# Euroopa Liidu C 404A/20.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 404A |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 65. aastakäik20. oktoober 2022 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 404A

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

65. aastakäik20. oktoober 2022

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | V   Teated |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO) |
| 2022/C 404 A/01 | Teade avaliku konkursi korraldamise kohta – EPSO/AD/401/22 – energia-, kliima- ja keskkonnavaldkonna administraatorid (AD 6) | 1 |

Sisukord

Lehekülg

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO)

2022/C 404 A/01

Teade avaliku konkursi korraldamise kohta – EPSO/AD/401/22 – energia-, kliima- ja keskkonnavaldkonna administraatorid (AD 6)

1

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO)

| 20.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CA 404/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

CA 404/1

---

TEADE AVALIKU KONKURSI KORRALDAMISE KOHTA

EPSO/AD/401/22 – ENERGIA-, KLIIMA- JA KESKKONNAVALDKONNA ADMINISTRAATORID (AD 6)

(2022/C 404 A/01)

Kandideerimisavalduste esitamise lõppkuupäev: 22. november 2022 kell 12.00 Brüsseli aja järgi

SISUKORD

| 1. | ÜLDSÄTTED | 2 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | AMETIÜLESANDED | 2 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | OSALEMISTINGIMUSED | 2 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Üldtingimused | 2 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Eritingimused: keeled | 2 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Eritingimused: kvalifikatsioon ja töökogemus | 2 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 4. | KONKURSI KORRALDUS | 4 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Ülevaade konkursi etappidest | 4 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Konkursi keeled | 5 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Konkursi etapid | 6 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 5. | VÕRDSED VÕIMALUSED JA MÕISTLIKUD ABINÕUD | 8 |
| --- | --- | --- |

5.

| I LISA. | Tavapärased ametiülesanded | 9 |
| --- | --- | --- |

I LISA.

| II LISA. | Avalike konkursside üldeeskirjad | 12 |
| --- | --- | --- |

II LISA.

| III LISA. | Näited miinimumkvalifikatsiooni kohta, | 19 |
| --- | --- | --- |

III LISA.

| IV LISA. | Etapp „Talent screener“: valikukriteeriumid ja -menetlus | 28 |
| --- | --- | --- |

IV LISA.

1.   ÜLDSÄTTED

Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO) korraldab kvalifikatsioonil ning testidel ja katsetel põhineva avaliku konkursi eesmärgiga koostada reservnimekirjad, mille alusel peamiselt Euroopa Komisjon, eelkõige energeetika peadirektoraat (ENER), kliimameetmete peadirektoraat (CLIMA) ja keskkonna peadirektoraat (ENV), saavad võtta avalikku teenistusse tööle administraatoreid (palgaaste AD 6).

Käesolev konkursiteade ja selle lisad moodustavad käesoleva konkursi siduva raamistiku.

Reservnimekirjadesse kantavate kandidaatide arv:

| 1. valdkond | Energia | 54 |
| --- | --- | --- |
| 2. valdkond | Kliima | 49 |
| 3. valdkond | Keskkond | 52 |

1. valdkond

Energia

54

2. valdkond

Kliima

49

3. valdkond

Keskkond

52

Käesolev konkursiteade hõlmab kolme valdkonda. Kandideerida saab ainult ühes neist. Valik tuleb teha registreerumisel ja seda ei saa pärast kandideerimisavalduse kinnitamist enam muuta.

2.   AMETIÜLESANDED

Teave tavapäraste ametiülesannete kohta, mille täitmist edukatelt kandidaatidelt eeldatakse, on esitatud I lisas.

Edukad kandidaadid peavad olema valmis läbima avalike konkursside üldeeskirjade punktis 5 osutatud julgeolekukontrolli menetluse (käesoleva konkursiteate II lisa).

3.   OSALEMISTINGIMUSED

Kandidaat peab avalduste esitamise tähtpäeval täitma kõik allpool esitatud üld- ja eritingimused.

3.1.   Üldtingimused

Kandidaadil peavad olema

| a) | ühe ELi liikmesriigi kõik kodanikuõigused, |
| --- | --- |

a)

ühe ELi liikmesriigi kõik kodanikuõigused,

| b) | täidetud kõik oma riigi sõjaväeteenistust reguleerivate seadustega ettenähtud kohustused, |
| --- | --- |

b)

täidetud kõik oma riigi sõjaväeteenistust reguleerivate seadustega ettenähtud kohustused,

| c) | töökohustuste täitmiseks vajalikud isikuomadused. |
| --- | --- |

c)

töökohustuste täitmiseks vajalikud isikuomadused.

3.2.   Eritingimused: keeled

Punkti 4.2.1 kohaselt peab kandidaat oskama vähemalt kahte ELi ametlikku keelt (24st).

3.3.   Eritingimused: kvalifikatsioon ja töökogemus

Näited miinimumkvalifikatsiooni kohta on esitatud III lisas.

3.3.1.   
  1. valdkond – energia

| a) | 1. valdkonnas kandideerimiseks peab kandidaadil olema kas







  i) | haridustase, mis vastab vähemalt nelja-aastasele lõpetatud ülikooliõppele, mida tõendab diplom keemiateaduste, majanduse ja rahanduse, inseneriteaduste, õigusteaduse, bio- ja geoteaduste, matemaatika, füüsika, sotsiaal- või humanitaarteaduste erialal, ning selle omandamisele järgnenud vähemalt kolmeaastane asjakohane erialane töökogemus

  või |
| --- | --- | --- |

a)

1. valdkonnas kandideerimiseks peab kandidaadil olema kas

i)

haridustase, mis vastab vähemalt nelja-aastasele lõpetatud ülikooliõppele, mida tõendab diplom keemiateaduste, majanduse ja rahanduse, inseneriteaduste, õigusteaduse, bio- ja geoteaduste, matemaatika, füüsika, sotsiaal- või humanitaarteaduste erialal, ning selle omandamisele järgnenud vähemalt kolmeaastane asjakohane erialane töökogemus

| ii) | haridustase, mis vastab vähemalt kolmeaastasele lõpetatud ülikooliõppele, mida tõendab diplom vähemalt ühes punkti 3.3.1 alapunkti a alapunktis i nimetatud valdkonnas, ning selle omandamisele järgnenud vähemalt nelja-aastane asjakohane erialane töökogemus. |
| --- | --- |

ii)

haridustase, mis vastab vähemalt kolmeaastasele lõpetatud ülikooliõppele, mida tõendab diplom vähemalt ühes punkti 3.3.1 alapunkti a alapunktis i nimetatud valdkonnas, ning selle omandamisele järgnenud vähemalt nelja-aastane asjakohane erialane töökogemus.

| b) | Punkti 3.3.1 alapunkti a alapunktides i ja ii nimetatud töökogemust peetakse asjakohaseks, kui see on otseselt seotud käesoleva konkursiteate I lisas nimetatud 1. valdkonna ametiülesannetega ning on omandatud vähemalt ühes järgmises valdkonnas:






  i) | energiasüsteemi ümberkujundamine ja integreerimine, millega koondatakse erinevaid energiat tarbivad sektoreid (transport, tööstus, hooned) ja energiakandjaid (elekter, soojus, gaas, kütused), sealhulgas elektrifitseerimise, taastuvkütuste tootmise ja energiatõhususe suurendamise kaudu; |
| --- | --- | --- |

b)

Punkti 3.3.1 alapunkti a alapunktides i ja ii nimetatud töökogemust peetakse asjakohaseks, kui see on otseselt seotud käesoleva konkursiteate I lisas nimetatud 1. valdkonna ametiülesannetega ning on omandatud vähemalt ühes järgmises valdkonnas:

i)

energiasüsteemi ümberkujundamine ja integreerimine, millega koondatakse erinevaid energiat tarbivad sektoreid (transport, tööstus, hooned) ja energiakandjaid (elekter, soojus, gaas, kütused), sealhulgas elektrifitseerimise, taastuvkütuste tootmise ja energiatõhususe suurendamise kaudu;

| ii) | energiavarustus, energia tootmine (taastuvad energiaallikad, sh bioenergia), elekter, vesinik, gaas, nafta ja energiavõrgud (maagaas, veeldatud maagaas, vesinik ja vähese CO2 heitega gaasid, elekter, nafta, kaugküttevõrgud, tuumaenergia); |
| --- | --- |

ii)

energiavarustus, energia tootmine (taastuvad energiaallikad, sh bioenergia), elekter, vesinik, gaas, nafta ja energiavõrgud (maagaas, veeldatud maagaas, vesinik ja vähese CO2 heitega gaasid, elekter, nafta, kaugküttevõrgud, tuumaenergia);

| iii) | energianõudlus, sh hooned ja seadmed (elekter, soojus, hoonesse integreeritud elektritootmine), tööstuse energiavajadus (elekter, soojus, CO2 kogumine ja säilitamine), energianõudlus transpordis (elekter, kütused, vesinik) ja energiateenused. |
| --- | --- |

iii)

energianõudlus, sh hooned ja seadmed (elekter, soojus, hoonesse integreeritud elektritootmine), tööstuse energiavajadus (elekter, soojus, CO2 kogumine ja säilitamine), energianõudlus transpordis (elekter, kütused, vesinik) ja energiateenused.

3.3.2.   
  2. valdkond – kliima

| a) | 2. valdkonnas kandideerimiseks peab kandidaadil olema kas







  i) | haridustase, mis vastab vähemalt nelja-aastasele lõpetatud ülikooliõppele, mida tõendab diplom bioteaduste (bioloogia, botaanika, ökoloogia, zooloogia, loodusvarade majandamine jne), geoteaduste (geoloogia, meteoroloogia, okeanograafia, astronoomia, kliimamuutused jne), keskkonnateaduste, inseneriteaduste (materjaliteadus, masinaehitus, elektrotehnika, keemiatehnoloogia jne), majanduse, matemaatika, keemiateaduste, füüsika ja/või käitumis- ja sotsiaalteaduste (antropoloogia, politoloogia, sotsioloogia, sotsiaalpsühholoogia jne) erialal, ning selle omandamisele järgnenud vähemalt kolmeaastane asjakohane erialane töökogemus

  või |
| --- | --- | --- |

a)

2. valdkonnas kandideerimiseks peab kandidaadil olema kas

i)

haridustase, mis vastab vähemalt nelja-aastasele lõpetatud ülikooliõppele, mida tõendab diplom bioteaduste (bioloogia, botaanika, ökoloogia, zooloogia, loodusvarade majandamine jne), geoteaduste (geoloogia, meteoroloogia, okeanograafia, astronoomia, kliimamuutused jne), keskkonnateaduste, inseneriteaduste (materjaliteadus, masinaehitus, elektrotehnika, keemiatehnoloogia jne), majanduse, matemaatika, keemiateaduste, füüsika ja/või käitumis- ja sotsiaalteaduste (antropoloogia, politoloogia, sotsioloogia, sotsiaalpsühholoogia jne) erialal, ning selle omandamisele järgnenud vähemalt kolmeaastane asjakohane erialane töökogemus

| ii) | haridustase, mis vastab vähemalt nelja-aastasele lõpetatud ülikooliõppele, mida tõendab diplom muus kui punkti 3.3.2 alapunkti a alapunktis i nimetatud valdkonnas, ning selle omandamisele järgnenud vähemalt viieaastane asjakohane erialane töökogemus

  või |
| --- | --- |

ii)

haridustase, mis vastab vähemalt nelja-aastasele lõpetatud ülikooliõppele, mida tõendab diplom muus kui punkti 3.3.2 alapunkti a alapunktis i nimetatud valdkonnas, ning selle omandamisele järgnenud vähemalt viieaastane asjakohane erialane töökogemus

| iii) | haridustase, mis vastab vähemalt kolmeaastasele lõpetatud ülikooliõppele, mida tõendab diplom bioteaduste (bioloogia, botaanika, ökoloogia, zooloogia, loodusvarade majandamine jne), geoteaduste (geoloogia, meteoroloogia, okeanograafia, astronoomia, kliimamuutused jne), keskkonnateaduste, inseneriteaduste (materjaliteadus, masinaehitus, elektrotehnika, keemiatehnoloogia jne), majanduse, matemaatika, keemiateaduste, füüsika ja/või käitumis- ja sotsiaalteaduste (antropoloogia, politoloogia, sotsioloogia, sotsiaalpsühholoogia jne) erialal, ning selle omandamisele järgnenud vähemalt nelja-aastane asjakohane erialane töökogemus

  või |
| --- | --- |

iii)

haridustase, mis vastab vähemalt kolmeaastasele lõpetatud ülikooliõppele, mida tõendab diplom bioteaduste (bioloogia, botaanika, ökoloogia, zooloogia, loodusvarade majandamine jne), geoteaduste (geoloogia, meteoroloogia, okeanograafia, astronoomia, kliimamuutused jne), keskkonnateaduste, inseneriteaduste (materjaliteadus, masinaehitus, elektrotehnika, keemiatehnoloogia jne), majanduse, matemaatika, keemiateaduste, füüsika ja/või käitumis- ja sotsiaalteaduste (antropoloogia, politoloogia, sotsioloogia, sotsiaalpsühholoogia jne) erialal, ning selle omandamisele järgnenud vähemalt nelja-aastane asjakohane erialane töökogemus

| iv) | haridustase, mis vastab vähemalt kolmeaastasele lõpetatud ülikooliõppele, mida tõendab diplom muus kui punkti 3.3.2 alapunkti a alapunktis iii nimetatud valdkonnas, ning selle omandamisele järgnenud vähemalt kuueaastane asjakohane erialane töökogemus. |
| --- | --- |

iv)

haridustase, mis vastab vähemalt kolmeaastasele lõpetatud ülikooliõppele, mida tõendab diplom muus kui punkti 3.3.2 alapunkti a alapunktis iii nimetatud valdkonnas, ning selle omandamisele järgnenud vähemalt kuueaastane asjakohane erialane töökogemus.

| b) | Punkti 3.3.2 alapunkti a alapunktides i–iv nimetatud erialast töökogemust peetakse asjakohaseks, kui see on otseselt seotud käesoleva konkursiteate I lisas nimetatud 2. valdkonna ametiülesannetega ning on omandatud vähemalt ühes järgmises valdkonnas:






  i) | selliste modelleerimisvahendite või muude kvantitatiivsete vahendite väljatöötamine ja rakendamine, millega vähendatakse kasvuhoonegaaside heitkoguseid kogu majanduse tasandil või sektoripõhiselt või mis on olulised kliimamuutuste mõjude ja nendega kohanemise seisukohast; |
| --- | --- | --- |

b)

Punkti 3.3.2 alapunkti a alapunktides i–iv nimetatud erialast töökogemust peetakse asjakohaseks, kui see on otseselt seotud käesoleva konkursiteate I lisas nimetatud 2. valdkonna ametiülesannetega ning on omandatud vähemalt ühes järgmises valdkonnas:

i)

selliste modelleerimisvahendite või muude kvantitatiivsete vahendite väljatöötamine ja rakendamine, millega vähendatakse kasvuhoonegaaside heitkoguseid kogu majanduse tasandil või sektoripõhiselt või mis on olulised kliimamuutuste mõjude ja nendega kohanemise seisukohast;

| ii) | kasvuhoonegaaside heitkoguste mõõtmine ja kontrollimine ja/või sellekohane aruandlus; |
| --- | --- |

ii)

kasvuhoonegaaside heitkoguste mõõtmine ja kontrollimine ja/või sellekohane aruandlus;

| iii) | CO2 turud ja heitkogustega kauplemise süsteemid; |
| --- | --- |

iii)

CO2 turud ja heitkogustega kauplemise süsteemid;

| iv) | kliimamuutuste leevendamise või nendega kohanemise seisukohast olulised tegevused järgmistes sektorites või poliitikavaldkondades: maakasutus ja põllumajandus, sõidukid ja kütused, osoonikihti kahandavad ained ja nende asendajad, kliimamuutustega kohanemine, kliimarahastus; |
| --- | --- |

iv)

kliimamuutuste leevendamise või nendega kohanemise seisukohast olulised tegevused järgmistes sektorites või poliitikavaldkondades: maakasutus ja põllumajandus, sõidukid ja kütused, osoonikihti kahandavad ained ja nende asendajad, kliimamuutustega kohanemine, kliimarahastus;

| v) | vähese CO2 heitega tehnoloogia ja kliimamuutustega kohanemise tehnoloogia. See hõlmab vähese CO2 heitega tehnoloogiat energia tootmise, kasutamise ja energiataristu valdkonnas, CO2 kogumist, kasutamist ja säilitamist, hooneid, transporti, eri tööstussektoreid, põllumajandust ja maakasutust, jäätmeid. |
| --- | --- |

v)

vähese CO2 heitega tehnoloogia ja kliimamuutustega kohanemise tehnoloogia. See hõlmab vähese CO2 heitega tehnoloogiat energia tootmise, kasutamise ja energiataristu valdkonnas, CO2 kogumist, kasutamist ja säilitamist, hooneid, transporti, eri tööstussektoreid, põllumajandust ja maakasutust, jäätmeid.

