# Euroopa Liidu C 410/2022

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 410 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 65. aastakäik26. oktoober 2022 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 410

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

65. aastakäik26. oktoober 2022

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 410/01 | Euro vahetuskurss — 25. oktoober 2022 | 1 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2022/C 410/02 | Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5 — Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel (
  1
  ) | 2 |
| 2022/C 410/03 | Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5 — Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel (
  1
  ) | 3 |
| 2022/C 410/04 | Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5 — Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel (
  1
  ) | 4 |
| 2022/C 410/05 | Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5 — Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel (
  1
  ) | 5 |
| 2022/C 410/06 | Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5 — Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel (
  1
  ) | 6 |
| 2022/C 410/07 | Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5 — Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel (
  1
  ) | 7 |

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2022/C 410/01

Euro vahetuskurss — 25. oktoober 2022

1

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2022/C 410/02

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5 — Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel (
  1
  )

1

2

2022/C 410/03

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5 — Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel (
  1
  )

1

3

2022/C 410/04

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5 — Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel (
  1
  )

1

4

2022/C 410/05

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5 — Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel (
  1
  )

1

5

2022/C 410/06

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5 — Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel (
  1
  )

1

6

2022/C 410/07

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5 — Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel (
  1
  )

1

7

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 410/08 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10906 – INFRAVIA / LIBERTY GLOBAL / TELEFÓNICA / OPAL) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 8 |
| 2022/C 410/09 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10800 – AHLSELL / SANISTAL) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 10 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 410/10 | Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a | 12 |
| 2022/C 410/11 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 27 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2022/C 410/08

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10906 – INFRAVIA / LIBERTY GLOBAL / TELEFÓNICA / OPAL) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

8

2022/C 410/09

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10800 – AHLSELL / SANISTAL) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

10

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2022/C 410/10

Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a

12

2022/C 410/11

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

27

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 26.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 410/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 410/1

---

Euro vahetuskurss (1)

25. oktoober 2022

(2022/C 410/01)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 0,9861 |
| JPY | Jaapani jeen | 146,84 |
| DKK | Taani kroon | 7,4387 |
| GBP | Inglise nael | 0,87143 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,9728 |
| CHF | Šveitsi frank | 0,9888 |
| ISK | Islandi kroon | 142,90 |
| NOK | Norra kroon | 10,3910 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 24,472 |
| HUF | Ungari forint | 413,70 |
| PLN | Poola zlott | 4,7770 |
| RON | Rumeenia leu | 4,9036 |
| TRY | Türgi liir | 18,3508 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5599 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3537 |
| HKD | Hongkongi dollar | 7,7407 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7321 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,4050 |
| KRW | Korea vonn | 1 417,50 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 18,2211 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,2072 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5315 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 407,12 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,6697 |
| PHP | Filipiini peeso | 57,988 |
| RUB | Vene rubla | |
| THB | Tai baat | 37,758 |
| BRL | Brasiilia reaal | 5,2254 |
| MXN | Mehhiko peeso | 19,6353 |
| INR | India ruupia | 81,6530 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

0,9861

JPY

Jaapani jeen

146,84

DKK

Taani kroon

7,4387

GBP

Inglise nael

0,87143

SEK

Rootsi kroon

10,9728

CHF

Šveitsi frank

0,9888

ISK

Islandi kroon

142,90

NOK

Norra kroon

10,3910

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

24,472

HUF

Ungari forint

413,70

PLN

Poola zlott

4,7770

RON

Rumeenia leu

4,9036

TRY

Türgi liir

18,3508

AUD

Austraalia dollar

1,5599

CAD

Kanada dollar

1,3537

HKD

Hongkongi dollar

7,7407

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7321

SGD

Singapuri dollar

1,4050

KRW

Korea vonn

1 417,50

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

18,2211

CNY

Hiina jüaan

7,2072

HRK

Horvaatia kuna

7,5315

IDR

Indoneesia ruupia

15 407,12

MYR

Malaisia ringit

4,6697

PHP

Filipiini peeso

57,988

RUB

Vene rubla

THB

Tai baat

37,758

BRL

Brasiilia reaal

5,2254

MXN

Mehhiko peeso

19,6353

INR

India ruupia

81,6530

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 26.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 410/2 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 410/2

---

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5

Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 410/02)

| Liikmesriik | Itaalia |
| --- | --- |
| Lennuliin | Alghero – Rooma Fiumicino ja Rooma Fiumicino – Alghero |
| Lepingu kehtivusaeg | 17. veebruar 2023 kuni 26. oktoober 2024 |
| Pakkumuste esitamise lõpptähtaeg | 27. detsember 2022 |
| Aadress, millelt on võimalik saada hanketeate teksti ning avaliku hankemenetluse ja avaliku teenindamise kohustusega seotud mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente | Lisateave:





  Regione Autonoma della Sardegna |
| Assessorato dei trasporti |
| Direzione Generale dei Trasporti |
| Servizio per il trasporto marittimo e aereo e continuità territoriale |
| Via XXIX Novembre 1847, 41 |
| 09123 Cagliari |
| ITALIA |

Liikmesriik

Itaalia

Lennuliin

Alghero – Rooma Fiumicino ja Rooma Fiumicino – Alghero

Lepingu kehtivusaeg

17. veebruar 2023 kuni 26. oktoober 2024

Pakkumuste esitamise lõpptähtaeg

27. detsember 2022

Aadress, millelt on võimalik saada hanketeate teksti ning avaliku hankemenetluse ja avaliku teenindamise kohustusega seotud mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente

Lisateave:

Regione Autonoma della Sardegna

Assessorato dei trasporti

Direzione Generale dei Trasporti

Servizio per il trasporto marittimo e aereo e continuità territoriale

Via XXIX Novembre 1847, 41

09123 Cagliari

ITALIA

Tel +39 0706067331

Faks +39 0706067309

Internet: http://www.regione.sardegna.it

E-post: trasporti@pec.regione.sardegna.it

trasp.osp@regione.sardegna.it.

---

| 26.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 410/3 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 410/3

---

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5

Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 410/03)

| Liikmesriik | Itaalia |
| --- | --- |
| Lennuliin | Alghero – Milano Linate ja Milano Linate – Alghero |
| Lepingu kehtivusaeg | 17. veebruar 2023 kuni 26. oktoober 2024 |
| Pakkumuste esitamise lõpptähtaeg | 27. detsember 2022 |
| Aadress, millelt on võimalik saada hanketeate teksti ning avaliku hankemenetluse ja avaliku teenindamise kohustusega seotud mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente | Lisateave:





  Regione Autonoma della Sardegna |
| Assessorato dei trasporti |
| Direzione Generale dei Trasporti |
| Servizio per il trasporto marittimo e aereo e della continuità territoriale |
| Via XXIX Novembre 1847, 41 |
| 09123 Cagliari |
| ITALIA |

Liikmesriik

Itaalia

Lennuliin

Alghero – Milano Linate ja Milano Linate – Alghero

Lepingu kehtivusaeg

17. veebruar 2023 kuni 26. oktoober 2024

Pakkumuste esitamise lõpptähtaeg

27. detsember 2022

Aadress, millelt on võimalik saada hanketeate teksti ning avaliku hankemenetluse ja avaliku teenindamise kohustusega seotud mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente

Lisateave:

Regione Autonoma della Sardegna

Assessorato dei trasporti

Direzione Generale dei Trasporti

Servizio per il trasporto marittimo e aereo e della continuità territoriale

Via XXIX Novembre 1847, 41

09123 Cagliari

ITALIA

Tel +39 0706067331

Faks +39 0706067309

Internet: http://www.regione.sardegna.it

E-post: trasporti@pec.regione.sardegna.it trasp.osp@regione.sardegna.it.

---

| 26.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 410/4 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 410/4

---

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5

Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 410/04)

| Liikmesriik | Itaalia |
| --- | --- |
| Lennuliin | Cagliari – Rooma Fiumicino ja Rooma Fiumicino – Cagliari |
| Lepingu kehtivusaeg | 17. veebruar 2023 kuni 26. oktoober 2024 |
| Pakkumuste esitamise lõpptähtaeg | 27. detsember 2022 |
| Aadress, millelt on võimalik saada hanketeate teksti ning avaliku hankemenetluse ja avaliku teenindamise kohustusega seotud mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente | Lisateave:





  Regione Autonoma della Sardegna |
| Assessorato dei trasporti |
| Direzione Generale dei Trasporti |
| Servizio per il trasporto marittimo e aereo e della continuità territoriale |
| Via XXIX Novembre 1847, 41 |
| 09123 Cagliari |
| ITALIA |

Liikmesriik

Itaalia

Lennuliin

Cagliari – Rooma Fiumicino ja Rooma Fiumicino – Cagliari

Lepingu kehtivusaeg

17. veebruar 2023 kuni 26. oktoober 2024

Pakkumuste esitamise lõpptähtaeg

27. detsember 2022

Aadress, millelt on võimalik saada hanketeate teksti ning avaliku hankemenetluse ja avaliku teenindamise kohustusega seotud mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente

Lisateave:

Regione Autonoma della Sardegna

Assessorato dei trasporti

Direzione Generale dei Trasporti

Servizio per il trasporto marittimo e aereo e della continuità territoriale

Via XXIX Novembre 1847, 41

09123 Cagliari

ITALIA

Tel +39 0706067331

Faks +39 0706067309

Internet: http://www.regione.sardegna.it

E-post: trasporti@pec.regione.sardegna.it trasp.osp@regione.sardegna.it.

---

| 26.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 410/5 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 410/5

---

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5

Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 410/05)

| Liikmesriik | Itaalia |
| --- | --- |
| Lennuliin | Cagliari – Milano Linate ja Milano Linate – Cagliari |
| Lepingu kehtivusaeg | 17. veebruar 2023 kuni 26. oktoober 2024 |
| Pakkumuste esitamise lõpptähtaeg | 27. detsember 2022 |
| Aadress, millelt on võimalik saada hanketeate teksti ning avaliku hankemenetluse ja avaliku teenindamise kohustusega seotud mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente | Lisateave:





  Regione Autonoma della Sardegna |
| Assessorato dei trasporti |
| Direzione Generale dei Trasporti |
| Servizio per il trasporto marittimo e aereo e della continuità territoriale |
| Via XXIX Novembre 1847, 41 |
| 09123 Cagliari |
| ITALIA |

Liikmesriik

Itaalia

Lennuliin

Cagliari – Milano Linate ja Milano Linate – Cagliari

Lepingu kehtivusaeg

17. veebruar 2023 kuni 26. oktoober 2024

Pakkumuste esitamise lõpptähtaeg

27. detsember 2022

Aadress, millelt on võimalik saada hanketeate teksti ning avaliku hankemenetluse ja avaliku teenindamise kohustusega seotud mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente

Lisateave:

Regione Autonoma della Sardegna

Assessorato dei trasporti

Direzione Generale dei Trasporti

Servizio per il trasporto marittimo e aereo e della continuità territoriale

Via XXIX Novembre 1847, 41

09123 Cagliari

ITALIA

Tel +39 0706067331

Faks +39 0706067309

Internet: http://www.regione.sardegna.it

E-post: trasporti@pec.regione.sardegna.it, trasp.osp@regione.sardegna.it.

---

| 26.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 410/6 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 410/6

---

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5

Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 410/06)

| Liikmesriik | Itaalia |
| --- | --- |
| Lennuliin | Olbia – Rooma Fiumicino ja Rooma Fiumicino – Olbia |
| Lepingu kehtivusaeg | 17. veebruar 2023 kuni 26. oktoober 2024 |
| Pakkumuste esitamise lõpptähtaeg | 27. detsember 2022 |
| Aadress, millelt on võimalik saada hanketeate teksti ning avaliku hankemenetluse ja avaliku teenindamise kohustusega seotud mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente | Lisateave:





  Regione Autonoma della Sardegna |
| Assessorato dei trasporti |
| Direzione Generale dei Trasporti |
| Servizio per il trasporto marittimo e aereo e della continuità territoriale |
| Via XXIX Novembre 1847, 41 |
| 09123 Cagliari |
| ITALIA |

Liikmesriik

Itaalia

Lennuliin

Olbia – Rooma Fiumicino ja Rooma Fiumicino – Olbia

Lepingu kehtivusaeg

17. veebruar 2023 kuni 26. oktoober 2024

Pakkumuste esitamise lõpptähtaeg

27. detsember 2022

Aadress, millelt on võimalik saada hanketeate teksti ning avaliku hankemenetluse ja avaliku teenindamise kohustusega seotud mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente

Lisateave:

Regione Autonoma della Sardegna

Assessorato dei trasporti

Direzione Generale dei Trasporti

Servizio per il trasporto marittimo e aereo e della continuità territoriale

Via XXIX Novembre 1847, 41

09123 Cagliari

ITALIA

Tel +39 0706067331

Faks +39 0706067309

Internet: http://www.regione.sardegna.it

E-post: trasporti@pec.regione.sardegna.it

trasp.osp@regione.sardegna.it.

