezhesse a szóban forgó támogatási intézkedés átfogó értékelését, az érintett tagállamnak nem csupán a támogatott projekttel kapcsolatos információkat kell benyújtania, hanem – a lehetséges mértékben – annak a részletes leírását is, hogy mi történhetett volna vagy észszerűen mi lett volna elvárható a támogatás hiányában, azaz mi lett volna a kontrafaktuális forgatókönyv. Az ellentétes forgatókönyv bemutathatja az alternatív projekt hiányát, amennyiben azt bizonyíték támasztja alá, vagy egy egyértelműen meghatározott és kellően kiszámítható, a kedvezményezett által belső döntéshozatala folyamán fontolóra vett alternatív projektet, vagy olyan alternatív projekthez is kapcsolódhat, melyet részben vagy egészében az Unión kívül valósítanak meg. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Elemzése során a Bizottság a következő tényezőket veszi figyelembe:






  a) | a várt változás pontos meghatározása: pontosítani kell, hogy az állami támogatás eredményeképpen milyen magatartásbeli változás várható, azaz a támogatásból fakadóan számítani lehet-e új projekt elindítására, vagy valamely projekt méretének, alkalmazási körének vagy ütemének növekedésére; |
| --- | --- | --- |

47.

a)

a várt változás pontos meghatározása: pontosítani kell, hogy az állami támogatás eredményeképpen milyen magatartásbeli változás várható, azaz a támogatásból fakadóan számítani lehet-e új projekt elindítására, vagy valamely projekt méretének, alkalmazási körének vagy ütemének növekedésére;

| b) | kontrafaktuális elemzés: a magatartásban bekövetkezett változást annak összevetésével kell meghatározni, hogy milyen eredménnyel és szinten valósulna meg a célzott tevékenység támogatással és támogatás nélkül. A két forgatókönyv eltérése mutatja a támogatási intézkedés hatását és az abból következő ösztönző hatást; |
| --- | --- |

b)

kontrafaktuális elemzés: a magatartásban bekövetkezett változást annak összevetésével kell meghatározni, hogy milyen eredménnyel és szinten valósulna meg a célzott tevékenység támogatással és támogatás nélkül. A két forgatókönyv eltérése mutatja a támogatási intézkedés hatását és az abból következő ösztönző hatást;

| c) | a nyereségesség szintje: ha a projekt vagy a beruházás önmagában nem lenne elég jövedelmező ahhoz, hogy egy vállalkozás megvalósítsa, ám a társadalom számára jelentős előnyökkel bírna, nagyobb a valószínűsége annak, hogy a támogatás ösztönző hatással bír; |
| --- | --- |

c)

a nyereségesség szintje: ha a projekt vagy a beruházás önmagában nem lenne elég jövedelmező ahhoz, hogy egy vállalkozás megvalósítsa, ám a társadalom számára jelentős előnyökkel bírna, nagyobb a valószínűsége annak, hogy a támogatás ösztönző hatással bír;

| d) | a beruházás összege és a pénzforgalom időtartama: az ösztönző hatás értékelésekor pozitív elemként veszik figyelembe a jelentős induló beruházásokat, a megfelelő pénzforgalom alacsony szintjét, valamint a pénzforgalom igen távoli jövőben, igen bizonytalan módon jelentkező jelentős részét; |
| --- | --- |

d)

a beruházás összege és a pénzforgalom időtartama: az ösztönző hatás értékelésekor pozitív elemként veszik figyelembe a jelentős induló beruházásokat, a megfelelő pénzforgalom alacsony szintjét, valamint a pénzforgalom igen távoli jövőben, igen bizonytalan módon jelentkező jelentős részét;

| e) | a jelentkező kockázat szintje: a kockázatértékelés különösen figyelembe veszi a beruházás visszafordíthatatlan jellegét, a kereskedelmi kudarc lehetőségét, annak kockázatát, hogy a projekt a vártnál kevésbé lesz eredményes, annak kockázatát, hogy a projekt visszavetheti a támogatás kedvezményezettjének más tevékenységeit, valamint annak kockázatát, hogy a projekt költségei aláássák a vállalkozás pénzügyi életképességét. |
| --- | --- |

e)

a jelentkező kockázat szintje: a kockázatértékelés különösen figyelembe veszi a beruházás visszafordíthatatlan jellegét, a kereskedelmi kudarc lehetőségét, annak kockázatát, hogy a projekt a vártnál kevésbé lesz eredményes, annak kockázatát, hogy a projekt visszavetheti a támogatás kedvezményezettjének más tevékenységeit, valamint annak kockázatát, hogy a projekt költségei aláássák a vállalkozás pénzügyi életképességét.

| 48. | A tagállamoknak a vizsgált projekthez kapcsolódó igazgatótanácsi dokumentumokra, kockázatértékelésekre, pénzügyi jelentésekre, belső üzleti tervekre, szakértői véleményekre és egyéb tanulmányokra kell támaszkodniuk. A tagállamokat segíthetik az ösztönző hatás fennállásának bizonyításában a keresleti, költség- és pénzügyi előrejelzéseket tartalmazó dokumentumok, a beruházási bizottsághoz benyújtott, a különböző beruházási forgatókönyveket részletesen ismertető dokumentumok vagy a pénzügyi intézmények számára benyújtott dokumentumok. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Annak biztosítása érdekében, hogy az ösztönző hatás megállapítása objektív alapon történik, a Bizottság az értékelése során összehasonlíthatja a vállalatspecifikus adatokat a kedvezményezett tevékenységi köre szerinti ágazatra vonatkozó adatokkal. A tagállamoknak lehetőség szerint különösen arra vonatkozó ágazatspecifikus adatokat kell szolgáltatniuk, hogy a kedvezményezett kontrafaktuális forgatókönyve, szükséges jövedelmezőségi szintje és a részéről elvárt pénzforgalom észszerű. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Ebben az összefüggésben, a jövedelmezőségi szintet értékelhetik a kedvezményezett vállalkozás által bizonyítottan alkalmazott módszertani gyakorlatra vagy az érintett ágazatra jellemző módszertani gyakorlatra való hivatkozással, amelyeknek részét képezhetik a projekt nettó jelenértékének (NPV) (55), a belső megtérülési rátának (IRR) (56) és a befektetett tőke átlagos megtérülésének (ROCE) megállapítására szolgáló módszerek. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Továbbá a határokon átnyúló K+I tevékenységekhez, kutatási infrastruktúrákhoz, tesztelési és kísérleti infrastruktúrákhoz és innovációs klaszterekhez nyújtott beruházási támogatás esetében a Bizottság a határokon átnyúló együttműködést elősegítő vagy egynél több tagállam által finanszírozott beruházásokat olyan elemnek tekinti, amely erősítheti a támogatás ösztönző hatását. Ilyen esetekben megalapozottan feltételezhető, hogy a támogatás ösztönzi a nagyobb méretű vagy nagyobb alkalmazási körű K+F+I tevékenységeket, vagy a támogatás elősegíti azok gyorsabb végrehajtását, vagy a projekt teljes költsége a tevékenységek fokozása miatt magasabb (lásd 142. pont), összehasonlítva a kizárólag nemzeti igények kielégítését célzó projektekkel. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Ezért a támogatás nem tekinthető a belső piaccal összeegyeztethetőnek az olyan esetekben, ahol úgy tűnik, hogy hasonló tevékenységekre a támogatás nélkül is sor kerülhetne és sor is kerülne. |
| --- | --- |

52.

3.1.3.   A vonatkozó uniós jog betartása

| 53. | Ha az állami támogatási intézkedés, az ahhoz kapcsolt feltételek (beleértve a finanszírozási módszert is, amennyiben a finanszírozási módszer az állami támogatási intézkedés szerves részét alkotja) vagy a finanszírozott tevékenység a vonatkozó uniós jog megsértésével járnak, a támogatás nem nyilvánítható a belső piaccal összeegyeztethetőnek (57). |
| --- | --- |

53.

| 54. | Bármely egyedi támogatás belső piaccal való összeegyeztethetőségének értékelése során a Bizottság különösen figyelembe veszi a Szerződés 101. vagy 102. cikkének megsértésével kapcsolatos olyan eljárásokat, amelyek a támogatás kedvezményezettjét érinthetik, és amelyek lényegesek lehetnek a támogatásnak a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése szerinti értékelése szempontjából (58). |
| --- | --- |

54.

3.2.   
  Második feltétel: A K+F+I támogatás indokolatlanul nem érinti a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben.

| 55. | A 107. cikk (3) bekezdésének c) pontja szerint az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás összeegyeztethetőnek tekinthető, „amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben”. |
| --- | --- |

55.

| 56. | A belső piacra gyakorolt negatív hatások értékelése összetett gazdasági és társadalmi értékeléseket foglal magában. Ez a szakasz meghatározza a Bizottság mérlegelési jogköre gyakorlásának módját a 39. pont b) alpontjában említett összeegyeztethetőségi értékelés második feltétele szerinti értékelés során. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Természeténél fogva minden támogatási intézkedés torzítja a versenyt, és hatást gyakorol a tagállamok közötti kereskedelemre. Annak megállapítása érdekében azonban, hogy a támogatás torzító hatásai a minimumra korlátozódnak-e, a Bizottság ellenőrzi, hogy a támogatás szükséges, megfelelő, arányos és átlátható-e. |
| --- | --- |

57.

| 58. | A Bizottság ezt követően értékeli a szóban forgó K+F+I támogatás versenyre és kereskedelmi feltételekre gyakorolt torzító hatását. Konkrétabban a K+F+I területének támogatása konkrét termékpiaci torzulásokat és helyspecifikus hatásokat okozhat. A Bizottság ezután összeveti a támogatás pozitív hatásait a versenyre és a kereskedelemre gyakorolt negatív hatásaival. Amennyiben a pozitív hatások felülmúlják a negatív hatásokat, a Bizottság a támogatást összeegyeztethetőnek nyilvánítja. |
| --- | --- |

58.

3.2.1.   Az állami beavatkozás szükségessége

| 59. | Az állami támogatási intézkedésnek olyan esetre kell irányulnia, amikor a támogatás olyan lényegi fejlődést eredményez, amelyet a piac önmagában nem tud megvalósítani, például a szóban forgó K+F+I tevékenységgel vagy beruházással kapcsolatos piaci hiányosság megszüntetését. |
| --- | --- |

59.

3.2.1.1.   Általános feltételek

| 60. | Az állami támogatás szükséges lehet a K+F+I növeléséhez, amennyiben a piac önállóan nem képes hatékony eredmény elérésére. Annak értékeléséhez, hogy az állami támogatás hatékonyan segíti-e a kívánt eredmény elérését, először is a támogatás által kezelendő probléma azonosítása szükséges. Az állami támogatásnak olyan esetekre kell irányulnia, amikor az állami támogatás olyan lényegi fejlődést eredményezhet, amelyet a piac önmagában nem tudna megvalósítani. A tagállamoknak ki kell fejteniük, hogy a támogatási intézkedés hogyan enyhítheti hatékonyan a feltárt piaci hiányosságokat, amelyek akadályozzák a szóban forgó K+F+I tevékenység vagy beruházás önmagában a piac által történő megvalósítását. |
| --- | --- |

60.

| 61. | A K+F+I egy sor tevékenységen keresztül valósul meg, amelyek általában több termékpiachoz kapcsolódnak, és amelyek a rendelkezésre álló képességeket aknázzák ki az említett termékpiacokon, illetve teljesen új termékpiacokon új vagy jobb termékek, szolgáltatások és eljárások kifejlesztéséhez, ezáltal gyorsítva a gazdasági növekedés ütemét, hozzájárulva a területi és szociális kohézióhoz vagy támogatva az általános fogyasztói érdekeket. Ugyanakkor, tekintettel a rendelkezésre álló K+F+I képességekre, a piaci hiányosságok megakadályozhatják, hogy a piac elérje optimális teljesítményét, és elégtelen eredményhez vezethetnek az alábbi okokból kifolyólag:






  a) | pozitív externáliák vagy a tudás szervezetek közötti átszivárgásai: A K+F+I gyakran teremt előnyöket a társadalom számára pozitív továbbgyűrűző hatások – például a tudás szervezetek közötti átszivárgásai vagy más gazdasági szereplők számára a kiegészítő termékek vagy szolgáltatások kifejlesztésére irányuló lehetőségek javítása – formájában. Ugyanakkor a piacra hagyatkozva sok projekt a magánszféra szempontjából kevéssé vonzó megtérülési arányt mutathat, még ha egyébként a projektek társadalmi szempontból előnyösek lennének is, mivel a profitorientált vállalkozások nem képesek kellő mértékben kiaknázni a tevékenységeik előnyeit, amikor az általuk végzett K+F+I mértékéről döntenek. Következésképpen az állami támogatás hozzájárulhat az olyan, társadalmi vagy gazdasági szempontból összességében előnyökkel járó projektek végrehajtásához, amelyek egyébként nem valósulnának meg.
  Mindazonáltal sem a K+F+I tevékenységek externáliáiból fakadó valamennyi előny, sem pedig önmagában az externáliák jelenléte nem jelenti azt automatikusan, hogy az állami támogatás összeegyeztethető a belső piaccal. A fogyasztók általában hajlandók megfizetni az új termékek és szolgáltatások közvetlen előnyeit, miközben a cégek más meglévő eszközök – köztük a szellemitulajdon-jogok – révén aknázhatják ki a beruházásaikból fakadó előnyöket. Egyes esetekben azonban ezek az eszközök nem tökéletesek, és olyan fennmaradó piaci hiányosságokat hagyhatnak maguk után, amelyek állami támogatással orvosolhatók. Például – amint amellett gyakran érvelnek az alapkutatásra vonatkozóan – nehezen lehetne megakadályozni, hogy mások hozzáférjenek egyes tevékenységek eredményeihez, ami ezáltal a közjavat szolgálja. Másfelől a termeléssel kapcsolatos konkrétabb ismeretek gyakran hatékonyan védhetők – például szabadalmak által –, lehetővé téve, hogy a feltaláló növelje a találmányával járó hasznot; |
| --- | --- | --- |

61.

a)

pozitív externáliák vagy a tudás szervezetek közötti átszivárgásai: A K+F+I gyakran teremt előnyöket a társadalom számára pozitív továbbgyűrűző hatások – például a tudás szervezetek közötti átszivárgásai vagy más gazdasági szereplők számára a kiegészítő termékek vagy szolgáltatások kifejlesztésére irányuló lehetőségek javítása – formájában. Ugyanakkor a piacra hagyatkozva sok projekt a magánszféra szempontjából kevéssé vonzó megtérülési arányt mutathat, még ha egyébként a projektek társadalmi szempontból előnyösek lennének is, mivel a profitorientált vállalkozások nem képesek kellő mértékben kiaknázni a tevékenységeik előnyeit, amikor az általuk végzett K+F+I mértékéről döntenek. Következésképpen az állami támogatás hozzájárulhat az olyan, társadalmi vagy gazdasági szempontból összességében előnyökkel járó projektek végrehajtásához, amelyek egyébként nem valósulnának meg.

Mindazonáltal sem a K+F+I tevékenységek externáliáiból fakadó valamennyi előny, sem pedig önmagában az externáliák jelenléte nem jelenti azt automatikusan, hogy az állami támogatás összeegyeztethető a belső piaccal. A fogyasztók általában hajlandók megfizetni az új termékek és szolgáltatások közvetlen előnyeit, miközben a cégek más meglévő eszközök – köztük a szellemitulajdon-jogok – révén aknázhatják ki a beruházásaikból fakadó előnyöket. Egyes esetekben azonban ezek az eszközök nem tökéletesek, és olyan fennmaradó piaci hiányosságokat hagyhatnak maguk után, amelyek állami támogatással orvosolhatók. Például – amint amellett gyakran érvelnek az alapkutatásra vonatkozóan – nehezen lehetne megakadályozni, hogy mások hozzáférjenek egyes tevékenységek eredményeihez, ami ezáltal a közjavat szolgálja. Másfelől a termeléssel kapcsolatos konkrétabb ismeretek gyakran hatékonyan védhetők – például szabadalmak által –, lehetővé téve, hogy a feltaláló növelje a találmányával járó hasznot;

| b) | tökéletlen és aszimmetrikus információ: a K+F+I tevékenységeket a bizonytalanság magas szintje jellemzi. Bizonyos körülmények között a tökéletlen és aszimmetrikus információ következtében a magánbefektetők vonakodhatnak értékes projektek finanszírozásától, a jól képzett munkavállalók pedig nem biztos, hogy tudatában vannak az innovatív vállalkozásoknál való elhelyezkedés lehetőségeinek. Ennek eredményeképpen előfordulhat, hogy nem megfelelő az emberi és pénzügyi erőforrások megoszlása, és lehet, hogy a társadalom és a gazdaság szempontjából értékes projektek sosem valósulnak meg.
  Egyes esetekben a tökéletlen és aszimmetrikus információ gátolhatja a finanszírozáshoz jutást is. Mindazonáltal a tökéletlen információ és a kockázat jelenléte nem indokolja automatikusan az állami támogatás szükségességét. Az a tény, ha nem finanszíroznak olyan projekteket, amelyek befektetéseinek egyéni megtérülése alacsonyabb, jelezheti akár a piac hatékony működését is. Továbbá a kockázat minden egyes üzleti tevékenység részét képezi, és önmagában nem tekinthető piaci hiányosságnak. Az aszimmetrikus információval összefüggésben azonban a kockázat súlyosbíthatja a finanszírozási nehézségeket; |
| --- | --- |

b)

tökéletlen és aszimmetrikus információ: a K+F+I tevékenységeket a bizonytalanság magas szintje jellemzi. Bizonyos körülmények között a tökéletlen és aszimmetrikus információ következtében a magánbefektetők vonakodhatnak értékes projektek finanszírozásától, a jól képzett munkavállalók pedig nem biztos, hogy tudatában vannak az innovatív vállalkozásoknál való elhelyezkedés lehetőségeinek. Ennek eredményeképpen előfordulhat, hogy nem megfelelő az emberi és pénzügyi erőforrások megoszlása, és lehet, hogy a társadalom és a gazdaság szempontjából értékes projektek sosem valósulnak meg.

Egyes esetekben a tökéletlen és aszimmetrikus információ gátolhatja a finanszírozáshoz jutást is. Mindazonáltal a tökéletlen információ és a kockázat jelenléte nem indokolja automatikusan az állami támogatás szükségességét. Az a tény, ha nem finanszíroznak olyan projekteket, amelyek befektetéseinek egyéni megtérülése alacsonyabb, jelezheti akár a piac hatékony működését is. Továbbá a kockázat minden egyes üzleti tevékenység részét képezi, és önmagában nem tekinthető piaci hiányosságnak. Az aszimmetrikus információval összefüggésben azonban a kockázat súlyosbíthatja a finanszírozási nehézségeket;

| c) | koordinációs és hálózati hiányosságok: a vállalkozások azon képességét, hogy egymással összehangolják tevékenységüket vagy interakcióba lépjenek a K+F+I területét érintő eredmények elérése érdekében, számos tényező hátráltathatja, köztük a nagyszámú, adott esetben eltérő érdekektől vezérelt együttműködő partner közötti koordináció nehézségei, a szerződések kidolgozásával kapcsolatos problémák, valamint az együttműködés összehangolásának nehézségei, melyet okozhat például a bizalmas információk megosztása is. |
| --- | --- |

c)

koordinációs és hálózati hiányosságok: a vállalkozások azon képességét, hogy egymással összehangolják tevékenységüket vagy interakcióba lépjenek a K+F+I területét érintő eredmények elérése érdekében, számos tényező hátráltathatja, köztük a nagyszámú, adott esetben eltérő érdekektől vezérelt együttműködő partner közötti koordináció nehézségei, a szerződések kidolgozásával kapcsolatos problémák, valamint az együttműködés összehangolásának nehézségei, melyet okozhat például a bizalmas információk megosztása is.