3.3.3.   
  3. valdkond – keskkond

| a) | 3. valdkonnas kandideerimiseks peab kandidaadil olema kas







  i) | haridustase, mis vastab vähemalt nelja-aastasele lõpetatud ülikooliõppele, mida tõendab diplom asjakohases valdkonnas, ning selle omandamisele järgnenud vähemalt kolmeaastane erialane töökogemus, mis on otseselt seotud käesoleva konkursiteate I lisas nimetatud 3. valdkonna ametiülesannetega,
  või |
| --- | --- | --- |

a)

3. valdkonnas kandideerimiseks peab kandidaadil olema kas

i)

haridustase, mis vastab vähemalt nelja-aastasele lõpetatud ülikooliõppele, mida tõendab diplom asjakohases valdkonnas, ning selle omandamisele järgnenud vähemalt kolmeaastane erialane töökogemus, mis on otseselt seotud käesoleva konkursiteate I lisas nimetatud 3. valdkonna ametiülesannetega,

| ii) | haridustase, mis vastab vähemalt kolmeaastasele lõpetatud ülikooliõppele, mida tõendab diplom asjakohases valdkonnas, ning selle omandamisele järgnenud vähemalt nelja-aastane erialane töökogemus, mis on otseselt seotud käesoleva konkursiteate I lisas nimetatud 3. valdkonna ametiülesannetega. |
| --- | --- |

ii)

haridustase, mis vastab vähemalt kolmeaastasele lõpetatud ülikooliõppele, mida tõendab diplom asjakohases valdkonnas, ning selle omandamisele järgnenud vähemalt nelja-aastane erialane töökogemus, mis on otseselt seotud käesoleva konkursiteate I lisas nimetatud 3. valdkonna ametiülesannetega.

| b) | Punkti 3.3.3 alapunkti a alapunktides i ja ii nimetatud diplomit peetakse asjakohaseks, kui see on omandatud vähemalt ühes järgmises valdkonnas:






  i) | keskkonnateadused, |
| --- | --- | --- |

b)

Punkti 3.3.3 alapunkti a alapunktides i ja ii nimetatud diplomit peetakse asjakohaseks, kui see on omandatud vähemalt ühes järgmises valdkonnas:

i)

keskkonnateadused,

| ii) | bioteadused (bioloogia, botaanika, ökoloogia, zooloogia jne), |
| --- | --- |

ii)

bioteadused (bioloogia, botaanika, ökoloogia, zooloogia jne),

| iii) | geoteadused (hüdroloogia, okeanograafia, geoloogia jne), |
| --- | --- |

iii)

geoteadused (hüdroloogia, okeanograafia, geoloogia jne),

| iv) | keemiateadused, |
| --- | --- |

iv)

keemiateadused,

| v) | keskkonnatehnoloogia, |
| --- | --- |

v)

keskkonnatehnoloogia,

| vi) | õigusteadus, |
| --- | --- |

vi)

õigusteadus,

| vii) | majandus. |
| --- | --- |

vii)

majandus.

4.   KONKURSI KORRALDUS

4.1.   Ülevaade konkursi etappidest

Käesolev konkurss koosneb järgmistest etappidest:

| — | Kandideerimisavalduste esitamine (vt punkt 4.3.1). |
| --- | --- |

—

Kandideerimisavalduste esitamine (vt punkt 4.3.1).

| — | Osalemistingimuste täitmise kontrollimine (vt punkt 4.3.2). |
| --- | --- |

—

Osalemistingimuste täitmise kontrollimine (vt punkt 4.3.2).

| — | Talent screener (vt punkt 4.3.3). |
| --- | --- |

—

Talent screener (vt punkt 4.3.3).

| — | Hindamiskeskus (vt punkt 4.3.4):






  i) | mõtlemisoskuse testid, |
| --- | --- | --- |

—

Hindamiskeskus (vt punkt 4.3.4):

i)

mõtlemisoskuse testid,

| ii) | kaks üldvõimete ja -oskuste hindamise katset: juhtumianalüüs ja olukorra lahendamist käsitlev intervjuu, |
| --- | --- |

ii)

kaks üldvõimete ja -oskuste hindamise katset: juhtumianalüüs ja olukorra lahendamist käsitlev intervjuu,

| iii) | üks valdkonnapõhiste oskuste hindamise katse: valdkonnapõhine intervjuu. |
| --- | --- |

iii)

üks valdkonnapõhiste oskuste hindamise katse: valdkonnapõhine intervjuu.

| — | Tõendavate dokumentide kontrollimine ja reservnimekirjade koostamine (vt punkt 4.3.5). |
| --- | --- |

—

Tõendavate dokumentide kontrollimine ja reservnimekirjade koostamine (vt punkt 4.3.5).

Testide ja katsete toimumise viis (kaugvormis/kohapeal) ning muud vajalikud üksikasjad ja juhised täpsustatakse testidel või katsetel osalemise kutses.

Kui testid või katsed toimuvad kohapeal, tagab EPSO, et nende sooritamise tingimused on kooskõlas asjaomaste tervishoiuasutuste (Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus ning muud rahvusvahelised, Euroopa ja liikmesriikide asutused) soovitustega.

Mõtlemisoskuse testide ja juhtumianalüüsi sooritamiseks tuleb aeg kinni panna, järgides EPSO antud juhiseid. EPSO pakub tavaliselt mõtlemisoskuse testide tegemiseks välja mitu kuupäeva ja juhtumianalüüsiks ühe kuupäeva. Ajavahemik, mille jooksul on võimalik testideks ja katseteks aega kinni panna ja neid sooritada, on piiratud.

4.2.   Konkursi keeled

4.2.1.   
  Keelenõuded

Konkursil osalevalt kandidaadilt nõutakse vähemalt ühe ELi ametliku keele (24st keelest) väga head oskust (vähemalt C1-tasemel) ning teise ELi ametliku keele rahuldavat oskust (vähemalt B2-tasemel). Üks nendest keeltest peab olema inglise keel.

Eespool osutatud keeleoskuse miinimumtaseme nõue kehtib kõikide kandideerimisavalduses nõutud keeleoskuse osaoskuste (rääkimine, kirjutamine, lugemine ja kuulamine) kohta. Need osaoskused on kooskõlas Euroopa keeleõppe raamdokumendis käsitletud oskustega.

Käesoleva konkursi keelenõuetes võetakse peamiselt arvesse Euroopa Komisjoni energeetika peadirektoraadi, kliimameetmete peadirektoraadi ja keskkonna peadirektoraadi töötajate ametiülesannete eripära. Samu nõudeid kohaldatakse kõigi käesoleva konkursiteatega hõlmatud valdkondade puhul.

Energeetika peadirektoraadi, kliimameetmete peadirektoraadi ja keskkonna peadirektoraadi töötajad kasutavad analüütilises töös, sisesuhtluses ja koosolekutel, suhtluses väliste sidusrühmadega, aruannete, ülevaadete, kõnede ja õigusaktide koostamisel, väljaannete ettevalmistamisel ning muude käesoleva konkursiteate I lisas nimetatud ametiülesannete täitmisel ja erikoolituskursustel osalemisel inglise keelt. Inglise keelt kasutatakse ka talitustevahelistes konsultatsioonides, institutsioonidevahelises suhtluses ja auditimenetlustes. Seetõttu on hea inglise keele oskus oluline, et kandidaadid oleksid kohe pärast värbamist töövalmis.

Neil põhjustel on määratud kindlaks ka keeled, milles kandidaat peab täitma kandideerimisavalduse punkti „Talent Screener“ ning sooritama testid ja katsed (vt punkt 4.2.2).

4.2.2.   
  Kandideerimisavaldus ja testidel/katsetel kasutatavad keeled

Konkursi eri etappides kasutatakse keeli järgmiselt:

| Konkursi etapp | Test/katse | Keel |
| --- | --- | --- |
| Kandideerimisavaldus | — | Ükskõik milline ELi 24 ametlikust keelest, välja arvatud
  punkt „Talent Screener“, mis tuleb täita inglise keeles. |
| Hindamiskeskus | Mõtlemisoskuse testid | ELi ametlik keel, muu kui inglise keel |
| Juhtumianalüüs | Inglise keel |
| Olukorra lahendamist käsitlev intervjuu | Inglise keel |
| Valdkonnapõhine intervjuu | Inglise keel |

Konkursi etapp

Test/katse

Keel

Kandideerimisavaldus

—

Ükskõik milline ELi 24 ametlikust keelest, välja arvatud

punkt „Talent Screener“, mis tuleb täita inglise keeles.

Hindamiskeskus

Mõtlemisoskuse testid

ELi ametlik keel, muu kui inglise keel

Juhtumianalüüs

Inglise keel

Olukorra lahendamist käsitlev intervjuu

Inglise keel

Valdkonnapõhine intervjuu

Inglise keel

Edukad kandidaadid peavad näitama kõiki oma võimeid ja oskusi – nii üldvõimeid- ja oskusi kui ka valdkonnapõhiseid oskusi – inglise keeles. Seetõttu on vajalik, et testidel ja katsetel ning kvalifikatsioonil põhinevad valikumenetluse põhietapid toimuksid selles keeles.

See puudutab etappi „Talent Screener“, üldvõimete ja -oskuste hindamise katseid (juhtumianalüüs ja olukorra lahendamist käsitlev intervjuu) ning valdkonnapõhiste oskuste hindamise katseid.

Ühe keele kasutamine suurendab ka homogeensust ja parandab seeläbi kandidaatide võimete ja oskuste võrdlemise kvaliteeti. Eelkõige võimaldab see valikukomisjonil korraldada oma tööd sõltumata komisjoniliikmete keeleoskusest ja ilma tõlkevajaduseta.

4.2.3.   
  Teabevahetuses kasutatavad keeled

Kandidaatide ja EPSO vahelist teabevahetust reguleerivad järgmised eeskirjad.

| a) | EPSO ja nõuetele vastava avalduse esitanud kandidaatide vahel EPSO kasutajakonto või e-posti kaudu toimuvas teabevahetuses võtab EPSO asjaomase kandidaadiga ühendust ühes neist keeltest, mille kohta kandidaat on kandideerimisavalduse lugemisoskuse punktis märkinud, et oskab seda B2- või kõrgemal tasemel. |
| --- | --- |

a)

EPSO ja nõuetele vastava avalduse esitanud kandidaatide vahel EPSO kasutajakonto või e-posti kaudu toimuvas teabevahetuses võtab EPSO asjaomase kandidaadiga ühendust ühes neist keeltest, mille kohta kandidaat on kandideerimisavalduse lugemisoskuse punktis märkinud, et oskab seda B2- või kõrgemal tasemel.

| b) | Kui kandidaat soovib esitada avalike konkursside üldeeskirjade (käesoleva konkursiteate II lisa) punktides 4.2.1 ja 4.2.2 osutatud taotlust või kaebust, soovitatakse see koostada inglise keeles. EPSO vastab neile vastavalt punktile a. |
| --- | --- |

b)

Kui kandidaat soovib esitada avalike konkursside üldeeskirjade (käesoleva konkursiteate II lisa) punktides 4.2.1 ja 4.2.2 osutatud taotlust või kaebust, soovitatakse see koostada inglise keeles. EPSO vastab neile vastavalt punktile a.

| c) | Kandidaat võib EPSO-le muid küsimusi saata veebipõhise kontaktvormi kaudu ükskõik millises ELi 24 ametlikust keelest ning EPSO vastab neile ühes neist keeltest, mille kohta kandidaat on teatanud, et soovib selles vastust saada. |
| --- | --- |

c)

Kandidaat võib EPSO-le muid küsimusi saata veebipõhise kontaktvormi kaudu ükskõik millises ELi 24 ametlikust keelest ning EPSO vastab neile ühes neist keeltest, mille kohta kandidaat on teatanud, et soovib selles vastust saada.

4.3.   Konkursi etapid

4.3.1.   
  Kandideerimisavaldus

Kandideerimisavalduse esitamiseks peab kandidaadil olema EPSO kasutajakonto. Kui kandidaadil seda veel ei ole, peab ta kasutajakonto looma. Kandidaat võib kõigi EPSO kandideerimisavalduste jaoks luua ainult ühe kasutajakonto.

Kandideerimisavaldus tuleb esitada elektrooniliselt EPSO veebisaidil
  https://epso.europa.eu/et/job-opportunities/open-for-application
  hiljemalt

22. novembriks 2022 kell 12.00 Brüsseli aja järgi.

Elektroonilise kandideerimisavalduse vorm on kättesaadav ELi 24 ametlikus keeles. Kandidaat võib avalduse täita neist ükskõik millises, välja arvatud punkt „Talent Screener“, mis tuleb täita inglise keeles.

Kandideerimisavaldust kinnitades kinnitab kandidaat ühtlasi ka seda, et täidab kõik punktis „Osalemistingimused“ nimetatud tingimused. Kui avaldus on kinnitatud, ei saa seda enam muuta. Kandidaat vastutab selle eest, et avaldus oleks tähtajaks täidetud ja kinnitatud.

Kandidaadid peavad oma EPSO kasutajakontole üles laadima kandideerimisavalduses, sh punktis „Talent Screener“ esitatud teavet tõendavate dokumentide skannitud koopiad. EPSO esitab selle kohta täiendavad üksikasjad ja juhised.

4.3.2.   
  Osalemistingimuste täitmise kontrollimine

Osalemistingimuste täitmise kontrolli käigus tehakse kindlaks, kas kandidaat täidab käesoleva konkursiteate punktis 3 („Osalemistingimused“) esitatud tingimusi. Seda tehakse kandidaadi poolt kandideerimisavalduses esitatud teabe alusel. Teabe õigsust kontrollitakse hiljem tõendavate dokumentide põhjal. Konkursi hilisemas etapis (vt punkt 4.3.5) kontrollib valikukomisjon dokumente, mis tõendavad kandidaadi esitatud teavet osalemistingimuste täitmise kohta.