---

| 26.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 410/7 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 410/7

---

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5

Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 410/07)

| Liikmesriik | Itaalia |
| --- | --- |
| Lennuliin | Olbia – Milano Linate ja Milano Linate – Olbia |
| Lepingu kehtivusaeg | 17. veebruar 2023 kuni 26. oktoober 2024 |
| Pakkumuste esitamise lõpptähtaeg | 27. detsember 2022 |
| Aadress, millelt on võimalik saada hanketeate teksti ning avaliku hankemenetluse ja avaliku teenindamise kohustusega seotud mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente | Lisateave:





  Regione Autonoma della Sardegna |
| Assessorato dei trasporti |
| Direzione Generale dei Trasporti |
| Servizio per il trasporto marittimo e aereo e della continuità territoriale |
| Via XXIX Novembre 1847, n.41 |
| 09123 Cagliari |
| ITALIA |

Liikmesriik

Itaalia

Lennuliin

Olbia – Milano Linate ja Milano Linate – Olbia

Lepingu kehtivusaeg

17. veebruar 2023 kuni 26. oktoober 2024

Pakkumuste esitamise lõpptähtaeg

27. detsember 2022

Aadress, millelt on võimalik saada hanketeate teksti ning avaliku hankemenetluse ja avaliku teenindamise kohustusega seotud mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente

Lisateave:

Regione Autonoma della Sardegna

Assessorato dei trasporti

Direzione Generale dei Trasporti

Servizio per il trasporto marittimo e aereo e della continuità territoriale

Via XXIX Novembre 1847, n.41

09123 Cagliari

ITALIA

Tel +39 0706067331

Faks +39 0706067309

Internet: http://www.regione.sardegna.it

E-post: trasporti@pec.regione.sardegna.it,

trasp.osp@regione.sardegna.it.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 26.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 410/8 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 410/8

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10906 – INFRAVIA / LIBERTY GLOBAL / TELEFÓNICA / OPAL)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 410/08)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | InfraVia Capital Partners S.A.S. („InfraVia“, Prantsusmaa), |
| --- | --- |

—

InfraVia Capital Partners S.A.S. („InfraVia“, Prantsusmaa),

| — | Liberty Global plc („Liberty Global“, Ühendkuningriik), |
| --- | --- |

—

Liberty Global plc („Liberty Global“, Ühendkuningriik),

| — | Telefónica S.A. („Telefónica“, Hispaania), |
| --- | --- |

—

Telefónica S.A. („Telefónica“, Hispaania),

| — | Liberty Global Investment JVco Limited („Opal“, Ühendkuningriik). |
| --- | --- |

—

Liberty Global Investment JVco Limited („Opal“, Ühendkuningriik).

InfraVia, Liberty Global ja Telefónica omandavad Opali üle ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses.

Koondumine toimub ühisettevõtjana käsitatava uue ettevõtja aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | InfraVia: sõltumatu investeerimisühing, mis tegutseb taristu- ja tehnoloogiasektorile spetsialiseerunud investeerimisfondide valitsejana, |
| --- | --- |

—

InfraVia: sõltumatu investeerimisühing, mis tegutseb taristu- ja tehnoloogiasektorile spetsialiseerunud investeerimisfondide valitsejana,

| — | Liberty Global: omab ja käitab kaabelvõrke, mille kaudu pakutakse televisiooni-, interneti lairibaühenduse ning tavatelefoni- ja mobiilsideteenuseid mitmes Euroopa riigis, sealhulgas Ühendkuningriigis ettevõtja VMED O2 UK Limited (edaspidi „Virgin Media O2“) kaudu, mille üle on tal koos Telefónicaga ühiskontroll; |
| --- | --- |

—

Liberty Global: omab ja käitab kaabelvõrke, mille kaudu pakutakse televisiooni-, interneti lairibaühenduse ning tavatelefoni- ja mobiilsideteenuseid mitmes Euroopa riigis, sealhulgas Ühendkuningriigis ettevõtja VMED O2 UK Limited (edaspidi „Virgin Media O2“) kaudu, mille üle on tal koos Telefónicaga ühiskontroll;

| — | Telefónica: ülemaailmne telekommunikatsiooniettevõtja, kes käitab püsi- ja mobiilsidevõrke ning pakub mobiil- ja lauatelefoni-, interneti- ja televisiooniteenuseid mitme kaubamärgi all, sealhulgas Ühendkuningriigis ettevõtja Virgin Media O2 kaudu, mille üle on tal koos Liberty Globaliga ühiskontroll. |
| --- | --- |

—

Telefónica: ülemaailmne telekommunikatsiooniettevõtja, kes käitab püsi- ja mobiilsidevõrke ning pakub mobiil- ja lauatelefoni-, interneti- ja televisiooniteenuseid mitme kaubamärgi all, sealhulgas Ühendkuningriigis ettevõtja Virgin Media O2 kaudu, mille üle on tal koos Liberty Globaliga ühiskontroll.

3.

Opal rajab valguskaabelühenduse lõppkasutajani ja hakkab seda käitama, et pakkuda Virgin Media O2-le, kolmandatest isikutest internetiteenuse osutajatele ja Ühendkuningriigi äriklientidele hulgimüügivõrku.

4.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

5.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10906 – INFRAVIA / LIBERTY GLOBAL / TELEFÓNICA / OPAL

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

| 26.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 410/10 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 410/10

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10800 – AHLSELL / SANISTAL)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 410/09)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Ahlsell Danmark ApS (Taani, edaspidi „Ahlsell“), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal CVC Capital Partners SICAV-FIS S.A. (Luksemburg, edaspidi „CVC“) |
| --- | --- |

—

Ahlsell Danmark ApS (Taani, edaspidi „Ahlsell“), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal CVC Capital Partners SICAV-FIS S.A. (Luksemburg, edaspidi „CVC“)

| — | Sanistål A/S (Taani, edaspidi „Sanistal“) |
| --- | --- |

—

Sanistål A/S (Taani, edaspidi „Sanistal“)

Ahlsell omandab Sanistali üle täieliku ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub osade või aktsiate ostu teel ja 24. mail 2022 väljakuulutatud avaliku pakkumise kaudu.

2.

| — | CVC on suur üleilmne investeerimishaldur, kes keskendub börsivälistele ettevõtjatele, järelturgudele ja krediidile. |
| --- | --- |

—

CVC on suur üleilmne investeerimishaldur, kes keskendub börsivälistele ettevõtjatele, järelturgudele ja krediidile.

| — | Ahlsell on CVC fondi portfelli kuuluv äriühing ning peamiselt paigaldustoodete ja tööriistade ning tarvikute jaemüüja ja turustaja kutselistele klientidele Põhjamaades. |
| --- | --- |

—

Ahlsell on CVC fondi portfelli kuuluv äriühing ning peamiselt paigaldustoodete ja tööriistade ning tarvikute jaemüüja ja turustaja kutselistele klientidele Põhjamaades.

| — | Sanistal pakub Taani ja Balti riikide tööstus- ja ehitussektorile laia tootevalikut, keskendudes peamiselt kanalisatsioonile, küttele, ventilatsioonile, kliimaseadmetele ning tööriistadele ja tarvikutele, sealhulgas isikukaitsevahenditele. |
| --- | --- |

—

Sanistal pakub Taani ja Balti riikide tööstus- ja ehitussektorile laia tootevalikut, keskendudes peamiselt kanalisatsioonile, küttele, ventilatsioonile, kliimaseadmetele ning tööriistadele ja tarvikutele, sealhulgas isikukaitsevahenditele.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10800 – AHLSELL / SANISTAL

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 26.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 410/12 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 410/12

---

Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a

(2022/C 410/10)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada muutmistaotluse kohta vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51 kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUSE / KAITSTUD GEOGRAAFILISE TÄHISE TOOTESPETSIFIKAADI OLULISE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Muudatuse heakskiitmise taotlemine kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 esimese lõiguga

„Formai de Mut Dell’alta Valle Brembana“

ELi nr: PDO-IT-0009-AM01 – 6.7.2021

KPN (X) KGT ( )

1.   Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

Consorzio dei Produttori per la Tutela e Valorizzazione del Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana („Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana“ kaitse ja edendamisega tegelev tootjate ühendus), kelle registrijärgne asukoht on Bergamo Kaubanduskoda, Largo Belotti 16 – 24121, Bergamo. Tel: +39 0354524880. Faks: +39 0354524881. E-post: formaidemutavbdop@gmail.com. Sertifitseeritud e-post: formaidemut@pec.it.

„Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana“ tootjate ühendusel on õigus esitada muutmistaotlus vastavalt põllumajandus-, toidu- ja metsandusministeeriumi 14. oktoobri 2013. aasta dekreedi nr 12511 artikli 13 lõikele 1.

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3.   Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

| ☐ | Toote nimetus |
| --- | --- |

☐

Toote nimetus

| ☒ | Toote kirjeldus |
| --- | --- |

☒

Toote kirjeldus

| ☐ | Geograafiline piirkond |
| --- | --- |

☐

Geograafiline piirkond

| ☒ | Päritolutõendid |
| --- | --- |

☒

Päritolutõendid

| ☒ | Tootmismeetod |
| --- | --- |

☒

Tootmismeetod

| ☒ | Seos piirkonnaga |
| --- | --- |

☒

Seos piirkonnaga

| ☒ | Märgistus |
| --- | --- |

☒

Märgistus

| ☒ | Muu: tootespetsifikaadi vormi muutmine, et see oleks määruse kohaselt artikliteks jaotatud; teabe lisamine kontrolliasutuse kohta; pakendamine. |
| --- | --- |

☒

Muu: tootespetsifikaadi vormi muutmine, et see oleks määruse kohaselt artikliteks jaotatud; teabe lisamine kontrolliasutuse kohta; pakendamine.

4.   Muudatus(t)e liik

| ☐ | Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline. |
| --- | --- |

☐

Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline.

| ☒ | Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline. |
| --- | --- |

☒

Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline.

5.   Muudatus(ed)

Sissejuhatus

Kaitstud päritolunimetus „Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana“ registreeriti kaitstud päritolunimetusi käsitleva 12. juuni 1996. aasta määrusega (EÜ) nr 1107/96 määruse (EMÜ) nr 2081/92 artikli 17 alusel.

ELis Euroopa geograafiliste tähiste registris avaldatud dokumendid koosnevad ühestainsast toimikust, mis sisaldab ajaloolist aruannet, geograafilise piirkonna kirjeldust ja muutmisprotsessi lühikirjeldust, millele on lisatud kaardid ja mida täiendab 22. veebruari 1995. aasta tehniline toimik nr 0039 345 81377, mis sisaldab järgmisi (nummerdamata) lõike:

| — | toote kirjeldus; |
| --- | --- |

—

toote kirjeldus;

| — | geograafiline piirkond; |
| --- | --- |

—

geograafiline piirkond;

| — | ajalugu; |
| --- | --- |

—

ajalugu;

| — | töötlemismeetod; |
| --- | --- |

—

töötlemismeetod;

| — | seos geograafilise piirkonnaga; |
| --- | --- |

—

seos geograafilise piirkonnaga;

| — | kontrolliasutus. |
| --- | --- |

—

kontrolliasutus.

Kontrollitud päritolunimetuse (denominazione di origine controllata – DOC) tootespetsifikaat kiideti heaks presidendi 10. septembri 1985. aasta dekreediga ja avaldati Itaalia Vabariigi Teatajas (GURI) nr 112, 16.5.1986, ning see sisaldab nelja artiklit, mis on kehtiva kontrollikava aluseks.

Eespool loetletud dokumendid on muutmistaotluse aluseks.

Käesoleva muutmistaotlusega tehakse tootespetsifikaat põllumajandusministeeriumi kehtestatud ülesehituse kohaselt ümber. Täpsemalt:

| — | artikkel 1 „Nimetus“ ja artikkel 3 „Tootmispiirkond“ säilitatakse senisel kujul; |
| --- | --- |

—

artikkel 1 „Nimetus“ ja artikkel 3 „Tootmispiirkond“ säilitatakse senisel kujul;

| — | presidendi 10. septembri 1985. aasta dekreedi artikkel 2 jaotatakse osadeks ning luuakse uued artiklid 2 „Toote kirjeldus“ ja 5 „Tootmismeetod“; |
| --- | --- |

—

presidendi 10. septembri 1985. aasta dekreedi artikkel 2 jaotatakse osadeks ning luuakse uued artiklid 2 „Toote kirjeldus“ ja 5 „Tootmismeetod“;

| — | lisatakse uus artikkel 4 „Päritolutõend“; |
| --- | --- |

—

lisatakse uus artikkel 4 „Päritolutõend“;

| — | lisatakse uus artikkel 6 „Seos geograafilise piirkonnaga“; |
| --- | --- |

—

lisatakse uus artikkel 6 „Seos geograafilise piirkonnaga“;

| — | lisatakse uus artikkel 7 „Kontrollid“ ja artikkel 8 „Märgistus“. |
| --- | --- |

—

lisatakse uus artikkel 7 „Kontrollid“ ja artikkel 8 „Märgistus“.

Toote kirjeldus

| — | See muudatus on üksnes tehniline ja puudutab kehtiva tootespetsifikaadi (presidendi 10. septembri 1985. aasta dekreet) artiklit 1. |
| --- | --- |

—

See muudatus on üksnes tehniline ja puudutab kehtiva tootespetsifikaadi (presidendi 10. septembri 1985. aasta dekreet) artiklit 1.

Praegune sõnastus

„Juustu „Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana“ päritolunimetust tunnustatakse ja seda kasutatakse üksnes toote puhul, mis vastab käesolevas dekreedis sätestatud nõuetele seoses töötlemismeetodite ning toote organoleptiliste ja muude omadustega, mis tulenevad allpool artiklis 3 kindlaks määratud tootmispiirkonnast.“

See asendatakse järgmisega:

See asendatakse järgmisega:

„
  Artikkel 1. Nimetus

Juustu „Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana“ päritolunimetust tunnustatakse ja seda kasutatakse üksnes toote puhul, mis vastab käesolevas tootespetsifikaadis sätestatud nõuetele seoses töötlemismeetodite ning toote organoleptiliste ja muude omadustega, mis tulenevad allpool artiklis 3 kindlaks määratud tootmispiirkonnast.“

Põhjendus

Põhjendus

Praegused sõnad „käesolevas dekreedis“, mis osutab 10. septembri 1985. aasta dekreedile, mis on avaldatud 16. mai 1986. aasta GURIs nr 112, tuleks suurema selguse huvides asendada sõnadega „käesolevas tootespetsifikaadis“.

| — | See muudatus puudutab kehtiva tootespetsifikaadi (presidendi 10. septembri 1985. aasta dekreet) artiklit 2 ja koonddokumendi punkti 3.2. |
| --- | --- |

—

See muudatus puudutab kehtiva tootespetsifikaadi (presidendi 10. septembri 1985. aasta dekreet) artiklit 2 ja koonddokumendi punkti 3.2.