3.2.1.2.   Az egyedi támogatásokra vonatkozó kiegészítő feltételek

| 62. | Miközben bizonyos piaci hiányosságok általánosan visszavethetik a K+F+I tevékenységeket, a gazdaságon belül nem minden vállalkozást és ágazatot érintenek azonos mértékben az ilyen piaci hiányosságok. Következésképpen a bejelentendő egyedi támogatás tekintetében a tagállamoknak megfelelő információt kell szolgáltatniuk arról, hogy a támogatás általában véve a K+F+I-vel kapcsolatos piaci hiányosságok orvosolását szolgálja-e, vagy a K+F+I területét érintő konkrét – például valamely ágazatra vagy üzletágra vonatkozó – piaci hiányosság megszüntetésére irányul. |
| --- | --- |

62.

| 63. | A Bizottság a következő tényezőket veszi figyelembe:






  a) | a tudás szervezetek közötti átszivárgásai: a tudásterjesztés tervezett szintje; a létrehozott tudás sajátossága; lehetőségek a szellemitulajdon-jogok védelmére; a más termékekkel és szolgáltatásokkal való komplementaritás foka; |
| --- | --- | --- |

63.

a)

a tudás szervezetek közötti átszivárgásai: a tudásterjesztés tervezett szintje; a létrehozott tudás sajátossága; lehetőségek a szellemitulajdon-jogok védelmére; a más termékekkel és szolgáltatásokkal való komplementaritás foka;

| b) | tökéletlen és aszimmetrikus információ: a K+F+I tevékenységek kockázati szintje és összetettsége; a külső finanszírozás szükségessége; a támogatás kedvezményezettjének jellemzői a külső finanszírozáshoz való jutást illetően; |
| --- | --- |

b)

tökéletlen és aszimmetrikus információ: a K+F+I tevékenységek kockázati szintje és összetettsége; a külső finanszírozás szükségessége; a támogatás kedvezményezettjének jellemzői a külső finanszírozáshoz való jutást illetően;

| c) | koordinációs hiányosságok: az együttműködő vállalkozások száma; az együttműködés intenzitása; az együttműködő partnerek közötti érdekkülönbségek; a szerződések kidolgozásának problémái; az együttműködés összehangolásával kapcsolatos problémák. |
| --- | --- |

c)

koordinációs hiányosságok: az együttműködő vállalkozások száma; az együttműködés intenzitása; az együttműködő partnerek közötti érdekkülönbségek; a szerződések kidolgozásának problémái; az együttműködés összehangolásával kapcsolatos problémák.

| 64. | A támogatási intézkedés által ösztönzött K+F+I tevékenységeket akadályozó állítólagos piaci hiányosságokra vonatkozó elemzésében a Bizottság különös figyelmet fordít majd minden hozzáférhető ágazati összehasonlításra vagy egyéb tanulmányra, amelyeket az érintett tagállamoknak kell a rendelkezésére bocsátaniuk. |
| --- | --- |

64.

| 65. | A klasztereknek nyújtott beruházási vagy működési támogatásra vonatkozó bejelentéskor a tagállamoknak információt kell szolgáltatniuk az innovációs klaszter tervezett vagy várható szakosodásáról, a meglévő regionális potenciálról és a hasonló céllal létrehozott klaszterek jelenlétéről Unióban. Adott esetben a tagállamoknak azt is ki kell fejteniük, hogy a klaszter hogyan gyakorolhat pozitív hatást az uniós gazdaság technológiai fejlődésére és digitális átalakulására. Amennyiben a támogatott innovációs klaszter digitális innovációs központ, a Bizottság vélelmezheti ezt a pozitív hatást. Elemzésében a Bizottság kiértékeli, hogy az innovációs klaszter tevékenységei által ösztönzött vagy kezdeményezett együttműködések célja lehet-e többek között az, hogy lerövidítsék az új ismeretek létrehozása és az innovatív alkalmazásokba való átültetés között eltelt időt. Ezek közé tartoznak például az új termékek, szolgáltatások, folyamatok vagy megoldások, többek között digitális technológiákra alapozva, vagy az uniós gazdaságnak a zöld megállapodással és a digitális Európáról szóló közleménnyel összhangban történő átalakításának elősegítése. |
| --- | --- |

65.

| 66. | A tesztelési és kísérleti infrastruktúrákhoz nyújtott beruházási támogatás bejelentésekor a tagállamoknak részletes és pontos információkat kell szolgáltatniuk a tesztelési és kísérleti infrastruktúra tervezett vagy várható szakosodásáról, annak korszerű jellegéről, valamint arról, hogy a tesztelési és kísérleti infrastruktúra milyen szerepet játszhat az uniós gazdaság digitális és zöld átállásának regionális, nemzeti vagy uniós szintű elősegítésében. A tagállamoknak arról is tájékoztatást kell nyújtaniuk, hogy léteznek-e hasonló – akár államilag finanszírozott – tesztelési és kísérleti infrastruktúrák az Unióban. Emellett a tagállamoknak információt kell szolgáltatniuk a felhasználók profiljáról, például a méretről, az ágazatról és más releváns tényezőkről. Értékelésében a Bizottság mérlegelni fogja, hogy az infrastruktúra kapacitását milyen mértékben osztanák ki a kkv-knak nyújtott szolgáltatásokhoz, és ez a kkv-k számára milyen lehetőségeket biztosítana saját termelési folyamataik hatékonyságának, valamint a termékek és üzleti modellek innovációjára való képességüknek a javítására, különösen a digitális technológiákhoz való hozzáférés révén. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Az Unió által is – közvetlenül vagy közvetetten (azaz a Bizottság, annak végrehajtó ügynökségei, a Szerződés 185. és 187. cikke alapján létrehozott közös vállalkozások vagy bármely más olyan végrehajtó testület által, amely vonatkozásában az uniós finanszírozás nem áll a tagállamok közvetlen vagy közvetett felügyelete alatt) – finanszírozott projektek vagy tevékenységek számára odaítélt állami támogatások tekintetében a Bizottság úgy fogja tekinteni, hogy megállapítást nyert az állami beavatkozás szükségessége. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Másfelől az olyan projektekhez vagy tevékenységekhez nyújtott állami támogatás esetében, amelyek a technológiai tartalom, a kockázati szint és a méret tekintetében hasonlóak az Unióban piaci feltételek mellett már végrehajtott projektekhez és tevékenységekhez, a Bizottság elvileg feltételezi, hogy nem áll fenn piaci hiányosság, és további bizonyítékokat és indoklást kér az állami beavatkozás szükségességére. Különösen a tesztelési és kísérleti infrastruktúrák és innovációs klaszterek esetében a tagállamoknak bizonyítaniuk kell, hogy az állami támogatás nem vezet az Unióban működő meglévő struktúrák által már kínált szolgáltatások megkettőzéséhez, ami kihasználatlan kapacitásokhoz vezethet, és megkérdőjelezheti a támogatott beruházás gazdasági életképességét. |
| --- | --- |

68.

3.2.2.   A támogatási intézkedés megfelelősége

| 69. | A javasolt támogatási intézkedésnek megfelelő szakpolitikai eszköznek kell lennie a támogatás kitűzött céljának eléréséhez, azaz nem létezhet olyan kedvezőbb és kevésbé torzító hatású politika és támogatási eszköz, amely képes ugyanazt az eredményt elérni. |
| --- | --- |

69.

3.2.2.1.   Megfelelőség az alternatív szakpolitikai eszközök viszonylatában

| 70. | Nem az állami támogatás az egyedüli olyan szakpolitikai eszköz, amely a tagállamok rendelkezésére áll a K+F+I tevékenységek ösztönzésére. Nem szabad megfeledkezni arról, hogy erre létezhetnek más, alkalmasabb eszközök is, például a szabályozást, a közbeszerzést és a szabványosítást is magukban foglaló keresletoldali intézkedések, valamint a közszféra által finanszírozott kutatás és oktatás forrásainak emelése, illetve általános költségvetési ntézkedések. Valamely szakpolitikai eszköz megfelelősége egy adott esetben általában a megoldandó probléma jellegére vezethető vissza. Például egy új belépő K+F+I eredmények kiaknázásával kapcsolatos nehézségeinek kezeléséhez az állami támogatásnál megfelelőbb lehet a piaci akadályok csökkentése. Az oktatásba történő beruházás növelése megfelelőbben orvosolhatja a szakképzett munkaerő hiányát, mint az állami támogatás nyújtása. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Az állami támogatás általános tilalma alól mentesülve engedélyezhető K+F+I-hez nyújtott támogatás, ha arra a szóban forgó K+F+I megvalósításához van szükség. Következésképpen lényeges elemet képez e tekintetben annak mérlegelése, hogy a K+F+I-hez nyújtott támogatás megfelelő eszköznek tekinthető-e a K+F+I tevékenységek növelésére, és ha igen, milyen mértékben, tekintettel arra, hogy más, kevésbé torzító eszközök azonos eredményeket érhetnek el. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Az összeegyeztethetőség értékelésekor a Bizottság különös figyelmet szentel az érintett tagállam által a tervezett intézkedésre vonatkozóan készített hatásvizsgálatoknak. Megfelelő eszköznek tekinthetők azok az intézkedések, amelyeknél a tagállamok más szakpolitikai lehetőségeket is figyelembe vettek, és amelyek esetében az állami támogatáshoz hasonló szelektív eszközök alkalmazásának előnyeit megállapították, és azokról a Bizottságot tájékoztatták. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Az Unió által is – közvetlenül vagy közvetetten (azaz a Bizottság, annak végrehajtó ügynökségei, a Szerződés 185. és 187. cikke alapján létrehozott közös vállalkozások vagy bármely más olyan végrehajtó testület által, amely vonatkozásában az uniós finanszírozás nem áll a tagállamok közvetlen vagy közvetett felügyelete alatt) – finanszírozott projektek vagy tevékenységek számára odaítélt állami támogatások tekintetében a Bizottság úgy fogja tekinteni, hogy megállapítást nyert a támogatási intézkedés megfelelősége. A tagállamoknak bizonyítaniuk kell, hogy az értékelt projekthez vagy tevékenységhez nyújtott állami támogatás szinergiákat teremt az uniós programokból származó bármely finanszírozással vagy társfinanszírozással. |
| --- | --- |

73.

3.2.2.2.   Megfelelőség más támogatási eszközök viszonylatában

| 74. | A K+F+I-re vonatkozó állami támogatás különböző formákban ítélhető oda. A tagállamnak ezért biztosítania kell, hogy a támogatást abban a formában ítéljék oda, amely várhatóan a legkisebb verseny- és kereskedelemtorzulással jár. E tekintetben, ha a támogatást közvetlen anyagi előnyökkel járó támogatási formák valamelyikében ítélik oda (például közvetlen támogatás, adómentesség vagy adókedvezmény vagy más kötelező díjak kapcsán biztosított mentességek vagy kedvezmények, kedvezményes áron kínált földterület, áruk vagy szolgáltatások), az érintett tagállamnak csatolnia kell a többi lehetőségre vonatkozó elemzést, és ismertetnie kell, miért találja úgy, hogy más, potenciálisan kisebb torzító hatással járó támogatási formák – például a visszafizetendő előlegek, illetve az adósság- vagy tőkeinstrumentumokra épülő támogatási formák (például állami garanciák, részesedés vásárlása vagy kedvező feltételek melletti alternatív hitelezés és tőkejuttatás) – kevésbé megfelelőek. |
| --- | --- |

74.

| 75. | A támogatási eszközt azon piaci hiányosság alapján kell kiválasztani, amelynek orvosolására a támogatás törekszik. Például amikor az jelenti a mögöttes piaci hiányosságot, hogy az aszimmetrikus információ miatt problémák mutatkoznak az adósság idegen tőkével történő finanszírozásának lehetőségeit illetően, a tagállamoknak általában likviditási támogatás – például hitel vagy garancia – formájában kell támogatáshoz folyamodniuk a vissza nem térítendő támogatás helyett. Mivel a vállalkozás köteles vállalni egy bizonyos mértékű kockázatmegosztást is, általában a visszafizetendő előleg jelenti az előnyben részesítendő támogatási eszközt. Különösen azokban az esetekben, amikor likviditási támogatástól vagy visszafizetendő előlegtől eltérő formában nyújtanak támogatást a piachoz közel álló tevékenységekhez, a tagállamoknak meg kell indokolniuk az adott konkrét piaci hiányosság orvosolására választott eszköz megfelelőségét. Az operatív programok célkitűzéseit és prioritásait megvalósító támogatási programok esetében a programokban választott finanszírozási eszköz elvben megfelelő eszköznek tekinthető. |
| --- | --- |

75.

3.2.3.   A támogatás arányossága

3.2.3.1.   Általános feltételek

| 76. | Valamely K+F+I támogatás akkor tekinthető arányosnak, ha annak összege a támogatott tevékenység végrehajtásához szükséges minimális szintre korlátozódik. |
| --- | --- |

76.

3.2.3.1.1.   Maximális támogatási intenzitások

| 77. | Annak biztosítása érdekében, hogy a támogatás szintje arányos legyen a szóban forgó támogatási intézkedés által ösztönzött K+F+I tevékenységek megvalósítását akadályozó piaci hiányosságokkal, amelyek megszüntetésére törekszik, a támogatás összegét az elszámolható költségek előre meghatározott köréhez viszonyítva kell megállapítani, és annak ezen elszámolható költségek egy bizonyos hányadára kell korlátozódnia (támogatási intenzitás). A támogatási intenzitást külön kell megállapítani az egyes kedvezményezettekre, ideértve az együttműködési projektben részt vevőket is. |
| --- | --- |

77.

| 78. | A kiszámíthatóság és az egyenlő versenyfeltételek biztosítása érdekében a Bizottság maximális támogatási intenzitást alkalmaz a K+F+I támogatásra vonatkozóan, amelynek megállapítása az alábbi három kritérium alapján történik: i. a támogatás piachoz való közelsége, úgymint a támogatás várható negatív hatásainak és a szükségességének mutatója, figyelembe véve a támogatott tevékenységekből származó potenciálisan magasabb bevételeket; ii. a kedvezményezett mérete, úgymint annak a nagyobb kockázatnak a mutatója, amellyel a kisebb vállalkozások általában szembesülnek a kockázatos projektek finanszírozása során; valamint iii. a piaci hiányosság súlyossága, például a várható externáliák a tudásterjesztés szempontjából. Ennélfogva a támogatás intenzitásának általában alacsonyabbnak kell lennie a fejlesztéshez és az innovációhoz kapcsolódó tevékenységeknél, mint a kutatási tevékenységeknél. Ezek a megfontolások vonatkoznak a tesztelési és kísérleti infrastruktúrákhoz nyújtott támogatás intenzitására is, amelyek természetüknél fogva főként a K+F tevékenységek piachoz közelebb álló felhasználóinak nyújtanak szolgáltatásokat. |
| --- | --- |

78.

| 79. | Az e keretrendszer által érintett egyes támogatási intézkedésekre vonatkozó elszámolható költségeket az I. melléklet tartalmazza. Amennyiben valamely K+F projekt különböző feladatokból tevődik össze, minden támogatható feladatnak az alapkutatás, ipari kutatás vagy kísérleti fejlesztés kategóriájába kell tartoznia (59). A különféle tevékenységek kategória szerinti osztályozásánál (60) a Bizottság saját gyakorlatára, valamint az OECD Frascati kézikönyvében (61) szereplő egyedi példákra és magyarázatokra hivatkozik. |
| --- | --- |

79.

| 80. | A K+F+I elszámolható költségeit a legfrissebb, egyértelmű és konkrét igazoló dokumentumokkal kell alátámasztani. A további járulékos költségek és egyéb működési költségek – beleértve az anyagok, a fogyóeszközök és hasonló termékek költségeit, amelyek közvetlenül a projekt eredményeként merülnek fel – egyszerűsített költségmegközelítés alapján is kiszámíthatók, legfeljebb 20 %-os átalány formájában, az I. melléklet a)–d) és g) pontjában meghatározott teljes támogatható közvetlen K+F projektköltségre alkalmazva, egészségügyi vonatkozású/ahhoz kapcsolódó K+F projektek esetében. Ebben az esetben a közvetett költségek kiszámításához használt K+F projektköltségeket a szokásos számviteli gyakorlat alapján kell megállapítani, és azok csak az I. melléklet a)–d) és g) pontjában felsorolt támogatható K+F projektköltségeket tartalmazzák az egészségügyi vonatkozású/ahhoz kapcsolódó K+F projektek esetében. A Horizont Európa program keretében társfinanszírozott projektek esetében a tagállamok a közvetett K+F projektköltségek kiszámításához a Horizont Európa egyszerűsített költségszámítási módszerét alkalmazhatják. |
| --- | --- |

80.

| 81. | Az általában valamennyi támogatható K+F+I intézkedés esetében alkalmazandó maximális támogatási intenzitást a II. melléklet tartalmazza (62). Amennyiben a keretszabály másként nem rendelkezik, az általános csoportmentességi rendelet alapján a K+F+I intézkedésekre alkalmazandó valamennyi támogatási intenzitás iránymutatásul szolgál a bejelentési kötelezettség alá tartozó intézkedések kategóriáinak Bizottság általi értékeléséhez. |
| --- | --- |

81.

| 82. | Amennyiben olyan projekt részesül állami támogatásban, amely kutatóhelyek és vállalkozások együttműködésében valósul meg, a közvetlen állami támogatás és – amennyiben támogatásnak minősül – a kutatóhelyek ugyanezen projekthez nyújtott hozzájárulása együttesen nem haladhatja meg az alkalmazandó támogatási intenzitást az egyes kedvezményezett vállalkozások esetében. |
| --- | --- |

82.