4.3.3.   
  Talent screener

Kandideerimisavalduses esitatud teabe alusel osalemistingimusi täitvate kandidaatide hulgast teeb valikukomisjon kvalifikatsioonil põhineva valiku. Selleks võrdleb ta kõigi osalemistingimustele vastavate kandidaatide võimeid ja oskusi vastavalt käesoleva konkursiteate IV lisas esitatule.

Sellise võrdleva hindamise tulemusena saadud koondpunktide põhjal koostab valikukomisjon kandidaatide nimekirja. Suurima punktisummaga kandidaadid kutsutakse hindamiskeskusesse.

Etapis „Talent Screener“ antud punktid ei lähe arvesse lõpliku koondpunktisumma arvutamisel (vt punkt 4.3.5).

Konkursi hilisemas etapis (vt punkt 4.3.5) kontrollib valikukomisjon dokumente, mis tõendavad kandidaadi vastuseid punkti „Talent Screener“ küsimustele.

4.3.4.   
  Hindamiskeskus

Hindamiskeskuse etappi kutsutavate kandidaatide arv (lisanduvad kõik viimasena edasipääsemist võimaldava punktisumma saanud kandidaadid) on iga valdkonna kohta maksimaalselt kolm korda suurem kui reservnimekirja kantavate kandidaatide arv.

Hindamiskeskuses hinnatakse kandidaatide mõtlemisoskust, üldvõimeid ja -oskusi ja valdkonnapõhiseid oskusi.

a)   Mõtlemisoskuse testid

Mõtlemisoskuse testid korraldatakse järgmiselt:

| Test | Keel | Küsimuste arv | Kestus | Punktiskaala | Minimaalne nõutav punktisumma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Verbaalne mõtlemine | ELi ametlik keel, muu kui inglise keel | 20 küsimust | 35 minutit | 0–20 | 20/40 |
| Matemaatiline mõtlemine | 10 küsimust | 20 minutit | 0–10 |
| Abstraktne mõtlemine | 10 küsimust | 10 minutit | 0–10 |

Test

Keel

Küsimuste arv

Kestus

Punktiskaala

Minimaalne nõutav punktisumma

Verbaalne mõtlemine

ELi ametlik keel, muu kui inglise keel

20 küsimust

35 minutit

0–20

20/40

Matemaatiline mõtlemine

10 küsimust

20 minutit

0–10

Abstraktne mõtlemine

10 küsimust

10 minutit

0–10

Testi kohta minimaalset nõutavat punktisummat määratud ei ole, kuid kokku peab kõikide testide eest saama vähemalt 20 punkti 40st. Neil testidel saadud punktid ei lähe arvesse lõpliku koondpunktisumma arvutamisel (vt punkt 4.3.5).

b)   Üldvõimete ja -oskuste hindamise katsed

Üldvõimeid ja -oskusi hinnatakse kahe inglise keeles toimuva katsega vastavalt järgmisele tabelile.

| Võime/oskus | Katse | Punktiskaala | Minimaalne nõutav punktisumma |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Analüüsivõime ja probleemide lahendamise oskus |

Võime/oskus

Katse

Punktiskaala

Minimaalne nõutav punktisumma

1.

Analüüsivõime ja probleemide lahendamise oskus

Juhtumianalüüs

0–10

40/80

| 2. | Suhtlemisoskus |
| --- | --- |

2.

Suhtlemisoskus

Juhtumianalüüs

0–10

| 3. | Kvaliteedi ja tulemuste tagamise oskus |
| --- | --- |

3.

Kvaliteedi ja tulemuste tagamise oskus

Juhtumianalüüs

0–10

| 4. | Õppimis- ja enesearendamisvõime |
| --- | --- |

4.

Õppimis- ja enesearendamisvõime

Olukorra lahendamist käsitlev intervjuu

0–10

| 5. | Prioriteetide seadmise ja organiseerimise võime |
| --- | --- |

5.

Prioriteetide seadmise ja organiseerimise võime

Juhtumianalüüs

0–10

| 6. | Pingetaluvus |
| --- | --- |

6.

Pingetaluvus

Olukorra lahendamist käsitlev intervjuu

0–10

| 7. | Meeskonnatöö oskus |
| --- | --- |

7.

Meeskonnatöö oskus

Olukorra lahendamist käsitlev intervjuu

0–10

| 8. | Juhtimisoskus |
| --- | --- |

8.

Juhtimisoskus

Olukorra lahendamist käsitlev intervjuu

0–10

Võime või oskuse kohta minimaalset nõutavat punktisummat määratud ei ole, kuid kokku peab kõigi võimete ja oskuste eest saama vähemalt 40 punkti 80st. Neil testidel saadud punktid lähevad arvesse lõpliku koondpunktisumma arvutamisel (vt punkt 4.3.5).

c)   Valdkonnapõhine intervjuu

Valdkonnapõhiseid oskusi hinnatakse inglise keeles toimuva valdkonnapõhise intervjuuga, mille punktiskaala on järgmine:

| Katse | Punktiskaala | Minimaalne nõutav punktisumma |
| --- | --- | --- |
| Valdkonnapõhine intervjuu | 0–100 | 50/100 |

Katse

Punktiskaala

Minimaalne nõutav punktisumma

Valdkonnapõhine intervjuu

0–100

50/100

Sellel katsel saadud punktid lähevad arvesse lõpliku koondpunktisumma arvutamisel (vt punkt 4.3.5).

d)   Hindamiskeskuse testide ja katsete korraldamine

Kandidaate teavitatakse mõtlemisoskuse testide tulemustest niipea, kui see testide etapp on lõppenud ja tulemused töödeldud. Kui kandidaat ei saa mõtlemisoskuse testide eest nõutavat minimaalset punktisummat, tühistatakse automaatselt talle saadetud kutse osaleda muudel hindamiskeskuse testidel ja katsetel ja/või nendeks kinni pandud aeg ning ta ei osale nendel. Kui kandidaat on vahepeal mõne hindamiskeskuse testi või katse juba sooritanud, saadud tulemusi ei töödelda ja kandidaadile neid ei edastata.

Kõigil hindamiskeskuse testidel ja katsetel minimaalse nõutava punktisumma ning üldvõimete ja -oskuste ja valdkonnapõhiste oskuste hindamise katsetel ühe suurematest koondpunktisummadest saanud kandidaatide dokumente kontrollitakse vastavalt punktis 4.3.5 kirjeldatule.

4.3.5.   
  Tõendavate dokumentide kontrollimine ja reservnimekirjade koostamine

Valikukomisjon kontrollib kandidaatide tõendavaid dokumente pärast hindamiskeskuse etappi ja enne reservnimekirjade koostamist. Valikukomisjon teeb lõpliku otsuse kandidaatide osalemistingimuste täitmise kohta, võrreldes i) kandideerimisavalduses (sealhulgas punktides „Haridus ja koolitus“, „Erialane töökogemus“ ja „Talent Screener“) esitatud teavet ii) selle teabe tõendamiseks kandidaatide poolt EPSO kasutajakontole üles laaditud dokumentidega.

Reservnimekirjade koostamiseks kontrollib valikukomisjon suurima koondpunktisumma saanud kandidaatide dokumente saadud punktide järgi kahanevas järjestuses, kuni jõutakse iga valdkonna kohta vajaliku kandidaatide arvuni. Ülejäänud kandidaatide dokumente ei kontrollita.

Seetõttu kantakse iga valdkonna reservnimekirja ainult nende osalemistingimusi täitvate kandidaatide nimed, kes on kõigi testide ja katsete eest saanud minimaalse nõutava punktisumma ning üldvõimete ja -oskuste ja valdkonnapõhiste oskuste hindamise katsete eest kokku kõige rohkem punkte 180st. Tulemus 180 moodustub maksimumpunktidest, mis on võimalik saada üldvõimete ja -oskuste hindamise katsete (80 punkti) ja valdkonnapõhise intervjuu (100) eest.

Kandidaatide nimed esitatakse tähestikjärjestuses. Reservnimekirjad tehakse kättesaadavaks värbavatele talitustele.

Kõik kandidaadid, kes on sooritanud üldvõimete ja -oskuste ja valdkonnapõhiste oskuste hindamise katsed ning kelle tulemused on töödeldud vastavalt punkti 4.3.4 alapunktile d, saavad oskuste passid, mis sisaldavad valikukomisjoni kvalitatiivset tagasisidet. Edukate kandidaatide oskuste passid tehakse kättesaadavaks ka värbavatele talitustele.

Reservnimekirja kandmine ei anna õigust töökohta saada ega mingeid tagatisi selleks.

5.   VÕRDSED VÕIMALUSED JA MÕISTLIKUD ABINÕUD

EPSO püüab tagada võrdsed võimalused kõigile kandidaatidele.

Kui kandidaadil on puue või terviseprobleem, mis võib testide või katsete sooritamist mõjutada, tuleb see ära märkida kandideerimisavalduses ja järgida mõistlike abinõude taotlemise menetlust, nagu on kirjeldatud käesolevale konkursiteatele lisatud üldeeskirjades (vt II lisa punkt 1.3). EPSO vaatab taotluse ja asjakohased tõendavad dokumendid läbi ning võib vajaduse korral pakkuda mõistlikke abinõusid.

Lisateave EPSO võrdsete võimaluste poliitika ning mõistlike abinõude taotlemise kohta on EPSO veebilehel.

---

I LISA

TAVAPÄRASED AMETIÜLESANDED

1. valdkond – energia

Konkursi edukalt läbinud kandidaadid hakkavad osalema uuendusliku, vastupidava ja integreeritud energiasüsteemi väljatöötamises, et see tagaks kodanikele ja ettevõtjatele pideva varustatuse taskukohase, turvalise, usaldusväärse ja puhta energiaga ning looks tingimused ELi energiasõltumatuseks.

Alljärgnevas loetelus on nimetatud mõned tavapärased ametiülesanded, mida käesoleva konkursi edukalt läbinud kandidaatidel täita tuleb.

| 1. | Energiavaldkonna ELi poliitikameetmete ja õigusaktide väljatöötamisel osalemine ja otsustusprotsessi hõlbustamine kirjalike või suuliste kaastööde, ettevalmistavate analüüside ja sidusrühmadega konsulteerimise kaudu. |
| --- | --- |

1.

Energiavaldkonna ELi poliitikameetmete ja õigusaktide väljatöötamisel osalemine ja otsustusprotsessi hõlbustamine kirjalike või suuliste kaastööde, ettevalmistavate analüüside ja sidusrühmadega konsulteerimise kaudu.

| 2. | Sotsiaal-majanduslike, õiguslike ja/või teaduslike analüüside tegemine, et hõlbustada otsuste tegemist ja poliitika kujundamist energiavaldkonnas. Suhtlemine energia- ja/või kliimavaldkonna tehniliste ekspertide, energiaturul osalejate, tööstuse nõuanderühmade, teadusasutuste, -komiteede ja -instituutidega ning teaduslike, tehniliste ja sotsiaal-majanduslike analüüside muutmine asjakohasteks poliitika- ja/või seadusandlikeks meetmeteks. |
| --- | --- |

2.

Sotsiaal-majanduslike, õiguslike ja/või teaduslike analüüside tegemine, et hõlbustada otsuste tegemist ja poliitika kujundamist energiavaldkonnas. Suhtlemine energia- ja/või kliimavaldkonna tehniliste ekspertide, energiaturul osalejate, tööstuse nõuanderühmade, teadusasutuste, -komiteede ja -instituutidega ning teaduslike, tehniliste ja sotsiaal-majanduslike analüüside muutmine asjakohasteks poliitika- ja/või seadusandlikeks meetmeteks.

| 3. | Koostöö tehniliste ekspertidega ja suhtlemine sidusrühmadega, et valmistada ette ja/või muuta energiavaldkonna tehnilisi õigusakte, võrgueeskirju või suuniseid. |
| --- | --- |

3.

Koostöö tehniliste ekspertidega ja suhtlemine sidusrühmadega, et valmistada ette ja/või muuta energiavaldkonna tehnilisi õigusakte, võrgueeskirju või suuniseid.

| 4. | Koordineerimine Euroopa Komisjoni asjaomaste talituste, liikmesriikide, kolmandate riikide, finants- ja muude asjaomaste asutuste ja sidusrühmadega seoses ELi energia siseturu ja ELi energiasüsteemi ümberkujundamiseks võetavate poliitikameetmete rakendamisega, sealhulgas sellistes valdkondades nagu transport, regionaalareng, maksustamine või teadusuuringud ja innovatsioon. |
| --- | --- |

4.

Koordineerimine Euroopa Komisjoni asjaomaste talituste, liikmesriikide, kolmandate riikide, finants- ja muude asjaomaste asutuste ja sidusrühmadega seoses ELi energia siseturu ja ELi energiasüsteemi ümberkujundamiseks võetavate poliitikameetmete rakendamisega, sealhulgas sellistes valdkondades nagu transport, regionaalareng, maksustamine või teadusuuringud ja innovatsioon.

| 5. | Energiavaldkonnas kehtivate õigusaktide nõuetekohase rakendamise, järelevalve ja hindamise tagamine: kontaktide hoidmine riiklike haldusasutuste ja reguleerivate asutustega; kodanike, ettevõtjate, mittetulundusühenduste ja avaliku sektori asutuste küsimustele vastamine, parlamendiliikmete küsimuste ja dokumentidele juurdepääsu taotluste haldamine; kaebuste käsitlemine ja kohtueelse menetluse etappide haldamine Euroopa Liidu õiguse rikkumise korral; abi kohtuvaidluste menetlemisel Euroopa Liidu Kohtus. |
| --- | --- |

5.

Energiavaldkonnas kehtivate õigusaktide nõuetekohase rakendamise, järelevalve ja hindamise tagamine: kontaktide hoidmine riiklike haldusasutuste ja reguleerivate asutustega; kodanike, ettevõtjate, mittetulundusühenduste ja avaliku sektori asutuste küsimustele vastamine, parlamendiliikmete küsimuste ja dokumentidele juurdepääsu taotluste haldamine; kaebuste käsitlemine ja kohtueelse menetluse etappide haldamine Euroopa Liidu õiguse rikkumise korral; abi kohtuvaidluste menetlemisel Euroopa Liidu Kohtus.

| 6. | Osalemine rahvusvahelistel ja institutsioonidevahelistel läbirääkimistel ELi energiaalaste õigusaktide vastuvõtmise üle ning osalemine kohtumistel ELi Nõukogu, Euroopa Parlamendi, Euroopa Komisjoni, Euroopa Keskpanga ja Euroopa välisteenistusega. |
| --- | --- |

6.

Osalemine rahvusvahelistel ja institutsioonidevahelistel läbirääkimistel ELi energiaalaste õigusaktide vastuvõtmise üle ning osalemine kohtumistel ELi Nõukogu, Euroopa Parlamendi, Euroopa Komisjoni, Euroopa Keskpanga ja Euroopa välisteenistusega.

| 7. | Komisjonisiseste ja -väliste sidusrühmadega suhtlemine ja selgitustöö: osalemine ELi energiapoliitikat ja õigusakte käsitlevates õpikodades ja sõnavõtud selleteemalistel seminaridel ja konverentsidel, ülevaadete ja pressiteadete ettevalmistamine, komisjoni esindamine liikmesriikide ja sidusrühmadega toimuvatel kohtumistel. |
| --- | --- |

7.