Praegune sõnastus

Praegune sõnastus

„Päritolunimetust „Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana“ kasutatakse üksnes sellise juustu puhul, millel on järgmised omadused: rasvane poolkeedetud juust, mida valmistatakse ainult lehma täispiimast, mis on saadud ühest või kahest igapäevasest lüpsikorrast ja on väikese loomuliku happesusega. Minimaalne laagerdumisaeg on 45 päeva. Kui seda on vähemalt kuus kuud laagerdatud, kasutatakse seda lauajuustuna. Tootel on järgmised omadused.

| | Kuju: silinderjas juusturatas, lamedate või poollamedate külgede ja sirge või kergelt kumera põhjaga. |
| --- | --- |

Kuju: silinderjas juusturatas, lamedate või poollamedate külgede ja sirge või kergelt kumera põhjaga.

Kuju:

| | Mõõtmed: juusturatta läbimõõt 30–40 cm, paksus 8–10 cm, kusjuures miinimum- ja maksimumväärtuses võib esineda tootmisaegsetest tehnilistest tingimustest tingitud kõikumisi. |
| --- | --- |

Mõõtmed: juusturatta läbimõõt 30–40 cm, paksus 8–10 cm, kusjuures miinimum- ja maksimumväärtuses võib esineda tootmisaegsetest tehnilistest tingimustest tingitud kõikumisi.

Mõõtmed:

| | Juusturatta kaal: 8–12 kg olenevalt töötlemisaegsetest tehnilistest tingimustest, kusjuures miinimum- ja maksimumväärtused kõiguvad kuni 10 %. |
| --- | --- |

Juusturatta kaal: 8–12 kg olenevalt töötlemisaegsetest tehnilistest tingimustest, kusjuures miinimum- ja maksimumväärtused kõiguvad kuni 10 %.

Juusturatta kaal:

| | Välimine kiht: õhuke, kõva, naturaalne koorik, õlgkollase värvusega, kaldub laagerdudes hallinema. |
| --- | --- |

Välimine kiht: õhuke, kõva, naturaalne koorik, õlgkollase värvusega, kaldub laagerdudes hallinema.

| | Juustumassi värvus: vandlikarva, õlgkollase varjundiga. |
| --- | --- |

Juustumassi värvus: vandlikarva, õlgkollase varjundiga.

Juustumassi värvus:

| | Juustumassi tekstuur: tihke, vetruv, üksikute aukudega, mille läbimõõt ulatub 1 millimeetrist kuni nn suuruseni occhio di pernice (mis tähendab tõlkes nurmkana silma). |
| --- | --- |

Juustumassi tekstuur: tihke, vetruv, üksikute aukudega, mille läbimõõt ulatub 1 millimeetrist kuni nn suuruseni occhio di pernice (mis tähendab tõlkes nurmkana silma).

Juustumassi tekstuur:

occhio di pernice

| | Maitse: hõrk, meeldiv, vähesoolane, mahe, iseloomuliku lõhnaga. |
| --- | --- |

Maitse: hõrk, meeldiv, vähesoolane, mahe, iseloomuliku lõhnaga.

Maitse:

| | Kuivaine rasvasisaldus: vähemalt 45 %. |
| --- | --- |

Kuivaine rasvasisaldus: vähemalt 45 %.

Kuivaine rasvasisaldus:

Juustu omadused olenevad laagerdumisajast, mis võib kesta rohkem kui aasta.“

See asendatakse järgmisega:

See asendatakse järgmisega:

„
  Artikkel 2. Toote kirjeldus

Päritolunimetust „Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana“ kasutatakse üksnes juustu puhul, millel on pärast minimaalset laagerdumisaega järgmised omadused:

| | rasvane poolkeedetud juust, mida valmistatakse ainult lehma täispiimast, mis on väikese loomuliku happesusega. |
| --- | --- |

rasvane poolkeedetud juust, mida valmistatakse ainult lehma täispiimast, mis on väikese loomuliku happesusega.

| | Kuju: silinderjas juusturatas, lamedate või poollamedate külgede ja sirge või kergelt kumera põhjaga. |
| --- | --- |

Kuju: silinderjas juusturatas, lamedate või poollamedate külgede ja sirge või kergelt kumera põhjaga.

| | Mõõtmed: juusturatta läbimõõt 30–40 cm, paksus 8–10 cm, kusjuures miinimum- ja maksimumväärtuses võib esineda tootmisaegsetest tehnilistest tingimustest tingitud kõikumisi. |
| --- | --- |

Mõõtmed: juusturatta läbimõõt 30–40 cm, paksus 8–10 cm, kusjuures miinimum- ja maksimumväärtuses võib esineda tootmisaegsetest tehnilistest tingimustest tingitud kõikumisi.

| | Juusturatta kaal: 8–12 kg olenevalt töötlemisaegsetest tehnilistest tingimustest, kusjuures miinimum- ja maksimumväärtused kõiguvad kuni 10 %. |
| --- | --- |

Juusturatta kaal: 8–12 kg olenevalt töötlemisaegsetest tehnilistest tingimustest, kusjuures miinimum- ja maksimumväärtused kõiguvad kuni 10 %.

| | Välispind: õhuke, kõva, naturaalne koorik, õlgkollase värvusega, muutub laagerdudes tugevamaks. |
| --- | --- |

Välispind: õhuke, kõva, naturaalne koorik, õlgkollase värvusega, muutub laagerdudes tugevamaks.

| | Juustumassi värvus: vandlikarva, õlgkollase varjundiga. |
| --- | --- |

Juustumassi värvus: vandlikarva, õlgkollase varjundiga.

| | Juustumassi tekstuur: tihke, vetruv, üksikute aukudega, mille läbimõõt ulatub 1 millimeetrist kuni nn suuruseni occhio di pernice (mis tähendab tõlkes nurmkana silma). Juustumassis võib esineda väikeseid pragusid. |
| --- | --- |

Juustumassi tekstuur: tihke, vetruv, üksikute aukudega, mille läbimõõt ulatub 1 millimeetrist kuni nn suuruseni occhio di pernice (mis tähendab tõlkes nurmkana silma). Juustumassis võib esineda väikeseid pragusid.

| | Maitse: hõrk, meeldiv, vähesoolane, mahe, iseloomuliku lõhnaga. |
| --- | --- |

Maitse: hõrk, meeldiv, vähesoolane, mahe, iseloomuliku lõhnaga.

| | Kuivaine rasvasisaldus: vähemalt 42 %. |
| --- | --- |

Kuivaine rasvasisaldus: vähemalt 42 %.

Minimaalne laagerdumisaeg on 45 päeva. Juustule „Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana“ võib lisada märke „Riserva“, kui seda on laagerdatud üle kuue kuu.“

Põhjendus:

Põhjendus:

| — | Nõue kasutada ühe või kahe igapäevase lüpsikorra piima jäetakse välja. Kuna põllumajandusettevõtete arv väheneb, ei ole meiereidel alati võimalik igapäevast piimakogumist jätkata. Tegemist on mägipiirkonna väiketootmisega ja meiereid on aastate jooksul pidanud oma tegevuse ümber korraldama, et vähendada kogumiskulusid, optimeerida marsruute ja muuta kogumisaegu, kuna piima ei pruugita enam koguda iga päev. Loomulikult on põllumajandusettevõtetes olemas vajalikud seadmed rohkem kui ühe lüpsikorra piima säilitamiseks parimates võimalikes tingimustes. Tootjate ühendus on katsemeiereisid kasutades tõendanud, et piima kogumine ülepäeviti ei muuda juustu omadusi. |
| --- | --- |

—

Nõue kasutada ühe või kahe igapäevase lüpsikorra piima jäetakse välja. Kuna põllumajandusettevõtete arv väheneb, ei ole meiereidel alati võimalik igapäevast piimakogumist jätkata. Tegemist on mägipiirkonna väiketootmisega ja meiereid on aastate jooksul pidanud oma tegevuse ümber korraldama, et vähendada kogumiskulusid, optimeerida marsruute ja muuta kogumisaegu, kuna piima ei pruugita enam koguda iga päev. Loomulikult on põllumajandusettevõtetes olemas vajalikud seadmed rohkem kui ühe lüpsikorra piima säilitamiseks parimates võimalikes tingimustes. Tootjate ühendus on katsemeiereisid kasutades tõendanud, et piima kogumine ülepäeviti ei muuda juustu omadusi.

| — | Nüüd täpsustatakse tootespetsifikaadis, et mõeldud on juustu omadusi 45päevase minimaalse laagerdumisaja lõpus. |
| --- | --- |

—

Nüüd täpsustatakse tootespetsifikaadis, et mõeldud on juustu omadusi 45päevase minimaalse laagerdumisaja lõpus.

| — | Sõna „välimine kiht“ asendatakse sõnaga „välispind“, mis on selgem. Fraas „kaldub laagerdudes halliks muutuma“ asendatakse fraasiga „muutub laagerdudes tugevamaks“, sest see on asjakohasem. |
| --- | --- |

—

Sõna „välimine kiht“ asendatakse sõnaga „välispind“, mis on selgem. Fraas „kaldub laagerdudes halliks muutuma“ asendatakse fraasiga „muutub laagerdudes tugevamaks“, sest see on asjakohasem.

| — | Samuti lisatakse, et juustumassis võib esineda väikeseid pragusid. Praod (või lõhed) on tingitud väikese loomuliku happesusega piima kasutamisest, sest see toetab keskkonnas (karjamaa, laudad, juustumeierei) esinevat loomulikku mikrofloorat ja märkimisväärset elurikkust. See võimaldab iseloomulikku käärimist, mis juustu omadusi ja kvaliteeti kaugeltki ei kahjusta, vaid hoopis parandab. |
| --- | --- |

—

Samuti lisatakse, et juustumassis võib esineda väikeseid pragusid. Praod (või lõhed) on tingitud väikese loomuliku happesusega piima kasutamisest, sest see toetab keskkonnas (karjamaa, laudad, juustumeierei) esinevat loomulikku mikrofloorat ja märkimisväärset elurikkust. See võimaldab iseloomulikku käärimist, mis juustu omadusi ja kvaliteeti kaugeltki ei kahjusta, vaid hoopis parandab.

| — | Kuivaine minimaalset rasvasisaldust on vähendatud 45 %-st 42 %-ni. Lehmi söödetakse traditsioonilisel viisil, mis tähendab, et nende sööt ei ole aasta jooksul alati ühesugune. Mõnikord, eriti üleminekul kuivsöödalt haljassöödale või vastupidi või ebatavaliste ilmaolude korral, mis vähendavad sööda toiteväärtust, või kui loomad ise puutuvad kokku järskude temperatuurimuutustega, võib häiruda vatsakäärimine, mis võib märkimisväärselt vähendada piima ja seega ka juustu rasvasisaldust. Juustu liigitus „rasvaseks juustuks“ siiski säilib. |
| --- | --- |

—

Kuivaine minimaalset rasvasisaldust on vähendatud 45 %-st 42 %-ni. Lehmi söödetakse traditsioonilisel viisil, mis tähendab, et nende sööt ei ole aasta jooksul alati ühesugune. Mõnikord, eriti üleminekul kuivsöödalt haljassöödale või vastupidi või ebatavaliste ilmaolude korral, mis vähendavad sööda toiteväärtust, või kui loomad ise puutuvad kokku järskude temperatuurimuutustega, võib häiruda vatsakäärimine, mis võib märkimisväärselt vähendada piima ja seega ka juustu rasvasisaldust. Juustu liigitus „rasvaseks juustuks“ siiski säilib.

| — | Lause „Kui seda on vähemalt kuus kuud laagerdatud, kasutatakse seda lauajuustuna“ jäetakse välja, sest see ei kajasta praegusi tarbijate harjumusi. Pealegi on „lauajuust“ üldine mõiste ja sellest ei piisa toote omaduste kirjeldamiseks. Selle asemel lisatakse tarbijate jaoks suurema selguse tagamiseks laagerdumisprotsessi käsitlev säte, mis võimaldab tähistuse „Riserva“ abil identifitseerida üle kuue kuu laagerdunud juustu. Peetakse asjakohasemaks eristada kahte laagerdumisklassi: 45 päeva kuni 6 kuud ja üle 6 kuu. Tänu oma erilisele tootmisprotsessile sobib juust „Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana“ hästi pikaks laagerdamiseks, mis annab juustule lühemate laagerdumisprotsessidega võrreldes tugevama tajutava maitse ja lõhnaomadused. Nimetatud eristus võetakse kasutusele tarbijate huvides, sest nad saavad tänu sellele paremini valida oma maitsele kõige paremini vastava toote. |
| --- | --- |

—

Lause „Kui seda on vähemalt kuus kuud laagerdatud, kasutatakse seda lauajuustuna“ jäetakse välja, sest see ei kajasta praegusi tarbijate harjumusi. Pealegi on „lauajuust“ üldine mõiste ja sellest ei piisa toote omaduste kirjeldamiseks. Selle asemel lisatakse tarbijate jaoks suurema selguse tagamiseks laagerdumisprotsessi käsitlev säte, mis võimaldab tähistuse „Riserva“ abil identifitseerida üle kuue kuu laagerdunud juustu. Peetakse asjakohasemaks eristada kahte laagerdumisklassi: 45 päeva kuni 6 kuud ja üle 6 kuu. Tänu oma erilisele tootmisprotsessile sobib juust „Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana“ hästi pikaks laagerdamiseks, mis annab juustule lühemate laagerdumisprotsessidega võrreldes tugevama tajutava maitse ja lõhnaomadused. Nimetatud eristus võetakse kasutusele tarbijate huvides, sest nad saavad tänu sellele paremini valida oma maitsele kõige paremini vastava toote.

Päritolutõend

Päritolutõend

| — | Lisatud on juustu „Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana“ päritolutõendit käsitlev uus artikkel 4. |
| --- | --- |

—

Lisatud on juustu „Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana“ päritolutõendit käsitlev uus artikkel 4.