3.2.3.1.2.   Visszafizetendő előleg

| 83. | Amennyiben egy tagállam visszafizetendő előleget nyújt, amely a Szerződés 107. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősül, az ebben a szakaszban foglalt szabályok alkalmazandók. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Ha egy tagállam – elegendő ellenőrizhető adatra támaszkodó érvényes módszertanra alapozva – bizonyítani tudja, hogy a visszafizetendő előleg formájában nyújtott támogatás bruttó támogatási egyenértéke kiszámítható, akkor a támogatási programot a kapcsolódó módszertannal együtt bejelentheti a Bizottságnak. Amennyiben a Bizottság e módszertant elfogadja és a programot összeegyeztethetőnek tekinti, akkor a támogatást a visszafizetendő előleg bruttó támogatási egyenértéke alapján oda lehet ítélni a II. mellékletben foglalt támogatási intenzitások mértékéig. |
| --- | --- |

84.

| 85. | Minden más esetben a visszafizetendő előleget az elszámolható költségek százalékában fejezik ki, és annak mértéke 10 százalékponttal meghaladhatja az alkalmazandó maximális támogatási intenzitást az alábbi feltételek teljesülése esetén:






  a) | abban az esetben, ha a tevékenység kimenetele sikeres, az intézkedésnek rendelkeznie kell arról, hogy a kölcsönt legalább a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közlemény alkalmazásából eredő, alkalmazandó leszámítolási kamatlábnak megfelelő kamattal növelve fizetik vissza (63); |
| --- | --- | --- |

85.

a)

abban az esetben, ha a tevékenység kimenetele sikeres, az intézkedésnek rendelkeznie kell arról, hogy a kölcsönt legalább a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közlemény alkalmazásából eredő, alkalmazandó leszámítolási kamatlábnak megfelelő kamattal növelve fizetik vissza (63);

| b) | abban az esetben, ha az eredmény meghaladja a sikeresként meghatározott mértéket, az érintett tagállamnak kérelmeznie kell az alkalmazandó leszámítolási kamatlábnak megfelelő kamatot magában foglaló előleg összegének visszafizetésén felüli kifizetéseket; |
| --- | --- |

b)

abban az esetben, ha az eredmény meghaladja a sikeresként meghatározott mértéket, az érintett tagállamnak kérelmeznie kell az alkalmazandó leszámítolási kamatlábnak megfelelő kamatot magában foglaló előleg összegének visszafizetésén felüli kifizetéseket;

| c) | amennyiben a projekt nem vezet sikerre, az előleget nem kell teljes egészében visszafizetni. Részleges siker esetén a visszafizetés az elért siker mértékével arányosan történik. |
| --- | --- |

c)

amennyiben a projekt nem vezet sikerre, az előleget nem kell teljes egészében visszafizetni. Részleges siker esetén a visszafizetés az elért siker mértékével arányosan történik.

| 86. | Ahhoz, hogy a Bizottság értékelni tudja az intézkedést, annak részletes rendelkezéseket kell tartalmaznia a siker esetén történő visszafizetésről, és világosan meg kell határoznia, hogy észszerű és prudenciális megfontolások alapján mi tekinthető sikeres kimenetelnek. |
| --- | --- |

86.

3.2.3.1.3.   Költségvetési intézkedések

| 87. | Amennyiben állami támogatásnak minősül, az adóintézkedés támogatási intenzitását vagy az egyedi projektek alapján, vagy pedig egy vállalkozás szintjén az általános adókönnyítésnek és egy három, egymást követő adóévet meg nem haladó időszakban felmerülő elszámolható K+F+I költségek összegének arányaként lehet kiszámítani. Utóbbi esetben az adóintézkedés valamennyi támogatható K+F+I tevékenységre kivétel nélkül alkalmazható, de nem haladhatja meg a kísérleti fejlesztés esetében alkalmazandó támogatási intenzitást (64). |
| --- | --- |

87.

3.2.3.1.4.   Támogatások halmozódása

| 88. | Támogatás egyszerre több támogatási program keretében is nyújtható, vagy eseti támogatással halmozható, feltéve, hogy egy adott tevékenység vagy projekt támogatásának teljes összege nem lépi túl az e keretrendszerben meghatározott maximális támogatást. A 10. pontban említettek szerint az Unió intézményei, ügynökségei, közös vállalkozásai és más szervei által központilag kezelt olyan uniós finanszírozás, amely sem közvetlenül, sem közvetve nem tartozik tagállami ellenőrzés alá, nem minősül állami támogatásnak, és azt nem kell figyelembe venni. Amennyiben az ilyen uniós finanszírozást állami támogatással kombinálják, az ugyanazon elszámolható költségekhez kapcsolódó közfinanszírozás teljes összege azonban nem haladhatja meg az uniós jog alkalmazandó szabályai által megállapított legkedvezőbb finanszírozási rátát. |
| --- | --- |

88.

| 89. | Az uniós finanszírozás, ügynökségek, közös vállalkozások vagy egyéb uniós szervek által társfinanszírozott tesztelési és kísérleti infrastruktúrák az elszámolható beruházási költségek 100 %-áig részesülhetnek állami támogatásban, feltéve, hogy a projekthez szükséges teljes közfinanszírozás (azaz az állami támogatás és egyéb állami finanszírozási források) igazolást nyer a finanszírozási hiány hiteles értékelése alapján annak biztosítása érdekében, hogy a közfinanszírozás teljes összege ne vezessen túlkompenzációhoz (65). |
| --- | --- |

89.

| 90. | Amennyiben a K+F+I területén elszámolható kiadás teljes egészében vagy részben más célú támogatásra vonatkozóan is elszámolható, a közös részre a releváns szabályok bármelyike szerinti legkedvezőbb felső határ vonatkozik. |
| --- | --- |

90.

| 91. | A K+F+I-hez nyújtott támogatás nem halmozható de minimis támogatással ugyanazon elszámolható költségek tekintetében, amennyiben az az e keretszabályban megállapított maximális támogatási intenzitás túllépését eredményezné. |
| --- | --- |

91.

3.2.3.2.   Az egyedi támogatásokra vonatkozó kiegészítő feltételek

| 92. | A bejelentendő egyedi támogatások tekintetében a maximális támogatási intenzitások előre meghatározott körével való összeegyeztethetőség önmagában nem elegendő az arányosság biztosításához. |
| --- | --- |

92.

| 93. | Főszabályként – és a támogatás arányosságának megállapítása érdekében – a Bizottság megvizsgálja, hogy a támogatási összeg meghaladja-e a támogatott projekt kellő jövedelmezőségéhez minimálisan szükséges mértéket, például azáltal, hogy lehetővé teszi, hogy a belső megtérülési ráta megfeleljen az ágazat- vagy vállalatspecifikus küszöbértéknek vagy az elvárható megtérülési szintnek. Referenciaértékként használhatók a kedvezményezett számára más K+F+I projektek megvalósításához szükséges normál megtérülési ráták, a vállalkozás tőkeköltségei vagy az érintett ágazatban általában tapasztalt megtérülések is. Valamennyi releváns várható költséget és hasznot számításba kell venni a projekt teljes élettartama alatt, ideértve a K+F+I tevékenységekből fakadó költségeket és bevételeket is. |
| --- | --- |

93.

| 94. | Amikor például belső vállalati iratok útján bizonyítható, hogy a támogatás kedvezményezettje egyértelmű választás előtt áll, hogy támogatott projektet vagy egy alternatív, támogatás nélküli projektet hajtson végre, a támogatás akkor korlátozódik a szükséges minimumra, ha annak összege nem haladja meg az érintett tevékenységek megvalósításához szükséges nettó többletköltségeket, a támogatás hiányában végrehajtásra kerülő kontrafaktuális projekthez viszonyítva. A nettó többletköltségek meghatározásához a Bizottság összehasonlítja a beruházás várható nettó jelenértékét a támogatott projekten és a kontrafaktuális projekten belül, tekintetbe véve a különböző üzleti forgatókönyvek bekövetkeztének valószínűségét (66). |
| --- | --- |

94.

| 95. | Amennyiben K+F projektekhez, illetve kutatási vagy tesztelési és kísérleti infrastruktúrák létrehozásához vagy korszerűsítéséhez nyújtanak támogatást, és a Bizottság a 93. és a 94. pontban meghatározott módszertan alapján meg tudja állapítani, hogy a támogatás szigorúan a minimálisan szükséges szintre korlátozódik, a II. mellékletben foglaltaknál magasabb maximális támogatási intenzitást is engedélyezhet, amelynek mértékét az alábbi táblázat tartalmazza. | Kisvállalkozás | Középvállalkozás | Nagyvállalkozás |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Támogatás K+F projektekhez | | | |
| Alapkutatás | 100  % | 100  % | 100  % |
| Alkalmazott kutatás | 80  % | 70  % | 60  % |
| — | vállalkozások közötti (nagyvállalkozások esetében határokon átnyúló vagy legalább egy kkv-vel folytatott együttműködés) vagy egy vállalkozás és egy kutatóhely közötti hatékony együttműködés esetén vagy |

95.

Kisvállalkozás

Középvállalkozás

Nagyvállalkozás

Támogatás K+F projektekhez

Alapkutatás

100  %

100  %

100  %

Alkalmazott kutatás

80  %

70  %

60  %

—

vállalkozások közötti (nagyvállalkozások esetében határokon átnyúló vagy legalább egy kkv-vel folytatott együttműködés) vagy egy vállalkozás és egy kutatóhely közötti hatékony együttműködés esetén vagy

| — | az eredmények széles körű terjesztése esetén vagy |
| --- | --- |

—

az eredmények széles körű terjesztése esetén vagy

90  %

80  %

70  %

| — | a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének a) pontjában előírt feltételeknek megfelelő támogatott területeken végrehajtott K+F projektek esetén vagy |
| --- | --- |

—

a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének a) pontjában előírt feltételeknek megfelelő támogatott területeken végrehajtott K+F projektek esetén vagy

| — | a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjában előírt feltételeknek megfelelő támogatott területeken végrehajtott K+F projektek esetén |
| --- | --- |

—

a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjában előírt feltételeknek megfelelő támogatott területeken végrehajtott K+F projektek esetén

90  %

vagy

85  %

80  %

vagy

75  %

70  %

vagy

65  %

Kutatási infrastruktúrák létrehozásához vagy korszerűsítéséhez nyújtott támogatás

60  %

| — | ha legalább két tagállam biztosítja a közfinanszírozást, vagy |
| --- | --- |

—

ha legalább két tagállam biztosítja a közfinanszírozást, vagy

| — | az uniós szinten értékelt és kiválasztott kutatási infrastruktúrák esetében |
| --- | --- |

—

az uniós szinten értékelt és kiválasztott kutatási infrastruktúrák esetében

70  %

Tesztelési és kísérleti infrastruktúrák létrehozásához vagy korszerűsítéséhez nyújtott támogatás

55  %

45  %

35  %

| — | ha legalább két tagállam biztosítja a közfinanszírozást, vagy |
| --- | --- |

—

ha legalább két tagállam biztosítja a közfinanszírozást, vagy

| — | az uniós szinten értékelt és kiválasztott TEI-k esetében (lefedve a társfinanszírozást vagy a „kiválósági pecsét” típusú forgatókönyvet), és/vagy |
| --- | --- |

—

az uniós szinten értékelt és kiválasztott TEI-k esetében (lefedve a társfinanszírozást vagy a „kiválósági pecsét” típusú forgatókönyvet), és/vagy

65  %

55  %

45  %

| — | ha a tesztelési és kísérleti infrastruktúra főként kkv-k számára biztosít szolgáltatásokat (kapacitásának legalább 80 %-át erre a célra különítik el) |
| --- | --- |

—

ha a tesztelési és kísérleti infrastruktúra főként kkv-k számára biztosít szolgáltatásokat (kapacitásának legalább 80 %-át erre a célra különítik el)

70  % (65  % + 5  %)

vagy

60  % (55  % + 5  %)

60  % (55  % + 5  %)

vagy

50  % (45  % + 5  %)

50  % (45  % + 5  %)

vagy

40  % (35  % + 5  %)

| 96. | Annak bizonyítása érdekében, hogy a támogatás a minimálisan szükséges szintre korlátozódik, a tagállamoknak ismertetniük kell a támogatási összeg megállapítására alkalmazott módszert. Az ösztönző hatás elemzésénél alkalmazott dokumentáció és számítások felhasználhatók a támogatás arányosságának vizsgálatához is. Amennyiben a szükségesnek tartott támogatás elsősorban az idegen tőkével történő finanszírozás piaci nehézségeivel, sem mint a jövedelmezőség hiányával függ össze, különösen hatékony módszer annak biztosítására, hogy a támogatás a minimálisan szükséges szintre korlátozódjék, ha a támogatás nyújtása kölcsön, garancia vagy visszafizetendő előleg formájában történik, és nem pedig nem visszafizetendő formában, például vissza nem térítendő támogatás útján. |
| --- | --- |

96.

| 97. | Amennyiben egy tagállamban a támogatott tevékenység megvalósítására több potenciális pályázó jelentkezik, az arányosság követelménye nagyobb valószínűséggel érvényesül, ha a projekt támogatásáról átlátható, objektív és hátrányos megkülönböztetésmentes kritériumok alapján döntenek. |
| --- | --- |

97.

| 98. | A nemzetközi kereskedelem tényleges vagy lehetséges közvetlen vagy közvetett torzulásainak kiküszöbölése érdekében az e keretrendszer alapján rendszerint megengedhetőnél magasabb támogatási intenzitást is engedélyezhetnek, ha az Unión kívüli versenytársak az elmúlt három évben közvetlenül vagy közvetve azonos intenzitású támogatást kaptak hasonló projektekhez, illetve kapnak a közeljövőben. Mindazonáltal amennyiben valószínűsíthető, hogy a nemzetközi kereskedelem torzulásai több mint három év elteltével jelentkeznek – tekintettel a szóban forgó ágazat sajátos jellegére –, a referencia-időszakot ennek megfelelően meg lehet hosszabbítani. Az érintett tagállamnak lehetőség szerint elegendő információt kell szolgáltatnia a Bizottságnak a helyzet megfelelő értékeléséhez, és nevezetesen a harmadik országbeli versenytárs versenyelőnyének szükséges figyelembevételéhez. Ha a Bizottságnak nem állnak rendelkezésére a megítélt vagy javasolt támogatásra vonatkozó tények, akkor határozatát a körülményektől függő tényekre is alapozhatja. |
| --- | --- |

98.

| 99. | A bizonyítékok összegyűjtése során a Bizottság vizsgálati jogkörével is élhet (67). |
| --- | --- |

99.

3.2.4.   Átláthatóság

| 100. | A tagállamoknak közzé kell tenniük a következőket az Európai Bizottság Támogatásátláthatósági Moduljában (68) vagy egy átfogó állami támogatási honlapon, nemzeti vagy regionális szinten:






  a) | az egyedi támogatás odaítéléséről szóló határozat vagy a jóváhagyott támogatási program teljes szövege és végrehajtási rendelkezései, vagy az arra mutató link; |
| --- | --- | --- |

100.

a)

az egyedi támogatás odaítéléséről szóló határozat vagy a jóváhagyott támogatási program teljes szövege és végrehajtási rendelkezései, vagy az arra mutató link;

| b) | a következő információk az eseti jelleggel nyújtott vagy az ezen keretrendszer alapján jóváhagyott és 100 000 EUR-t meghaladó támogatási program keretében nyújtott egyedi támogatásokról:






  — | az egyedi kedvezményezett személye (69),






  — | név, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

a következő információk az eseti jelleggel nyújtott vagy az ezen keretrendszer alapján jóváhagyott és 100 000 EUR-t meghaladó támogatási program keretében nyújtott egyedi támogatásokról:

—

az egyedi kedvezményezett személye (69),

—

név,

| — | a kedvezményezett azonosítója |
| --- | --- |

—

a kedvezményezett azonosítója

| — | a kedvezményezett vállalkozás jellege a támogatás nyújtásának időpontjában:






  — | kkv, |
| --- | --- | --- |

—

a kedvezményezett vállalkozás jellege a támogatás nyújtásának időpontjában:

—

kkv,

| — | nagyvállalkozás |
| --- | --- |

—

nagyvállalkozás

| — | annak a régiónak a megnevezése NUTS II vagy alacsonyabb szinten, ahol a kedvezményezett található, |
| --- | --- |

—

annak a régiónak a megnevezése NUTS II vagy alacsonyabb szinten, ahol a kedvezményezett található,

| — | az elsődleges gazdasági ágazat, amelyben a vállalkozás a tevékenységét folytatja NACE-csoport szinten (70), |
| --- | --- |

—

az elsődleges gazdasági ágazat, amelyben a vállalkozás a tevékenységét folytatja NACE-csoport szinten (70),

| — | támogatástartalom és – ha eltérő – a támogatás névleges összege, nemzeti pénznemben kifejezve (71), |
| --- | --- |

—

támogatástartalom és – ha eltérő – a támogatás névleges összege, nemzeti pénznemben kifejezve (71),

| — | támogatási eszköz (72):






  — | vissza nem térítendő támogatás/kamattámogatás/adósságelengedés, |
| --- | --- | --- |

—

támogatási eszköz (72):

—

vissza nem térítendő támogatás/kamattámogatás/adósságelengedés,

| — | hitel/visszafizetendő előlegek/visszatérítendő támogatás, |
| --- | --- |

—

hitel/visszafizetendő előlegek/visszatérítendő támogatás,

| — | kezességvállalás, |
| --- | --- |

—

kezességvállalás,

| — | adókedvezmény vagy adómentesség, |
| --- | --- |

—

adókedvezmény vagy adómentesség,

| — | kockázatfinanszírozás, |
| --- | --- |

—

kockázatfinanszírozás,

| — | egyéb (kérjük, fejtse ki) |
| --- | --- |

—

egyéb (kérjük, fejtse ki)

| — | az odaítélés dátuma és a közzététel dátuma, |
| --- | --- |

—

az odaítélés dátuma és a közzététel dátuma,

| — | a támogatás célkitűzése, |
| --- | --- |

—

a támogatás célkitűzése,

| — | a támogatást nyújtó hatóság vagy hatóságok megnevezése, |
| --- | --- |

—

a támogatást nyújtó hatóság vagy hatóságok megnevezése,

| — | adott esetben a megbízott szerv neve és a kiválasztott pénzügyi közvetítők neve, |
| --- | --- |

—

adott esetben a megbízott szerv neve és a kiválasztott pénzügyi közvetítők neve,

| — | a támogatási intézkedés hivatkozási száma (73). |
| --- | --- |

—

a támogatási intézkedés hivatkozási száma (73).

| 101. | A tagállamoknak oly módon kell kialakítaniuk a 100. pontban említett átfogó állami támogatási honlapjaikat, hogy azokon könnyen hozzá lehessen férni az információkhoz. Az információkat szabad felhasználású, táblázatos adatformátumban kell közzétenni, amely lehetővé teszi az adatok hatékony keresését, kivonatolását, letöltését és könnyű internetes közzétételét. Erre például a CSV vagy az XML formátum alkalmas. A nyilvánosság számára lehetővé kell tenni, hogy korlátozás nélkül hozzáférjen a honlaphoz, ideértve az előzetes felhasználói regisztráció nélküli hozzáférést is. |
| --- | --- |

101.

| 102. | Az adókedvezmény formájában megvalósuló támogatási programok esetében a 100. pont b) alpontjában foglalt feltételek akkor tekinthetők teljesítettnek, ha a tagállamok az egyedi támogatási összegekre vonatkozóan előírt információkat az alábbi tartományok szerint teszik közzé (millió EUR): [0,1–0,5]; [0,5–1]; [1–2]; [2–5]; [5–10]; [10–30]; [30–60]; [60–100]; [100–250]; és [250 és annál több]. |
| --- | --- |

102.

| 103. | A 100. pont b) alpontjában említett információkat a támogatás odaítélésének napjától számított hat hónapon belül, illetve adókedvezmény formájában megvalósuló támogatás esetében az adóbevallás esedékességének időpontjától számított egy éven belül kell közzétenni (74). A jogellenes, de később összeegyeztethetőnek ítélt támogatások esetében a tagállamoknak a támogatást összeegyeztethetőnek nyilvánító bizottsági határozat keltétől számított hat hónapon belül közzé kell tenniük ezeket az információkat. A Szerződés szerinti állami támogatási szabályok érvényesíthetőségének érdekében az információknak a támogatás nyújtásának időpontjától számított legalább tíz évig rendelkezésre kell állniuk. |
| --- | --- |

103.

| 104. | A Bizottság a honlapján közzéteszi a 101. pontban említett állami támogatási honlapra mutató linket. |
| --- | --- |

104.