Komisjonisiseste ja -väliste sidusrühmadega suhtlemine ja selgitustöö: osalemine ELi energiapoliitikat ja õigusakte käsitlevates õpikodades ja sõnavõtud selleteemalistel seminaridel ja konverentsidel, ülevaadete ja pressiteadete ettevalmistamine, komisjoni esindamine liikmesriikide ja sidusrühmadega toimuvatel kohtumistel.

2. valdkond – kliima

Konkursi edukalt läbinud kandidaadid hakkavad osalema kliimamuutuste tõkestamises ELi ja rahvusvahelisel tasandil.

Alljärgnevas loetelus on nimetatud mõned tavapärased ametiülesanded, mida käesoleva konkursi edukalt läbinud kandidaatidel täita tuleb.

| 1. | Osalemine kliimapoliitika valdkonna ELi poliitikameetmete ja õigusaktide väljatöötamisel, sealhulgas






  a) | ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga seotud poliitikameetmed, |
| --- | --- | --- |

1.

Osalemine kliimapoliitika valdkonna ELi poliitikameetmete ja õigusaktide väljatöötamisel, sealhulgas

a)

ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga seotud poliitikameetmed,

| b) | kasvuhoonegaaside vähendamise riiklikud eesmärgid, |
| --- | --- |

b)

kasvuhoonegaaside vähendamise riiklikud eesmärgid,

| c) | maakasutusest tuleneva heite ja neeldumise reguleerimine, |
| --- | --- |

c)

maakasutusest tuleneva heite ja neeldumise reguleerimine,

| d) | heitkoguste mõõtmine, kontrollimine ja sellekohane aruandlus, |
| --- | --- |

d)

heitkoguste mõõtmine, kontrollimine ja sellekohane aruandlus,

| e) | autode, furgoonautode ja raskeveokite CO2 heite normid, |
| --- | --- |

e)

autode, furgoonautode ja raskeveokite CO2 heite normid,

| f) | ELi kliimamuutustega kohanemise strateegia, |
| --- | --- |

f)

ELi kliimamuutustega kohanemise strateegia,

| g) | vähese CO2 heitega tehnoloogia (innovatsioonifond) rahastamispõhimõtted ja -vahendid, |
| --- | --- |

g)

vähese CO2 heitega tehnoloogia (innovatsioonifond) rahastamispõhimõtted ja -vahendid,

| h) | kliimameetmete rahastamise edendamise poliitika, |
| --- | --- |

h)

kliimameetmete rahastamise edendamise poliitika,

| i) | õiglase üleminekuga seotud poliitika, |
| --- | --- |

i)

õiglase üleminekuga seotud poliitika,

| j) | kliimameetmetega seotud kulude integreerimine ELi eelarvesse. |
| --- | --- |

j)

kliimameetmetega seotud kulude integreerimine ELi eelarvesse.

| 2. | Kehtivate kliimaalaste õigusaktide läbivaatamine ja hindamine. |
| --- | --- |

2.

Kehtivate kliimaalaste õigusaktide läbivaatamine ja hindamine.

| 3. | Sotsiaal-majanduslike, õiguslike ja/või teaduslike analüüside tegemine, et hõlbustada otsuste tegemist ja poliitika kujundamist kliimavaldkonnas. Suhtlemine tehniliste ekspertide, energiaturul osalejate, tööstuse nõuanderühmade, teadusasutuste, -komiteede ja -instituutidega kliima-, energia-, transpordi-, põllumajandus- jms valdkonnas ning teaduslike, tehniliste ja sotsiaal-majanduslike analüüside muutmine asjakohasteks poliitika- ja/või seadusandlikeks meetmeteks. |
| --- | --- |

3.

Sotsiaal-majanduslike, õiguslike ja/või teaduslike analüüside tegemine, et hõlbustada otsuste tegemist ja poliitika kujundamist kliimavaldkonnas. Suhtlemine tehniliste ekspertide, energiaturul osalejate, tööstuse nõuanderühmade, teadusasutuste, -komiteede ja -instituutidega kliima-, energia-, transpordi-, põllumajandus- jms valdkonnas ning teaduslike, tehniliste ja sotsiaal-majanduslike analüüside muutmine asjakohasteks poliitika- ja/või seadusandlikeks meetmeteks.

| 4. | Koostöö tehniliste ekspertidega ja suhtlemine sidusrühmadega, et valmistada ette ja/või muuta tehnilisi õigusakte kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise valdkonnas. |
| --- | --- |

4.

Koostöö tehniliste ekspertidega ja suhtlemine sidusrühmadega, et valmistada ette ja/või muuta tehnilisi õigusakte kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise valdkonnas.

| 5. | Tegevuse koordineerimine Euroopa Komisjoni asjaomaste talitustega, liikmesriikide, kolmandate riikide, finants- ja muude asjaomaste asutuste ja sidusrühmadega seoses ELi kliimapoliitika rakendamisega Euroopas, sealhulgas sellistes valdkondades nagu energia, transport, põllumajandus, jäätmed, kestlik rahandus, regionaalareng, maksustamine või teadustegevus ja innovatsioon. |
| --- | --- |

5.

Tegevuse koordineerimine Euroopa Komisjoni asjaomaste talitustega, liikmesriikide, kolmandate riikide, finants- ja muude asjaomaste asutuste ja sidusrühmadega seoses ELi kliimapoliitika rakendamisega Euroopas, sealhulgas sellistes valdkondades nagu energia, transport, põllumajandus, jäätmed, kestlik rahandus, regionaalareng, maksustamine või teadustegevus ja innovatsioon.

| 6. | Kliimavaldkonnas kehtivate õigusaktide nõuetekohase rakendamise, järelevalve ja hindamise tagamine: kontaktide hoidmine riiklike haldusasutuste ja reguleerivate asutustega; kodanike, ettevõtjate, mittetulundusühenduste ja avaliku sektori asutuste küsimustele vastamine, parlamendiliikmete küsimuste ja dokumentidele juurdepääsu taotluste haldamine; kaebuste käsitlemine ja kohtueelse menetluse etappide haldamine Euroopa Liidu õiguse rikkumise korral; abi kohtuvaidluste menetlemisel Euroopa Liidu Kohtus. |
| --- | --- |

6.

Kliimavaldkonnas kehtivate õigusaktide nõuetekohase rakendamise, järelevalve ja hindamise tagamine: kontaktide hoidmine riiklike haldusasutuste ja reguleerivate asutustega; kodanike, ettevõtjate, mittetulundusühenduste ja avaliku sektori asutuste küsimustele vastamine, parlamendiliikmete küsimuste ja dokumentidele juurdepääsu taotluste haldamine; kaebuste käsitlemine ja kohtueelse menetluse etappide haldamine Euroopa Liidu õiguse rikkumise korral; abi kohtuvaidluste menetlemisel Euroopa Liidu Kohtus.

| 7. | Osalemine institutsioonidevahelistel läbirääkimistel ELi kliimaalaste õigusaktide vastuvõtmise üle ning osalemine kohtumistel ELi Nõukogu, Euroopa Parlamendi, Euroopa Investeerimisfondi ja Euroopa välisteenistusega. ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni raames toimuvate rahvusvaheliste kliimamuutuste alaste läbirääkimiste ettevalmistamine (koos ELi liikmesriikidega) ja neil osalemine. Kliimavaldkonnas ülemaailmsete kliimameetmete edendamiseks kolmandate riikidega kontaktide korraldamine. |
| --- | --- |

7.

Osalemine institutsioonidevahelistel läbirääkimistel ELi kliimaalaste õigusaktide vastuvõtmise üle ning osalemine kohtumistel ELi Nõukogu, Euroopa Parlamendi, Euroopa Investeerimisfondi ja Euroopa välisteenistusega. ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni raames toimuvate rahvusvaheliste kliimamuutuste alaste läbirääkimiste ettevalmistamine (koos ELi liikmesriikidega) ja neil osalemine. Kliimavaldkonnas ülemaailmsete kliimameetmete edendamiseks kolmandate riikidega kontaktide korraldamine.

| 8. | Komisjonisiseste ja -väliste sidusrühmadega suhtlemine ja selgitustöö: osalemine ELi kliimapoliitikat ja õigusakte käsitlevates õpikodades ja sõnavõtud selleteemalistel seminaridel ja konverentsidel; ülevaadete ja pressiteadete ettevalmistamine, komisjoni esindamine kohtumistel liikmesriikide ja sidusrühmadega. |
| --- | --- |

8.

Komisjonisiseste ja -väliste sidusrühmadega suhtlemine ja selgitustöö: osalemine ELi kliimapoliitikat ja õigusakte käsitlevates õpikodades ja sõnavõtud selleteemalistel seminaridel ja konverentsidel; ülevaadete ja pressiteadete ettevalmistamine, komisjoni esindamine kohtumistel liikmesriikide ja sidusrühmadega.

3. valdkond – keskkond

Konkursi edukalt läbinud kandidaadid osalevad jõupingutustes, mille eesmärk on teha võimalikuks kestlik ringmajandus, kus kaitstakse ja taastatakse bioloogilist mitmekesisust ja ökosüsteeme, viiakse minimaalsele tasemele keskkonnaalased terviseriskid ning kus majanduskasv on ressursikasutusest lahutatud.

Alljärgnevas loetelus on nimetatud mõned tavapärased ametiülesanded, mida käesoleva konkursi edukalt läbinud kandidaatidel täita tuleb.

| 1. | Osalemine kehtivate keskkonnaalaste õigusaktide rakendamisel ja jälgimisel, sealhulgas järgmise tegevuse kaudu:






  a) | kehtivate õigusaktide kohandamine tehnika arenguga või rakendus- ja delegeeritud volituste kasutamine; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

kehtivate õigusaktide kohandamine tehnika arenguga või rakendus- ja delegeeritud volituste kasutamine;

| b) | suhtlemine keskkonnavaldkonna tehniliste ekspertide, teadusasutuste, -komiteede ja -instituutidega ning kaasaaitamine poliitika- ja/või seadusandlike meetmete järelmeetmete tagamisele; |
| --- | --- |

b)

suhtlemine keskkonnavaldkonna tehniliste ekspertide, teadusasutuste, -komiteede ja -instituutidega ning kaasaaitamine poliitika- ja/või seadusandlike meetmete järelmeetmete tagamisele;

| c) | kaebuste käsitlemine ja rikkumismenetlustes vajalike meetmete võtmine, abi kohtuvaidluste menetlemisel Euroopa Liidu Kohtus; |
| --- | --- |

c)

kaebuste käsitlemine ja rikkumismenetlustes vajalike meetmete võtmine, abi kohtuvaidluste menetlemisel Euroopa Liidu Kohtus;

| d) | kontaktide hoidmine riiklike haldusasutustega, kodanike, ettevõtjate, mittetulundusühingute ja avaliku sektori asutuste küsimustele vastamine, parlamendiliikmete küsimuste ja dokumentidele juurdepääsu taotluste haldamine. |
| --- | --- |

d)

kontaktide hoidmine riiklike haldusasutustega, kodanike, ettevõtjate, mittetulundusühingute ja avaliku sektori asutuste küsimustele vastamine, parlamendiliikmete küsimuste ja dokumentidele juurdepääsu taotluste haldamine.

| 2. | Osalemine keskkonnavaldkonna ELi poliitikameetmete ja õigusaktide edasiarendamisel ja otsustusprotsessi hõlbustamine kirjalike või suuliste seisukohtade, ettevalmistavate analüüside ja sidusrühmadega konsulteerimise, sealhulgas järgmise tegevuse kaudu:






  a) | sotsiaal-majanduslike, õiguslike ja/või teaduslike analüüside tegemine, et hõlbustada otsuste tegemist ja poliitika kujundamist keskkonnavaldkonnas; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

sotsiaal-majanduslike, õiguslike ja/või teaduslike analüüside tegemine, et hõlbustada otsuste tegemist ja poliitika kujundamist keskkonnavaldkonnas;

| b) | suhtlemine keskkonnavaldkonna tehniliste ekspertide, teadusasutuste, -komiteede ja -instituutidega ning panus poliitika- ja/või seadusandlike meetmete ettevalmistamisse; |
| --- | --- |

b)

suhtlemine keskkonnavaldkonna tehniliste ekspertide, teadusasutuste, -komiteede ja -instituutidega ning panus poliitika- ja/või seadusandlike meetmete ettevalmistamisse;

| c) | osalemine institutsioonidevahelistel läbirääkimistel ELi keskkonnaalaste õigusaktide vastuvõtmiseks ning kohtumistel nõukogu, Euroopa Parlamendi, Euroopa Komisjoni ja teiste asjaomaste asutustega. |
| --- | --- |

c)

osalemine institutsioonidevahelistel läbirääkimistel ELi keskkonnaalaste õigusaktide vastuvõtmiseks ning kohtumistel nõukogu, Euroopa Parlamendi, Euroopa Komisjoni ja teiste asjaomaste asutustega.

| 3. | Osalemine rahvusvahelistel keskkonnaläbirääkimistel ja kohtumistel teiste asjaomaste institutsioonide või rahvusvaheliste organitega. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Suhtlemine keskkonnavaldkonna sidusrühmadega ja selgitustöö: osalemine komisjonisiseste ja -väliste sidusrühmadega toimuvates õpikodades ning sõnavõtud ELi keskkonnapoliitikat ja õigusakte käsitlevatel seminaridel ja konverentsidel; ülevaadete ja pressiteadete ettevalmistamine, komisjoni esindamine kohtumistel liikmesriikide ja sidusrühmadega. |
| --- | --- |

4.

I LISA lõpp. Tagasi põhiteksti juurde saamiseks klõpsake siia.

---

II LISA

AVALIKE KONKURSSIDE ÜLDEESKIRJAD

ÜLDTEAVE

EPSO valikumenetlustes ei eristata kandidaate soo järgi.

Juhul kui konkursi mis tahes etapis saab viimasena edasipääsemist võimaldava punktisumma mitu kandidaati, kutsutakse nad kõik konkursi järgmisesse etappi. Pärast kaebuse rahuldamist konkursile tagasi lubatud kandidaadid kutsutakse samuti järgmisesse etappi.

Juhul kui viimasena reservnimekirja pääsemist võimaldava punktisumma saab mitu kandidaati, kantakse nad kõik reservnimekirja. Kandidaadid, kes lubatakse pärast kaebuse rahuldamist konkursile tagasi menetluse selles etapis, kantakse samuti reservnimekirja.

1.   OSALEMISTINGIMUSED

1.1.   Üld- ja eritingimused

Iga valdkonna või profiili puhul nõutavad üld- ja eritingimused, sealhulgas keelteoskus, on esitatud punktis „Osalemistingimused“.

Olenevalt asjaomasest profiilist on kvalifikatsiooni, erialast töökogemust ja keelteoskust käsitlevad eritingimused erinevad. Kandidaadi avaldus peaks sisaldama võimalikult palju teavet tema ametiülesannetega seotud kvalifikatsiooni ja erialase töökogemuse (kui see on nõutav) kohta vastavalt käesoleva konkursiteate punktis „Osalemistingimused“ kirjeldatule.

| a) | Diplomid ja/või tunnistused: nii ELi liikmesriikides kui ka ELi mittekuuluvates riikides välja antud diplomid peavad olema tunnustatud mõne ELi liikmesriigi ametiasutuse, nt ELi liikmesriigi haridusministeeriumi poolt. Valikukomisjon võtab arvesse haridussüsteemide erinevusi.
  Keskharidusjärgse hariduse ja tehnilise või erialase koolituse või erikursuse korral tuleb märkida õpingute käigus käsitletud teemad, õpingute kestus ja see, kas tegemist oli täis- või osaajaga koolituse või õhtuse õppega. |
| --- | --- |

a)

Diplomid ja/või tunnistused: nii ELi liikmesriikides kui ka ELi mittekuuluvates riikides välja antud diplomid peavad olema tunnustatud mõne ELi liikmesriigi ametiasutuse, nt ELi liikmesriigi haridusministeeriumi poolt. Valikukomisjon võtab arvesse haridussüsteemide erinevusi.