Uus artikkel on sõnastatud järgmiselt:

„
  Artikkel 4. Päritolutõend

Tootjad kantakse kontrolliasutuse hallatavatesse erinimekirjadesse ja nad peavad suutma tõendada toote päritolu seoses artiklites 3 ja 5 osutatud juustu „Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana“ tootmisetappidega, säilitades selleks dokumente, mida kontrolliasutus võib kontrollida. Toote jälgitavus tagatakse kõigi tootmisahelas osalejate kandmisega kontrolliasutuse peetavatesse erinimekirjadesse ja toodetud koguste deklareerimisega.

Kontrolliasutus kontrollib tootespetsifikaadi nõuete ja asjaomase kontrollikava alusel kõiki asjakohastesse nimekirjadesse kantud füüsilisi ja juriidilisi isikuid.

Toodetud juustud märgistatakse kalgendi vormimise ajal. Juustu pööramise ajal pressitakse selle küljele tootmiskuupäev ja meierei CE-märgis.“

Tootmismeetod

Tootmismeetod

| — | See muudatus puudutab kehtiva tootespetsifikaadi (presidendi 10. septembri 1985. aasta dekreet) artiklit 2 ja koonddokumendi punkti 3.3 veiste sööda kohta. |
| --- | --- |

—

See muudatus puudutab kehtiva tootespetsifikaadi (presidendi 10. septembri 1985. aasta dekreet) artiklit 2 ja koonddokumendi punkti 3.3 veiste sööda kohta.

Praegune sõnastus

Praegune sõnastus

„Veiste sööt peab koosnema tootmispiirkonna niitudelt, karjamaadelt, heinamaadelt või segakarjamaadelt pärit haljas- või kuivsöödast. Sellele võib lisada teraviljasegu ja talvel maisi- või rohusilo.“

See asendatakse järgmisega:

See asendatakse järgmisega:

„
  Artikkel 5. Tootmismeetod

Lehmade sööt peab koosnema niitudelt, karjamaadelt või heinamaadelt pärit haljas- ja/või kuivsöödast; enamik söödast (vähemalt 50 %) peab olema pärit määratletud geograafilisest piirkonnast. Sellele võib lisada teravilja, kontsentraate ja/või valgurikast õlikooki. Söödalisandina on lubatud kasutada mineraalaineid ja vitamiine.“

Põhjendus

Põhjendus

Sööda päritolu, nimelt see, et suurem osa sellest (vähemalt 50 %) peab olema pärit määratletud geograafilisest piirkonnast, määratakse täpsemalt kindlaks. Mägede rahvastikukao tõttu on metsamaa pindala karjamaade ja heinamaade arvelt järk-järgult suurenenud. Vähestel orus asuvatel tasandikel on toimunud ka suur linnastumine, mis on jätnud puutumata vaid ligipääsmatumad alad, mida on keeruline harida ja mida sageli ei saa kasutada isegi karjatamiseks. See on vähendanud kohalikke söödaressursse, sundides mõnd põllumajandusettevõtet ostma sööta väljastpoolt piirkonda. Kahjuks on looduslike võõrliikide, näiteks metssigade hiljutine lisandumine toimunud samuti üha väiksemate allesjäänud karjamaade arvelt, sest kahju, mida nad rohukattele tekitavad, vähendab kättesaadavat kohalikku söödatoodangut veelgi. Pealegi, nagu on hästi teada, laieneb metsamaa pidevalt, sest tööjõunappuse tõttu ei ole põllumajandusettevõtete maamajanduslikud jõupingutused niitude säilitamiseks piisavad. Samuti peeti vajalikuks välistada võimalus sööta lehmi siloga, sest selle kasutamine tekitab juustu valmistamise ja laagerdumise protsessis tõsist probleemi, kuna see võib kanda Clostridium’i-eoseid. Selle võimaluse välistamise tõttu võib olla vajalik tuua väljastpoolt päritolupiirkonda sisse kontsentraate, et asendada silost saadavat toitainehulka.

Clostridium

Tehakse ka ettepanek sööta lehmi söödalisanditega. Geneetiliselt tervete lehmade tasakaalustatud toitumine ja toitainevajaduste rahuldamine aitavad tagada nende heaolu ja tervise, millel on positiivne mõju piima kvaliteedile. Tasakaalustatud toitumine annab tulemuseks hea rasva- ja valgusisaldusega ning väikese somaatiliste rakkude arvuga piima, millest on seega parem juustu teha, ning mis võimaldab saada kvaliteetset juustu.

| — | See muudatus puudutab kehtiva tootespetsifikaadi (presidendi 10. septembri 1985. aasta dekreet) artiklit 2 tootmismeetodi kohta. |
| --- | --- |

—

See muudatus puudutab kehtiva tootespetsifikaadi (presidendi 10. septembri 1985. aasta dekreet) artiklit 2 tootmismeetodi kohta.

Praegune sõnastus

Praegune sõnastus

„Seda toodetakse aasta läbi.

Piim tuleb kalgendada temperatuuril 35–37 °C ja sellele tuleb lisada laapi, et kalgend tekiks 30 minuti jooksul. Juust tuleb valmistada traditsiooniliste meetoditega; töötlemise käigus tükeldatakse kalgend esimest korda, seejärel kuumutatakse segu temperatuurini 45–47 °C, siis võetakse see tulelt ja segatakse. Seda tuleb ka asjakohaseid presse kasutades sobival viisil pressida, et võimaldada vadakul välja nõrguda. Seejärel kasutatakse fassere’ks nimetatavaid sobivaid vorme.

Juustu võib soolduda lasta kuivalt või soolvees ja toimingut korratakse üle päeva 8–12 päeva jooksul.“

See asendatakse järgmisega:

See asendatakse järgmisega:

Juustu „Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana“ toodetakse aasta läbi.

Piim tuleb kalgendada temperatuuril 35–37 °C ja sellele tuleb lisada veiselaapi, et kalgend tekiks ligikaudu 30 minuti jooksul. Lisada võib naturaalset juuretist või valikpärmi.

Juust tuleb valmistada traditsiooniliste meetoditega; töötlemise käigus tükeldatakse kalgend esimest korda, seejärel kuumutatakse segu temperatuurini 43–50 °C, siis võetakse see tulelt ja segatakse. Seejärel kasutatakse fassere„ks nimetatavaid sobivaid vorme.

Seda tuleb ka sobivalt pressida, et võimaldada vadakul välja nõrguda.

Juustu võib soolduda lasta kuivalt või soolvees.“

Põhjendus

Põhjendus

Täpsustatakse seda, et kasutada tuleb veiselaapi, nagu tavaliselt tehakse, et vältida muude turul saada olevat tüüpi laapide kasutamist. Kalgendi moodustumise aega täpsustatakse määrsõnaga „ligikaudu“, sest tooraine loomulikud omadused ja kalgendamiskeskkonna tingimused võivad vadakuensüümide toimeaega kergesti mõjutada.

Lisatakse võimalus kasutada naturaalset juuretist või valikpärmi. Eelmine versioon seda ei sisaldanud. See lisatakse, kuna meiereidesse jõudva piima bakterisisaldus on põllumajandussettevõtete terviseohutuse, lüpsmistingimuste ja piima säilitamistingimuste paranemise tulemusel aastate jooksul märkimisväärselt vähenenud. Väiksem bakterisisaldus tähendab, et juustukatlas olev piim on kiire hapendamise vajaduse seisukohalt vähem reaktiivne, kuid kiire hapendamine on vajalik, et kalgend õigesti dehüdreerida ja takistada juustutootmist kahjustavate mikroorganismide levikut. Järgmistes töötlemisetappides lehmalautade ja meiereide keskkonnas leiduv loomulik mikrofloora siiski säilib ja tugevneb, andes juustule „Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana“ kui toorpiimast valmistatud poolkeedetud juustule selle iseloomulikud omadused.

Mis puudutab kalgendi kuumutamistemperatuuri tõstmist vahemikku 43–50 °C, siis on täheldatud, et mõnikord on vaja temperatuuri alandada või tõsta, et juustuvalmistamisprotsessi parandada, võimaldada kalgendil korralikult nõrguda ja optimeerida juustu järgnevat käärimist. Vajadus seda teha on seotud söödas sisalduvate taimede erineva liigilise koostise või söödas sisalduvate taimede erineva küpsusega ning keskkonna ja juustu valmistamiseks kasutatavate katelde erineva isolatsioonivõimega. Juustumeistrid kasutavad oma kogemusi ja oskusi, et otsustada, millised on optimaalsed parameetrid, jäädes samal ajal vastuvõetavasse ja tootespetsifikaadiga kindlaks määratud vahemikku, mis on aga piima füüsikalist seisundit ja äärmuslikke keskkonnatingimusi arvestades vähem piirav.

Välja jäetakse kohustus kasutada „asjakohaseid presse“, et võimaldada käsitöönduslikel juustumeistritel, eriti mägikarjamaadel, kasutada muid käsitööriistu, mis suudavad täita sama ülesannet mis pressid. Traditsioonilist protsessi ei mõjuta ka vadaku väljanõrutamise meetod, kuigi seda tuleb teha korralikult, et juust säilitaks tootespetsifikaadis kindlaks määratud omadused.

Viide soolamisaja kestusele jäetakse välja, sest varasem viide oli üldine ja osutas üksnes kuivsoolamisele, mis võib põhjustada vääritimõistmist seoses soolvees soolamisega, mida ei saa tehniliselt teha üle päeva 8–12 päeva jooksul. Pealegi, kui võtta arvesse kahe soolamisviisi erinevust pööramise ja soola imendumise poolest, on võimatu tootjatele kasutatava meetodi kohta konkreetseid juhiseid anda. Iga tootja huvides on toodet korralikult soolata, valides toote soolamiseks parima võimaliku meetodi ja aja, lähtudes omaenda kogemustest ja oma tootmisruumide soola imendumist mõjutavatest omadustest, et saavutada ideaalne tulemus. Seepärast võib iga tootja ise otsustada, millist soolamisprotsessi ta kasutab ja kui kaua, et saada parim võimalik toode.

Seos piirkonnaga

Seos piirkonnaga

| — | Arvestades vajadust tootespetsifikaati muuta, et see oleks kooskõlas põllumajandus-, toidu- ja metsandusministeeriumi heakskiidetud uue ülesehitusega, lisatakse spetsifikaati uus artikkel 6 – koonddokumendi punkt 5. See artikkel põhineb ELis ning põllumajandus-, toidu- ja metsandusministeeriumi veebisaidil avaldatud registreerimistoimikus ja 4. veebruari 1995. aasta lisatoimiku nr 0039 34581377 lk 3 ja 4 esitatud teabel ning Brembana orgu käsitlevatel ajaloo-, tehnika- ja teadusväljaannetel. |
| --- | --- |

—

Arvestades vajadust tootespetsifikaati muuta, et see oleks kooskõlas põllumajandus-, toidu- ja metsandusministeeriumi heakskiidetud uue ülesehitusega, lisatakse spetsifikaati uus artikkel 6 – koonddokumendi punkt 5. See artikkel põhineb ELis ning põllumajandus-, toidu- ja metsandusministeeriumi veebisaidil avaldatud registreerimistoimikus ja 4. veebruari 1995. aasta lisatoimiku nr 0039 34581377 lk 3 ja 4 esitatud teabel ning Brembana orgu käsitlevatel ajaloo-, tehnika- ja teadusväljaannetel.

Seost käsitlev tekst on esitatud allpool:

„
  Artikkel 6. Seos geograafilise piirkonnaga

Ajalooliselt on L’Alta Valle Brembana (Ülem-Brembana org) olnud alates 1364. aastast haldusüksus, millel on olnud oma õiguskord, mida tugevdati ja ajakohastati Veneetsia vabariigi ajal. Täpsemalt öeldes on geograafiline piirkond, kust juust „Formai de Mut“ on pärit ja kus seda toodetakse, Bergamos asuv L’Alta Valle Brembana. See on hästi piiritletud geograafiline piirkond, mida ümbritseb mäetippude ring, alates Monte Ortighera ja Monte Menna mäest kuni Pizzo dei Tre Signori ja Monte Venturosa mäeni, ning mis piirneb idas Serina ja Seriana oru, põhjas Veltellina oru ning läänes Taleggio ja Valsassina oruga. Kõrgus merepinnast ulatub 440 meetrist Lenna kommuunis kuni 2 916 meetrini Pizzo del Diavolo di Tenda mäel Carona kommuunis.

Peamised ressursid ja asjaomased tegevused on sajandeid olnud seotud metsamaa, karjamaade ja kaevandustega. L’Alta Valle Brembanat ümbritsev Orobie Alpide mäeahelik koosneb raskesti ligipääsetavatest mäetippudest ja -kurudest ning eri kõrgusprofiilide ja avatusega keerulisest orgude ja nõlvade süsteemist, mis on aja jooksul märkimisväärselt mõjutanud elanikkonna ja tootmissüsteemide kujunemist ja stabiliseerumist.

Brembana orus tegeleti peamiselt karjakasvatuse ja juustutootmisega, mille pärast piirkonnas veiseid peamiselt kasvatatigi, nagu annavad tunnistust mitmed ajaloolised dokumendid. See traditsioon kajastub tänini eripärase kohaliku juustu „Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana“ tootmises.

Üheks Orobie kliima kõige olulisemaks tunnusjooneks on kokkupuude Vahemerelt saabuvate niiskete õhuvoogudega, mille edasiliikumist tõkestab Alpide mäeahelik. Sellest eripärast tulenevalt muutub sademetehulk oru põhjast suudmeni ja veerge mööda ülespoole järk-järgult suuremaks. Need tingimused soodustavad karjamaade haljastumist ja seega piimakarja kasvatamist. Tingimused võivad siiski aastati oluliselt erineda, nagu parasvöötme piirkondadele iseloomulik.

Tänu eespool kirjeldatud keskkonna- ja kliimaoludele on L’Alta Valle Brembana mägipiirkonnale iseloomulikud orud, nõlvad ja mägikarjamaad, millele on omane erakordne geoloogiline ja taimestiku mitmekesisus. Inimesed on neid sajandite vältel kasutanud hooajaliseks mägikarjatamiseks, st vertikaalseks rändkarjatamiseks, mis seisneb suvekuudel karjamaadel karjatamises ja karmide ilmade saabumisel ülejäänud aastaks orgu naasmises. See tava nähtub eriti ilmekalt „Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana“ juustumassi eristuvas ja iseloomulikus värvuses, mis on talvel, kui veiseid söödetakse heinaga, vandlikarva, ja muutub suvel, kui veiseid toidetakse halja rohuga, õlgkollaseks.