3.2.5.   A K+F+I támogatás versenyre és kereskedelmi feltételekre gyakorolt konkrét negatív hatásai minimalizálásának vagy elkerülésének ellenőrzése

3.2.5.1.   Általános megfontolások

| 105. | A Bizottság azonosítja a támogatás által érintett piacokat, figyelembe véve a tagállamok által az érintett termékpiacokról – azaz a támogatás kedvezményezettjének magatartásváltozása által érintett piacokról – szolgáltatott információkat. Amennyiben egy adott innovatív K+F+I tevékenység több jövőbeni termékpiaccal is kapcsolatba kerül, a Bizottság minden egyes érintett piacra vonatkozóan megvizsgálja az állami támogatás hatását. A Bizottság azonosítja azt az érintett földrajzi piacot is, amely megfelel annak a területnek, ahol az érintett termékpiacok vállalkozásai működnek, és amelyen a versenyfeltételek kellően homogének és egyértelműen megkülönböztethetők a szomszédos területek versenyfeltételeitől. |
| --- | --- |

105.

| 106. | A Bizottság tovább fogja értékelni a verseny torzulásait a K+F+I támogatásoknak az érintett termékpiacokon és földrajzi piacokon a vállalkozások közötti versenyre gyakorolt előrelátható hatása alapján (75), amelyeket a támogatás valószínűleg hátrányosan érint, figyelembe véve a tagállamok által az érintett versenytársakról, ügyfelekről vagy fogyasztókról szolgáltatott információkat is. Ennek során a Bizottság adott esetben meghatározhatja a verseny kölcsönhatásait (helyettesítések, kiegészítések, beleértve a beszerzési vagy az értékesítési piacot is), amennyiben a támogatási intézkedés által okozott torzulások nagyobb valószínűséggel fordulnak elő. |
| --- | --- |

106.

| 107. | A támogatás lehetővé teszi a támogatás kedvezményezettje számára, hogy versenyelőnyre tegyen szert többek között i. a termelési költségek csökkentése vagy ii. a termelési kapacitás növelése vagy iii. új termék fejlesztése révén. A Bizottság úgy véli, hogy a támogatás negatív hatásai először a versenytársakra fognak hatni. Ezért a Bizottságnak elsősorban arra kell összpontosítania, hogy azonosítsa a támogatás kedvezményezettjének azon tényleges vagy potenciális versenytársait, akiket a támogatás valószínűleg hátrányosan érint majd. |
| --- | --- |

107.

| 108. | A Bizottság két olyan, a tagállamok közötti versenyt és kereskedelmet torzító formát azonosított, amelyek a K+F+I támogatásokra vezethetők vissza: a termékpiacot érintő torzulásokat és a helyspecifikus hatásokat. Mindkét típus vezethet a belső piac gazdasági teljesítményét rontó allokációs problémákhoz, valamint a gazdasági tevékenység régión belüli eloszlását érintő elosztási problémákhoz. |
| --- | --- |

108.

| 109. | Ami a termékpiacokat érintő torzulásokat illeti, a K+F+I tevékenységekhez nyújtott állami támogatások befolyásolhatják a versenyt az innovációs folyamatban, valamint azokon a termékpiacokon, ahol a K+F+I tevékenységek eredményeit kiaknázzák. |
| --- | --- |

109.

3.2.5.1.1.   A termékpiacokra gyakorolt hatások

| 110. | A K+F+I-re irányuló állami támogatások háromféleképpen gátolhatják a versenyt az innovációs folyamatban és a termékpiacokon: a versenyképes belépési és kilépési folyamat torzításával, a dinamikus beruházási ösztönzők torzításával, valamint a piaci befolyás megteremtésével vagy fenntartásával. |
| --- | --- |

110.

a)   A versenyképes belépési és kilépési folyamat torzítása

| 111. | A K+F+I támogatás akadályozhatja a piaci mechanizmust abban, hogy a leghatékonyabb termelőket megjutalmazza, a legkevésbé hatékony termelőkre pedig nyomást gyakorol a jobb eredmény, a szerkezetátalakítás vagy a piacról való kilépés érdekében. Ez olyan helyzetet eredményezhet, amikor az odaítélt támogatások miatt olyan versenytársak, amelyek egyébként a piacon maradhattak volna, kiszorulnak onnan, vagy esetleg sohasem sikerül oda belépniük. Ehhez hasonlóan az állami támogatások egyes gazdaságtalanul működő vállalkozásokat megakadályozhatnak abban, hogy a piacot elhagyják, vagy akár arra ösztönözheti őket, hogy belépjenek a piacra és hatékonyabb versenytársaktól piaci részesedést szerezzenek. A K+F+I támogatás, ha nem megfelelően célzott, tehát gazdaságtalan vállalkozásokat támogathat, és ennélfogva olyan piaci struktúrák kialakulását eredményezheti, amelyekben sok piaci szereplő jóval a hatékonysági szint alatti teljesítményt nyújt. Hosszú távon a versenyképes belépési és kilépési folyamat zavarai gátat vethetnek az innovációnak, és lelassíthatják az egész iparágra kiterjedő termelékenység fejlődését. |
| --- | --- |

111.

b)   A dinamikus ösztönzők torzulása

| 112. | A K+F+I támogatás a támogatás kedvezményezettjének versenytársai esetében torzíthatja a dinamikus beruházási ösztönzőket. Amikor egy vállalkozás támogatásban részesül, ez általában növeli hajlandóságát arra, hogy sikeres K+F+I tevékenységet folytasson, ami az érintett termékpiac(ok)on való hangsúlyosabb jövőbeni jelenlétét eredményezi. Ez a hangsúlyosabb jelenlét a versenytársakat arra késztetheti, hogy leszűkítsék eredeti beruházási terveiket (kiszorító hatás). |
| --- | --- |

112.

| 113. | Továbbá a támogatás a potenciális kedvezményezetteket önteltté vagy kockázatvállalóbbá teszi. Az ágazat összteljesítményére hosszú távon gyakorolt hatás ebben az esetben várhatóan negatív lesz. Így a K+F+I támogatás, ha nem megfelelően célzott, gazdaságtalan vállalkozásokat támogathat, és olyan piaci struktúrák kialakulását eredményezheti, amelyekben sok piaci szereplő teljesít számottevően a hatékonysági szint alatt. |
| --- | --- |

113.

c)   A piaci befolyás megteremtése vagy fenntartása

| 114. | A K+F+I előmozdításához nyújtott támogatás torzító hatást is kifejthet azáltal, hogy növeli vagy fenntartja a piaci befolyás mértékét a termékpiacokon. Piaci befolyás alatt a piaci árak, a termelés, a termékek és szolgáltatások választékának és minőségének, illetve a verseny egyéb paramétereinek jelentős ideig tartó és a fogyasztók hátrányára megvalósuló befolyásolásának képességét kell érteni. Ha a támogatás közvetlenül nem is növeli a piaci erőt, erre közvetetten alkalmas lehet azáltal, hogy gátolja a meglévő versenytársak bővülését, a versenytársak kilépését idézi elő, vagy elbátortalanítja az új versenytársakat a piacra lépéstől. |
| --- | --- |

114.

3.2.5.1.2.   A kereskedelemre és a helyszínválasztásra gyakorolt hatások

| 115. | A K+F+I tevékenységekhez nyújtott állami támogatás versenytorzulást idézhet elő a helyszínválasztás befolyásolásával is. Az ilyen torzulás a tagállamok között fordulhat elő, akár a vállalkozások határokon átnyúló versenye során, akár pedig akkor, amikor a különböző helyszíneket fontolóra veszik. A valamely tevékenység belső piacon belüli más régióba való áthelyezéséhez nyújtott támogatás nem feltétlenül vezet közvetlenül a termékpiac torzulásához, de bizonyos tevékenységeket és beruházásokat egy régióból egy másikba helyez át. |
| --- | --- |

115.

3.2.5.1.3.   Nyilvánvaló negatív hatások

| 116. | Elvileg az adott támogatási intézkedés és az alkalmazási környezet elemzése szükséges annak megállapításához, hogy az intézkedés milyen mértékben tekinthető versenytorzító hatásúnak. Mindazonáltal bizonyos helyzetekben a negatív hatások nyilvánvalóan túlsúlyban vannak a pozitív hatásokkal szemben, ami azt jelenti, hogy a támogatás nem tekinthető a belső piaccal összeegyeztethetőnek. |
| --- | --- |

116.

| 117. | Különösen a Szerződésben szereplő általános elveknek megfelelően az állami támogatás nem tekinthető összeegyeztethetőnek a belső piaccal, ha a támogatási intézkedés oly mértékben diszkriminatív, amelyet annak állami támogatás jellege nem indokol. A 3.1.3. szakaszban kifejtettek szerint a Bizottság ezért nem engedélyezi a támogatási intézkedéseket, amennyiben azok vagy az azokhoz kapcsolt feltételek a vonatkozó uniós jog megsértésével járnak (76). Különösen erről van szó egyrészt azon támogatási intézkedések esetében, amelyek tekintetében a támogatásnyújtás feltétele, hogy a kedvezményezett központi székhelye az adott tagállamban legyen (vagy túlnyomórészt abban a tagállamban telepedjen le) vagy belföldön előállított termékeket használjon vagy belföldi szolgáltatásokat vegyen igénybe, másrészt pedig az olyan támogatási intézkedések esetében, amelyek korlátozzák a kedvezményezett lehetőségeit arra, hogy a K+F+I tevékenységekből származó eredményeket más tagállamban aknázza ki (77). |
| --- | --- |

117.

3.2.5.2.   Támogatási programok

| 118. | A belső piaccal való összeegyeztethetőség érdekében a bejelentendő támogatási programok nem vezethetnek jelentős verseny- vagy kereskedelemtorzuláshoz. Még az olyan esetekben is, amikor a torzulások egyedi szinten korlátozottnak tekinthetők (feltéve, hogy a támogatás szükséges és arányos a közös érdek eléréséhez), kumulatív alapon a támogatási programok még mindig nagymértékű torzulásokhoz vezethetnek. E torzulásokat például a versenytársak dinamikus innovatív ösztönzőit negatívan befolyásoló támogatások idézhetik elő. Bizonyos ágazatokra összpontosító program esetében az ilyen torzulások kockázata még hangsúlyosabban jelentkezik. |
| --- | --- |

118.

| 119. | A 145. pont sérelme nélkül a tagállamnak ezért bizonyítania kell, hogy az ilyen negatív hatások a minimumra korlátozódnak, figyelembe véve például az érintett projektek méretét, az egyedi és a halmozott támogatási összegeket, a várható kedvezményezettek számát, valamint a megcélzott ágazatok jellemzőit. Annak érdekében, hogy a Bizottság értékelni tudja a bejelentendő támogatási programok várható negatív hatásait, a tagállamok benyújthatják a rendelkezésükre álló hatásvizsgálatokat, valamint a hasonló korábbi programok esetében elvégzett utólagos értékeléseket. |
| --- | --- |

119.

3.2.5.3.   Az egyedi támogatásokra vonatkozó kiegészítő feltételek

3.2.5.3.1.   Torzulások a termékpiacokon

| 120. | Ami a bejelentendő egyedi támogatásokat illeti, ahhoz, hogy a Bizottság azonosíthassa és értékelhesse az esetleges verseny- és kereskedelemtorzulásokat, a tagállamoknak információkat kell szolgáltatniuk i. az érintett termékpiacokról – azaz a támogatás kedvezményezettjének magatartásváltozása által érintett piacokról –, valamint ii. az érintett versenytársakról és ügyfelekről vagy fogyasztókról. |
| --- | --- |

120.

| 121. | A támogatási intézkedés negatív hatásainak vizsgálatakor a Bizottság a verseny torzulásainak elemzését arra a várható hatásra összpontosítja, amelyet a K+F+I támogatás az érintett termékpiacokon a vállalkozások közötti versenyre gyakorol. A Bizottság nagyobb súllyal veszi figyelembe azon verseny- és kereskedelmi kockázatokat, amelyek a közeljövőben és nagy valószínűséggel következnek be. |
| --- | --- |

121.

| 122. | Amennyiben egy adott innovatív tevékenység több jövőbeni termékpiaccal is kapcsolatba kerül, minden egyes érintett piacra vonatkozóan megvizsgálják az állami támogatás hatását. Bizonyos esetekben a K+F+I tevékenységek eredményeivel – például szellemitulajdon-jogok formájában – már magukban is kereskednek a technológiapiacokon, például szabadalmi licenciákon és kereskedelmen keresztül. Ezekben az esetekben a Bizottság a támogatásnak a technológiapiacokra gyakorolt hatását is figyelembe veheti. |
| --- | --- |

122.

| 123. | A Bizottság különböző kritériumokat alkalmaz az esetleges versenytorzulás – ideértve a dinamikus ösztönzők torzulását, a piaci befolyás megteremtését vagy fenntartását, valamint a nem hatékony piaci struktúrák fenntartását – vizsgálatához. |
| --- | --- |

123.

a)   A dinamikus ösztönzők torzulása

| 124. | A dinamikus ösztönzők esetleges torzulásának vizsgálata során a Bizottság az alábbi elemeket veszi figyelembe:






  i. | A piac növekedése: minél nagyobb piacnövekedés várható a jövőben, annál kevésbé valószínű, hogy a támogatás negatívan befolyásolja a versenytársak ösztönzőit, mivel bőséges lehetőség áll rendelkezésre a nyereséges tevékenység folytatására; |
| --- | --- | --- |

124.

i.

A piac növekedése: minél nagyobb piacnövekedés várható a jövőben, annál kevésbé valószínű, hogy a támogatás negatívan befolyásolja a versenytársak ösztönzőit, mivel bőséges lehetőség áll rendelkezésre a nyereséges tevékenység folytatására;

| ii. | Támogatási összeg: azok a támogatási intézkedések, amelyek jelentős támogatási összeget képviselnek, nagyobb valószínűséggel idéznek elő számottevő kiszorító hatást. A támogatás összegének jelentőségét elsősorban a fő piaci szereplők által hasonló típusú projektekre fordított összeg viszonylatában mérik; |
| --- | --- |

ii.

Támogatási összeg: azok a támogatási intézkedések, amelyek jelentős támogatási összeget képviselnek, nagyobb valószínűséggel idéznek elő számottevő kiszorító hatást. A támogatás összegének jelentőségét elsősorban a fő piaci szereplők által hasonló típusú projektekre fordított összeg viszonylatában mérik;

| iii. | A támogatás piachoz való közelsége/kategóriája: minél inkább irányul a támogatási intézkedés piachoz közeli tevékenységekre, annál valószínűbb, hogy jelentős kiszorító hatást fejt ki; |
| --- | --- |

iii.

A támogatás piachoz való közelsége/kategóriája: minél inkább irányul a támogatási intézkedés piachoz közeli tevékenységekre, annál valószínűbb, hogy jelentős kiszorító hatást fejt ki;

| iv. | Nyílt kiválasztási folyamat: amennyiben a támogatást átlátható, objektív és hátrányos megkülönböztetésmentes kritériumok alapján ítélik oda, a Bizottság azt pozitívabban értékeli; |
| --- | --- |

iv.

Nyílt kiválasztási folyamat: amennyiben a támogatást átlátható, objektív és hátrányos megkülönböztetésmentes kritériumok alapján ítélik oda, a Bizottság azt pozitívabban értékeli;

| v. | Kilépési korlátok: a versenytársak nagyobb valószínűséggel tartják fenn – vagy akár növelik – beruházási terveiket, ha az innovációs folyamat kilépési korlátai magasak. Ez történhet akkor, amikor a versenytársak sok korábbi beruházása kötődik egy adott K+F+I pályához; |
| --- | --- |

v.

Kilépési korlátok: a versenytársak nagyobb valószínűséggel tartják fenn – vagy akár növelik – beruházási terveiket, ha az innovációs folyamat kilépési korlátai magasak. Ez történhet akkor, amikor a versenytársak sok korábbi beruházása kötődik egy adott K+F+I pályához;

| vi. | A jövőbeni piacért folytatott verseny ösztönzői: a K+F+I-hez nyújtott támogatás olyan helyzet kialakulásához vezethet, amelyben a támogatás kedvezményezettjének versenytársai felhagynak egy, „a győztes mindent visz” elve alapján működő jövőbeni piacért folytatott versennyel, mivel a támogatás által biztosított előnyök – a technológiai fejlődés mértékét, a piacgazdaságosságot, a hálózati hatást vagy az időzítést tekintve – csökkentik azon lehetőségüket, hogy potenciálisan eredményesen lépjenek a jövőbeni piacra; |
| --- | --- |

vi.

A jövőbeni piacért folytatott verseny ösztönzői: a K+F+I-hez nyújtott támogatás olyan helyzet kialakulásához vezethet, amelyben a támogatás kedvezményezettjének versenytársai felhagynak egy, „a győztes mindent visz” elve alapján működő jövőbeni piacért folytatott versennyel, mivel a támogatás által biztosított előnyök – a technológiai fejlődés mértékét, a piacgazdaságosságot, a hálózati hatást vagy az időzítést tekintve – csökkentik azon lehetőségüket, hogy potenciálisan eredményesen lépjenek a jövőbeni piacra;

| vii. | Termékdifferenciálás és versenyintenzitás: amennyiben a termékinnováció inkább differenciált termékek kifejlesztéséről szól – például különböző márkákkal, szabványokkal, technológiákkal vagy fogyasztói csoportokkal kapcsolatban –, ez a versenytársakat kisebb valószínűséggel érinti. Ugyanez a helyzet akkor is, ha a piacon számos tényleges versenytárs van jelen. |
| --- | --- |

vii.

Termékdifferenciálás és versenyintenzitás: amennyiben a termékinnováció inkább differenciált termékek kifejlesztéséről szól – például különböző márkákkal, szabványokkal, technológiákkal vagy fogyasztói csoportokkal kapcsolatban –, ez a versenytársakat kisebb valószínűséggel érinti. Ugyanez a helyzet akkor is, ha a piacon számos tényleges versenytárs van jelen.

b)   A piaci befolyás megteremtése vagy fenntartása

| 125. | A Bizottság főként azokkal a K+F+I intézkedésekkel foglalkozik, amelyek lehetővé teszik a támogatás kedvezményezettje számára, hogy a jelenlegi termékpiacokon meglévő piaci befolyását megerősítse vagy jövőbeni termékpiacokra helyezze át. Ezért kevésbé valószínű, hogy a Bizottság a piaci befolyással kapcsolatos aggodalmakat tud azonosítani olyan esetekben, ahol a támogatás kedvezményezettjének piaci részesedése nem éri el a 25 %-ot, illetve a Herfindahl-Hirschman index (HHI) szerinti piaci koncentráció 2 000 alatti. |
| --- | --- |

125.

| 126. | A piaci befolyásra vonatkozó értékelésében a Bizottság különösen a következőket veszi figyelembe:






  i. | A támogatás kedvezményezettjének piaci befolyása és a piac struktúrája: amennyiben a kedvezményezett már erőfölénnyel rendelkezik valamely termékpiacon, a támogatási intézkedés még inkább megerősítheti ezt az erőfölényt azáltal, hogy tovább csökkenti a versenykényszert, amelyet a versenytársak a kedvezményezett vállalkozásra gyakorolhatnak. Hasonlóképpen, az állami támogatási intézkedések jelentős hatással lehetnek az oligopolisztikus piacokra, amelyeken csekély számú aktív szereplő van jelen; |
| --- | --- | --- |

126.

i.