Keskharidusjärgse hariduse ja tehnilise või erialase koolituse või erikursuse korral tuleb märkida õpingute käigus käsitletud teemad, õpingute kestus ja see, kas tegemist oli täis- või osaajaga koolituse või õhtuse õppega.

| b) | Erialast töökogemust (kui see on nõutav) võetakse arvesse üksnes juhul, kui see on konkursiteates kirjeldatud ametiülesannete puhul asjakohane ja kui:






  — | tegemist on tegeliku ja tõendatava töötamisega; |
| --- | --- | --- |

b)

Erialast töökogemust (kui see on nõutav) võetakse arvesse üksnes juhul, kui see on konkursiteates kirjeldatud ametiülesannete puhul asjakohane ja kui:

—

tegemist on tegeliku ja tõendatava töötamisega;

| — | töö on tasustatud; |
| --- | --- |

—

töö on tasustatud;

| — | tööga kaasneb alluvussuhe või teenuse pakkumine ja |
| --- | --- |

—

tööga kaasneb alluvussuhe või teenuse pakkumine ja

| — | see vastab järgmistele tingimustele:






  — | vabatahtlik töö: kui see on tasustatud ning selle töötundide arv nädalas ja kestus on võrreldavad tavalise töökohaga; |
| --- | --- | --- |

—

see vastab järgmistele tingimustele:

—

vabatahtlik töö: kui see on tasustatud ning selle töötundide arv nädalas ja kestus on võrreldavad tavalise töökohaga;

| — | praktika: kui see on tasustatud; |
| --- | --- |

—

praktika: kui see on tasustatud;

| — | kohustuslik sõjaväeteenistus: kui see on läbitud enne või pärast nõutava diplomi saamist, maksimaalselt selle aja ulatuses, mis on seadusega ette nähtud liikmesriigis, mille kodanik kandidaat on; |
| --- | --- |

—

kohustuslik sõjaväeteenistus: kui see on läbitud enne või pärast nõutava diplomi saamist, maksimaalselt selle aja ulatuses, mis on seadusega ette nähtud liikmesriigis, mille kodanik kandidaat on;

| — | rasedus- ja sünnituspuhkus/isapuhkus/lapsendamispuhkus: kui seda võetakse töölepingu raames; |
| --- | --- |

—

rasedus- ja sünnituspuhkus/isapuhkus/lapsendamispuhkus: kui seda võetakse töölepingu raames;

| — | doktoriõpe: maksimaalselt kolm aastat, sõltumata sellest, kas selle eest maksti tasu või mitte, tingimusel et doktorikraad ka omandati, ja |
| --- | --- |

—

doktoriõpe: maksimaalselt kolm aastat, sõltumata sellest, kas selle eest maksti tasu või mitte, tingimusel et doktorikraad ka omandati, ja

| — | osaajatöö: arvestatuna tegelikult töötatud aja alusel. Näiteks kui kandidaat on töötanud poole kohaga kuus kuud, siis läheb arvesse kolm kuud. |
| --- | --- |

—

osaajatöö: arvestatuna tegelikult töötatud aja alusel. Näiteks kui kandidaat on töötanud poole kohaga kuus kuud, siis läheb arvesse kolm kuud.

1.2.   Tõendavad dokumendid

Valikumenetluse eri etappides peavad kandidaadid kodakondsuse tõendamiseks esitama ametliku dokumendi, nt passi või isikutunnistuse, mis peab olema kehtiv kandideerimisavalduse esitamise lõppkuupäeval (kaheosalise kandideerimismenetluse korral kandideerimisavalduse esimese osa esitamise lõppkuupäeval).

Iga erialase tegevuse perioodi kohta tuleb esitada järgmiste dokumentide originaalid või kinnitatud ärakirjad:

| — | endis(t)e ja praegus(t)e tööandja(te) tõendid, kuhu on märgitud täidetud ametiülesannete laad ja tase ning nende täitmise algus- ja lõppkuupäev ning millel on ettevõtte ametlik päis ja pitser ning vastutava isiku nimi ja allkiri, või |
| --- | --- |

—

endis(t)e ja praegus(t)e tööandja(te) tõendid, kuhu on märgitud täidetud ametiülesannete laad ja tase ning nende täitmise algus- ja lõppkuupäev ning millel on ettevõtte ametlik päis ja pitser ning vastutava isiku nimi ja allkiri, või

| — | tööleping(ud) ning esimene ja viimane palgaleht koos täidetud tööülesannete täpse kirjeldusega; |
| --- | --- |

—

tööleping(ud) ning esimene ja viimane palgaleht koos täidetud tööülesannete täpse kirjeldusega;

| — | (mittepalgalistel ametikohtadel – nt füüsilisest isikust ettevõtjad, vabade elukutsete esindajad – töötamise korral) arved või teostatud tööde tellimused või mis tahes muud asjakohased ametlikud tõendavad dokumendid; |
| --- | --- |

—

(mittepalgalistel ametikohtadel – nt füüsilisest isikust ettevõtjad, vabade elukutsete esindajad – töötamise korral) arved või teostatud tööde tellimused või mis tahes muud asjakohased ametlikud tõendavad dokumendid;

| — | (konverentsitõlkide puhul, kui nõutakse erialast töökogemust) dokumendid, mis tõendavad konkreetselt konverentsitõlke alal töötatud päevade arvu ning keeli, millest ja millesse tõlgiti. |
| --- | --- |

—

(konverentsitõlkide puhul, kui nõutakse erialast töökogemust) dokumendid, mis tõendavad konkreetselt konverentsitõlke alal töötatud päevade arvu ning keeli, millest ja millesse tõlgiti.

Üldjuhul ei nõuta keelteoskuse dokumentidega tõendamist, välja arvatud teatavate keeleerialade või spetsialistide konkursside puhul.

Kandidaatidelt võidakse küsida lisateavet või -dokumente menetluse mis tahes etapis. EPSO teatab kandidaatidele, millised tõendavad dokumendid nad esitama peavad ja millal seda teha tuleb.

1.3.   Võrdsed võimalused ja mõistlikud abinõud

Kui kandidaadil on puue või terviseprobleem, mis võib testide või katsete sooritamist takistada, tuleb see ära märkida kandideerimisavalduses ja anda teada, millist laadi mõistlikke eritingimusi on vaja. Kui puue või probleem tekib pärast kandideerimisavalduse kinnitamist, tuleb EPSOt sellest võimalikult kiiresti teavitada, lähtudes allpool esitatud teabest.

Selleks et asjaomast taotlust arvesse võetaks, tuleb EPSO-le saata riikliku asutuse antud tõend või arstitõend. Tõendavad dokumendid vaadatakse läbi ja vajaduse korral võidakse kandidaadile pakkuda mõistlikke eritingimusi.

Juurdepääsuga seotud probleemide korral või lisateabe saamiseks tuleks võtta ühendust juurdepääsuküsimusi käsitleva EPSO üksusega (EPSO-accessibility team), kasutades üht järgmistest võimalustest:

| — | e-post (EPSO-accessibility@ec.europa.eu); või |
| --- | --- |

—

e-post (EPSO-accessibility@ec.europa.eu); või

| — | postiaadress:





  European Personnel Selection Office (EPSO) |
| --- | --- |
| EPSO ACCESSIBILITY |
| L107 02/DCS |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

—

postiaadress:

European Personnel Selection Office (EPSO)

EPSO ACCESSIBILITY

L107 02/DCS

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

2.   KANDIDAATIDE HINDAMINE

Selleks et konkursiteates ettenähtud nõuete põhjal kandidaate nende võimete, oskuste ja kvalifikatsiooni alusel võrrelda ja parimad välja selgitada, moodustatakse valikukomisjon. Selle liikmed määravad kindlaks ka konkursil kasutatavate testide ja katsete raskusastme ja kinnitavad EPSO ettepanekute põhjal nende sisu.

Valikukomisjoni sõltumatuse tagamiseks on kandidaatidel ja kõigil valikukomisjoni mittekuuluvatel isikutel keelatud valikukomisjoni liikmetega ühendust võtta, välja arvatud seoses testide ja katsetega, mis eeldavad vahetut suhtlust kandidaatide ja valikukomisjoni vahel.

Kandidaadid, kes soovivad esitada oma seisukohti või kaitsta oma õigusi, peavad seda tegema kirjalikult, saates valikukomisjonile mõeldud kirja EPSO-le, kes selle seejärel adressaadile edastab. Kandidaatide otsene või kaudne ühendusevõtmine kõnealust korda eirates on keelatud ja võib kaasa tuua konkursilt eemaldamise.

Eelkõige perekondlik side või alluvussuhe kandidaadi ja valikukomisjoni liikme vahel võib põhjustada huvide konflikti. Valikukomisjonidel palutakse sellisest olukorrast EPSO-le teada anda niipea, kui nad sellest teada saavad. EPSO hindab iga juhtumit eraldi ja võtab asjakohaseid meetmeid. Eespool nimetatud eeskirjade eiramise korral võib valikukomisjoni liikmete suhtes kohaldada distsiplinaarmeetmeid ja kandidaatidele võib see kaasa tuua konkursilt eemaldamise (vt punkt 4.4).

Valikukomisjoni liikmete nimed avaldatakse EPSO veebisaidil (https://epso.europa.eu/et) enne hindamiskeskuse/-etapi katsete algust.

3.   TEABEVAHETUS

3.1.   Teabevahetus EPSOga

Selleks et jälgida konkursi kulgu, peaks kandidaat vaatama EPSO kasutajakontot vähemalt kaks korda nädalas. Kui kandidaadil ei ole võimalik kasutajakontole ligi pääseda EPSO veebilehe tehniliste probleemide tõttu, tuleb sellest EPSO-le viivitamata teatada üksnes EPSO veebisaidi kaudu (https://epso.europa.eu/et/epso-faqs-by-category).

EPSO jätab endale õiguse mitte edastada teavet, mis on juba käesolevas konkursiteates, selle lisades või EPSO veebisaidil, sealhulgas korduma kippuvates küsimustes, selgelt esitatud.

Kandideerimisavaldusega seotud kirjavahetuses tuleb alati märkida kandidaadi nimi EPSO kasutajakontol esitatud kujul, kandidaadinumber ning valikumenetluse viitenumber.

EPSO-l on õigus lõpetada igasugune ebasobilik (korduv, solvav ja/või mitteasjakohane) teabevahetus.

3.2.   Teabega tutvumine

Kandidaadil on õigus tutvuda teatavate teda isiklikult puudutavate andmetega. See õigus tuleneb põhjendamiskohustusest. Seeläbi tagatakse, et on võimalik esitada kaebus keeldumise otsuse kohta.

Põhjendamiskohustuse ja valikukomisjoni menetluste konfidentsiaalsuse vahel peab olema tasakaal, et tagada valikukomisjoni sõltumatus ja valikumenetluse objektiivsus. Konfidentsiaalsuse tõttu ei ole võimalik avaldada valikukomisjonide liikmete seisukohti seoses kandidaatide individuaalse või võrdleva hindamisega.

Kõnealune andmetega tutvumise õigus on ainult avalikul konkursil osalevatel kandidaatidel. Üldsuse juurdepääsu dokumentidele käsitlevad õigusaktid ei anna käesolevas punktis kirjeldatud õigusest laiemaid õigusi.

3.2.1.   Teabe automaatne avalikustamine

Pärast asjaomase konkursi tarbeks korraldatud valikumenetluse iga etappi saavad kandidaadid oma EPSO kasutajakonto kaudu automaatselt järgmise teabe:

| — | arvutipõhised valikvastustega testid: kandidaadi tulemused ja tabel, milles on välja toodud tema vastused ja õiged vastused järjestatuna viitenumbri või -tähe kaupa. Juurdepääs testi küsimuste ja vastuste sõnastusele on sõnaselgelt välistatud; |
| --- | --- |

—

arvutipõhised valikvastustega testid: kandidaadi tulemused ja tabel, milles on välja toodud tema vastused ja õiged vastused järjestatuna viitenumbri või -tähe kaupa. Juurdepääs testi küsimuste ja vastuste sõnastusele on sõnaselgelt välistatud;

| — | osalemistingimuste täitmine: kas kandidaadil lubatakse konkursil osaleda; kui ei lubata, täitmata jäänud osalemistingimused; |
| --- | --- |

—

osalemistingimuste täitmine: kas kandidaadil lubatakse konkursil osaleda; kui ei lubata, täitmata jäänud osalemistingimused;

| — | Talent Screener (kvalifikatsiooni hindamine): kandidaadi tulemused ja tabel, kus on välja toodud küsimuste kaal, kandidaadi vastuste eest antud punktid ja punktide kogusumma; |
| --- | --- |

—

Talent Screener (kvalifikatsiooni hindamine): kandidaadi tulemused ja tabel, kus on välja toodud küsimuste kaal, kandidaadi vastuste eest antud punktid ja punktide kogusumma;

| — | eeltestid ja -katsed: kandidaadi tulemused; |
| --- | --- |

—

eeltestid ja -katsed: kandidaadi tulemused;

| — | vahetestid ja -katsed: kandidaadi tulemused, kui ta ei ole järgmisse etapi kutsutud kandidaatide hulgas; |
| --- | --- |

—

vahetestid ja -katsed: kandidaadi tulemused, kui ta ei ole järgmisse etapi kutsutud kandidaatide hulgas;

| — | hindamiskeskus/-etapp: kui kandidaati ei ole konkursilt eemaldatud, siis tema oskuste pass, milles on näidatud iga oskuse ja võime eest saadud koondpunktisumma koos valikukomisjoni märkustega, milles on esitatud nii kvantitatiivne kui ka kvalitatiivne tagasiside hindamiskeskuses/-etapis saavutatud tulemuste kohta. |
| --- | --- |

—

hindamiskeskus/-etapp: kui kandidaati ei ole konkursilt eemaldatud, siis tema oskuste pass, milles on näidatud iga oskuse ja võime eest saadud koondpunktisumma koos valikukomisjoni märkustega, milles on esitatud nii kvantitatiivne kui ka kvalitatiivne tagasiside hindamiskeskuses/-etapis saavutatud tulemuste kohta.

EPSO ei edasta kandidaatidele üldjuhul lähtetekste või testide või katsete ülesandeid, sest neid on kavas tulevastel konkurssidel uuesti kasutada. Teatavate testide ja katsete puhul võib EPSO siiski lähtetekstid või ülesanded erandlikult oma veebisaidil avaldada, juhul kui

| — | testid ja katsed on sooritatud; |
| --- | --- |

—

testid ja katsed on sooritatud;

| — | tulemused on kinnitatud ja kandidaatidele teatavaks tehtud ja |
| --- | --- |

—

tulemused on kinnitatud ja kandidaatidele teatavaks tehtud ja

| — | lähtetekste/ülesandeid ei ole kavas edaspidi uuesti kasutada. |
| --- | --- |

—

lähtetekste/ülesandeid ei ole kavas edaspidi uuesti kasutada.