Brembana oru niitudel kasvab palju eri liiki taimi, mille koosseis on olenevalt asukohast, keskkonnatingimustest, kõrgusest ja veevarudest erinev.

Orobie Alpide taimestik on üks Alpide rikkalikumaid ja huvitavamaid. See koosneb nii kvantiteedi kui ka kvaliteedi poolest märkimisväärsest liikide rühmast, kuhu kuulub mitu endeemset liiki, mis eristuvad oma tähtsuse ja tuntuse poolest. Orobie taimestiku väärtuslikkuse põhjused peituvad selles piirkonnas aset leidnud ajaloolistes ja geoloogilistes sündmustes. Liustike edasiliikumine ja taandumine on piirkonna taimestiku liigilist koosseisu põhjalikult mõjutanud. Orobie Alpid, eriti Orobie Eel-Alpid, on olnud pelgupaigaks paljudele alpitaimedele, säilitades iidsed liigid (paleoendeemid), soodustades samal ajal geograafilise eraldatuse tõttu uute liikide (neoendeemid) teket.

Keskkonnatingimused on andnud ja annavad veistele erilise piimatootmisvõime.

Iga mägikarjamaa, mis tähendab ülalpool metsalatvu asuvat karjatamisala, on sageli jaotatud mitmeks n-ö keskuseks – karjatamisalaks, kus on veiste ja inimeste jaoks vajalikud tugirajatised. Igas keskuses veetakse loomi oskuslikult karjamaalt karjamaale vastavalt sööda ja loomade jootmiseks vajalike veevarude kättesaadavusele ja kvaliteedile. Just alpikarjuste põlvest põlve omandatud ja edasi antud kogemused määravad kindlaks karja liikumise ja karjatamismeetodi (mis erineb olenevalt igapäevastest ilmaoludest ning eri karjatamisalade küpsusest ja atraktiivsusest), et kasutada olemasolevaid söödaressursse parimal võimalikul moel ja saada seega parim juust.

Karjused elavad baite-nimelistes hoonetes, kus töödeldakse ka piima. Juustumeistrid tuginevad juustuvalmistamisel kasutatavat optimaalset aega ja temperatuuriparameetreid valides oma kogemustele ja oskustele, püsides seejuures traditsioonilistes vahemikes. Sobivate väärtuste puhul võetakse arvesse tootmisruumide isolatsiooni, ala, kus lehmi on karjatatud, ning mõnikord ka piima konkreetseid keemilisi ja füüsikalisi omadusi, mis omakorda tulenevad äärmuslikest keskkonnatingimustest (temperatuuri järsk langus, rahetormid ja/või lumesadu).

Kui kogu rohi on ühes keskuses ära söödud, liiguvad loomad uut karjamaad otsides järgmisesse keskusesse, jõudes mõnikord üle 2 000 meetri kõrgusele.

Toodetud juust jäetakse laagerduma juustuhoidlasse ehk casera’sse. Sageli on kõigi alpikarjamaade kohta ainult üks casera, mis asub logistiliselt kõige soodsamas kohas. Iga casera on ehitatud ja seda majandatakse nii, et on tagatud hea toote saamiseks ideaalsed temperatuuri- ja niiskustingimused. Iga juustumeister määrab temperatuuri ja niiskuse koosmõju põhjal kindlaks toimingute ajakava ning pööramis- ja harjamismeetodid, et juust korralikult laagerduks ja saavutataks „Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana“ juustule iseloomulikud omadused. Mägikarjatamise perioodi lõpus tuuakse mägikarjamaadel toodetud juust alla orgu edasi laagerduma, mis võib kesta mitu aastat. Kari naaseb samuti lähtekohta, kus seda ootavad ädalas heinamaad ja ettevõttes talveperioodil pakutav hein.

Tänapäeval toimub mägikarjatamine ja sellest tulenev juustu mägikarjamaadel tootmine mägikarjamaade piirkondlikus kavas märgitud mägionnides maist oktoobrini olenevalt keskkonna- ja ilmastikutingimustest. Ülejäänud tootmine, mis võib aset leida 1. jaanuarist 31. detsembrini, toimub orus, kuid alati mägipiirkonnas.

Algselt oli rändkarjatamine laialt levinud, kusjuures mõned karjused viisid oma loomad talvel Milano madalikele, naastes suvel mägikarjamaadele. Selle piirkonna karjuseid kutsuti bergamì’deks ja nende karja bergamina’ks. Kohalikus kõnepruugis kasutatakse neid sõnu tänapäevalgi. Heinategu oli kõrvaltegevus, mida oli vaja loomakasvatuseks. Sõnnikuga väetatud heinamaid niideti suvehooajal kaks korda.

Möödunud aegade bergami’de asemele tulid orukarjused, kes rentisid oma piirkonnas karjamaid ja pidasid seal oma või renditud veiseid. Nii tekkis valdavalt kohalik rändkarjatamine, millele oli iseloomulik karja liikumine orust mägikarjamaadele. Selle tulemusel annavad orus asuvad heinamaad, kus veiseid ei peeta, talvehooajaks heinavarud.

Piiratud geograafilise piirkonna erilise elurikkusega seotud tegurite ja traditsiooniliste aretusmeetodite kombinatsioon annab piimale selle eripära, mida süvendab toorpiima kasutamine juustu valmistamiseks. See tähendab, et „Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana“ juustus säilivad kõik päritolupiirkonna toitumuslikud, organoleptilised ja mikrobioloogilised omadused. Juustu valmistamiseks kasutatava toorpiima loomulik mikrofloora ja tootmiskeskkond mõjutavad eeskätt just juustu laagerdumise etapis selle laagerdumist ja annavad sellele iseloomuliku maitse.

Peale selle valmistatakse juustu „Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana“ täispiimast. Juustu kontsentreerub peaaegu kogu piima algne rasvasisaldus ja koos sellega paljudele kohalikele essentsidele iseloomulikud rasvlahustuvad aromaatsed molekulid. Selle tulemusel kanduvad tootmiskeskkonna aroomid ja lõhnad tootesse märgatavalt üle, mis lisab sellele veelgi eripära.“

Märgistus

Märgistus

| — | See muudatus puudutab kehtiva tootespetsifikaadi (presidendi 10. septembri 1985. aasta dekreet) artiklit 4 ja koonddokumendi punkti 3.6. |
| --- | --- |

—

See muudatus puudutab kehtiva tootespetsifikaadi (presidendi 10. septembri 1985. aasta dekreet) artiklit 4 ja koonddokumendi punkti 3.6.

Praegune sõnastus

Praegune sõnastus

„Juust „Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana“ peab kandma asjakohast märgist või muud erimärgist, millel on esitatud juustu päritolunimetus ja järgmise dekreedi andmed.“

See asendatakse järgmisega:

See asendatakse järgmisega:

„
  Artikkel 8. Märgistus

Vastavusmärk kujutab endast paberetiketti, mis kinnitatakse juusturatta ühele põhjale, kui juust on vähemalt 45 päeva laagerdunud, ning mis kannab punast märki (CMYK: C = 0, M = 95, Y = 85, K = 0 – pilt nr 1) 1. jaanuarist 31. detsembrini orus valmistatud toodete puhul ja sinist märki (CMYK: C = 98, M = 72, Y = 12, K = 0 – pilt nr 2) 20. maist 20. oktoobrini mägikarjamaadel valmistatud toodete puhul. Mis puudutab etiketi kujundust, siis selle keskel on kujutatud stiliseeritud karjakella, mille keskel on omakorda juusturatas koos ühe väljalõigatud sektoriga. Karjakella ümber on kirjutatud osa päritolunimetusest „Formai de Mut D.O.P.“, samal ajal kui karjakella kujutist sisaldava ringi siseservalt võib leida ülejäänud nimetuse „dell’Alta Valle Brembana“ koos õigusliku viitega registreeringule „Reg. C.E. 1107/96“. Kogu ringi välisserva ümbritsevad 22 stiliseeritud karjakella, mida ümbritseb veel üks ringjoon. Sinisel märgil on 22 karjakellast sissepoole jääv ringjoon asendatud korduva sõnaga „d’alpeggio“ (mis tähendab tõlkes mägikarjamaadelt) (pilt nr 2).

Üle kuue kuu laagerdunud „Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana“ juustule kinnitataval märgil on samad tunnused, nagu eespool kirjeldatud, kuid 22 karjakellast sissepoole jääval ringjoonel on korratud sõna „Riserva“ (pildid nr 3 ja 4).

Image 1

Pilt nr 1

Image 2

Pilt nr 2

Image 3

Pilt nr 3

Image 4

Pilt nr 4

Vastavusmärgi kinnitamiseks võib kasutada toiduliimi.

Tarbimiseks turule viimisel peab iga kaitstud päritolunimetusega juustu „Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana“ ümbris ja/või pakend kandma kaitstud päritolunimetust „Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana“ ja eespool kirjeldatud märke koos seadusega ette nähtud teabega. Trükkimisega seotud erivajaduste puhul võivad märgid olla ka mustvalged või kontrastsed.“

Põhjendus

Põhjendus

Märgistamismeetodeid kirjeldatakse üksikasjalikumalt.

Muu

Muu

Kontrollid

Kontrollid

| — | Arvestades vajadust tootespetsifikaati muuta, et see oleks kooskõlas põllumajandus-, toidu- ja metsandusministeeriumi heakskiidetud uute sätetega, lisatakse kontrolle käsitlev artikkel, mis sisaldab kontrolliasutuse nime ja kontaktandmeid. |
| --- | --- |

—

Arvestades vajadust tootespetsifikaati muuta, et see oleks kooskõlas põllumajandus-, toidu- ja metsandusministeeriumi heakskiidetud uute sätetega, lisatakse kontrolle käsitlev artikkel, mis sisaldab kontrolliasutuse nime ja kontaktandmeid.

Lisatakse järgmine tekst:

„
  Artikkel 7. Kontrollid

Toote vastavust tootespetsifikaadile kontrollib kooskõlas määrusega (EL) nr 1151/2012 kontrolliasutus Certiprodop S.r.l. – registrijärgne asukoht: Via del Macello 26, Crema; haldusbüroo: Via del Commercio 29 – 26013 Crema (Cremona); telefon ja Faks +39 0373229628; E-post: info@certiprodop.it.“

Pakendamine

Pakendamine

| — | Arvestades vajadust tootespetsifikaati muuta, et see oleks kooskõlas põllumajandus-, toidu- ja metsandusministeeriumi heakskiidetud uute sätetega, lisatakse koonddokumendi punkti 3.5 ja spetsifikaadi artiklisse 8 tarbimiseks ringlusse lubamise viis. |
| --- | --- |

—

Arvestades vajadust tootespetsifikaati muuta, et see oleks kooskõlas põllumajandus-, toidu- ja metsandusministeeriumi heakskiidetud uute sätetega, lisatakse koonddokumendi punkti 3.5 ja spetsifikaadi artiklisse 8 tarbimiseks ringlusse lubamise viis.

Lisatav uus tekst on järgmine:

„Kaitstud päritolunimetusega juustu „Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana“ võib lubada tarbimiseks ringlusse tervelt või tükeldatuna. Tükeldamine ja pakendamine võivad toimuda väljaspool päritolupiirkonda.“

KOONDDOKUMENT

„Formai de Mut Dell’alta Valle Brembana“

„Formai de Mut Dell’alta Valle Brembana“

ELi nr: PDO-IT-0009-AM01 – 6.7.2021

ELi nr: PDO-IT-0009-AM01 – 6.7.2021

KPN (X) KGT ( )

KPN (X) KGT ( )

1.   [KPNi või KGT] nimetus(ed)

[KPNi või KGT] nimetus(ed)

„Formai de Mut Dell’alta Valle Brembana“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik [loetletud XI lisas]

Toote liik [loetletud XI lisas]

Klass 1.3. Juust

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Päritolunimetust „Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana“ kasutatakse üksnes juustu puhul, millel on pärast minimaalset laagerdumisaega järgmised omadused:

| | rasvane poolkeedetud juust, mida valmistatakse ainult lehma täispiimast, mis on väikese loomuliku happesusega. |
| --- | --- |

rasvane poolkeedetud juust, mida valmistatakse ainult lehma täispiimast, mis on väikese loomuliku happesusega.

| | Kuju: silinderjas juusturatas, lamedate või poollamedate külgede ja sirge või kergelt kumera põhjaga. |
| --- | --- |

Kuju: silinderjas juusturatas, lamedate või poollamedate külgede ja sirge või kergelt kumera põhjaga.

Kuju:

| | Mõõtmed: juusturatta läbimõõt 30–40 cm, paksus 8–10 cm, kusjuures miinimum- ja maksimumväärtuses võib esineda tootmisaegsetest tehnilistest tingimustest tingitud kõikumisi. |
| --- | --- |

Mõõtmed: juusturatta läbimõõt 30–40 cm, paksus 8–10 cm, kusjuures miinimum- ja maksimumväärtuses võib esineda tootmisaegsetest tehnilistest tingimustest tingitud kõikumisi.

Mõõtmed:

| | Juusturatta kaal: 8–12 kg olenevalt töötlemisaegsetest tehnilistest tingimustest, kusjuures miinimum- ja maksimumväärtused kõiguvad kuni 10 %. |
| --- | --- |

Juusturatta kaal: 8–12 kg olenevalt töötlemisaegsetest tehnilistest tingimustest, kusjuures miinimum- ja maksimumväärtused kõiguvad kuni 10 %.

Juusturatta kaal:

| | Välispind: õhuke, kõva, naturaalne koorik, õlgkollase värvusega, muutub laagerdudes tugevamaks. |
| --- | --- |

Välispind: õhuke, kõva, naturaalne koorik, õlgkollase värvusega, muutub laagerdudes tugevamaks.