A támogatás kedvezményezettjének piaci befolyása és a piac struktúrája: amennyiben a kedvezményezett már erőfölénnyel rendelkezik valamely termékpiacon, a támogatási intézkedés még inkább megerősítheti ezt az erőfölényt azáltal, hogy tovább csökkenti a versenykényszert, amelyet a versenytársak a kedvezményezett vállalkozásra gyakorolhatnak. Hasonlóképpen, az állami támogatási intézkedések jelentős hatással lehetnek az oligopolisztikus piacokra, amelyeken csekély számú aktív szereplő van jelen;

| ii. | A belépési korlátok szintje: a K+F+I területén az újonnan érkezők belépését jelentős akadályok nehezíthetik. Ezek közé tartoznak a belépés jogi korlátai (különösen a szellemitulajdon-jogok tiszteletben tartása), a méretgazdaságosság és a választékgazdaságosság, a hálózatokhoz és infrastruktúrához való hozzáférés akadályai, valamint egyéb, a belépés vagy terjeszkedés útjában álló stratégiai korlátok; |
| --- | --- |

ii.

A belépési korlátok szintje: a K+F+I területén az újonnan érkezők belépését jelentős akadályok nehezíthetik. Ezek közé tartoznak a belépés jogi korlátai (különösen a szellemitulajdon-jogok tiszteletben tartása), a méretgazdaságosság és a választékgazdaságosság, a hálózatokhoz és infrastruktúrához való hozzáférés akadályai, valamint egyéb, a belépés vagy terjeszkedés útjában álló stratégiai korlátok;

| iii. | Vásárlóerő: egy vállalkozás piaci befolyását ugyancsak korlátozhatja a vásárlók piaci helyzete. Az erős vevők jelenléte akadályozhatja egy befolyásos piaci pozíció megszerzését, ha valószínűsíthető, hogy a vásárlók a kellő mértékű piaci verseny fenntartására törekszenek; |
| --- | --- |

iii.

Vásárlóerő: egy vállalkozás piaci befolyását ugyancsak korlátozhatja a vásárlók piaci helyzete. Az erős vevők jelenléte akadályozhatja egy befolyásos piaci pozíció megszerzését, ha valószínűsíthető, hogy a vásárlók a kellő mértékű piaci verseny fenntartására törekszenek;

| iv. | Kiválasztási folyamat: azokat a támogatási intézkedések, amelyek lehetővé teszik az erős piaci helyzetben lévő vállalkozások számára, hogy befolyással legyenek a kiválasztási folyamatra – például azáltal, hogy módjukban áll a kiválasztási folyamatban a vállalkozásokra javaslatot tenni, vagy a kutatási pályát oly módon befolyásolni, hogy indokolatlanul juttatják az alternatív pályákat kedvezőtlenebb helyzetbe –, a Bizottság nagyobb valószínűséggel találja aggályosnak. |
| --- | --- |

iv.

Kiválasztási folyamat: azokat a támogatási intézkedések, amelyek lehetővé teszik az erős piaci helyzetben lévő vállalkozások számára, hogy befolyással legyenek a kiválasztási folyamatra – például azáltal, hogy módjukban áll a kiválasztási folyamatban a vállalkozásokra javaslatot tenni, vagy a kutatási pályát oly módon befolyásolni, hogy indokolatlanul juttatják az alternatív pályákat kedvezőtlenebb helyzetbe –, a Bizottság nagyobb valószínűséggel találja aggályosnak.

c)   A nem megfelelő piaci struktúrák fenntartása

| 127. | A piaci struktúrákra vonatkozó értékelésében a Bizottság figyelembe veszi majd, hogy a támogatást felesleges kapacitással rendelkező piacokon vagy hanyatló iparágakban ítélik-e oda. Azokban a helyzetekben azonban az ilyen támogatás valószínűleg nem vet fel aggályokat, amikor a piac növekszik, vagy amikor a K+F+I számára nyújtott állami támogatás valószínűleg megváltoztatja az általános növekedési dinamikát vagy különösen az ágazat üvegházhatásúgáz-kibocsátásának lábnyomát (az európai zöld megállapodásról és az európai digitális stratégiáról szóló közleményekkel összhangban), főként az új technológiák bevezetése, például a dekarbonizáció megvalósítása, a termelés digitalizálása vagy mindkettő miatt, amikor a kapacitások nem növekednek. |
| --- | --- |

127.

3.2.5.3.2.   Helyspecifikus hatások

| 128. | Különösen az olyan esetekben, amikor a K+F+I támogatások közel állnak a piachoz, előfordulhat, hogy egyes területek előnyösebb feltételeket élveznek a későbbi termelésük szempontjából, a támogatásnak köszönhető viszonylag alacsonyabb termelési költségek vagy a támogatás révén megvalósuló fokozott K+F+I tevékenység miatt. Ez a vállalkozásokat arra késztetheti, hogy telephelyeiket az ilyen területekre helyezzék át. |
| --- | --- |

128.

| 129. | A helyspecifikus hatások relevánsak lehetnek a kutatási infrastruktúrák és a tesztelési és kísérleti infrastruktúrák szempontjából is. Amennyiben a támogatást elsősorban arra használják fel, hogy egy infrastruktúrát egy adott régióba vonzzanak egy másik régió kárára, az nem járul hozzá a K+F+I tevékenységek Unión belüli további előmozdításához. |
| --- | --- |

129.

| 130. | Ezért a Bizottság a bejelentendő egyedi támogatások vizsgálata során megfelelően figyelembe vesz majd minden arra utaló bizonyítékot, miszerint a támogatás kedvezményezettje mérlegelte a vállalkozásának más helyszínre történő áthelyezését. |
| --- | --- |

130.

| 131. | Hasonlóképpen nem tekinthető összeegyeztethetőnek az a támogatás, amely mindössze a K+F+I tevékenységek helyszínének a belső piacon belüli áthelyezéséhez vezet anélkül, hogy a projekt jellege, mérete vagy alkalmazási köre megváltozna. |
| --- | --- |

131.

3.2.6.   A támogatás pozitív és negatív hatásainak mérlegelése

| 132. | A Bizottság értékeli, hogy a támogatási intézkedésnek a versenyre és a kereskedelmi feltételekre gyakorolt, beazonosított negatív hatásai túlsúlyban vannak-e a tervezett támogatás pozitív hatásaival szemben. |
| --- | --- |

132.

3.2.6.1.   A figyelembe veendő pozitív hatások azonosítása

| 133. | A gazdasági növekedés és a K+F+I beruházások között összefüggés van. A K+F+I tevékenység növeli a termelékenységet és fellendíti a gazdasági fejlődést. Ezért a K+F+I fontos tényező az uniós vállalkozások számára ahhoz, hogy új termékek, technológiák, szolgáltatások vagy termelési folyamatok (vagy mindegyik) fejlesztésével biztosítsák a gazdasági fejlődést. |
| --- | --- |

133.

| 134. | A K+F+I területébe történő beruházások rendkívül fontosak a gazdaság valamennyi ágazatának fejlődése szempontjából, mivel szorosan kapcsolódnak a termelékenységhez. |
| --- | --- |

134.

| 135. | A mérlegelési teszt első lépéseként a Bizottság értékelni fogja a támogatásnak a támogatott gazdasági tevékenységre gyakorolt pozitív hatásait, kellően figyelembe véve a szóban forgó támogatási intézkedés által kiváltott K+F+I tevékenységet, valamint a támogatási intézkedés révén bővítendő K+F+I projekt méretét, alkalmazási körét vagy ütemét. |
| --- | --- |

135.

| 136. | Ezenkívül a Bizottság azt is értékelheti, hogy a K+F+I területén a támogatás jár-e szélesebb körű pozitív hatásokkal. Amennyiben ezek a tágabb értelemben vett pozitív hatások tükrözik az uniós szakpolitikákban – például az „Új EKT a kutatás és az innováció szolgálatában” című közleményben, az európai zöld megállapodásban, az európai digitális stratégiában és az új európai iparstratégiában – említett hatásokat, akkor feltételezhető, hogy az ilyen uniós szakpolitikákkal összehangolt K+F+I támogatás szélesebb körű pozitív hatásokkal jár. |
| --- | --- |

136.

| 137. | A Bizottság elismeri, hogy mind a magán-, mind az állami beruházásokra szükség van az olyan kritikus technológiákkal kapcsolatos K+F+I tevékenységek támogatásához és felgyorsításához, amelyek piaci bevezetése megkönnyítené az uniós ipar digitális transzformációját és az Unió karbonsemleges/alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való átállását, valamint a körforgásos és szennyezőanyag-mentes gazdaságra való átállást, ahol a természeti tőke védelmet élvez. A Bizottság kedvezően ítéli meg azt a tényt, ha a tagállamok által támogatott K+F+I tevékenységek összhangban vannak az (EU) 2020/852 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (78), amely ismerteti a környezeti szempontból fenntartható gazdasági tevékenységeket elősegítő technológiákkal, termékekkel vagy egyéb megoldásokkal kapcsolatos K+F+I tevékenységek azonosítására szolgáló egyik lehetséges módszert. |
| --- | --- |

137.

| 138. | Azon tagállamoknak, amelyek állami támogatást kívánnak nyújtani a K+F+I céljára, pontosan meg kell határozniuk a kitűzött célt és különösen ki kell fejteniük, hogy a tervezett intézkedés hogyan szolgálja majd a K+F+I előmozdítását. Az európai strukturális és beruházási alapokból társfinanszírozásban részesülő intézkedések esetében a tagállamok a kapcsolódó operatív programban foglalt indokolásra támaszkodhatnak. |
| --- | --- |

138.

| 139. | A Bizottság kedvezően ítéli meg azon támogatási intézkedéseket, amelyek egy, a K+F+I tevékenységek ösztönzését célzó átfogó program vagy cselekvési terv vagy intelligens szakosodási stratégia szerves részét képezik, és hasonló korábbi támogatási intézkedések szigorú értékelései bizonyítják hatékonyságukat. |
| --- | --- |

139.

| 140. | Az Unió által is – közvetlenül vagy közvetetten (azaz a Bizottság, annak végrehajtó ügynökségei, a Szerződés 185. és 187. cikkének megfelelően létrehozott közös vállalkozások vagy bármely más olyan végrehajtó testület által, amely vonatkozásában az uniós finanszírozás nem áll a tagállamok közvetlen vagy közvetett felügyelete alatt) – finanszírozott projektek vagy tevékenységek számára odaítélt állami támogatások tekintetében a Bizottság úgy fogja tekinteni, hogy a vonatkozó pozitív hatások megállapítást nyertek. |
| --- | --- |

140.

3.2.6.1.1.   Az egyedi támogatásokra vonatkozó további megfontolások

| 141. | Annak bizonyításához, hogy valamely bejelentési kötelezettség alá eső egyedi támogatás (a továbbiakban: bejelentendő egyedi támogatás) hozzájárul a K+F+I tevékenységek fokozásához, a tagállamok az alábbi mutatókat alkalmazhatják, egyéb releváns mennyiségi és minőségi adatokkal együtt:






  a) | a projekt méretének növekedése: a projekt összköltségének növekedése (a támogatás kedvezményezettje költségeinek csökkentése nélkül a támogatás nélküli helyzethez viszonyítva); a K+F+I tevékenységekben részt vevő személyek számának növekedése; |
| --- | --- | --- |

141.

a)

a projekt méretének növekedése: a projekt összköltségének növekedése (a támogatás kedvezményezettje költségeinek csökkentése nélkül a támogatás nélküli helyzethez viszonyítva); a K+F+I tevékenységekben részt vevő személyek számának növekedése;

| b) | az alkalmazási kör bővülése: a várható projekteredmények számának növekedése; a projekt ambíciószintjének növekedése, amelyet a nagyobb számú részt vevő partner jellemez; a határokon átnyúló K+I tevékenységek számának növekedése; a tudományos vagy technológiai áttörés nagyobb valószínűsége vagy a kudarc nagyobb kockázata (amely nevezetesen a projekt hosszú távú jellegéhez és az eredményei bizonytalanságához kötődik); |
| --- | --- |

b)

az alkalmazási kör bővülése: a várható projekteredmények számának növekedése; a projekt ambíciószintjének növekedése, amelyet a nagyobb számú részt vevő partner jellemez; a határokon átnyúló K+I tevékenységek számának növekedése; a tudományos vagy technológiai áttörés nagyobb valószínűsége vagy a kudarc nagyobb kockázata (amely nevezetesen a projekt hosszú távú jellegéhez és az eredményei bizonytalanságához kötődik);

| c) | az ütem gyorsulása: a projekt végrehajtása rövidebb időt vesz igénybe egy azonos, de támogatásban nem részesülő projekt végrehajtásához szükséges időhöz viszonyítva; |
| --- | --- |

c)

az ütem gyorsulása: a projekt végrehajtása rövidebb időt vesz igénybe egy azonos, de támogatásban nem részesülő projekt végrehajtásához szükséges időhöz viszonyítva;

| d) | a teljes ráfordítás összegének növekedése: a támogatás kedvezményezettje által K+F+I-re fordított teljes összeg növelése, abszolút értékben vagy a forgalom arányában; a projekt lekötött költségvetésének változása (más projektek költségvetésének ennek megfelelő csökkenése nélkül). |
| --- | --- |

d)

a teljes ráfordítás összegének növekedése: a támogatás kedvezményezettje által K+F+I-re fordított teljes összeg növelése, abszolút értékben vagy a forgalom arányában; a projekt lekötött költségvetésének változása (más projektek költségvetésének ennek megfelelő csökkenése nélkül).

| 142. | Annak megállapításához, hogy a támogatás hozzájárul a K+F+I szintjének növeléséhez az Unión belül, a Bizottság nem csupán a vállalkozás által végzett K+F+I tevékenység nettó növekedését vizsgálja meg, hanem azt is, hogy a támogatás mennyiben járul hozzá K+F+I-re fordított kiadások általános növekedéséhez az érintett szektoron belül, az Unión belüli, határokon átnyúló K+F+I tevékenységek fokozásához, valamint az Unió nemzetközi viszonylatban vett helyzetének javulásához a K+F+I tekintetében. A Bizottság kedvezően ítéli meg azon támogatási intézkedéseket, amelyekre vonatkozóan tervezik a pozitív hatások nyilvánosan hozzáférhető utólagos értékelését. |
| --- | --- |

142.

3.2.6.2.   A támogatás pozitív és negatív hatásainak mérlegelése

| 143. | Végezetül a Bizottság összeveti a támogatási intézkedésnek a verseny torzulása és a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatása tekintetében azonosított negatív hatásait (lásd a 3.2.1–3.2.5. szakaszt) a tervezett támogatásnak a gazdasági tevékenységek, valamint az Unió gazdasága vagy társadalma, illetve mindkettő fejlődésére gyakorolt pozitív hatásaival (lásd a 3.2.6.1. szakaszt), és csak abban az esetben von le következtetést a támogatási intézkedés belső piaccal való összeegyeztethetőségéről, ha a pozitív hatások meghaladják a negatív hatásokat. |
| --- | --- |

143.

| 144. | Azokban az esetekben, amikor a javasolt támogatási intézkedés nem orvosolja megfelelően és arányos módon a pontosan meghatározott piaci hiányosságot, a versenyre gyakorolt negatív torzító hatások általában felülmúlják az intézkedés pozitív hatásait, ezért a Bizottság valószínűleg arra a következtetésre jut, hogy a javasolt támogatási intézkedés összeegyeztethetetlen a belső piaccal. |
| --- | --- |

144.

| 145. | A támogatási programok egyes kategóriáinak általános egyenlege a 4. szakaszban említett utólagos értékelési követelmény hatálya alá eshet. Ilyen esetekben a Bizottság négy évre vagy annál rövidebb időtartamra korlátozhatja az érintett programok időtartamát, későbbi hosszabbításuk ismételt bejelentésének lehetősége mellett. |
| --- | --- |

145.

4.   Értékelés

| 146. | Annak biztosítása érdekében, hogy a verseny és a kereskedelem torzulása korlátozott legyen, a Bizottság előírhatja a 147. pontban említett támogatási programok esetében az utólagos értékelést. Az értékelést olyan programok esetében kell elvégezni, amelyeknél a lehetséges verseny- és kereskedelemtorzulás mértéke különösen nagy, vagyis amelyeknél a megvalósítás időben történő felülvizsgálata nélkül fennáll a verseny jelentős korlátozásának vagy torzulásának veszélye. |
| --- | --- |

146.

| 147. | Utólagos értékelésre lehet szükség a nagy támogatási költségvetéssel rendelkező vagy új jellemzőket tartalmazó programok esetében, illetve akkor, ha jelentős piaci, technológiai vagy szabályozási változások várhatók. 2022. január 1-jétől kezdődően minden esetben értékelni kell azokat a programokat, amelyek állami támogatási költségvetése vagy elkönyvelt kiadásai meghaladják a 150 millió EUR-t egy adott évben, illetve a 750 millió EUR-t a programok teljes időtartama alatt, vagyis a program és bármely korábbi, hasonló célkitűzésű és földrajzi területet lefedő program együttes időtartama alatt. Tekintettel az értékelés célkitűzéseire, és annak elkerülése érdekében, hogy az értékelés aránytalan terhet rójon a tagállamokra, 2022. január 1-től kezdődően utólagos értékeléseket csak olyan támogatási programok esetében kell készíteni, amelyek teljes időtartama meghaladja a három évet. |
| --- | --- |

147.

| 148. | Az utólagos értékelés követelményétől el lehet tekinteni, amennyiben a támogatási program olyan, hasonló célkitűzésre és földrajzi területre irányuló program közvetlen folytatásának minősül, amely értékelés tárgyát képezte, amelyről készült végső értékelő jelentés a Bizottság által jóváhagyott értékelési terv szerint, és amelynél nem merültek fel kedvezőtlen megállapítások. Azonnali hatállyal fel kell függeszteni azokat a programokat, amelyek végső értékelő jelentése nincs összhangban a jóváhagyott értékelési tervvel. |
| --- | --- |

148.

| 149. | Indokolt, hogy az értékelés célja annak ellenőrzése legyen, hogy teljesültek-e a program összeegyeztethetőségének alapjául szolgáló feltételezések és feltételek, különös tekintettel a támogatási intézkedés szükségességére és eredményességére, az intézkedés általános és egyedi célkitűzéseinek fényében. Az értékelésnek ajánlott vizsgálnia a rendszernek a versenyre és a kereskedelemre gyakorolt hatását is. |
| --- | --- |

149.

| 150. | A 147. pontban említett értékelési követelmény hatálya alá tartozó támogatási programok esetében a tagállamoknak be kell jelenteniük az értékelési terv tervezetét, amely a program Bizottság általi értékelésének szerves részét képezi, a következők szerint:






  a) | a támogatási programmal együtt, ha a program állami támogatási költségvetése meghaladja a 150 millió EUR-t bármely évben vagy a 750 millió EUR-t a program teljes időtartama alatt; |
| --- | --- | --- |

150.

a)

a támogatási programmal együtt, ha a program állami támogatási költségvetése meghaladja a 150 millió EUR-t bármely évben vagy a 750 millió EUR-t a program teljes időtartama alatt;

| b) | 30 munkanapon belül olyan jelentős módosítást követően, amely a program költségvetését bármely évben 150 millió EUR fölé vagy a program teljes időtartama alatt 750 millió EUR fölé növeli; |
| --- | --- |

b)

30 munkanapon belül olyan jelentős módosítást követően, amely a program költségvetését bármely évben 150 millió EUR fölé vagy a program teljes időtartama alatt 750 millió EUR fölé növeli;

| c) | 30 munkanapon belül azt követően, hogy bármely évre vonatkozóan a program szerint 150 millió EUR-t meghaladó kiadás kerül be a hivatalos elszámolásba. |
| --- | --- |

c)

30 munkanapon belül azt követően, hogy bármely évre vonatkozóan a program szerint 150 millió EUR-t meghaladó kiadás kerül be a hivatalos elszámolásba.

| 151. | Az értékelésiterv-tervezetnek összhangban kell lennie a Bizottság által meghatározott közös módszertani elvekkel (79). A tagállamoknak közzé kell tenniük a Bizottság által jóváhagyott értékelési tervet. |
| --- | --- |

151.

| 152. | Az utólagos értékelést a támogatást nyújtó hatóságtól független szakértőnek kell elvégeznie az értékelési terv alapján. Mindegyik értékelésnek tartalmaznia kell legalább egy időközi és egy végső értékelő jelentést. A tagállamoknak mindkét jelentést közzé kell tenniük. |
| --- | --- |

152.

| 153. | A végső értékelő jelentést a támogatási program esetleges meghosszabbításának értékeléséhez kellő időben, de legkésőbb kilenc hónappal a program lejárta előtt be kell nyújtani a Bizottságnak. Ez az időszak lerövidíthető azon programok esetében, amelyeknél a végrehajtás utolsó két évében szükségessé válik az értékelési követelmény alkalmazása. Az egyes értékelések pontos terjedelmét és menetét a támogatási programot jóváhagyó határozat rögzíti majd. Minden későbbi, hasonló célkitűzést szolgáló támogatási intézkedés bejelentésében ismertetni kell, hogyan vették figyelembe az értékelés eredményeit. |
| --- | --- |

153.