3.2.2.   Taotluse korral esitatav teave

Kandidaadid võivad taotleda oma vastuste parandamata koopiat nende kirjalike testide puhul, mille sisu ei ole kavas edaspidi uuesti kasutada. See õigus ei hõlma sõnaselgelt e-dokumentide halduse katse ja juhtumianalüüsi vastuseid.

Parandatud vastused ja eelkõige hindamise üksikasjad on hõlmatud valikukomisjoni menetluste konfidentsiaalsusega ning neid ei avalikustata.

EPSO püüab teha kandidaatidele kättesaadavaks võimalikult palju teavet, lähtudes põhjendamiskohustusest, valikukomisjoni menetluste konfidentsiaalsusest ja isikuandmete kaitse eeskirjadest. Kõigi teabepäringute hindamisel lähtutakse kõnealustest kohustustest.

Kõik teabepäringud tuleb esitada EPSO veebisaidi kaudu (https://epso.europa.eu/et/epso-faqs-by-category) kümne kalendripäeva jooksul alates tulemuste EPSO kasutajakontol avaldamisele järgnevast päevast.

4.   KAEBUSED JA PROBLEEMID

4.1.   Tehnilised ja korralduslikud probleemid

Kui kandidaat puutub valikumenetluse mis tahes etapis kokku oluliste tehniliste või korralduslike probleemidega, tuleb selleks, et küsimust saaks uurida ja võtta parandusmeetmeid, EPSOt üksnes EPSO veebisaidi kaudu (https://epso.europa.eu/et/epso-faqs-by-category) teavitada.

Kirjavahetuses tuleb alati märkida kandidaadi nimi (EPSO kasutajakontol esitatud kujul), kandidaadinumber ja valikumenetluse viitenumber.

Kui probleem esineb testimiskeskuses või kaugtesti või -katse ajal, tuleb:

| — | sellest järelevaatajatele viivitamata teada anda, et probleemi saaks lahendada. Igal juhul tuleb kandidaadil paluda järelevaatajatel kaebus kirjalikult dokumenteerida ja |
| --- | --- |

—

sellest järelevaatajatele viivitamata teada anda, et probleemi saaks lahendada. Igal juhul tuleb kandidaadil paluda järelevaatajatel kaebus kirjalikult dokumenteerida ja

| — | võtta EPSOga EPSO veebisaidi kaudu (https://epso.europa.eu/et/epso-faqs-by-category) ühendust kolme kalendripäeva jooksul pärast testide sooritamist, saates teate asjaomase probleemi lühikirjeldusega. |
| --- | --- |

—

võtta EPSOga EPSO veebisaidi kaudu (https://epso.europa.eu/et/epso-faqs-by-category) ühendust kolme kalendripäeva jooksul pärast testide sooritamist, saates teate asjaomase probleemi lühikirjeldusega.

Väljaspool testimiskeskusi esinevate probleemide korral (nt testideks aja kinnipanekuga seotud probleemid või kaugtesti või -katse ajal enne järelevaatajaga ühenduse saamist esinevad tehnilised probleemid), tuleks järgida EPSO kasutajakontol ja EPSO veebisaidil esitatud juhiseid ja võtta EPSOga viivitamata ühendust EPSO veebisaidi kaudu (https://epso.europa.eu/et/epso-faqs-by-category).

Kandideerimisavaldusega seotud küsimuste puhul tuleb võtta EPSOga ühendust EPSO veebisaidi kaudu (https://epso.europa.eu/et/epso-faqs-by-category) viivitamata, kuid igal juhul enne kandideerimisavalduste esitamise tähtaja möödumist. Kui päring on saadetud vähem kui viis tööpäeva enne kandideerimisavalduste esitamise tähtaega, ei pruugi sellele enne kõnealust tähtaega vastust saada.

4.2.   Ametisisene läbivaatamismenetlus

4.2.1.   Vead arvutipõhistes valikvastustega testides

EPSO ja valikukomisjonid kontrollivad arvutipõhiste valikvastustega testide küsimuste andmebaasi pidevalt ja põhjalikult.

Kui kandidaat leiab, et ühes või mitmes küsimuses, mis talle arvutipõhistes valikvastustega testides esitati, oli viga, mis mõjutas negatiivselt tema võimalusi küsimusele vastata, võib ta taotleda, et valikukomisjon vaataks küsimuse(d) läbi (arvestamata jätmise menetluse raames).

Selle menetluse raames võib valikukomisjon otsustada veaga küsimuse tühistada ja jagada punktid asjaomase testi ülejäänud küsimuste vahel. Ümberarvutamine mõjutab ainult neid kandidaate, kellele asjaomane küsimus esitati. Käesoleva konkursiteate asjaomastes punktides osutatud testide hindamise kord ei muutu.

Arvutipõhiste valikvastustega testide kohta kaebuse esitamise kord on järgmine:

| — | menetlus: võtke EPSOga ühendust üksnes EPSO veebisaidi kaudu (https://epso.europa.eu/et/epso-faqs-by-category); |
| --- | --- |

—

menetlus: võtke EPSOga ühendust üksnes EPSO veebisaidi kaudu (https://epso.europa.eu/et/epso-faqs-by-category);

| — | tähtaeg: kolm kalendripäeva pärast arvutipõhiste testide toimumise kuupäeva; |
| --- | --- |

—

tähtaeg: kolm kalendripäeva pärast arvutipõhiste testide toimumise kuupäeva;

| — | lisateave: asjaomas(t)e küsimus(t)e tuvastamiseks kirjeldage küsimust (selle sisu) ning selgitage võimalikult arusaadavalt, milles väidetav viga seisnes. |
| --- | --- |

—

lisateave: asjaomas(t)e küsimus(t)e tuvastamiseks kirjeldage küsimust (selle sisu) ning selgitage võimalikult arusaadavalt, milles väidetav viga seisnes.

Kaebusi, mis esitatakse pärast tähtaja möödumist või milles ei ole selgelt kirjeldatud vaidlusalust küsimust (küsimusi) ja väidetavat viga, arvesse ei võeta.

Eelkõige ei võeta arvesse kaebusi, mis puudutavad näiteks vaid väidetavaid tõlkega seotud probleeme ja milles ei esitata probleemi selget kirjeldust.

Sama läbivaatamismenetlust kohaldatakse e-dokumentide halduse katses esinevate vigade suhtes.

4.2.2.   Läbivaatamistaotlused

Taotleda võib kõikide selliste valikukomisjoni või EPSO otsuste läbivaatamist, millega kinnitatakse kandidaadi tulemused ja/või määratakse kindlaks, kas ta pääseb edasi konkursi järgmisesse etappi või arvatakse valikumenetlusest välja.

Läbivaatamistaotluse aluseks võib olla

| — | oluline eeskirjade eiramine konkursimenetluses ja/või |
| --- | --- |

—

oluline eeskirjade eiramine konkursimenetluses ja/või

| — | asjaolu, et valikukomisjon või EPSO ei ole järginud personalieeskirju, (1) konkursiteadet, selle lisasid ja/või kohtupraktikat. |
| --- | --- |

—

asjaolu, et valikukomisjon või EPSO ei ole järginud personalieeskirju, (1) konkursiteadet, selle lisasid ja/või kohtupraktikat.

Kandidaadil ei ole õigust vaidlustada valikukomisjoni hinnangut oma testitulemustele või kvalifikatsiooni ja erialase töökogemuse asjakohasusele. Tegemist on valikukomisjoni antud hinnanguga ja kandidaadi mittenõustumine valikukomisjoni hinnanguga tema testidele ja katsetele, kogemusele ja/või kvalifikatsioonile ei tõenda, et komisjon on teinud vea. Selle alusel esitatud läbivaatamistaotlustele ei järgne positiivset tulemust.

Läbivaatamistaotluse esitamise kord on järgmine:

| — | menetlus: võtke ühendust EPSOga üksnes EPSO veebisaidi kaudu (https://epso.europa.eu/et/epso-faqs-by-category); |
| --- | --- |

—

menetlus: võtke ühendust EPSOga üksnes EPSO veebisaidi kaudu (https://epso.europa.eu/et/epso-faqs-by-category);

| — | tähtaeg: kümme kalendripäeva pärast vaidlusaluse otsuse avaldamist kandidaadi EPSO kasutajakontol; |
| --- | --- |

—

tähtaeg: kümme kalendripäeva pärast vaidlusaluse otsuse avaldamist kandidaadi EPSO kasutajakontol;

| — | lisateave: selgelt tuleb märkida, millist otsust soovitakse vaidlustada ja mis põhjusel. |
| --- | --- |

—

lisateave: selgelt tuleb märkida, millist otsust soovitakse vaidlustada ja mis põhjusel.

Taotlusi, mis saadakse pärast tähtaja möödumist, arvesse ei võeta.

Kandidaadile saadetakse 15 tööpäeva jooksul teade taotluse kättesaamise kohta. Vaidlustatava otsuse langetanud organ (kas valikukomisjon või EPSO) analüüsib kandidaadi taotlust ja langetab selle kohta otsuse ning kandidaadile saadetakse niipea kui võimalik põhjendatud vastus.

Kui tulemus on positiivne, kaasatakse kandidaat valikumenetlusse alates etapist, mil ta menetlusest välja arvati, olenemata sellest, kui kaugele konkurss on vahepeal arenenud.

4.3.   Muud vaidlustamise vormid

4.3.1.   Halduskaebused

Avalikul konkursil osaleval kandidaadil on õigus esitada EPSO direktorile kui ametisse nimetavale ametiisikule halduskaebus.

Kandidaadil on õigus esitada EPSO direktorile kaebus otsuse (või otsuse tegemata jätmise) peale, mis otseselt ja vahetult mõjutab kandidaadi õiguslikku staatust, ainult juhul, kui valikumenetluse eeskirju on selgelt rikutud. EPSO direktor ei saa valikukomisjoni hinnangupõhist otsust tühistada ega muuta (vt punkt 4.2.2).

Halduskaebuse esitamise kord on järgmine:

| — | menetlus: võtke ühendust EPSOga üksnes EPSO veebisaidi kaudu (https://epso.europa.eu/et/epso-faqs-by-category); |
| --- | --- |

—

menetlus: võtke ühendust EPSOga üksnes EPSO veebisaidi kaudu (https://epso.europa.eu/et/epso-faqs-by-category);

| — | tähtaeg: kolm kuud alates sellest, kui vaidlustatav otsus teatavaks tehti, või alates päevast, mil otsus oleks tulnud teha; |
| --- | --- |

—

tähtaeg: kolm kuud alates sellest, kui vaidlustatav otsus teatavaks tehti, või alates päevast, mil otsus oleks tulnud teha;

| — | lisateave: selgelt tuleb märkida, millist otsust soovitakse vaidlustada ja mis põhjusel. |
| --- | --- |

—

lisateave: selgelt tuleb märkida, millist otsust soovitakse vaidlustada ja mis põhjusel.

Kaebusi, mis esitatakse pärast tähtaja möödumist, arvesse ei võeta.

4.3.2.   Kaebused kohtule

Avalikul konkursil osaleval kandidaadil on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 270 ning personalieeskirjade artikli 91 alusel õigus esitada kaebus Euroopa Liidu Üldkohtule.

Kandidaadi tähelepanu juhitakse sellele, et Euroopa Liidu Üldkohtule saab esitada kaebuse otsuste kohta, mille on teinud EPSO (ja mitte valikukomisjon), üksnes juhul, kui eelnevalt on personalieeskirjade artikli 90 lõike 2 alusel esitatud halduskaebus (vt punkt 4.3.1). Eelkõige kehtib see üldisi osalemistingimusi käsitlevate otsuste puhul, mille on teinud EPSO, mitte valikukomisjon.

Kohtule kaebuse esitamise kord on järgmine:

| — | menetlus: vt Euroopa Liidu Üldkohtu veebisait (https://curia.europa.eu/jcms/). |
| --- | --- |

—

menetlus: vt Euroopa Liidu Üldkohtu veebisait (https://curia.europa.eu/jcms/).

4.3.3.   Euroopa Ombudsman

Euroopa Ombudsmanile võivad kaebuse esitada kõik ELi kodanikud ja elanikud.

Ombudsmanile kaebuse esitamisele peavad eelnema asjaomaste institutsioonide ja asutuste asjakohased haldusmenetlused (vt punktid 4.1–4.3).

Ombudsmanile kaebuse esitamine ei pikenda tähtaegu, mis on ette nähtud halduskaebuse esitamiseks või kohtule kaebuse esitamiseks.

Ombudsmanile kaebuse esitamise kord on järgmine:

| — | menetlus: vt ombudsmani veebisait (https://www.ombudsman.europa.eu/et/home). |
| --- | --- |

—

menetlus: vt ombudsmani veebisait (https://www.ombudsman.europa.eu/et/home).

4.4.   Valikumenetlusest eemaldamine

Kandidaat võidakse valikumenetluse mis tahes etapis konkursilt eemaldada, kui EPSO avastab, et ta:

| — | on loonud rohkem kui ühe EPSO kasutajakonto; |
| --- | --- |

—

on loonud rohkem kui ühe EPSO kasutajakonto;

| — | on registreerunud valdkondade või profiilide raames, mis üksteist välistavad; |
| --- | --- |

—

on registreerunud valdkondade või profiilide raames, mis üksteist välistavad;

| — | ei täida kõiki osalemistingimusi; |
| --- | --- |

—

ei täida kõiki osalemistingimusi;

| — | on esitanud valeandmeid või andmed on asjakohaste dokumentidega tõendamata; |
| --- | --- |

—

on esitanud valeandmeid või andmed on asjakohaste dokumentidega tõendamata;

| — | on jätnud punkti „Talent Screener“ kõigile küsimustele vastamata; |
| --- | --- |

—

on jätnud punkti „Talent Screener“ kõigile küsimustele vastamata;

| — | ei ole järginud kaugtestide või -katsete tingimusi; |
| --- | --- |

—

ei ole järginud kaugtestide või -katsete tingimusi;

| — | ei ole testideks aega kinni pannud või mõnda testi või katset sooritanud; |
| --- | --- |

—

ei ole testideks aega kinni pannud või mõnda testi või katset sooritanud;

| — | on testides või katsetes sohki teinud; |
| --- | --- |

—

on testides või katsetes sohki teinud;

| — | ei ole oma kandideerimisavalduses nimetanud käesolevas konkursiteates nõutavaid keeli või nende keelte puhul nõutavat vähemalt miinimumtasemel oskust; |
| --- | --- |

—

ei ole oma kandideerimisavalduses nimetanud käesolevas konkursiteates nõutavaid keeli või nende keelte puhul nõutavat vähemalt miinimumtasemel oskust;

| — | on lubamatult püüdnud võtta ühendust mõne valikukomisjoni liikmega; |
| --- | --- |

—

on lubamatult püüdnud võtta ühendust mõne valikukomisjoni liikmega;

| — | ei ole andnud EPSO-le teada võimalikust huvide konfliktist valikukomisjoni liikmega; |
| --- | --- |

—

ei ole andnud EPSO-le teada võimalikust huvide konfliktist valikukomisjoni liikmega;

| — | on esitanud avalduse muus/muudes kui käesoleva konkursiteatega ette nähtud keel(t)es (erandina võib muu keele kasutamine olla lubatud pärisnimede, tõendavates dokumentides esitatud ametlike nimede ja ametinimetuste või diplomite/tunnistuste puhul) ja/või |
| --- | --- |

—

on esitanud avalduse muus/muudes kui käesoleva konkursiteatega ette nähtud keel(t)es (erandina võib muu keele kasutamine olla lubatud pärisnimede, tõendavates dokumentides esitatud ametlike nimede ja ametinimetuste või diplomite/tunnistuste puhul) ja/või

| — | on anonüümselt hinnatavad kirjalikud või praktilised testid või katsed allkirjastanud või märgistanud. |
| --- | --- |

—

on anonüümselt hinnatavad kirjalikud või praktilised testid või katsed allkirjastanud või märgistanud.