Välispind:

| | Juustumassi värvus: vandlikarva, õlgkollase varjundiga. |
| --- | --- |

Juustumassi värvus: vandlikarva, õlgkollase varjundiga.

Juustumassi värvus:

| | Juustumassi tekstuur: tihke, vetruv, üksikute aukudega, mille läbimõõt ulatub 1 millimeetrist kuni nn suuruseni occhio di pernice (mis tähendab tõlkes nurmkana silma). Juustumassis võib esineda väikeseid pragusid. |
| --- | --- |

Juustumassi tekstuur: tihke, vetruv, üksikute aukudega, mille läbimõõt ulatub 1 millimeetrist kuni nn suuruseni occhio di pernice (mis tähendab tõlkes nurmkana silma). Juustumassis võib esineda väikeseid pragusid.

Juustumassi tekstuur:

occhio di pernice

| | Maitse: hõrk, meeldiv, vähesoolane, mahe, iseloomuliku lõhnaga. |
| --- | --- |

Maitse: hõrk, meeldiv, vähesoolane, mahe, iseloomuliku lõhnaga.

Maitse:

| | Kuivaine rasvasisaldus: vähemalt 42 %. |
| --- | --- |

Kuivaine rasvasisaldus: vähemalt 42 %.

Minimaalne laagerdumisaeg on 45 päeva. Juustule „Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana“ võib lisada märke „Riserva“, kui seda on laagerdatud üle kuue kuu.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Lehmade sööt peab koosnema niitudelt, karjamaadelt või heinamaadelt pärit haljas- ja/või kuivsöödast; enamik söödast (vähemalt 50 %) peab olema pärit määratletud geograafilisest piirkonnast. Sellele võib lisada teravilja, kontsentraate ja/või valgurikast õlikooki. Söödalisandina on lubatud kasutada mineraalaineid ja vitamiine.

50 % suurust kvooti põhjendatakse järgmiselt. Mägede rahvastikukao tõttu on metsamaa pindala karjamaade ja heinamaade arvelt järk-järgult suurenenud. Vähestel orus asuvatel tasandikel on toimunud ka suur linnastumine, mis on jätnud puutumata vaid ligipääsmatumad alad, mida on keeruline harida ja mida sageli ei saa kasutada isegi karjatamiseks. See on vähendanud kohalikke söödaressursse, sundides mõnd põllumajandusettevõtet ostma sööta väljastpoolt piirkonda. Kahjuks on looduslike võõrliikide, näiteks metssigade hiljutine lisandumine toimunud samuti üha väiksemate allesjäänud karjamaade arvelt, sest kahju, mida nad rohukattele tekitavad, vähendab kättesaadavat kohalikku söödatoodangut veelgi. Pealegi, nagu on hästi teada, laieneb metsamaa pidevalt, sest tööjõunappuse tõttu ei ole põllumajandusettevõtete maamajanduslikud jõupingutused niitude säilitamiseks piisavad. Samuti peeti vajalikuks välistada võimalus sööta lehmi siloga, sest selle kasutamine tekitab juustu valmistamise ja laagerdumise protsessis tõsist probleemi, kuna see võib kanda Clostridium„i-eoseid. Selle võimaluse välistamise tõttu võib olla vajalik tuua väljastpoolt päritolupiirkonda sisse kontsentraate, et asendada silost saadavat toitainehulka.

Clostridium

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Ettevõtted, mis kasvatavad veiseid, kelle piimast toodetakse juustu „Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana“, peavad asuma määratletud geograafilises piirkonnas.

Piima tootmine ning juustu valmistamine ja laagerdamine peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Kaitstud päritolunimetusega juustu „Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana“ võib lubada tarbimiseks ringlusse tervelt või tükeldatuna. Tükeldamine ja pakendamine võivad toimuda väljaspool päritolupiirkonda.

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Vastavusmärk kujutab endast paberetiketti, mis kinnitatakse juusturatta ühele põhjale, kui juust on vähemalt 45 päeva laagerdunud, ning mis kannab punast märki (CMYK: C = 0, M = 95, Y = 85, K = 0 – pilt nr 1) 1. jaanuarist 31. detsembrini orus valmistatud toodete puhul ja sinist märki (CMYK: C = 98, M = 72, Y = 12, K = 0 – pilt nr 2) 20. maist 20. oktoobrini mägikarjamaadel valmistatud toodete puhul. Mis puudutab etiketi kujundust, siis selle keskel on kujutatud stiliseeritud karjakella, mille keskel on omakorda juusturatas koos ühe väljalõigatud sektoriga. Karjakella ümber on kirjutatud osa päritolunimetusest „Formai de Mut D.O.P.“, samal ajal kui karjakella kujutist sisaldava ringi siseservalt võib leida ülejäänud nimetuse „dell’Alta Valle Brembana“ koos õigusliku viitega registreeringule „Reg. C.E. 1107/96“. Kogu ringi välisserva ümbritsevad 22 stiliseeritud karjakella, mida ümbritseb veel üks ringjoon. Sinisel märgil on 22 karjakellast sissepoole jääv ringjoon asendatud korduva sõnaga „d’alpeggio“ (mis tähendab tõlkes mägikarjamaadelt) (pilt nr 2).

Üle kuue kuu laagerdunud „Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana“ juustule kinnitataval märgil on samad tunnused, nagu eespool kirjeldatud, kuid 22 karjakellast sissepoole jääval ringjoonel on korratud sõna „Riserva“ (pildid nr 3 ja 4).

Image 5

Pilt nr 1

Image 6

Pilt nr 2

Image 7

Pilt nr 3

Image 8

Pilt nr 4

Vastavusmärgi kinnitamiseks võib kasutada toiduliimi.

Tarbimiseks turule viimisel peab iga kaitstud päritolunimetusega juustu „Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana“ ümbris ja/või pakend kandma kaitstud päritolunimetust „Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana“ ja eespool kirjeldatud märke koos seadusega ette nähtud teabega. Trükkimisega seotud erivajaduste puhul võivad märgid olla ka mustvalged või kontrastsed.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Piirkond, kus eespool osutatud juustu toodetakse ja laagerdatakse, hõlmab kogu allpool loetletud Bergamo provintsi kommuunide territooriumi: Averara, Branzi, Camerata Cornello, Carona, Cassiglio, Cusio, Foppolo, Isola di Fondra, Lenna, Mezzoldo, Moio de“ Calvi, Olmo al Brembo, Ornica, Piazza Brembana, Piazzatorre, Piazzolo, Roncobello, Santa Brigida, Valleve, Valnegra ja Valtorta.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos geograafilise piirkonnaga

Ajalooliselt on L’Alta Valle Brembana (Ülem-Brembana org) olnud alates 1364. aastast haldusüksus, millel on olnud oma õiguskord, mida tugevdati ja ajakohastati Veneetsia vabariigi ajal. Täpsemalt öeldes on geograafiline piirkond, kust juust „Formai de Mut“ on pärit ja kus seda toodetakse, Bergamos asuv L’Alta Valle Brembana. See on hästi piiritletud geograafiline piirkond, mida ümbritseb mäetippude ring, alates Monte Ortighera ja Monte Menna mäest kuni Pizzo dei Tre Signori ja Monte Venturosa mäeni, ning mis piirneb idas Serina ja Seriana oru, põhjas Veltellina oru ning läänes Taleggio ja Valsassina oruga. Kõrgus merepinnast ulatub 440 meetrist Lenna kommuunis kuni 2 916 meetrini Pizzo del Diavolo di Tenda mäel Carona kommuunis.

Peamised ressursid ja asjaomased tegevused on sajandeid olnud seotud metsamaa, karjamaade ja kaevandustega. L’Alta Valle Brembanat ümbritsev Orobie Alpide mäeahelik koosneb raskesti ligipääsetavatest mäetippudest ja -kurudest ning eri kõrgusprofiilide ja avatusega keerulisest orgude ja nõlvade süsteemist, mis on aja jooksul märkimisväärselt mõjutanud elanikkonna ja tootmissüsteemide kujunemist ja stabiliseerumist.

Brembana orus tegeleti peamiselt karjakasvatuse ja juustutootmisega, mille pärast piirkonnas veiseid peamiselt kasvatatigi, nagu annavad tunnistust mitmed ajaloolised dokumendid. See traditsioon kajastub tänini eripärase kohaliku juustu „Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana“ tootmises.

Üheks Orobie kliima kõige olulisemaks tunnusjooneks on kokkupuude Vahemerelt saabuvate niiskete õhuvoogudega, mille edasiliikumist tõkestab Alpide mäeahelik. Sellest eripärast tulenevalt muutub sademetehulk oru põhjast suudmeni ja veerge mööda ülespoole järk-järgult suuremaks. Need tingimused soodustavad karjamaade haljastumist ja seega piimakarja kasvatamist. Tingimused võivad siiski aastati oluliselt erineda, nagu parasvöötme piirkondadele iseloomulik.

Tänu eespool kirjeldatud keskkonna- ja kliimaoludele on L’Alta Valle Brembana mägipiirkonnale iseloomulikud orud, nõlvad ja mägikarjamaad, millele on omane erakordne geoloogiline ja taimestiku mitmekesisus. Inimesed on neid sajandite vältel kasutanud hooajaliseks mägikarjatamiseks, st vertikaalseks rändkarjatamiseks, mis seisneb suvekuudel karjamaadel karjatamises ja karmide ilmade saabumisel ülejäänud aastaks orgu naasmises. See tava nähtub eriti ilmekalt „Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana“ juustumassi eristuvas ja iseloomulikus värvuses, mis on talvel, kui veiseid söödetakse heinaga, vandlikarva, ja muutub suvel, kui veiseid toidetakse halja rohuga, õlgkollaseks.

Brembana oru niitudel kasvab palju eri liiki taimi, mille koosseis on olenevalt asukohast, keskkonnatingimustest, kõrgusest ja veevarudest erinev.

Orobie Alpide taimestik on üks Alpide rikkalikumaid ja huvitavamaid. See koosneb nii kvantiteedi kui ka kvaliteedi poolest märkimisväärsest liikide rühmast, kuhu kuulub mitu endeemset liiki, mis eristuvad oma tähtsuse ja tuntuse poolest. Orobie taimestiku väärtuslikkuse põhjused peituvad selles piirkonnas aset leidnud ajaloolistes ja geoloogilistes sündmustes. Liustike edasiliikumine ja taandumine on piirkonna taimestiku liigilist koosseisu põhjalikult mõjutanud. Orobie Alpid, eriti Orobie Eel-Alpid, on olnud pelgupaigaks paljudele alpitaimedele, säilitades iidsed liigid (paleoendeemid), soodustades samal ajal geograafilise eraldatuse tõttu uute liikide (neoendeemid) teket.

Keskkonnatingimused on andnud ja annavad veistele erilise piimatootmisvõime.

Iga mägikarjamaa, mis tähendab ülalpool metsalatvu asuvat karjatamisala, on sageli jaotatud mitmeks n-ö keskuseks – karjatamisalaks, kus on veiste ja inimeste jaoks vajalikud tugirajatised. Igas keskuses veetakse loomi oskuslikult karjamaalt karjamaale vastavalt sööda ja loomade jootmiseks vajalike veevarude kättesaadavusele ja kvaliteedile. Just alpikarjuste põlvest põlve omandatud ja edasi antud kogemused määravad kindlaks karja liikumise ja karjatamismeetodi (mis erineb olenevalt igapäevastest ilmaoludest ning eri karjatamisalade küpsusest ja atraktiivsusest), et kasutada olemasolevaid söödaressursse parimal võimalikul moel ja saada seega parim juust.

Karjused elavad baite-nimelistes hoonetes, kus töödeldakse ka piima. Juustumeistrid tuginevad juustuvalmistamisel kasutatavat optimaalset aega ja temperatuuriparameetreid valides oma kogemustele ja oskustele, püsides seejuures traditsioonilistes vahemikes. Sobivate väärtuste puhul võetakse arvesse tootmisruumide isolatsiooni, ala, kus lehmi on karjatatud, ning mõnikord ka piima konkreetseid keemilisi ja füüsikalisi omadusi, mis omakorda tulenevad äärmuslikest keskkonnatingimustest (temperatuuri järsk langus, rahetormid ja/või lumesadu).

baite

Kui kogu rohi on ühes keskuses ära söödud, liiguvad loomad uut karjamaad otsides järgmisesse keskusesse, jõudes mõnikord üle 2 000 meetri kõrgusele.

Toodetud juust jäetakse laagerduma juustuhoidlasse ehk casera’sse. Sageli on kõigi alpikarjamaade kohta ainult üks casera, mis asub logistiliselt kõige soodsamas kohas. Iga casera on ehitatud ja seda majandatakse nii, et on tagatud hea toote saavutamiseks ideaalsed temperatuuri- ja niiskustingimused. Iga juustumeister määrab temperatuuri ja niiskuse koosmõju põhjal kindlaks toimingute ajakava ning pööramis- ja harjamismeetodid, et juust korralikult laagerduks ja saavutataks „Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana“ juustule iseloomulikud omadused. Mägikarjatamise perioodi lõpus tuuakse mägikarjamaadel toodetud juust alla orgu edasi laagerduma, mis võib kesta mitu aastat. Kari naaseb samuti lähtekohta, kus seda ootavad ädalas heinamaad ja ettevõttes talveperioodil pakutav hein.

casera

casera

casera

Tänapäeval toimub mägikarjatamine ja sellest tulenev juustu mägikarjamaadel tootmine mägikarjamaade piirkondlikus kavas märgitud mägionnides maist oktoobrini olenevalt keskkonna- ja ilmastikutingimustest. Ülejäänud tootmine, mis võib aset leida 1. jaanuarist 31. detsembrini, toimub orus, kuid alati mägipiirkonnas.