5.   Jelentéstétel és ellenőrzés

| 154. | Az (EU) 2015/1589 tanácsi rendeletben (80) és a 794/2004/EK bizottsági rendeletben (81) foglalt követelményekkel összhangban a tagállamoknak éves jelentést kell benyújtaniuk a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

154.

| 155. | A tagállamoknak részletes nyilvántartást kell vezetniük valamennyi támogatási intézkedésről. A nyilvántartásnak tartalmaznia kell valamennyi olyan információt, amely az elszámolható költségekre és a maximális támogatási intenzitásokra vonatkozó feltételek teljesítésének megállapításához szükséges. A nyilvántartást a támogatás odaítélésének napjától számított 10 évig meg kell őrizni, és kérésre a Bizottság rendelkezésére kell bocsátani. |
| --- | --- |

155.

6.   Alkalmazás

| 156. | A Bizottság az ezen közleményben meghatározott alapelveket és iránymutatásokat valamennyi olyan bejelentett K+F+I támogatás összeegyeztethetőségének értékelésénél követi, amely tekintetében 2022. október 19-ét követően határozatot kell hoznia. A jogellenes K+F+I támogatások értékelése a támogatás odaítélésének időpontjában alkalmazandó szabályokkal összhangban történik. |
| --- | --- |

156.

| 157. | A Szerződés 108. cikkének (1) bekezdése értelmében a Bizottság javasolja, hogy a tagállamok szükség esetén módosítsák meglévő K+F+I támogatási programjaikat annak érdekében, hogy e keretrendszer hatálybalépésétől számítva legkésőbb 6 hónapon belül összhangba hozzák azokat e keretrendszer rendelkezéseivel. |
| --- | --- |

157.

| 158. | A Bizottság felkéri a tagállamokat, hogy a 157. pontban említett megfelelő intézkedésekhez az e keretrendszernek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetésétől számított két hónapon belül adják kifejezett, feltétel nélküli beleegyezésüket. Bármely tagállam válaszának hiányában a Bizottság úgy tekinti, hogy a szóban forgó tagállam nem fogadja el a javasolt intézkedéseket. |
| --- | --- |

158.

7.   Felülvizsgálat

| 159. | A Bizottság e keretrendszert bármikor felülvizsgálhatja vagy módosíthatja, amennyiben ez a versenypolitikával összefüggő okok miatt, vagy más uniós szakpolitikák és nemzetközi kötelezettségek figyelembevétele érdekében, vagy más indokolt esetben szükségessé válik. |
| --- | --- |

159.

---

(1)  A „piaci hiányosság” fogalom olyan helyzetekre utal, amelyekben a piacok a saját eszközeikkel vélhetően nem képesek arra, hogy hatékony eredményt mutassanak fel.

(2)  A szabályok célja többek között a K+F+I támogatása a digitalizációs tevékenységek terén, amelyek e keret alkalmazásában olyan elektronikus eszközök és/vagy rendszerek által végzett innovatív technológiák bevezetéseként értendők, amelyek lehetővé teszik a termék funkcionalitásának növelését, az online szolgáltatások fejlesztését, a folyamatok korszerűsítését vagy az árutermelés és szolgáltatásnyújtás kiiktatásán alapuló üzleti modellekre való áttérést, adott esetben átalakító hatást kifejtve. A digitalizációs tevékenységekhez kapcsolódó K+F+I területek e keretrendszer értelmében állami támogatásra jogosultak, kivéve, ha azok pusztán helyettesítő beruházásoknak minősülnek, amelyek esetében a támogatás szükségessége és ösztönző hatása megkérdőjelezhető.

(3)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Az európai zöld megállapodás, COM(2019) 640 final, 2019. december 11.

(4)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Európa digitális jövőjének megtervezése, COM(2020) 67 final, 2020. február 19.

(5)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Digitális iránytű 2030-ig: a digitális évtized megvalósításának európai módja, COM(2021) 118 final, 2021. március 9.

(6)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Európai adatstratégia, COM(2020) 66 final, 2020. február 19.

(7)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Új európai iparstratégia, COM(2020) 102 final, 2020. március 10.

(8)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – A 2020. évi új iparstratégia frissítése: Erősebb egységes piac kiépítése Európa fellendülése érdekében, COM(2021) 350 final, 2021. május 5.

(9)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Európa nagy pillanata: Helyreállítás és felkészülés – a jövő generációért, COM(2020) 456 final, 2020. május 27.

(10)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Az európai egészségügyi unió kiépítése: az EU határokon át terjedő egészségügyi veszélyekkel szembeni rezilienciájának megerősítése, COM(2020) 724 final, 2020. november 11.

(11)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Új EKT a kutatás és az innováció szolgálatában, COM(2020) 628 final, 2020. szeptember 30.

(12)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – A tisztább és versenyképesebb Európát szolgáló, körforgásos gazdaságra vonatkozó új cselekvési terv, COM(2020) 98 final, 2020. március 11.

(13)  Ezt a célt a (Versenyképességi) Tanács 2020. december 1-jei következtetéseiben jóváhagyták.

(14)  Ez a keretrendszer nem vonatkozik a szabadalmi adókedvezmények rendszerére.

(15)  Beleértve a Horizont Európa vagy a Digitális Európa program keretében nyújtott finanszírozást.

(16)  A Bizottság közleménye – A Közösség iránymutatása a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról (HL C 244., 2004.10.1., 2. o.).

(17)  Lásd az Elsőfokú Bíróság T-244/93. és T-486/93. sz., TWD Textilwerke Deggendorf GmbH kontra Bizottság egyesített ügyekben 1995. szeptember 13-án hozott ítéletét (ECLI:EU:T:1995:160).

(18)  A Bizottság hasznosnak tartja a K+F tevékenységek különféle kategóriáinak megtartását, függetlenül attól, hogy a tevékenységek az innováció inkább interaktív, mint lineáris modelljét követik.

(19)  A kulcsfontosságú alaptechnológiákat meghatározó és azonosító bizottsági közlemény – A kulcsfontosságú alaptechnológiák európai stratégiája – híd a növekedéshez és a munkahelyteremtéshez, COM(2012) 341 final, 2012. június 26.

(20)  A Bizottság 651/2014/EU rendelete (2014. június 17.) a Szerződés 107. és 108. cikke alkalmazásában bizonyos támogatási kategóriáknak a belső piaccal összeegyeztethetővé nyilvánításáról (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 187., 2014.6.26., 1. o.).

(21)  A Bizottság 1407/2013/EU rendelete (2013. december 18.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról (HL L 352., 2013.12.24., 1. o.).

(22)  A Bizottság 651/2014/EU rendelete (2014. június 17.) a Szerződés 107. és 108. cikke alkalmazásában bizonyos támogatási kategóriáknak a belső piaccal összeegyeztethetővé nyilvánításáról (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 187., 2014.6.26., 1. o.).

(23)  A Bizottság 1407/2013/EU rendelete (2013. december 18.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról (HL L 352., 2013.12.24., 1. o.).

(24)  A 2018. november 26-i (EU) 2018/1911 tanácsi rendelettel (HL L 311., 2018.12.7., 8. o.) módosított, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a horizontális állami támogatások bizonyos fajtáira történő alkalmazásáról szóló, 2015. július 13-i (EU) 2015/1588 tanácsi rendelet (HL L 248., 2015.9.24., 1. o.).

(25)  A közös európai érdeket szolgáló fontos projektek megvalósításának előmozdítására nyújtott állami támogatás – többek között a Szerződés 107. cikke (3) bekezdése b) pontjának megfelelően értékelt K+F+I támogatás – belső piaccal való összeegyeztethetőségének elemzési kritériumait egy másik bizottsági közlemény tartalmazza.

(26)  Lásd a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közleményt (HL C 14., 2008.1.19., 6. o.).

(27)  Azok a digitális innovációs központok (beleértve a központilag irányított Digitális Európa program keretében támogatott európai digitális innovációs központokat is), amelyek célja a digitális technológiák – többek között a mesterséges intelligencia, a nagy teljesítményű számítástechnika és a kiberbiztonság – széles körű elterjedésének ösztönzése az ipar (különösen a kkv-k) és a közszektorbeli szervezetek körében, e keret értelmében önmagukban innovációs klaszternek minősülhetnek, a digitális innovációs központ konkrét célkitűzéseitől vagy tevékenységeitől/funkcióitól függően.

(28)  A szervezeti innováció magában foglalhatja a szociális innovációt is, feltéve, hogy a szociális innovációs tevékenységek a meghatározás hatálya alá tartoznak.

(29)  Az eljárási innováció magában foglalhatja a szociális innovációt is, feltéve, hogy a szociális innovációs tevékenységek a meghatározás hatálya alá tartoznak.

(30)  Lásd az európai kutatási infrastruktúráért felelős konzorcium (ERIC) közösségi jogi keretéről szóló, 2009. június 25-i 723/2009/EK tanácsi rendelet (HL L 206., 2009.8.8., 1. o.) 2. cikkének a) pontját.

(31)  A Bizottság 2003. május 6-i ajánlása a mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról, HL L 124., 2003.5.20., 36. o.

(32)  A tesztelési és kísérleti infrastruktúrák „technológiai infrastruktúrák” néven is ismertek, lásd a „Technológiai infrastruktúrák” című bizottsági szolgálati munkadokumentumot, SWD(2019) 158 final, 2019. április 8.

(33)  Európai Bizottság, „Bizottsági közlemény az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkének (1) bekezdésében említett állami támogatás fogalmáról” (HL C 262., 2016.7.19., 1. o.).

(34)  Lásd a Bíróság C-118/85. sz., Bizottság kontra Olaszország ügyben 1987. június 16-án hozott ítéletének (ECLI:EU:C:1987:283) 7. pontját; a Bíróság C-35/96. sz., Bizottság kontra Olaszország ügyben 1998. június 18-án hozott ítéletének (ECLI:EU:C:1998:303) 36. pontját; a Bíróság C-309/99. sz., Wouters-ügyben 2002. február 19-én hozott ítéletének (ECLI:EU:C:2002:98), 46. pontját.

(35)  Lásd a Bíróság C-263/86. sz., Humble és Edel ügyben 1988. szeptember 27-én hozott ítéletének (ECLI:EU:C:1988:451) 9–10. és 15–18. pontját; a Bíróság C-109/92. sz., Wirth-ügyben 1993. december 7-én hozott ítéletének (ECLI:EU:C:1993:916) 15. pontját.

(36)  Lásd például az NN54/2006 sz. Přerov logistics College és az N 343/2008 sz. Egyedi támogatás a Nyíregyházi Főiskolának a Partium Tudásközpont fejlesztéséhez ügyet.

(37)  Lásd az európai uniós állami támogatási szabályoknak az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásának ellentételezésére való alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény (HL C 8., 2012.1.11., 4. o.) 26–29. pontját.

(38)  A munkaerő-továbbképzés a képzési támogatásokra vonatkozó állami támogatási szabályok értelmében nem minősül a kutatóhelyek elsődleges nem gazdasági tevékenységének.

(39)  A K+F szolgáltatások nyújtása vagy a vállalkozások nevében folytatott K+F nem tekinthető független K+F tevékenységnek.

(40)  Amennyiben valamely kutatóhely vagy kutatási infrastruktúra finanszírozása mind állami, mind magánforrásból történik, a Bizottság szerint akkor áll fenn ennek az esete, ha az érintett szervezet egy meghatározott elszámolási időszakban történő közfinanszírozásának mértéke meghaladja a nem gazdasági tevékenységek terén jelentkező költségék mértékét.

(41)  Mivel a kutatói közösség a járulékos gazdasági tevékenységek elvégzése során nagyobb szakértelemre és tudásra tesz szert, amelyet a kutatóhely vagy a kutatási infrastruktúra az elsődleges, nem gazdasági tevékenységeinek elvégzéséhez is felhasználhat a társadalom egészének javára.

(42)  Lásd a Bíróság C-482/99. sz., Franciaország kontra Bizottság ügyben 2002. május 16-án hozott ítéletének (ECLI:EU:C:2002:294) 24. pontját.

(43)  Amennyiben a kutatóhely vagy kutatási infrastruktúra első ízben, kísérleti jelleggel és egyértelműen meghatározott időkorlátokon belül nyújt konkrét kutatási szolgáltatást vagy végez szerződéses kutatást egy adott vállalkozás nevében, a Bizottság elvileg a felszámított árat piaci árnak tekinti, ha az adott kutatási szolgáltatás vagy szerződéses kutatás egyszeri és bizonyíthatóan nincs piaca.

(44)  Nem tartoznak ezek közé az érintett tevékenységekből és szolgáltatásokból következő szellemitulajdon-jogok piaci értékére és a projekthez való hozzájárulás értékére vonatkozó konkrét megállapodások.

(45)  Beleértve az anyagátadási megállapodásokat, amennyiben a kutatóhely vagy kutatási infrastruktúra anyagokat ad át egy vállalkozásnak a kedvezményezett saját K+F tevékenységeihez.

(46)  Lásd a „Kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés: az innováció serkentése a fenntartható, minőségi európai közszolgáltatások érdekében” című bizottsági közleményt (COM(2007) 799 végleges, 2007. december 14.) és a hozzá kapcsolódó bizottsági szolgálati munkadokumentumot.

(47)  Lásd a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. február 26-i 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 94., 2014.3.28., 65. o.) 27. cikkét és a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről és a 2004/17/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. február 26-i 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 94., 2014.3.28., 243. o.) 45. cikkét. Hasonlóképpen a 2014/24/EU irányelv 28. cikke és a 2014/25/EU irányelv 46. cikke szerinti meghívásos eljárások esetén a Bizottság szintén úgy tekinti, hogy a vállalkozások nem részesülnek állami támogatásban, kivéve, ha bizonyos érdekelt szolgáltatók indokolatlanul kiesnek a pályázásra jogosultak köréből.

(48)  Hasonló a helyzet akkor is, amikor a közbeszerzők egy korábbi K+F közbeszerzésből eredő innovatív megoldásokat vagy olyan, nem K+F termékeket és szolgáltatásokat szereznek be, amelyek termékkel, eljárással vagy szervezéssel kapcsolatos innovációt szükségessé tevő teljesítményszinten teljesítendők.

(49)  Azon eljárások sérelme nélkül, amelyek az egyedi vagy specializált termékek vagy szolgáltatások kifejlesztésére és azt követő értékesítésére egyaránt kiterjednek.

(50)  A csoportmentességi rendeletben meghatározott feltételek továbbra is teljes mértékben alkalmazandók minden egyéb egyedi támogatás esetében, többek között abban az esetben is, amikor a támogatást egy bejelentési kötelezettség alá eső támogatási program alapján ítélik oda.

(51)  Lásd a Bíróság C-630/11 P és C-633/11 P sz., HGA és társai kontra Bizottság egyesített ügyekben hozott ítéletét (ECLI:EU:C:2013:387).

(52)  Ha a támogatási kérelem egy K+F projektre irányul, az nem zárja ki, hogy a potenciális kedvezményezett már készített megvalósíthatósági tanulmányokat, amelyekre nem vonatkozik az állami támogatás iránti kérelem.

(53)  Az egymást követő szakaszokban végrehajtott azon projektek vagy tevékenységek számára nyújtott támogatás esetében, amelyek különböző támogatás-odaítélési eljárások alá esnek, a munka nem kezdődhet meg a támogatás iránti első kérelem benyújtása előtt. Amennyiben adóintézkedés formájában megvalósuló automatikus adóügyi támogatási program keretében nyújtott támogatásról van szó, e program elfogadásának és hatálybalépésének már a támogatott projekt vagy tevékenység megkezdése előtt meg kell történnie.

(54)  Jóllehet ez az újonnan bevezetett intézkedések esetében előzetesen nem lehetséges, a tagállamoktól elvárják, hogy nyújtsanak be értékelő tanulmányokat a saját, adókedvezmény formájában nyújtott támogatási programjuk ösztönző hatásáról (így az utólagos értékelések tervezett vagy szándékolt módszereinek általában az ilyen intézkedések struktúrájának szerves részét kell képezniük). Értékelő tanulmányok hiányában az adóügyi támogatási programok ösztönző hatása kizárólag az egymásra épülő intézkedések esetében feltételezhető.

(55)  A projekt nettó jelenértéke a beruházás élettartama során előforduló pozitív és negatív, a súlyozott átlagos tőkeköltség alapján jelenértékre diszkontált pénzforgalom különbözete.

(56)  A belső megtérülési ráta nem az adott év mérleg szerinti eredményén alapul, hanem azt a jövőbeni cash flow-t veszi figyelembe, amelyet a beruházó a beruházás teljes élettartama során tervez realizálni. Annak a diszkontrátának felel meg, amelynél a pénzforgalom nettó jelenértéke nullával egyenlő.

(57)  Lásd például a Bíróság C-156/98. sz., Németország kontra Bizottság ügyben 2000. szeptember 19-én hozott ítéletének (ECLI:EU:C:2000:467) 78. pontját; a Bíróság C-333/07. sz., Société Régie Networks kontra Rhône-Alpes Bourgogne ügyben 2008. december 22-én hozott ítéletének (ECLI:EU:C:2008:764) 94–116. pontját; a Bíróság C-594/18 P. sz., Ausztria kontra Bizottság ügyben 2020. szeptember 22-én hozott ítéletének (ECLI:EU:C:2020:742) 44. pontját; a Bíróság C-67/09 P. sz., Nuova Agricast kontra Bizottság ügyben 2010. október 14-én hozott ítéletének (ECLI:EU:C:2010:607) 51. pontját.

(58)  Lásd a Bíróság C-225/91. P. sz., Matra kontra Bizottság ügyben 1993. június 15-én hozott ítéletének (ECLI:EU:C:1993:239) 42. pontját.