Kui kandidaadil oli kaugtesti või -katse ajal probleeme ühendusega, kuid ta ei loonud enne seda prooviühendust, on EPSO-l õigus keelduda määramast testiks või katseks uut aega.

Kandidaadid, kes soovivad asuda tööle ELi institutsioonides, peavad tõendama oma igakülgset usaldusväärsust. Igasugune pettus või pettuse üritamine võib kaasa tuua karistuse ja kahjustada kandidaadi võimalusi osaleda tulevastel konkurssidel.

5.   JULGEOLEKUKONTROLL

Töötajatel, kes töötlevad tundlikku ja salastatud teavet, mis eeldab suurt konfidentsiaalsust („ELi salastatud teave“), peab olema asjakohase taseme julgeolekuluba.

Sellest tulenevalt võidakse teatavate ametikohtade puhul eeldada, et konkursil edukalt osalenud kandidaatidel oleks kehtiv juurdepääsutõend või võimalus selline tõend ettenähtud aja jooksul hankida.

See võib tähendada, et konkursil edukalt osalenud kandidaatidelt võidakse nõuda, et nad läbiksid julgeolekukontrolli menetluse, mille korraldab selle liikmesriigi pädev asutus, mille kodanikud nad on.

Kandidaatidel soovitatakse end kõnealuse menetlusega enne konkursil osalemist kurssi viia.

See nõue esitatakse selgelt asjaomase ametikoha kohta esitatavas vaba ametikoha teates.

6.   ANDMEKAITSE

Isikuandmeid töödeldakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1725 (2).

Vt ka isikuandmete kaitse põhimõtted avatud konkursi puhul (3).

II LISA lõpp. Tagasi põhiteksti juurde saamiseks klõpsake siia.

---

(1)  Määrus nr 31/EMÜ, 11/Euratom, millega kehtestatakse Euroopa Majandusühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ametnike personalieeskirjad ja muude teenistujate teenistustingimused (EÜT 45, 14.6.1962, lk 1385/62). Konsolideeritud tekst: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=CELEX%3A01962R0031-20220101.

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

(3)  https://epso.europa.eu/et/protection-your-personal-data

---

III LISA

NÄITED MIINIMUMKVALIFIKATSIOONI KOHTA, MIDA LIIKMESRIIKIDES JA ÜHENDKUNINGRIIGIS ERI PALGAASTMETE PUHUL TAVALISELT NÕUTAKSE

Käesolevate näidete hõlpsasti loetavas vormingus vaatamiseks klõpsake siia.

| RIIK | AST-SC 1 – AST-SC 6
  AST 1 – AST 7 | AST 3 – AST 11 | AD 5 – AD 16 |
| --- | --- | --- | --- |
| Keskharidus (mis võimaldab omandada keskharidusjärgset haridust) | Keskharidusjärgne haridus (keskeriharidus või vähemalt kaheaastase normaalõppeajaga ülikoolikursus) | Ülikoolitaseme haridus (vähemalt 3aastase normaalõppeajaga) | Ülikoolitaseme haridus (4aastase või pikema normaalõppeajaga) |
| Belgique — België — Belgien | Certificat de l’enseignement secondaire supérieur (CESS)/Diploma secundair onderwijs
  Diplôme d’aptitude à accéder à l’enseignement supérieur (DAES)/Getuigschrift van hoger secundair onderwijs
  Diplôme d’enseignement professionnel/Getuigschrift van het beroepssecundair onderwijs | Candidature/Kandidaat
  Graduat/Gegradueerde
  Bachelor/Professioneel gerichte Bachelor | Bachelor académique (180 crédits)
  Academisch gerichte Bachelor (180 ECTS) | Licence/Licentiaat
  Master
  Diplôme d’études approfondies (DEA)
  Diplôme d’études spécialisées (DES)
  Diplôme d’études supérieures spécialisées (DESS)
  Gediplomeerde in de Voortgezette Studies (GVS)
  Gediplomeerde in de Gespecialiseerde Studies (GGS)
  Gediplomeerde in de Aanvullende Studies (GAS)
  Agrégation/Aggregaat
  Ingénieur industriel/Industrieel ingenieur
  Doctorat/Doctoraal diploma |
| България | Диплома за завършено средно образование | Специалист по ... | | Диплома за висше образование
  Бакалавър
  Магистър |
| Česko | Vysvědčení o maturitní zkoušce | Vysvědčení o absolutoriu (Absolutorium) + diplomovaný specialista (DiS.) | Diplom o ukončení bakalářského studia (Bakalář) | Diplom o ukončení vysokoškolského studia
  Magistr
  Doktor |
| Danmark | Bevis for:
  Studentereksamen
  Højere Forberedelseseksamen (HF)
  Højere Handelseksamen (HHX)
  Højere Afgangseksamen (HA)
  Bac pro: Bevis for Højere Teknisk Eksamen (HTX) | Videregående uddannelser
  = Bevis for = Eksamensbevis som (erhvervsakademiuddannelse AK) | Bachelorgrad (BA eller BS)
  Professionsbachelorgrad
  Diplomingeniør | Kandidatgrad/Candidatus
  Master/Magistergrad (mag.art)
  Licenciatgrad
  ph.d.-grad |
| Deutschland | Abitur/Zeugnis der allgemeinen Hochschulreife
  Fachabitur/Zeugnis der Fachhochschulreife | | Fachhochschulabschluss
  Bachelor | Hochschulabschluss/Fachhochschulabschluss/Master
  Magister Artium/Magistra Artium
  Staatsexamen/Diplom
  Erstes Juristisches Staatsexamen
  Doktorgrad |
| Eesti | Gümnaasiumi lõputunnistus + riigieksamitunnistus
  Lõputunnistus kutsekeskhariduse omandamise kohta | Tunnistus keskhariduse baasil kutsekeskhariduse omandamise kohta | Bakalaureusekraad (min 120 ainepunkti)
  Bakalaureusekraad (< 160 ainepunkti) | Rakenduskõrghariduse diplom
  Bakalaureusekraad (160 ainepunkti)
  Magistrikraad
  Arstikraad
  Hambaarstikraad
  Loomaarstikraad
  Filosoofiadoktor
  Doktorikraad (120–160 ainepunkti) |
| Éire/Ireland | Ardteistiméireacht, Grád D3, I 5 ábhar/Leaving Certificate Grade D3 in 5 subjects
  Gairmchlár na hArdteistiméireachta (GCAT)/Leaving Certificate Vocational Programme (LCVP) | Teastas Náisiúnta/National Certificate
  Gnáthchéim bhaitsiléara/Ordinary bachelor degree
  Dioplóma náisiúnta (ND, Dip.)/National diploma (ND, Dip.)
  Ardteastas (120 ECTS)/Higher Certificate (120 ECTS) | Céim onóracha bhaitsiléara (3 bliana/180 ECTS) (BA, B.Sc, B.Eng)/Honours bachelor degree (3 years/180 ECTS) (BA, B.Sc, B.Eng) | Céim onóracha bhaitsiléara (4 bliana/240 ECTS)/Honours bachelor degree (4 years/240 ECTS)
  Céim ollscoile/University degree
  Céim mháistir (60-120 ECTS)/Master’s degree (60-120 ECTS)
  Dochtúireacht/Doctorate |
| Ελλάδα | Απολυτήριο Γενικού Λυκείου Απολυτήριο Κλασικού Λυκείου
  Απολυτήριο Τεχνικού Επαγγελματικού Λυκείου
  Απολυτήριο Ενιαίου Πολυκλαδικού Λυκείου
  Απολυτήριο Ενιαίου Λυκείου
  Απολυτήριο Τεχνολογικού Επαγγελματικού Εκπαιδευτηρίου | Δίπλωμα επαγγελματικής κατάρτισης (ΙΕΚ) | | Πτυχίο ΑΕΙ (πανεπιστημίου, πολυτεχνείου, ΤΕΙ)
  Μεταπτυχιακό Δίπλωμα Ειδίκευσης (2ος κύκλος)
  Διδακτορικό Δίπλωμα (3ος κύκλος) |
| España | Bachillerato + Curso de Orientación Universitaria (COU)
  Bachillerato
  BUP
  Diploma de Técnico especialista | FP grado superior (Técnico superior) | Diplomado/Ingeniero técnico | Licenciatura
  Máster
  Ingeniero
  Título de Doctor |
| France | Baccalauréat
  Diplôme d’accès aux études universitaires (DAEU)
  Brevet de technicien | Diplôme d’études universitaires générales (DEUG)
  Brevet de technicien supérieur (BTS)
  Diplôme universitaire de technologie (DUT)
  Diplôme d’études universitaires scientifiques et techniques (DEUST) | Licence | Maîtrise
  Maîtrise des sciences et techniques (MST), maîtrise des sciences de gestion (MSG), diplôme d’études supérieures techniques (DEST), diplôme de recherche technologique (DRT), diplôme d’études supérieures spécialisées (DESS), diplôme d’études approfondies (DEA), master 1, master 2 professionnel, master 2 recherche
  Diplôme des grandes écoles
  Diplôme d’ingénieur
  Doctorat |
| Hrvatska | Svjedodžba o državnoj maturi
  Svjedodžba o završnom ispitu | Stručni pristupnik/pristupnica | Baccalaureus/Baccalaurea (sveučilišni prvostupnik/prvostupnica) | Baccalaureus/Baccalaurea (sveučilišni prvostupnik/prvostupnica)
  Stručni specijalist
  Magistar struke
  Magistar inženjer/magistrica inženjerka (mag. ing)
  Doktor struke
  Doktor umjetnosti |
| Italia | Diploma di maturità (vecchio ordinamento)
  Perito ragioniere
  Diploma di superamento dell’esame di Stato conclusivo dei corsi di studio di istruzione secondaria superiore | Diploma universitario (DU)
  Certificato di specializzazione tecnica superiore
  Attestato di competenza (4 semestri) | Diploma di laurea — L (breve) | Diploma di laurea (DL)
  Laurea specialistica (LS)
  Master di I livello
  Dottorato di ricerca (DR) |
| Κύπρος | Απολυτήριο | Δίπλωμα = Programmes offered by Public/Private Schools of Higher Education (for the latter accreditation is compulsory)
  Higher Diploma | | Πανεπιστημιακό Πτυχίο/Bachelor
  Master
  Doctorat |
| Latvija | Atestāts par vispārējo vidējo izglītību
  Diploms par profesionālo vidējo izglītību | Diploms par pirmā līmeņa profesionālo augstāko izglītību | Bakalaura diploms (min. 120 kredītpunktu) | Bakalaura diploms (160 kredītpunktu)
  Profesionālā bakalaura diploms
  Maģistra diploms
  Profesionālā maģistra diploms
  Doktora grāds |
| Lietuva | Brandos atestatas | Aukštojo mokslo diplomas
  Aukštesniojo mokslo diplomas | Profesinio bakalauro diplomas
  Aukštojo mokslo diplomas | Aukštojo mokslo diplomas
  Bakalauro diplomas
  Magistro diplomas
  Daktaro diplomas
  Meno licenciato diplomas |
| Luxembourg | Diplôme de fin d’études secondaires et techniques | BTS
  Brevet de maîtrise
  Brevet de technicien supérieur
  Diplôme de premier cycle universitaire (DPCU)
  Diplôme universitaire de technologie (DUT) | Bachelor
  Diplôme d’ingénieur technicien | Master
  Diplôme d’ingénieur industriel
  DESS en droit européen |
| Magyarország | Gimnáziumi érettségi bizonyítvány
  Szakközépiskolai érettségi-képesítő bizonyítvány | Felsőfokú szakképesítést igazoló bizonyítvány (Higher Vocational Programme) | Főiskolai oklevél
  Alapfokozat (Bachelor degree 180 credits) | Egyetemi oklevél
  Alapfokozat (Bachelor degree 240 credits)
  Mesterfokozat (Master degree) (Osztatlan mesterképzés)
  Doktori fokozat |
| Malta | Advanced Matriculation or GCE Advanced level in 3 subjects (2 of them grade C or higher)
  Matriculation certificate (2 subjects at Advanced level and 4 at Intermediate level including Systems of Knowledge with overall grade A-C) + Passes in the Secondary Education Certificate examination at Grade 5
  2 À Levels (passes A-C) + a number of subjects at Ordinary level, or equivalent | MCAST diplomas/certificates
  Higher National Diploma | Bachelor’s degree | Bachelor’s degree
  Master of Arts
  Doctorate |
| Nederland | Diploma VWO
  Diploma staatsexamen (2 diploma’s)
  Diploma staatsexamen voorbereidend wetenschappelijk onderwijs (Diploma staatsexamen VWO)
  Diploma staatsexamen hoger algemeen voortgezet onderwijs (Diploma staatsexamen HAVO) | Kandidaatsexamen
  Associate degree (AD) | Bachelor (WO)
  HBO bachelor degree
  Baccalaureus of «Ingenieur» | HBO/WO Master’s degree
  Doctoraal examen/Doctoraat |
| Österreich | Matura/Reifeprüfung
  Reife- und Diplomprüfung
  Berufsreifeprüfung | Kollegdiplom/Akademiediplom | Fachhochschuldiplom/Bakkalaureus/Bakkalaurea | Universitätsdiplom
  Fachhochschuldiplom
  Magister/Magistra
  Master
  Diplomprüfung, Diplom-Ingenieur
  Magisterprüfungszeugnis Rigorosenzeugnis
  Doktortitel |
| Polska | Świadectwo dojrzałości
  Świadectwo ukończenia liceum ogólnokształcącego | Dyplom ukończenia kolegium nauczycielskiego
  Świadectwo ukończenia szkoły policealnej | Licencjat/Inżynier | Magister/Magister inżynier
  Dyplom doktora |
| Portugal | Diploma de Ensino Secundário
  Certificado de Habilitações do Ensino Secundário | | Bacharel Licenciado | Licenciado
  Mestre
  Doutorado |
| România | Diplomă de bacalaureat | Diplomă de absolvire (colegiu universitar)
  Învățământ preuniversitar | Diplomă de licenţă | Diplomă de licenţă
  Diplomă de inginer
  Diplomă de urbanist
  Diplomă de master
  Certificat de atestare (studii academice postuniversitare)
  Diplomă de doctor |
| Slovenija | Maturitetno spričevalo (spričevalo o poklicni maturi) (spričevalo o zaključnem izpitu) | Diploma višje strokovne šole | Diploma o pridobljeni visoki strokovni izobrazbi | Univerzitetna diploma
  Magisterij
  Specializacija
  Doktorat |
| Slovensko | Vysvedčenie o maturitnej skúške | Absolventský diplom | Diplom o ukončení bakalárskeho štúdia (Bakalár) | Diplom o ukončení vysokoškolského štúdia
  Bakalár (Bc.)
  Magister
  Magister/Inžinier
  ArtD. |
| Suomi/Finland | Ylioppilastutkinto tai peruskoulu + kolmen vuoden ammatillinen koulutus – Studentexamen eller grundskola + treårig yrkesinriktad utbildning
  Todistus yhdistelmäopinnoista (Betyg över kombinationsstudier) | Ammatillinen opistoasteen tutkinto – Yrkesexamen på institutnivå | Kandidaatin tutkinto – Kandidatexamen/Ammattikorkeakoulututkinto – Yrkeshögskoleexamen (min. 120 opintoviikkoa – studieveckor) | Maisterin tutkinto – Magisterexamen/Ammattikorkeakoulututkinto – Yrkeshögskoleexamen (min. 160 opintoviikkoa – studieveckor)
  Tohtorin tutkinto (Doktorsexamen) joko 4 vuotta tai 2 vuotta lisensiaatin tutkinnon jälkeen – antingen 4 år eller 2 år efter licentiatexamen
  Lisensiaatti/Licentiat |
| Sverige | Slutbetyg från gymnasieskolan (3-årig gymnasial utbildning) | Högskoleexamen (80 poäng)
  Högskoleexamen, 2 år, 120 högskolepoäng
  Yrkeshögskoleexamen/Kvalificerad yrkeshögskoleexamen, 1–3 år | Kandidatexamen (akademisk examen omfattande minst 120 poäng, varav 60 poäng fördjupade studier i ett ämne + uppsats motsvarande 10 poäng)
  Meriter på grundnivå: Kandidatexamen, 3 år, 180 högskolepoäng (Bachelor) | Magisterexamen (akademisk examen omfattande minst 160 poäng, varav 80 poäng fördjupade studier i ett ämne + uppsats motsvarande 20 poäng eller två uppsatser motsvarande 10 poäng vardera)