Algselt oli rändkarjatamine laialt levinud, kusjuures mõned karjused viisid oma loomad talvel Milano madalikele, naastes suvel mägikarjamaadele. Selle piirkonna karjuseid kutsuti bergamì’deks ja nende karja bergamina’ks. Kohalikus kõnepruugis kasutatakse neid sõnu tänapäevalgi. Heinategu oli kõrvaltegevus, mida oli vaja loomakasvatuseks. Sõnnikuga väetatud heinamaid niideti suvehooajal kaks korda.

bergamì

bergamina

Möödunud aegade bergami’de asemele tulid orukarjused, kes rentisid oma piirkonnas karjamaid ja pidasid seal oma või renditud veiseid. Nii tekkis valdavalt kohalik rändkarjatamine, millele oli iseloomulik karja liikumine orust mägikarjamaadele. Selle tulemusel annavad orus asuvad heinamaad, kus veiseid ei peeta, talvehooajaks heinavarud.

bergami

Piiratud geograafilise piirkonna erilise elurikkusega seotud tegurite ja traditsiooniliste aretusmeetodite kombinatsioon annab piimale selle eripära, mida süvendab toorpiima kasutamine juustu valmistamiseks. See tähendab, et „Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana“ juustus säilivad kõik päritolupiirkonna toitumuslikud, organoleptilised ja mikrobioloogilised omadused. Juustu valmistamiseks kasutatava toorpiima loomulik mikrofloora ja tootmiskeskkond mõjutavad eeskätt just juustu laagerdumise etapis selle laagerdumist ja annavad sellele iseloomuliku maitse.

Peale selle valmistatakse juustu „Formai de Mut dell’Alta Valle Brembana“ täispiimast. Juustu kontsentreerub peaaegu kogu piima algne rasvasisaldus ja koos sellega paljudele kohalikele essentsidele iseloomulikud rasvlahustuvad aromaatsed molekulid. Selle tulemusel kanduvad tootmiskeskkonna aroomid ja lõhnad tootesse märgatavalt üle, mis lisab sellele veelgi eripära.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

Tootespetsifikaadi terviktekstiga saab tutvuda veebisaidil http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

või

otse põllumajandus-, toidu- ja metsandusministeeriumi veebisaidil (www.politicheagricole.it), klõpsates ekraani ülemises paremas osas linki „Qualità“, seejärel ekraani vasakus ääres linki „Prodotti DOP IGP STG“ ja lõpuks linki „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“.

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

---

| 26.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 410/27 |
| --- | --- | --- | --- |

26.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 410/27

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2022/C 410/11)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Segarcea“

PDO-RO-A1214-AM01

Teate kuupäev: 1. august 2022.

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Uute veiniviinamarjasortide lisamine peamiste tootmises kasutatavate viinamarjasortide hulka

Tootespetsifikaati lisatakse viinamarjasordid „Fetească regală“ ja „Touriga nacional“ vastavalt valgete ja punaste veinide tootmiseks.

Rumeenias laialdaselt viljeldava vana Rumeenia sordi „Fetească regală“ lisamine on suurendanud võimalusi rakendada Segarcea kaitstud päritolunimetusega hõlmatud piirkonna eriomadusi kvaliteetsete veinide näol, parandades viinamarjasortide valiku mitmekesistamisega päritolunimetuse mainet ja väljendades väärtuslike rahvuslike sortide mitmekesist lõhnabuketti.

Segarcea piirkonnas on sordil hea kohanemisvõime ja head kvaliteedi saavutamise väljavaated, sest viinamarjad koguvad hästi aroome ja suhkrut. Sellest sordist on võimalik toota häid veine, mis on erksad, selged ja rõhutatult õlgkollase värvusega, milles on rohekaid nüansse; sellel on viinapuuõite aroom ja hea happesus, mis tuleneb orupiirkonnast, kus neid kasvatatakse.

Rahvuslik sort „Touriga“ on Segarcea kaitstud päritolunimetusega hõlmatud piirkonnas hea kohanemisvõimega, säilitab sordile eriomased omadused, mida mõjutavad ka mulla struktuur, hüdroloogilised tingimused ja kohalik kliima. Sorti iseloomustavad puuviljalised nüansid, erepunane värvus, suur alkoholisisaldus, ekstraktirikkus, suhkrute tasakaalustatud akumuleerumine, mis on tingitud viinamarjakasvatuseks kasutatud muldadest; mullad sisaldavad suurel määral kaltsiumkarbonaati ja rikkalikult raudoksiidi ning istandused asuvad laugetel, suhteliselt lõuna poole avatud nõlvadel, mis soodustab suhkrute ja antotsüaniini akumuleerumist ning suurt mineraalainesisaldust.

Sortide mitmekesistamine eespool nimetatud sortide kasutuselevõtmisega aitab laiendada veiniportfelli, valmistada veine riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil mainekatest sortidest nende mitmekesist lõhnabuketti ära kasutades.

Muudetud on tootespetsifikaadi IV ja XI peatükki ja muudetakse koonddokumendi punkti 7.

2.   Veinisaagise muutmine (suurendamine)

Viinamarjade saagikust ja veini saagist korrigeeritakse ülespoole.

Veinitootlikkuse muudatus on Segaracea kaitstud päritolunimetusega piirkonna jaoks vajalik, kuna viimastel aastatel on tehtud edusamme tootmises, suurenenud on tootmine koristamise ajal täiesti küpsetest viinamarjadest ja saagikoristus on nihkunud hilisemale ajale seoses uute viinamarjaistanduste struktuurimuudatustega, mis tulenevad biootilisest tegurist (kloonstruktuur, pookealus) ja veinivalmistusega seotud tegurist (uute veinivalmistustehnoloogiate kasutamine).

Alates 2004. aastast, st isegi enne viinamarjaistanduste ümberkorralduskavasid, asendati teatava saagikoristuse taseme ja suhteliselt madala viinapuude tihedusega viinamarjaistandused uutega. Kui varem oli nüüdseks väljajuuritud viinamarjaistanduste viinapuude tihedus 2 800–3 200 taime hektari kohta, siis hiljuti loodud istanduste viinapuude tihedus on üle 4 545 taime hektari kohta, kusjuures noorte viinamarjaistanduste viinapuude tihedus on võrreldes varasemate istandustega märkimisväärselt suurenenud, mille tulemusena on ka viinamarjatoodang oluliselt suurenenud.

Äsja kasutusele võetud viinamarjasortidega rakendatakse piirkonna potentsiaal ning vanade viinamarjasortide uued kloonid suudavad paremini omastada mullas leiduvaid mineraal- ja toitaineid ning tulla toime piirkonna önoloogilis-klimaatilistes tingimustes.

Veinivalmistusega seotud teguritest tingitud muutused tulenevad uutest veinivalmistusseadmetest ja uutest tehnilistest lahendustest veinivalmistamisel kasutatavate materjalide valdkonnas. Veinisaagise suurendamist ilma kvaliteedi halvenemiseta märkimisväärselt mõjutanud uute seadmete seas sooviksime esile tuua pneumopresse, mis on võimaldanud suurendada veinisaagist enam kui 15 % (vabalt jooksva virde puhul). Kontrollitava temperatuuriga automatiseeritud tõrred ja kääritamisvaadid on samuti aidanud veinisaagist märkimisväärselt suurendada, samas ka parandada veinide kvaliteeti, eeskätt säilitades ja mõnel juhul parandades veinide aromaatsust.

Muudetud on tootespetsifikaadi V ja VII peatükki ja muudetakse koonddokumendi punkti 7.

KOONDDOKUMENT

1.   Nimetus(ed)

Segarcea

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

4.   Veini(de) kirjeldus

1.   Valged veinid

LÜHIKIRJELDUS

Veinid on energilised, õlgkollase värvusega, roheka varjundiga, õitsva akaatsia intensiivse aroomiga. Tänu vaatides settel laagerdumisele ja pikaajalisele kääritamisele on veinidel rohu ja leedri, eksootiliste puuviljade, virsikute nüansid (nii lõhnas kui ka maitses).

Maitses domineerib värskus, kargus, tsitruseliste happesus, lillelised nüansid, puuviljalisus, keskmisest kõrgem happesus ja kauakestev järelmaitse; puuviljade, või, sooja brioši, tsitruseliste ja värskelt röstitud sarapuupähklite ehe struktuur.

Tüüpilistel aromaatsetel veinidel (kuiv/poolkuiv) on rooside, magusa puuviljamassi, valgete lillede, tüüpiliste muskaatveini aroomide bukett; neid iseloomustab jahutav maitse, happesus, elavus ning täidlus.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 15,00 |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 11,00 |
| Minimaalne üldhappesus | 4,0 milliekvivalentides liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 18 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 200 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

15,00

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

11,00

Minimaalne üldhappesus

4,0 milliekvivalentides liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

18

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

200

2.   Punased veinid

LÜHIKIRJELDUS

Veinide värvus on purpurpunane, tume rubiinpunane, purpursete varjunditega rubiinpunane: intensiivne ja hele granaatpunane või tellispunane isegi pärast lühiajalist laagerdumist. Veinivalmistusprotsess võimaldab paremini ekstraheerida värvaineid ja tanniine ning esile tuua puidu ja vanilli õrna lõhna ja maitset, millele lisandub bukett, milles domineerivad puuviljad (kirsid, vaarikad ja maasikad) ja vürtsid. Maitses valitseb tasakaal puuvilja- ja lagritsanootide vahel, kergelt on aimata küpset puitu, hästi integreeritud ümaraid tanniine, täidlust, aroomi, milles domineerivad marjad, moosid, aromaatsed ürdid, puidu aroom ja vanill (vaadivein).

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 15,00 |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 11,00 |
| Minimaalne üldhappesus | 4,0 milliekvivalentides liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 20 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 150 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

15,00

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

11,00

Minimaalne üldhappesus

4,0 milliekvivalentides liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

20

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

150

3.   Roosad veinid

LÜHIKIRJELDUS

Settel laagerdunud ja settega segatud veinidel on värske, puuviljaline (punased sõstrad, hapukirsid ja maguskirsid) ja jahutav iseloom. Neil on intensiivne, punaste marjade, moosi ja vaarika aroom ning veinid on täidlased ja neid tasakaalustab värske happesus.

Iseloomulik on intensiivne lõhekarva värvus, maguskirsside, roosi kroonlehtede, rohelise pipra, mee, metsmaasikate aroom, värske ja intensiivne puuviljaline maitse, elav happesus ja tugev järelmaitse

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 15,00 |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 11,00 |
| Minimaalne üldhappesus | 4,0 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 18 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 200 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

15,00

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

11,00

Minimaalne üldhappesus

4,0 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

18

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

200

5.   Veinivalmistustavad

5.1.   Veinivalmistuse eritavad

| 1. | Veinivalmistustavad
  Veinivalmistamise puhul kehtestatud piirangud
  Segarcea kontrollitud päritolunimetusega veinide tootmisel on rikastamine keelatud.
  Keelatud on suurendada viinamarjavirde, osaliselt kääritatud viinamarjavirde või kääriva veini naturaalset alkoholisisaldust mahuprotsentides. |
| --- | --- |

1.

Veinivalmistustavad

Veinivalmistamise puhul kehtestatud piirangud

Segarcea kontrollitud päritolunimetusega veinide tootmisel on rikastamine keelatud.

Keelatud on suurendada viinamarjavirde, osaliselt kääritatud viinamarjavirde või kääriva veini naturaalset alkoholisisaldust mahuprotsentides.

| 2. | Viljelustavad
  Viljelustavad






  — | Minimaalne lubatud tihedus on 3 000 taime hektari kohta. |
| --- | --- | --- |

2.

Viljelustavad

Viljelustavad

—

Minimaalne lubatud tihedus on 3 000 taime hektari kohta.

| — | Uutes istandustes on tihedus vähemalt 4 132 taime hektari kohta. |
| --- | --- |

—

Uutes istandustes on tihedus vähemalt 4 132 taime hektari kohta.

| — | Viljelussüsteem ei ole kaitstud või on poolkaitstud; tüve kujundamisel soovitatakse Guyot’ meetodit järgides lõigata taimed ühe- või kaheõlalise nöörpuu vormi ja vahetada korrapäraselt tugesid. |
| --- | --- |

—

Viljelussüsteem ei ole kaitstud või on poolkaitstud; tüve kujundamisel soovitatakse Guyot’ meetodit järgides lõigata taimed ühe- või kaheõlalise nöörpuu vormi ja vahetada korrapäraselt tugesid.

| — | Kasutatakse pikka või kombineeritud lõikamisviisi ning maksimumkoormus on 15 viljapunga ruutmeetri kohta. |
| --- | --- |

—

Kasutatakse pikka või kombineeritud lõikamisviisi ning maksimumkoormus on 15 viljapunga ruutmeetri kohta.

5.2.   Maksimaalne saagikus ja saagis

| 1. | „Fetească alba“, „Fetească regală“, „Riesling Italian“, „Riesling de Rhin“, „Sauvignon“, „Viognier“, „Pinot gris“, „Chardonnay“
  14 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

1.

„Fetească alba“, „Fetească regală“, „Riesling Italian“, „Riesling de Rhin“, „Sauvignon“, „Viognier“, „Pinot gris“, „Chardonnay“

14 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

| 2. | „Tămâioasă românească“, „Tămâioasă roză“
  14 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

2.

„Tămâioasă românească“, „Tămâioasă roză“

14 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

| 3. | „Pinot noir“, „Merlot“, „Syrah“, „Fetească neagră“, „Marcelan“„Negru de Drăgășani“, „Touriga nacional“, „Cabernet Franc“, „Cabernet Sauvignon“
  12 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

3.

„Pinot noir“, „Merlot“, „Syrah“, „Fetească neagră“, „Marcelan“„Negru de Drăgășani“, „Touriga nacional“, „Cabernet Franc“, „Cabernet Sauvignon“

12 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

| 4. | „Fetească alba“, „Fetească regală“, „Riesling Italian“, „Riesling de Rhin“, „Sauvignon“, „Viognier“, „Pinot gris“, „Chardonnay“
  112 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

4.