(59)  Ennek a minősítésnek nem kell feltétlenül időrendi megközelítést követnie, amely az időben szakaszosan halad az alapkutatástól a piachoz közelebb álló tevékenységek felé. Ennek megfelelően a Bizottságot semmi nem akadályozza abban, hogy a projekt keretében egy későbbi időpontban elvégzett feladatot ipari kutatásnak minősítsen, miközben úgy találja, hogy egy korábbi időpontban végzett tevékenység kísérleti kutatásnak minősül, vagy egyáltalán nem minősül kutatásnak.

(60)  Gyakorlati célból, és kivéve, ha bebizonyosodik, hogy az egyedi esetekben más osztályozást kellene alkalmazni, a különböző K+F kategóriák megfelelhetnek a technológiai érettségi szinteknek (1. szint: alapkutatás, 2–4. szint: ipari kutatás, 5–8. szint: kísérleti jellegű technológiafejlesztés) – lásd „A kulcsfontosságú alaptechnológiák európai stratégiája – híd a növekedéshez és a munkahelyteremtéshez” című bizottsági közleményt (COM(2012) 341 final, 2012. június 26.).

(61)  OECD Frascati kézikönyv, 2015, OECD: Iránymutatás a kutatással és a kísérleti fejlesztéssel kapcsolatos adatok gyűjtéséhez és az azokról való beszámoláshoz, vagy azt módosító vagy annak helyébe lépő bármely iránymutatás.

(62)  A mezőgazdasági és halászati ágazatban nyújtott kutatási és fejlesztési támogatás esetében alkalmazandó, csoportmentességi rendeletben meghatározott egyedi rendelkezések sérelme nélkül.

(63)  A Bizottság közleménye a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról (HL C 14., 2008.1.19., 6. o.).

(64)  Ellenben ha egy adóügyi támogatási intézkedés különbséget tesz a K+F kategóriái között, a releváns támogatási intenzitások nem léphetők túl.

(65)  Biztosítékként bevezethető a visszakövetelési mechanizmus.

(66)  Az olyan különös esetben, amikor a támogatás kizárólag a projekt gyorsabb végrehajtásához járul hozzá, az összehasonlításnak főleg a különböző határidőket kell tükröznie a pénzforgalom és késedelmes piacra kerülés szempontjából.

(67)  Lásd az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2015. július 13-i (EU) 2015/1589 tanácsi rendelet (HL L 248., 2015.9.24., 9. o.) 25. cikkét.

(68)  A nyilvánosan hozzáférhető állami támogatási adatbázis elérhető a következő weboldalon: https://webgate.ec.europa.eu/competition/transparency/public?lang=hu

(69)  Kellően indokolt esetben és a Bizottság beleegyezésével üzleti titkok és egyéb bizalmas információk kivételével (a Bizottság 2003. december 1-jei közleménye az állami támogatásokra vonatkozó határozatokkal kapcsolatos szakmai titoktartásról, C(2003) 4582 [HL C 297., 2003.12.9., 6. o.]).

(70)  Az Európai Parlament és a Tanács 1893/2006/EK rendelete (2006. december 20.) a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev. 2. rendszerének létrehozásáról és a 3037/90/EGK tanácsi rendelet, valamint egyes meghatározott statisztikai területekre vonatkozó EK-rendeletek módosításáról (HL L 393., 2006.12.30., 1. o.).

(71)  Bruttó támogatási egyenérték vagy – adott esetben – a beruházás összege. Működési támogatás esetében megadható a kedvezményezettenkénti éves támogatási összeg. Adóintézkedés formájában megvalósuló programok esetében ez az összeg megadható a 143. pontban meghatározott sávokkal. A közzéteendő összeg a maximális engedélyezett adóelőny és nem az évente levonásra kerülő összeg (pl. adójóváírás esetében a maximális engedélyezett adójóváírást kell közzétenni, és nem a tényleges összeget, mely függhet az adóköteles jövedelemtől és évente változhat).

(72)  Amennyiben a támogatást több támogatási eszközből nyújtják, a támogatási összeget eszközönként kell megadni.

(73)  A Bizottság adja meg a 21. pontban meghatározott elektronikus eljárás keretében.

(74)  Ha nincs az éves bevallásra vonatkozó alaki követelmény, azon év decemberének 31. napját kell a kódolt bevitel szempontjából a támogatásnyújtás napjának tekinteni, amelyre a támogatást nyújtották.

(75)  Ez az elemzés adott esetben vonatkozhat mind az input-, mind a termelési piacokra.

(76)  A Bíróság C-74/76. sz., Iannelli & Volpi SpA kontra Ditta Paolo Meroni ügyben 1977. március 22-én hozott ítélete (ECLI:EU:C:1977:51).

(77)  A Bíróság C-39/04. sz., Laboratoires Fournier SA kontra Direction des vérifications nationales et internationales ügyben 2005. március 10-én hozott ítélete (ECLI:EU:C:2005:161).

(78)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/852 rendelete (2020. június 18.) a fenntartható befektetések előmozdítását célzó keret létrehozásáról, valamint az (EU) 2019/2088 rendelet módosításáról (HL L 198., 2020.6.22., 13. o.).

(79)  Bizottsági szolgálati munkadokumentum, Az állami támogatások értékelésének közös módszertana, Brüsszel, 2014. május 28., SWD(2014) 179 final vagy annak bármely későbbi verziója.

(80)  A Tanács (EU) 2015/1589 rendelete (2015. július 13.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 248., 2015.9.24., 9. o.).

(81)  A Bizottság 794/2004/EK rendelete (2004. április 21.) az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról (HL L 140., 2004.4.30., 1. o.).

---

I. MELLÉKLET

Elszámolható költségek

| Támogatás K+F projektekhez | a) | személyi jellegű ráfordítások: kutatók, technikusok és egyéb kisegítő személyzet, amennyiben a projektben foglalkoztatják őket; |
| --- | --- | --- |

Támogatás K+F projektekhez

a)

személyi jellegű ráfordítások: kutatók, technikusok és egyéb kisegítő személyzet, amennyiben a projektben foglalkoztatják őket;

| b) | eszközök és felszerelések költségei, a projektben való használatuk mértékéig és idejére. Amennyiben ezeket az eszközöket és felszereléseket a projektnél nem használják fel teljes élettartamukra, csak a projekt élettartamának megfelelő – a szokásos számviteli gyakorlatnak megfelelően kiszámított – értékcsökkenési költségek minősülnek elszámolható költségnek; |
| --- | --- |

b)

eszközök és felszerelések költségei, a projektben való használatuk mértékéig és idejére. Amennyiben ezeket az eszközöket és felszereléseket a projektnél nem használják fel teljes élettartamukra, csak a projekt élettartamának megfelelő – a szokásos számviteli gyakorlatnak megfelelően kiszámított – értékcsökkenési költségek minősülnek elszámolható költségnek;

| c) | épületek és földterületek költségei, a projektben való használatuk mértékéig és idejére. Az épületek tekintetében csak a projekt időtartamának megfelelő – a szokásos számviteli gyakorlatnak megfelelően kiszámított – értékcsökkenési költségek minősülnek elszámolható költségnek. A földterület esetében az adásvétel költségei, illetve a ténylegesen felmerülő tőkeköltségek is elszámolhatók; |
| --- | --- |

c)

épületek és földterületek költségei, a projektben való használatuk mértékéig és idejére. Az épületek tekintetében csak a projekt időtartamának megfelelő – a szokásos számviteli gyakorlatnak megfelelően kiszámított – értékcsökkenési költségek minősülnek elszámolható költségnek. A földterület esetében az adásvétel költségei, illetve a ténylegesen felmerülő tőkeköltségek is elszámolhatók;

| d) | a szerződéses kutatás, a külső forrásokból szokásos piaci feltételek mellett megvásárolt vagy licencia tárgyát képező műszaki ismeretek és szabadalmak költségei, valamint a tanácsadás és hasonló szolgáltatások költségei, ha azokat kizárólag a projekt céljaira veszik igénybe; |
| --- | --- |

d)

a szerződéses kutatás, a külső forrásokból szokásos piaci feltételek mellett megvásárolt vagy licencia tárgyát képező műszaki ismeretek és szabadalmak költségei, valamint a tanácsadás és hasonló szolgáltatások költségei, ha azokat kizárólag a projekt céljaira veszik igénybe;

| e) | további általános költségek, amelyek közvetlenül a projekt eredményeként merülnek fel; |
| --- | --- |

e)

további általános költségek, amelyek közvetlenül a projekt eredményeként merülnek fel;

| f) | egyéb működési kiadások, beleértve az anyagköltségeket, a beszerzések és hasonló termékek költségeit, amelyek közvetlenül a projekt eredményeként merülnek fel; |
| --- | --- |

f)

egyéb működési kiadások, beleértve az anyagköltségeket, a beszerzések és hasonló termékek költségeit, amelyek közvetlenül a projekt eredményeként merülnek fel;

| g) | kifejezetten egészségügyi vonatkozású/ahhoz kapcsolódó K+F projektek esetében (1): a K+F projekthez annak időtartama alatt szükséges valamennyi költség, többek között a személyi jellegű ráfordítások, a digitális és számítástechnikai berendezések, a diagnosztikai eszközök, az adatgyűjtési és -feldolgozási eszközök, a K+F szolgáltatások, a preklinikai és klinikai vizsgálatok (I–IV. vizsgálati fázisok) költségei; a IV. fázisú vizsgálatok akkor számolhatók el, ha további tudományos vagy technológiai haladást tesznek lehetővé. |
| --- | --- |

g)

kifejezetten egészségügyi vonatkozású/ahhoz kapcsolódó K+F projektek esetében (1): a K+F projekthez annak időtartama alatt szükséges valamennyi költség, többek között a személyi jellegű ráfordítások, a digitális és számítástechnikai berendezések, a diagnosztikai eszközök, az adatgyűjtési és -feldolgozási eszközök, a K+F szolgáltatások, a preklinikai és klinikai vizsgálatok (I–IV. vizsgálati fázisok) költségei; a IV. fázisú vizsgálatok akkor számolhatók el, ha további tudományos vagy technológiai haladást tesznek lehetővé.

A megvalósíthatósági tanulmányokhoz nyújtott támogatás

a tanulmány költségei

Kutatási infrastruktúrák létrehozásához vagy korszerűsítéséhez nyújtott támogatás

az immateriális javakra és a tárgyi eszközökre irányuló beruházási költségek

Tesztelési és kísérleti infrastruktúrák létrehozásához vagy korszerűsítéséhez nyújtott támogatás

az immateriális javakra és a tárgyi eszközökre irányuló beruházási költségek

Kkv-knak nyújtott innovációs támogatás

| a) | szabadalmak és más immateriális eszközök megszerzésével, érvényesítésével és védelmével kapcsolatos költségek; |
| --- | --- |

a)

szabadalmak és más immateriális eszközök megszerzésével, érvényesítésével és védelmével kapcsolatos költségek;

| b) | olyan, kutató-ismeretterjesztő szervezettől vagy nagyvállalkozástól kirendelt, magasan képzett munkaerő költségei, aki K+F+I tevékenységeken, a kedvezményezettnél újonnan létrehozott munkakörben dolgozik, és nem a személyzet más tagjait helyettesíti; |
| --- | --- |

b)

olyan, kutató-ismeretterjesztő szervezettől vagy nagyvállalkozástól kirendelt, magasan képzett munkaerő költségei, aki K+F+I tevékenységeken, a kedvezményezettnél újonnan létrehozott munkakörben dolgozik, és nem a személyzet más tagjait helyettesíti;

| c) | innovációs tanácsadás és támogató szolgáltatások költségei. |
| --- | --- |

c)

innovációs tanácsadás és támogató szolgáltatások költségei.

Eljárási és szervezési innováció támogatása

| a) | személyi jellegű ráfordítások, amennyiben a projektben foglalkoztatják őket; |
| --- | --- |

a)

személyi jellegű ráfordítások, amennyiben a projektben foglalkoztatják őket;

| b) | eszközök és felszerelések költségei, a projektben való használatuk mértékéig és idejére. Amennyiben ezeket az eszközöket és felszereléseket a projektnél nem használják fel teljes élettartamukra, csak a projekt élettartamának megfelelő – a szokásos számviteli gyakorlatnak megfelelően kiszámított – értékcsökkenési költségek minősülnek elszámolható költségnek; |
| --- | --- |

b)

eszközök és felszerelések költségei, a projektben való használatuk mértékéig és idejére. Amennyiben ezeket az eszközöket és felszereléseket a projektnél nem használják fel teljes élettartamukra, csak a projekt élettartamának megfelelő – a szokásos számviteli gyakorlatnak megfelelően kiszámított – értékcsökkenési költségek minősülnek elszámolható költségnek;

| c) | épületek és földterületek költségei, a projektben való használatuk mértékéig és idejére. Az épületek tekintetében csak a projekt időtartamának megfelelő – a szokásos számviteli gyakorlatnak megfelelően kiszámított – értékcsökkenési költségek minősülnek elszámolható költségnek. A földterület esetében az adásvétel költségei, illetve a ténylegesen felmerülő tőkeköltségek is elszámolhatók; |
| --- | --- |

c)

épületek és földterületek költségei, a projektben való használatuk mértékéig és idejére. Az épületek tekintetében csak a projekt időtartamának megfelelő – a szokásos számviteli gyakorlatnak megfelelően kiszámított – értékcsökkenési költségek minősülnek elszámolható költségnek. A földterület esetében az adásvétel költségei, illetve a ténylegesen felmerülő tőkeköltségek is elszámolhatók;

| d) | a szerződéses kutatás, ismeretek és a külső forrásokból a piaci feltételeknek megfelelően megvásárolt vagy licencia alapján felhasználható szabadalmak, valamint a tanácsadás és ezzel egyenértékű szolgáltatások költségei, ha azokat kizárólag a projekthez veszik igénybe; |
| --- | --- |

d)

a szerződéses kutatás, ismeretek és a külső forrásokból a piaci feltételeknek megfelelően megvásárolt vagy licencia alapján felhasználható szabadalmak, valamint a tanácsadás és ezzel egyenértékű szolgáltatások költségei, ha azokat kizárólag a projekthez veszik igénybe;

| e) | további általános költségek, amelyek közvetlenül a projekt eredményeként merülnek fel; |
| --- | --- |

e)

további általános költségek, amelyek közvetlenül a projekt eredményeként merülnek fel;

| f) | egyéb működési költségek, beleértve az anyagköltségeket, a beszerzések és hasonló termékek költségeit, amelyek közvetlenül a projekt eredményeként merülnek fel. |
| --- | --- |

f)

egyéb működési költségek, beleértve az anyagköltségeket, a beszerzések és hasonló termékek költségeit, amelyek közvetlenül a projekt eredményeként merülnek fel.

Innovációs klaszterre nyújtott támogatás

Beruházási támogatás

a tárgyi eszközökre és immateriális javakra irányuló beruházási költségek

Működési támogatás

A következő tevékenységekhez kapcsolódó személyi jellegű költségek és igazgatási költségek (ideértve az általános költségeket is):

| a) | az együttműködés és információmegosztás elősegítésére, illetve a specializált, személyre szabott üzleti szolgáltatás nyújtásának vagy közvetítésének javítására szolgáló klaszterélénkítés; |
| --- | --- |

a)

az együttműködés és információmegosztás elősegítésére, illetve a specializált, személyre szabott üzleti szolgáltatás nyújtásának vagy közvetítésének javítására szolgáló klaszterélénkítés;

| b) | az újabb vállalkozások és szervezetek klaszterhez történő csatlakozása, valamint a klaszter ismertségének növelése érdekében végzett marketingtevékenység; |
| --- | --- |

b)

az újabb vállalkozások és szervezetek klaszterhez történő csatlakozása, valamint a klaszter ismertségének növelése érdekében végzett marketingtevékenység;

| c) | a klaszterfelszerelés kezelése; valamint |
| --- | --- |

c)

a klaszterfelszerelés kezelése; valamint

| d) | az ismeretmegosztás, kapcsolatépítés és nemzetközi együttműködés támogatására szolgáló képzési programok, műhelyek és konferenciák szervezése. |
| --- | --- |

d)

az ismeretmegosztás, kapcsolatépítés és nemzetközi együttműködés támogatására szolgáló képzési programok, műhelyek és konferenciák szervezése.

---

(1)  Az egészségügyi vonatkozású/ahhoz kapcsolódó kutatás magában foglalja az oltóanyagokkal, gyógyszerekkel és kezelésekkel, orvostechnikai eszközökkel, valamint kórházi és orvostechnikai felszerelésekkel, fertőtlenítőszerekkel, védőruházatokkal és védőeszközökkel, továbbá a szükséges termékek hatékony gyártása szempontjából releváns eljárási innovációval kapcsolatos kutatást.