„Fetească alba“, „Fetească regală“, „Riesling Italian“, „Riesling de Rhin“, „Sauvignon“, „Viognier“, „Pinot gris“, „Chardonnay“

112 hektoliitrit hektari kohta

| 5. | „Tămâioasă românească“, „Tămâioasă roză“
  112 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

5.

„Tămâioasă românească“, „Tămâioasă roză“

112 hektoliitrit hektari kohta

| 6. | „Pinot noir“, „Merlot“, „Syrah“, „Fetească neagră“, „Marcelan“„Negru de Drăgășani“, „Touriga nacional“, „Cabernet Franc“, „Cabernet Sauvignon“
  96 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

6.

„Pinot noir“, „Merlot“, „Syrah“, „Fetească neagră“, „Marcelan“„Negru de Drăgășani“, „Touriga nacional“, „Cabernet Franc“, „Cabernet Sauvignon“

96 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Dolji maakond:

| — | Segarcea linn |
| --- | --- |

—

Segarcea linn

| — | Lipovu vald – Lipovu ja Lipovu de Sus’i küla; |
| --- | --- |

—

Lipovu vald – Lipovu ja Lipovu de Sus’i küla;

| — | Cerat’i vald – Cerati ja Malaica küla. |
| --- | --- |

—

Cerat’i vald – Cerati ja Malaica küla.

7.   Veiniviinamarjasordid

Cabernet Franc N

Cabernet Sauvignon N – Petit Vidure, Bourdeos tinto

Chardonnay B – Gentil blanc, Pinot blanc Chardonnay

Fetească albă B – Păsărească albă, Poama fetei, Mädchentraube, Leanyka, Leanka

Fetească neagră N – Schwarze Mädchentraube, Poama fetei neagră, Păsărească neagră, Coada rândunicii

Fetească regală B – Königliche Mädchentraube, Königsast, Kiralyleanka, Dănășană, Galbenă de Ardeal

Marcelan N

Merlot N – Bigney rouge

Negru de Drăgăşani N

Pinot Gris G – Affumé, Grau Burgunder, Grauburgunder, Grauer Mönch, Pinot cendré, Pinot Grigio, Ruländer

Pinot noir N – Blauer Spätburgunder, Burgund mic, Burgunder roter, Klăvner Morillon Noir

Riesling de Rhin B – Weisser Riesling, White Riesling

Riesling italian B – Olasz Riesling, Olaszriesling, Welschriesling

Sauvignon B – Sauvignon verde

Syrah N – Shiraz, Petit Syrah

Touriga Nacional R

Tămâioasă românească B – Rumanische Weihrauchtraube, Tamianka

Tămâioasă roză Rs – Muscat rouge de Frontignan

Viognier B – Petit Vionnier, Viogne, Galopine, Vugava bijela

8.   Seos(t)e kirjeldus

8.1.   Seos määratletud piirkonnaga

Segarcea viinamarjakasvatuskeskus moodustab osa Dealurile Munteniei şi Olteniei (Oltenia ja Muntenia mägede) viinamarjakasvatuspiirkonnast. See asub Rumeenia tasandikul, Craiova linnast 29 kilomeetrit põhja pool, valdavalt kõrgusel 145 meetrit. Segarcea asub paralleelil 44°10' põhjalaiust ja meridiaanil 23°72' idapikkust.

Segarcea asub Oltenia tasandiku keskosas Jiu (idas) ja Desnăţui (läänes) jõgede vahelisel alal ning on osa Desnăţui tasandikust (Câmpia Desnăţuiului). Seda jõgedevahelist ala kutsutakse nimega Câmpia Segarcei (Segarcea tasandik). Koos Băileşti tasandikuga (Câmpia Băileştiului) moodustab see Desnăţui tasandiku.

Segarcea tasandikul puudub tuuletekkeline ala ja see hõlmab Sălcuţa mäejalamit ja Doonau jõe astanguid, millest viis (kokku kaheksast) jätkuvad Desnăţui jõest itta.

Segarcea viinamarjakasvatuskeskusesse kuuluvad viinamarjaistanduste alad asuvad Sălcuţa mäejalami lõunapoolseimas osas ja nõlval, mis avaneb valdavalt lõunasse, ühendades Doonau kolmanda astangu kõrgemal asetseva Sălcuţa tasandikuga. See ala asub 100–150 meetri kõrgusel. Just siin asuvad selle ala kõige kõrgemad punktid: Dealul Viilor 151,7 m, ja Dealul Robului 150,3 m. Segarcea viinamarjakasvatuskeskuse territooriumil leidub järgmist liiki muldasid: tüüpiline leostunud mustmuld, erodeeritud leostunud mustmuld ja erodeeritud muld (nõlvadel).

Pinnase ehituse ja sellesse ladestunud kivimite poolest kuulub Oltenia tasandik pliotseeni ajastikku; kui võtta arvesse kuiva maa algset kujunemisaega; kuid pidades silmas sellele alale hiljem osaks saanud muutusi, pärineb see kvaternaariajastust.

Kivimilise materjali poolest koosneb pinnas peamiselt pleistotseeni ajastiku lössisetetest, liivsavisetetest ning kõrge karbonaadisisaldusega saviliivast. Selline alluviaalset ja deluviaalset päritolu materjal settis pinnasesse kvaternaariajastu jääaegade vahelistel perioodidel. Setted moodustavad paarisentimeetrise kihi 8–15 meetri sügavusel, kattes vanema hilispliotseeni ajastiku saviliivast, liivast või liivamerglist moodustunud settekihi.

Piirkonnas on tsoone, mida iseloomustavad selgelt deluviaalsed protsessid. Deluviaalsed setted on seotud pleistotseeni ajastiku teatavate nüüdseks kadunud setete liikumisega; seda põhjustas vihmade ja lume sulamise tagajärjel hajusalt veekihina voolav vesi, mis oli tingitud gravitatsioonist (varingud, maalihked). Teatud pindadel katavad deluviaalsetted peaaegu täielikult orud ilma lineaarse pikisuunalise äravooluta, ning nõlvu on lihtne stabiliseerida ja põllumajanduses kasutada.

Kliima on mõõdukalt kontinentaalne, kergete vahemereliste mõjutustega, mille põhjuseks on sagedased lääne- ja kagusuunast liikuvad õhumassid, lisaks lõunapoolsed troopilised ja Ida-Euroopast pärinevad õhumassid.

Mitme aasta keskmine temperatuur on 11,6 °C. Kõige kuumema kuu keskmine temperatuur on 24,1 °C, kõikudes 22,7 °C ja 26,8 °C vahel.

Aastane sademete hulk on 565 mm (viie aasta keskmine), millest 281 mm jääb kasvuperioodi.

Viinamarjakasvatuse ja veinivalmistamise kohta on olemas kirjalikud tõendid alates 1557. aastast; need pärinevad dokumendist, milles Pătraşcu cel Bun (Pătraşcu Hea), kes oli Mihai Viteazuli (Mihai Julge) isa, andis Segarcea maad oma tütrele Mariale kaasavaraks. Toona olid Segarcea viinapuud ja veinid hästi tuntud. Segarcea viinamarjakasvatuskeskust tunnustati esmakordselt koos veel 27 Rumeenia viinamarjakasvatuskeskusega kontrollitud päritolunimetusega veinide tootmiseks volitatud keskusena ministrite nõukogu 25. mai 1929. aasta dekreediga.

8.2.   Põhjuslik seos

Uued viinamarjasordid ning uued viljelus- ja veinivalmistustehnoloogiad tähendavad seda, et Segarcea kaitstud päritolunimetusel on praegu suurepärane maine.

Päikesepaistelise perioodi kestus, ümbritsev temperatuur ja atmosfääris leiduvad sademed on selle viinamarjakasvatuspiirkonna olulised klimaatilised eripärad, mis avaldavad selget mõju viinapuude bioloogilistele, füsioloogilistele ja bioloogilis-keemilistele protsessidele, mõjutades Segarceas valmistatud veinide kvaliteeti ja iseloomulikke omadusi.

Valdav osa viinamarjakasvatuseks kasutatavatest muldadest sisaldab suurel määral kaltsiumkarbonaati ja rikkalikult raudoksiide, mis annab siin valmistatud punastele veinidele erepunase värvuse, muudab nad väga pehmeks ja tagab neile selgelt eristuva iseloomu. Siin toodetud veinid sobivad laagerdamiseks.

Viinamarjaistandused on üldiselt avatud lõuna, kagu- või edelasuunas ning valdav osa neist asub suhteliselt laugetel nõlvadel ja platoodel. Rikkalik päikesevalgus ja päikesekiirgus ning vähesed sademed on veini kvaliteedi seisukohast oluline tegur (intensiivne puuviljaline aroom, jõulisus ja värskus).

Mulla ja ilmastikutingimuste kombinatsioon soodustab piirkonnale iseloomulike omadustega veinide tootmist, millel on intensiivsed puuviljalised noodid ja hea laagerdumisvõime. Viinamarjade kasvatamine liigist vitis vinifera, mis on poogitud pookealustele hoolikalt valitud asukohas piirkonna potentsiaali arvesse võttes, võib aidata toota kvaliteetseid veine.

Valgete veinide valmistamiseks kasutatavad viinamarjad koristatakse masinatega, kesti leotatakse temperatuuril 8–10 °C, kääritamine toimub aeglaselt roostevabast terasest paakides kontrollitud temperatuuril 15–18 °C, laagerdumine settel kestab tavaliselt 3–5 kuud, mõnede veinide puhul 21–30 päeva.

Vein omandab õlgkollase rohekate varjunditega värvuse ja äsja õitsema puhkenud valgete akaatsiate intensiivse aroomi. Tänu vaatides settel laagerdumisele ja pikaajalisele kääritamisele on veinidel rohu ja leedri, eksootiliste puuviljade, virsikute nüansid (nii lõhnas kui ka maitses).

Maitses domineerib värskus, kargus, tsitruseliste happesus, tasakaalustatud lille- või puuviljanüansid, keskmisest kõrgem happesus ja kauakestev järelmaitse; puuviljade, või, sooja brioši, tsitruseliste ja värskelt röstitud sarapuupähklite ehe struktuur.

Tüüpilised aromaatsed veinid (valmistatud käsitsi korjatavatest viinamarjadest) on valdavalt kuivad ja poolkuivad ning nende kompleksne maitsebukett varieerub roosist magusa puuviljamassini, aroom valgetest lilledest kuni klassikalise muskaatveini lõhnani. Veinid on elavad ja neil on tänu erilisele happesusele täidlane struktuur.

Punaste ja roosade veinide saamiseks korjatakse viinamarjad masinaga. Parema värvuse ja rohkemate tanniinide ekstraheerimiseks kasutatakse traditsioonilisi veinivalmistusprotsesse; veinid laagerduvad keskmiselt 6–8 kuud tammevaatides, et omandada puiduga kontaktis olemisest tulenevad aroomid. Kujuneb maitsebukett, milles domineerivad viljad (kirsid, vaarikad, maasikad) ja ürdid, seda nii lõhnas kui ka maitses. Maitses valitseb tasakaal puuvilja- ja lagritsanüansside vahel, kergelt on aimata küpset puitu ja hästi integreeritud ümaraid tanniine; veinid on täidlased, marjade, aromaatsete ürtide, samuti puidu ja vanilli aroomiga vaadiveini puhul.

Viinamarjade masinaga koristamise ning leotamise ja kääritamise koos vaadis kääriva virde pumpamisega paagi põhjast üles (remontage), kääritamistemperatuuride juhtimise ja korduvate pumpamiste eesmärk on toota väiksema tanniinsusega puuviljalisi veine. Laagerdumine toimub peamiselt roostevabast terasest paakides ja osaliselt tammevaatides ning kestab keskmiselt 6–8 kuud. Aroomide lai spekter, mis tuleneb pikast, ligikaudu kaheksa nädalat kestvast leotamisajast ja 8–18 kuu pikkusest laagerdumisest tammevaatides, varieerub puuviljamooside lõhnast kuni marjade ja vanilli aroomini.

8.3.   Toote üksikasjad

Valged veinid on õlgkollase (roheka) värvusega, akaatsiaõite intensiivse aroomiga, pikast kääritamisest tingitud rohu ja leedri ning eksootiliste puuviljade ja virsikute nüanssidega. Maitse on värske, tsitruselistele omase happesusega, õite (akaatsia), mee, küpsete puuviljade nootidega, keskmisest kõrgema happesusega ja kauakestva järelmaitsega, puuviljade, või, sooja brioši, tsitruseliste ja värskelt röstitud sarapuupähklite eheda struktuuriga.

Tüüpilistel aromaatsetel veinidel on kompleksne maitsebukett (roos, magus puuviljamass) ja klassikalised muskaatveini aroomid ning erilisest happesusest tingitud elavus ja täidlane struktuur.

Punastel veinidel on maitsebukett, milles domineerivad punased viljad (kirsid, vaarikad ja maasikad) ja ürdid, veine iseloomustab tasakaal puuvilja- ja lagritsanüansside vahel, integreeritud ja mõõdukalt ümarad tanniinid, täidlane struktuur; marjade, aromaatsete ürtide, puidu ja vanilli nüanssidega vaadiveini puhul.

Aroomide lai spekter, mis tuleneb pikast, ligikaudu kaheksa nädalat kestvast leotamisajast ja 8–18 kuu pikkusest laagerdumisest tammevaatides, varieerub puuviljamooside lõhnast kuni marjade ja vanilli aroomini.

9.   Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Turustustingimused

Õigusraamistik:

siseriiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Veinide märgistusel võib Segarcea kaitstud päritolunimetusele lisada sõltuvalt tootjate huvidest ühe järgmistest viinamarjaistanduste nimetustest: DEALU ROBULUI, PIETRICEAUA, GRĂDINA POPEŞTI, DEALU VIILOR, MALAICA, PLAIU VIILOR, LA CARIERĂ, LA TUFAN või DEALU LIPOVULUI.

Link tootespetsifikaadile

https://www.onvpv.ro/sites/default/files/caiet_sarcini_doc_segarcea_modif_standard_cf_cerere_2020_no_track_changes_final.pdf

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---