---

II. MELLÉKLET

Maximális támogatási intenzitás

| | Kisvállalkozás | Középvállalkozás | Nagyvállalkozás |
| --- | --- | --- | --- |
| Támogatás K+F projektekhez | | | |
| Alapkutatás | 100  % | 100  % | 100  % |
| Alkalmazott kutatás | 70  % | 60  % | 50  % |
| — | vállalkozások közötti (nagyvállalkozások esetében határokon átnyúló vagy legalább egy kkv-vel folytatott együttműködés) vagy egy vállalkozás és egy kutatóhely közötti hatékony együttműködés esetén vagy |

Kisvállalkozás

Középvállalkozás

Nagyvállalkozás

Támogatás K+F projektekhez

Alapkutatás

100  %

100  %

100  %

Alkalmazott kutatás

70  %

60  %

50  %

—

vállalkozások közötti (nagyvállalkozások esetében határokon átnyúló vagy legalább egy kkv-vel folytatott együttműködés) vagy egy vállalkozás és egy kutatóhely közötti hatékony együttműködés esetén vagy

| — | az eredmények széles körű terjesztése esetén vagy |
| --- | --- |

—

az eredmények széles körű terjesztése esetén vagy

80  %

75  %

65  %

| — | a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjában előírt feltételeknek megfelelő támogatott területeken végrehajtott K+F projektek esetén vagy |
| --- | --- |

—

a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjában előírt feltételeknek megfelelő támogatott területeken végrehajtott K+F projektek esetén vagy

| — | a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének a) pontjában előírt feltételeknek megfelelő támogatott területeken végrehajtott K+F projektek esetén |
| --- | --- |

—

a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének a) pontjában előírt feltételeknek megfelelő támogatott területeken végrehajtott K+F projektek esetén

75  %

vagy

80  %

65  %

vagy

75  %

55  %

vagy

65  %

Kísérleti fejlesztés

45  %

35  %

25  %

| — | vállalkozások közötti (nagyvállalkozások esetében határokon átnyúló vagy legalább egy kkv-vel folytatott együttműködés) vagy egy vállalkozás és egy kutatóhely közötti hatékony együttműködés esetén vagy |
| --- | --- |

—

vállalkozások közötti (nagyvállalkozások esetében határokon átnyúló vagy legalább egy kkv-vel folytatott együttműködés) vagy egy vállalkozás és egy kutatóhely közötti hatékony együttműködés esetén vagy

| — | az eredmények széles körű terjesztése esetén vagy |
| --- | --- |

—

az eredmények széles körű terjesztése esetén vagy

60  %

50  %

40  %

| — | a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjában előírt feltételeknek megfelelő támogatott területeken végrehajtott K+F projektek esetén vagy |
| --- | --- |

—

a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjában előírt feltételeknek megfelelő támogatott területeken végrehajtott K+F projektek esetén vagy

| — | a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének a) pontjában előírt feltételeknek megfelelő támogatott területeken végrehajtott K+F projektek esetén |
| --- | --- |

—

a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének a) pontjában előírt feltételeknek megfelelő támogatott területeken végrehajtott K+F projektek esetén

50  %

vagy

60  %

40  %

vagy

50  %

30  %

vagy

40  %

A megvalósíthatósági tanulmányokhoz nyújtott támogatás

70  %

60  %

50  %

| — | a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjában előírt feltételeknek megfelelő támogatott területeken vagy |
| --- | --- |

—

a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjában előírt feltételeknek megfelelő támogatott területeken vagy

| — | a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének a) pontjában előírt feltételeknek megfelelő támogatott területeken |
| --- | --- |

—

a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének a) pontjában előírt feltételeknek megfelelő támogatott területeken

75  %

vagy

80  %

65  %

vagy

75  %

55  %

vagy

65  %

Kutatási infrastruktúrák létrehozásához vagy korszerűsítéséhez nyújtott támogatás

50  %

50  %

50  %

| — | ha legalább két tagállam biztosítja a közfinanszírozást, vagy |
| --- | --- |

—

ha legalább két tagállam biztosítja a közfinanszírozást, vagy

| — | az uniós szinten értékelt és kiválasztott kutatási infrastruktúrák esetében |
| --- | --- |

—

az uniós szinten értékelt és kiválasztott kutatási infrastruktúrák esetében

60  %

60  %

60  %

Tesztelési és kísérleti infrastruktúrák létrehozásához vagy korszerűsítéséhez nyújtott támogatás

45  %

35  %

25  %

| — | ha legalább két tagállam biztosítja a közfinanszírozást, vagy az uniós szinten értékelt és kiválasztott tesztelési és kísérleti infrastruktúrák esetében és/vagy |
| --- | --- |

—

ha legalább két tagállam biztosítja a közfinanszírozást, vagy az uniós szinten értékelt és kiválasztott tesztelési és kísérleti infrastruktúrák esetében és/vagy

55  %

45  %

35  %

| — | ha a tesztelési és kísérleti infrastruktúra főként kkv-k számára biztosít szolgáltatásokat (kapacitásának legalább 80 %-át erre a célra különítik el) |
| --- | --- |

—

ha a tesztelési és kísérleti infrastruktúra főként kkv-k számára biztosít szolgáltatásokat (kapacitásának legalább 80 %-át erre a célra különítik el)

60  % (55  % + 5  %)

vagy

50  % (45  % + 5  %)

50  % (45  % + 5  %)

vagy

40  % (35  % + 5  %)

40  % (35  % + 5  %)

vagy

30  % (25  % + 5  %)

Kkv-knak nyújtott innovációs támogatás

50  %

50  %

–

Eljárási és szervezési innováció támogatása

| — | a nagyvállalkozásoknak nyújtott támogatás feltétele a legalább egy kkv-vel folytatott hatékony együttműködés |
| --- | --- |

—

a nagyvállalkozásoknak nyújtott támogatás feltétele a legalább egy kkv-vel folytatott hatékony együttműködés

50  %

50  %

15  %

Innovációs klaszterre nyújtott támogatás

Beruházási támogatás

50  %

50  %

50  %

| — | a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjában előírt feltételeknek megfelelő támogatott területeken vagy |
| --- | --- |

—

a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjában előírt feltételeknek megfelelő támogatott területeken vagy

| — | a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének a) pontjában előírt feltételeknek megfelelő támogatott területeken |
| --- | --- |

—

a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének a) pontjában előírt feltételeknek megfelelő támogatott területeken

55  %

vagy

65  %

55  %

vagy

65  %

55  %

vagy

65  %

Működési támogatás

50  %

50  %

50  %

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 2022.10.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 414/39 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.10.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 414/39

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2022. október 27.

(2022/C 414/02)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,0037 |
| JPY | Japán yen | 147,37 |
| DKK | Dán korona | 7,4387 |
| GBP | Angol font | 0,86745 |
| SEK | Svéd korona | 10,9583 |
| CHF | Svájci frank | 0,9949 |
| ISK | Izlandi korona | 143,10 |
| NOK | Norvég korona | 10,3420 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 24,530 |
| HUF | Magyar forint | 412,15 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,7585 |
| RON | Román lej | 4,8893 |
| TRY | Török líra | 18,6810 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,5610 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,3672 |
| HKD | Hongkongi dollár | 7,8782 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,7316 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,4154 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 428,57 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 18,1521 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,2552 |
| HRK | Horvát kuna | 7,5330 |
| IDR | Indonéz rúpia | 15 629,06 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,7324 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 58,441 |
| RUB | Orosz rubel | |
| THB | Thaiföldi baht | 37,975 |
| BRL | Brazil real | 5,3889 |
| MXN | Mexikói peso | 20,0150 |
| INR | Indiai rúpia | 82,6560 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,0037

JPY

Japán yen

147,37

DKK

Dán korona

7,4387

GBP

Angol font

0,86745

SEK

Svéd korona

10,9583

CHF

Svájci frank

0,9949

ISK

Izlandi korona

143,10

NOK

Norvég korona

10,3420

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

24,530

HUF

Magyar forint

412,15

PLN

Lengyel zloty

4,7585

RON

Román lej

4,8893

TRY

Török líra

18,6810

AUD

Ausztrál dollár

1,5610

CAD

Kanadai dollár

1,3672

HKD

Hongkongi dollár

7,8782

NZD

Új-zélandi dollár

1,7316

SGD

Szingapúri dollár

1,4154

KRW

Dél-Koreai won

1 428,57

ZAR

Dél-Afrikai rand

18,1521

CNY

Kínai renminbi

7,2552

HRK

Horvát kuna

7,5330

IDR

Indonéz rúpia

15 629,06

MYR

Maláj ringgit

4,7324

PHP

Fülöp-szigeteki peso

58,441

RUB

Orosz rubel

THB

Thaiföldi baht

37,975

BRL

Brazil real

5,3889

MXN

Mexikói peso

20,0150

INR

Indiai rúpia

82,6560

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 2022.10.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 414/40 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.10.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 414/40

---

A vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet XIV. mellékletében felsorolt anyagok felhasználás céljából történő forgalomba hozatalának és/vagy felhasználásának engedélyezéséről szóló európai bizottsági határozatok összefoglalója

(Közzétéve az 1907/2006/EK rendelet (1)
  64. cikke (9) bekezdésének megfelelően)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2022/C 414/03)

Engedély megadásáról szóló határozat

| A határozat hivatkozási száma (2) | A határozat kelte | Az anyag neve | Az engedély jogosultja(i) | Engedélyszám | Engedélyezett felhasználás | A felülvizsgálati időszak lejártának időpontja | A határozat indokai |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| C(2022) 7399 | 2022. október 21. | 4-(1,1,3,3-tetrametilbutil)fenol, etoxilált
  (4-terc-OPnEO)
  EK-szám: –, CAS-szám: – | Roche Diagnostics GmbH, Sandhoferstrasse 116, 68305, Mannheim, Németország | REACH/22/37/0 | Emulgeálószer gyógyszerek (NeoRecormon® és MIRCERA®) elsődleges csomagolásaként használt üvegek szilikonizációjához | 2026. január 4. | Az 1907/2006/EK rendelet 60. cikke (4) bekezdésének megfelelően az anyag felhasználásából származó társadalmi-gazdasági előnyök jelentősebbek, mint annak az emberi egészséget és a környezetet érintő kockázatai, továbbá nem állnak rendelkezésre megfelelő alternatív anyagok vagy technológiák. |

A határozat hivatkozási száma (2)

A határozat kelte

Az anyag neve

Az engedély jogosultja(i)

Engedélyszám

Engedélyezett felhasználás

A felülvizsgálati időszak lejártának időpontja

A határozat indokai

C(2022) 7399

2022. október 21.

4-(1,1,3,3-tetrametilbutil)fenol, etoxilált

(4-terc-OPnEO)

EK-szám: –, CAS-szám: –

Roche Diagnostics GmbH, Sandhoferstrasse 116, 68305, Mannheim, Németország

REACH/22/37/0

Emulgeálószer gyógyszerek (NeoRecormon® és MIRCERA®) elsődleges csomagolásaként használt üvegek szilikonizációjához

2026. január 4.

Az 1907/2006/EK rendelet 60. cikke (4) bekezdésének megfelelően az anyag felhasználásából származó társadalmi-gazdasági előnyök jelentősebbek, mint annak az emberi egészséget és a környezetet érintő kockázatai, továbbá nem állnak rendelkezésre megfelelő alternatív anyagok vagy technológiák.

---

(1)  HL L 396., 2006.12.30., 1. o.

(2)  A határozat az Európai Bizottság következő weboldalán érhető el: Authorisation (europa.eu).

---

| 2022.10.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 414/41 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.10.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 414/41

---

A vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló, 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet XIV. mellékletében felsorolt anyagok felhasználás céljából történő forgalomba hozatalának és/vagy felhasználásának engedélyezéséről szóló európai bizottsági határozatok összefoglalója

(Közzétéve az 1907/2006/EK rendelet (1)
  64. cikke (9) bekezdésének megfelelően)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2022/C 414/04)

Engedély megadásáról szóló határozat

| A határozat hivatkozási száma (2) | A határozat kelte | Az anyag neve | Az engedély jogosultja(i) | Engedélyszám | Engedélyezett felhasználás | A felülvizsgálati időszak lejártának időpontja | A határozat indokai |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| C(2022) 7397 | 2022. október 21. | 4-(1,1,3,3-tetrametilbutil)fenol, etoxilált
  (4-terc-OPnEO)
  EK-szám: –, CAS-szám: – | Teva Baltics UAB, Moletu road 5, 08409 Vilnius, Litvánia | REACH/22/36/0 | A biológiai gyógyszerhatóanyag-gyártási folyamatban mikrobiális sejtek felbontásához és sejtzárványok kimosásához használt, nem ionos felületaktív anyagként | 2033. január 4. | Az 1907/2006/EK rendelet 60. cikke (4) bekezdésének megfelelően az anyag felhasználásából származó társadalmi-gazdasági előnyök jelentősebbek, mint annak az emberi egészséget és a környezetet érintő kockázatai, továbbá nem állnak rendelkezésre megfelelő alternatív anyagok vagy technológiák. |

A határozat hivatkozási száma (2)

A határozat kelte

Az anyag neve

Az engedély jogosultja(i)

Engedélyszám

Engedélyezett felhasználás

A felülvizsgálati időszak lejártának időpontja

A határozat indokai

C(2022) 7397

2022. október 21.

4-(1,1,3,3-tetrametilbutil)fenol, etoxilált

(4-terc-OPnEO)

EK-szám: –, CAS-szám: –

Teva Baltics UAB, Moletu road 5, 08409 Vilnius, Litvánia

REACH/22/36/0

A biológiai gyógyszerhatóanyag-gyártási folyamatban mikrobiális sejtek felbontásához és sejtzárványok kimosásához használt, nem ionos felületaktív anyagként

2033. január 4.

Az 1907/2006/EK rendelet 60. cikke (4) bekezdésének megfelelően az anyag felhasználásából származó társadalmi-gazdasági előnyök jelentősebbek, mint annak az emberi egészséget és a környezetet érintő kockázatai, továbbá nem állnak rendelkezésre megfelelő alternatív anyagok vagy technológiák.

---

(1)  HL L 396., 2006.12.30., 1. o.

(2)  A határozat az Európai Bizottság következő weboldalán érhető el: Authorisation (europa.eu).

---

| 2022.10.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 414/42 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.10.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 414/42

---

A vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló, 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet XIV. mellékletében felsorolt anyagok felhasználás céljából történő forgalomba hozatalának és/vagy felhasználásának engedélyezéséről szóló európai bizottsági határozatok összefoglalója

(Közzétéve az 1907/2006/EK rendelet (1)
  64. cikke (9) bekezdésének megfelelően)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2022/C 414/05)

Engedély megadásáról szóló határozat

| A határozat hivatkozási száma (2) | A határozat kelte | Az anyag neve | Az engedély jogosultja(i) | Engedélyszám | Engedélyezett felhasználás | A felülvizsgálati időszak lejártának időpontja | A határozat indokai |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (2022) 7407 | 2022. október 21. | 4-(1,1,3,3-tetrametilbutil)fenol, etoxilált
  (4-terc-OPnEO)
  EK-szám: –, CAS-szám: – | Merck Biodevelopment SAS, 37, rue Saint Romain, 69008 Lyon, Franciaország | REACH/22/33/0 | Mosószerként a G-CSF (granulocytakolónia-stimuláló faktor) sejtzárványok tisztítási eljárásában | 2030. január 4. | Az 1907/2006/EK rendelet 60. cikke (4) bekezdésének megfelelően az anyag felhasználásából származó társadalmi-gazdasági előnyök jelentősebbek, mint annak az emberi egészséget és a környezetet érintő kockázatai, továbbá nem állnak rendelkezésre megfelelő alternatív anyagok vagy technológiák. |

A határozat hivatkozási száma (2)

A határozat kelte

Az anyag neve

Az engedély jogosultja(i)

Engedélyszám

Engedélyezett felhasználás

A felülvizsgálati időszak lejártának időpontja

A határozat indokai

(2022) 7407

2022. október 21.

4-(1,1,3,3-tetrametilbutil)fenol, etoxilált

(4-terc-OPnEO)

EK-szám: –, CAS-szám: –

Merck Biodevelopment SAS, 37, rue Saint Romain, 69008 Lyon, Franciaország

REACH/22/33/0

Mosószerként a G-CSF (granulocytakolónia-stimuláló faktor) sejtzárványok tisztítási eljárásában

2030. január 4.

Az 1907/2006/EK rendelet 60. cikke (4) bekezdésének megfelelően az anyag felhasználásából származó társadalmi-gazdasági előnyök jelentősebbek, mint annak az emberi egészséget és a környezetet érintő kockázatai, továbbá nem állnak rendelkezésre megfelelő alternatív anyagok vagy technológiák.

---

(1)  HL L 396., 2006.12.30., 1. o.

(2)  A határozat az Európai Bizottság következő weboldalán érhető el: Authorisation (europa.eu).

---

V Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 2022.10.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 414/43 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.10.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 414/43

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám M.10925 – BNP PARIBAS / TERBERG BUSINESS LEASE GROUP)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2022/C 414/06)

1.

E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:

| — | a BNP Paribas S.A. (a továbbiakban: BNP Paribas, Franciaország) irányítása alá tartozó Arval B.V. (a továbbiakban: Arval, Hollandia), |
| --- | --- |

—

a BNP Paribas S.A. (a továbbiakban: BNP Paribas, Franciaország) irányítása alá tartozó Arval B.V. (a továbbiakban: Arval, Hollandia),

| — | Terberg Business Lease Group B.V. (a továbbiakban: TBLG, Hollandia). |
| --- | --- |

—

Terberg Business Lease Group B.V. (a továbbiakban: TBLG, Hollandia).

Az Arval az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében kizárólagos irányítást fog szerezni a TBLG egésze felett.

Az összefonódásra részesedés vásárlása útján kerül sor.

2.

| — | Arval: gépjárművek lízingbe adása vállalatok és magánszemélyek részére; az Arval korlátozott mértékben kiegészítő mobilitási megoldásokat is kínál; az Arval a bankszektorban világszerte tevékenykedő BNP Paribas (Franciaország) irányítása alá tartozik, |
| --- | --- |

—

Arval: gépjárművek lízingbe adása vállalatok és magánszemélyek részére; az Arval korlátozott mértékben kiegészítő mobilitási megoldásokat is kínál; az Arval a bankszektorban világszerte tevékenykedő BNP Paribas (Franciaország) irányítása alá tartozik,

| — | TBLG: gépjárművek lízingbe adása vállalatok és magánszemélyek részére Hollandiában. |
| --- | --- |

—

TBLG: gépjárművek lízingbe adása vállalatok és magánszemélyek részére Hollandiában.

3.

A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

4.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozási számot minden esetben fel kell tüntetni:

M.10925 – BNP PARIBAS / TERBERG BUSINESS LEASE GROUP

Az észrevételeket faxon, e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postai cím:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

1

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

2

---

| 2022.10.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 414/45 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.10.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 414/45

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám M.10790 - SALIC / OLAM / OLAM AGRI)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2022/C 414/07)

1.

E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:

| — | a Public Investment Fund (Szaúd-Arábia) irányítása alá tartozó Saudi Agricultural and Livestock Investment Company (a továbbiakban: SALIC, Szaúd-Arábia), |
| --- | --- |

—

a Public Investment Fund (Szaúd-Arábia) irányítása alá tartozó Saudi Agricultural and Livestock Investment Company (a továbbiakban: SALIC, Szaúd-Arábia),

| — | a Temasek Holdings (Private) Limited (Szingapúr) irányítása alá tartozó Olam Group Limited (a továbbiakban: Olam Group, Szingapúr), |
| --- | --- |

—

a Temasek Holdings (Private) Limited (Szingapúr) irányítása alá tartozó Olam Group Limited (a továbbiakban: Olam Group, Szingapúr),

| — | az Olam Group vállalkozáshoz tartozó Olam Agri Holdings Pte. Ltd. (a továbbiakban: Olam Agri, Szingapúr). |
| --- | --- |

—

az Olam Group vállalkozáshoz tartozó Olam Agri Holdings Pte. Ltd. (a továbbiakban: Olam Agri, Szingapúr).

A SALIC és az Olam Group az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 3. cikkének (4) bekezdése értelmében közös irányítást fognak szerezni az Olam Agri egésze felett.

Az összefonódásra részesedés vásárlása útján kerül sor.

2.

| — | a SALIC egy szaúd-arábiai befektetési társaság, amely a mezőgazdasági ágazatba és az élelmiszeriparba fektet be Szaúd-Arábiában és nemzetközi szinten, |
| --- | --- |

—

a SALIC egy szaúd-arábiai befektetési társaság, amely a mezőgazdasági ágazatba és az élelmiszeriparba fektet be Szaúd-Arábiában és nemzetközi szinten,

| — | az Olam Group az élelmiszer- és az agrárágazatban tevékenykedik világszerte különböző leányvállalatain keresztül; az Olam Group a Temasek befektetési társaság irányítása alá tartozik, amelynek vállalkozásai számos iparágban – többek között az agrár-élelmiszeripari ágazatban – tevékenykednek, |
| --- | --- |

—

az Olam Group az élelmiszer- és az agrárágazatban tevékenykedik világszerte különböző leányvállalatain keresztül; az Olam Group a Temasek befektetési társaság irányítása alá tartozik, amelynek vállalkozásai számos iparágban – többek között az agrár-élelmiszeripari ágazatban – tevékenykednek,

| — | az Olam Agri mezőgazdasági termékek kereskedelmével és feldolgozásával foglalkozik világszerte, tevékenységei a teljes értékláncra kiterjednek (tenyésztés és termesztés, termelés, nagykereskedelem, feldolgozás, finomítás, forgalmazás). |
| --- | --- |

—

az Olam Agri mezőgazdasági termékek kereskedelmével és feldolgozásával foglalkozik világszerte, tevékenységei a teljes értékláncra kiterjednek (tenyésztés és termesztés, termelés, nagykereskedelem, feldolgozás, finomítás, forgalmazás).

3.

A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

4.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozási számot minden esetben fel kell tüntetni:

M.10790 - SALIC / OLAM / OLAM AGRI

Az észrevételeket faxon, e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postai cím:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

1

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

2

---