  — | Licentiatexamen |

RIIK

AST-SC 1 – AST-SC 6

AST 1 – AST 7

AST 3 – AST 11

AD 5 – AD 16

Keskharidus (mis võimaldab omandada keskharidusjärgset haridust)

Keskharidusjärgne haridus (keskeriharidus või vähemalt kaheaastase normaalõppeajaga ülikoolikursus)

Ülikoolitaseme haridus (vähemalt 3aastase normaalõppeajaga)

Ülikoolitaseme haridus (4aastase või pikema normaalõppeajaga)

Belgique — België — Belgien

Certificat de l’enseignement secondaire supérieur (CESS)/Diploma secundair onderwijs

Diplôme d’aptitude à accéder à l’enseignement supérieur (DAES)/Getuigschrift van hoger secundair onderwijs

Diplôme d’enseignement professionnel/Getuigschrift van het beroepssecundair onderwijs

Candidature/Kandidaat

Graduat/Gegradueerde

Bachelor/Professioneel gerichte Bachelor

Bachelor académique (180 crédits)

Academisch gerichte Bachelor (180 ECTS)

Licence/Licentiaat

Master

Diplôme d’études approfondies (DEA)

Diplôme d’études spécialisées (DES)

Diplôme d’études supérieures spécialisées (DESS)

Gediplomeerde in de Voortgezette Studies (GVS)

Gediplomeerde in de Gespecialiseerde Studies (GGS)

Gediplomeerde in de Aanvullende Studies (GAS)

Agrégation/Aggregaat

Ingénieur industriel/Industrieel ingenieur

Doctorat/Doctoraal diploma

България

Диплома за завършено средно образование

Специалист по ...

Диплома за висше образование

Бакалавър

Магистър

Česko

Vysvědčení o maturitní zkoušce

Vysvědčení o absolutoriu (Absolutorium) + diplomovaný specialista (DiS.)

Diplom o ukončení bakalářského studia (Bakalář)

Diplom o ukončení vysokoškolského studia

Magistr

Doktor

Danmark

Bevis for:

Studentereksamen

Højere Forberedelseseksamen (HF)

Højere Handelseksamen (HHX)

Højere Afgangseksamen (HA)

Bac pro: Bevis for Højere Teknisk Eksamen (HTX)

Videregående uddannelser

= Bevis for = Eksamensbevis som (erhvervsakademiuddannelse AK)

Bachelorgrad (BA eller BS)

Professionsbachelorgrad

Diplomingeniør

Kandidatgrad/Candidatus

Master/Magistergrad (mag.art)

Licenciatgrad

ph.d.-grad

Deutschland

Abitur/Zeugnis der allgemeinen Hochschulreife

Fachabitur/Zeugnis der Fachhochschulreife

Fachhochschulabschluss

Bachelor

Hochschulabschluss/Fachhochschulabschluss/Master

Magister Artium/Magistra Artium

Staatsexamen/Diplom

Erstes Juristisches Staatsexamen

Doktorgrad

Eesti

Gümnaasiumi lõputunnistus + riigieksamitunnistus

Lõputunnistus kutsekeskhariduse omandamise kohta

Tunnistus keskhariduse baasil kutsekeskhariduse omandamise kohta

Bakalaureusekraad (min 120 ainepunkti)

Bakalaureusekraad (< 160 ainepunkti)

Rakenduskõrghariduse diplom

Bakalaureusekraad (160 ainepunkti)

Magistrikraad

Arstikraad

Hambaarstikraad

Loomaarstikraad

Filosoofiadoktor

Doktorikraad (120–160 ainepunkti)

Éire/Ireland

Ardteistiméireacht, Grád D3, I 5 ábhar/Leaving Certificate Grade D3 in 5 subjects

Gairmchlár na hArdteistiméireachta (GCAT)/Leaving Certificate Vocational Programme (LCVP)

Teastas Náisiúnta/National Certificate

Gnáthchéim bhaitsiléara/Ordinary bachelor degree

Dioplóma náisiúnta (ND, Dip.)/National diploma (ND, Dip.)

Ardteastas (120 ECTS)/Higher Certificate (120 ECTS)

Céim onóracha bhaitsiléara (3 bliana/180 ECTS) (BA, B.Sc, B.Eng)/Honours bachelor degree (3 years/180 ECTS) (BA, B.Sc, B.Eng)

Céim onóracha bhaitsiléara (4 bliana/240 ECTS)/Honours bachelor degree (4 years/240 ECTS)

Céim ollscoile/University degree

Céim mháistir (60-120 ECTS)/Master’s degree (60-120 ECTS)

Dochtúireacht/Doctorate

Ελλάδα

Απολυτήριο Γενικού Λυκείου Απολυτήριο Κλασικού Λυκείου

Απολυτήριο Τεχνικού Επαγγελματικού Λυκείου

Απολυτήριο Ενιαίου Πολυκλαδικού Λυκείου

Απολυτήριο Ενιαίου Λυκείου

Απολυτήριο Τεχνολογικού Επαγγελματικού Εκπαιδευτηρίου

Δίπλωμα επαγγελματικής κατάρτισης (ΙΕΚ)

Πτυχίο ΑΕΙ (πανεπιστημίου, πολυτεχνείου, ΤΕΙ)

Μεταπτυχιακό Δίπλωμα Ειδίκευσης (2ος κύκλος)

Διδακτορικό Δίπλωμα (3ος κύκλος)

España

Bachillerato + Curso de Orientación Universitaria (COU)

Bachillerato

BUP

Diploma de Técnico especialista

FP grado superior (Técnico superior)

Diplomado/Ingeniero técnico

Licenciatura

Máster

Ingeniero

Título de Doctor

France

Baccalauréat

Diplôme d’accès aux études universitaires (DAEU)

Brevet de technicien

Diplôme d’études universitaires générales (DEUG)

Brevet de technicien supérieur (BTS)

Diplôme universitaire de technologie (DUT)

Diplôme d’études universitaires scientifiques et techniques (DEUST)

Licence

Maîtrise

Maîtrise des sciences et techniques (MST), maîtrise des sciences de gestion (MSG), diplôme d’études supérieures techniques (DEST), diplôme de recherche technologique (DRT), diplôme d’études supérieures spécialisées (DESS), diplôme d’études approfondies (DEA), master 1, master 2 professionnel, master 2 recherche

Diplôme des grandes écoles

Diplôme d’ingénieur

Doctorat

Hrvatska

Svjedodžba o državnoj maturi

Svjedodžba o završnom ispitu

Stručni pristupnik/pristupnica

Baccalaureus/Baccalaurea (sveučilišni prvostupnik/prvostupnica)

Baccalaureus/Baccalaurea (sveučilišni prvostupnik/prvostupnica)

Stručni specijalist

Magistar struke

Magistar inženjer/magistrica inženjerka (mag. ing)

Doktor struke

Doktor umjetnosti

Italia

Diploma di maturità (vecchio ordinamento)

Perito ragioniere

Diploma di superamento dell’esame di Stato conclusivo dei corsi di studio di istruzione secondaria superiore

Diploma universitario (DU)

Certificato di specializzazione tecnica superiore

Attestato di competenza (4 semestri)

Diploma di laurea — L (breve)

Diploma di laurea (DL)

Laurea specialistica (LS)

Master di I livello

Dottorato di ricerca (DR)

Κύπρος

Απολυτήριο

Δίπλωμα = Programmes offered by Public/Private Schools of Higher Education (for the latter accreditation is compulsory)

Higher Diploma

Πανεπιστημιακό Πτυχίο/Bachelor

Master

Doctorat

Latvija

Atestāts par vispārējo vidējo izglītību

Diploms par profesionālo vidējo izglītību

Diploms par pirmā līmeņa profesionālo augstāko izglītību

Bakalaura diploms (min. 120 kredītpunktu)

Bakalaura diploms (160 kredītpunktu)

Profesionālā bakalaura diploms

Maģistra diploms

Profesionālā maģistra diploms

Doktora grāds

Lietuva

Brandos atestatas

Aukštojo mokslo diplomas

Aukštesniojo mokslo diplomas

Profesinio bakalauro diplomas

Aukštojo mokslo diplomas

Aukštojo mokslo diplomas

Bakalauro diplomas

Magistro diplomas

Daktaro diplomas

Meno licenciato diplomas

Luxembourg

Diplôme de fin d’études secondaires et techniques

BTS

Brevet de maîtrise

Brevet de technicien supérieur

Diplôme de premier cycle universitaire (DPCU)

Diplôme universitaire de technologie (DUT)

Bachelor

Diplôme d’ingénieur technicien

Master

Diplôme d’ingénieur industriel

DESS en droit européen

Magyarország

Gimnáziumi érettségi bizonyítvány

Szakközépiskolai érettségi-képesítő bizonyítvány

Felsőfokú szakképesítést igazoló bizonyítvány (Higher Vocational Programme)

Főiskolai oklevél

Alapfokozat (Bachelor degree 180 credits)

Egyetemi oklevél

Alapfokozat (Bachelor degree 240 credits)

Mesterfokozat (Master degree) (Osztatlan mesterképzés)

Doktori fokozat

Malta

Advanced Matriculation or GCE Advanced level in 3 subjects (2 of them grade C or higher)

Matriculation certificate (2 subjects at Advanced level and 4 at Intermediate level including Systems of Knowledge with overall grade A-C) + Passes in the Secondary Education Certificate examination at Grade 5

2 À Levels (passes A-C) + a number of subjects at Ordinary level, or equivalent

MCAST diplomas/certificates

Higher National Diploma

Bachelor’s degree

Bachelor’s degree

Master of Arts

Doctorate

Nederland

Diploma VWO

Diploma staatsexamen (2 diploma’s)

Diploma staatsexamen voorbereidend wetenschappelijk onderwijs (Diploma staatsexamen VWO)

Diploma staatsexamen hoger algemeen voortgezet onderwijs (Diploma staatsexamen HAVO)

Kandidaatsexamen

Associate degree (AD)

Bachelor (WO)

HBO bachelor degree

Baccalaureus of «Ingenieur»

HBO/WO Master’s degree

Doctoraal examen/Doctoraat

Österreich

Matura/Reifeprüfung

Reife- und Diplomprüfung

Berufsreifeprüfung

Kollegdiplom/Akademiediplom

Fachhochschuldiplom/Bakkalaureus/Bakkalaurea

Universitätsdiplom

Fachhochschuldiplom

Magister/Magistra

Master

Diplomprüfung, Diplom-Ingenieur

Magisterprüfungszeugnis Rigorosenzeugnis

Doktortitel

Polska

Świadectwo dojrzałości

Świadectwo ukończenia liceum ogólnokształcącego

Dyplom ukończenia kolegium nauczycielskiego

Świadectwo ukończenia szkoły policealnej

Licencjat/Inżynier

Magister/Magister inżynier

Dyplom doktora

Portugal

Diploma de Ensino Secundário

Certificado de Habilitações do Ensino Secundário

Bacharel Licenciado

Licenciado

Mestre

Doutorado

România

Diplomă de bacalaureat

Diplomă de absolvire (colegiu universitar)

Învățământ preuniversitar

Diplomă de licenţă

Diplomă de licenţă

Diplomă de inginer

Diplomă de urbanist

Diplomă de master

Certificat de atestare (studii academice postuniversitare)

Diplomă de doctor

Slovenija

Maturitetno spričevalo (spričevalo o poklicni maturi) (spričevalo o zaključnem izpitu)

Diploma višje strokovne šole

Diploma o pridobljeni visoki strokovni izobrazbi

Univerzitetna diploma

Magisterij

Specializacija

Doktorat

Slovensko

Vysvedčenie o maturitnej skúške

Absolventský diplom

Diplom o ukončení bakalárskeho štúdia (Bakalár)

Diplom o ukončení vysokoškolského štúdia

Bakalár (Bc.)

Magister

Magister/Inžinier

ArtD.

Suomi/Finland

Ylioppilastutkinto tai peruskoulu + kolmen vuoden ammatillinen koulutus – Studentexamen eller grundskola + treårig yrkesinriktad utbildning

Todistus yhdistelmäopinnoista (Betyg över kombinationsstudier)

Ammatillinen opistoasteen tutkinto – Yrkesexamen på institutnivå

Kandidaatin tutkinto – Kandidatexamen/Ammattikorkeakoulututkinto – Yrkeshögskoleexamen (min. 120 opintoviikkoa – studieveckor)

Maisterin tutkinto – Magisterexamen/Ammattikorkeakoulututkinto – Yrkeshögskoleexamen (min. 160 opintoviikkoa – studieveckor)

Tohtorin tutkinto (Doktorsexamen) joko 4 vuotta tai 2 vuotta lisensiaatin tutkinnon jälkeen – antingen 4 år eller 2 år efter licentiatexamen

Lisensiaatti/Licentiat

Sverige

Slutbetyg från gymnasieskolan (3-årig gymnasial utbildning)

Högskoleexamen (80 poäng)

Högskoleexamen, 2 år, 120 högskolepoäng

Yrkeshögskoleexamen/Kvalificerad yrkeshögskoleexamen, 1–3 år

Kandidatexamen (akademisk examen omfattande minst 120 poäng, varav 60 poäng fördjupade studier i ett ämne + uppsats motsvarande 10 poäng)

Meriter på grundnivå: Kandidatexamen, 3 år, 180 högskolepoäng (Bachelor)

Magisterexamen (akademisk examen omfattande minst 160 poäng, varav 80 poäng fördjupade studier i ett ämne + uppsats motsvarande 20 poäng eller två uppsatser motsvarande 10 poäng vardera)

—

Licentiatexamen

| — | Doktorsexamen |
| --- | --- |

—

Doktorsexamen

Meriter på avancerad nivå:

| — | Magisterexamen, 1 år, 60 högskolepoäng |
| --- | --- |

—

Magisterexamen, 1 år, 60 högskolepoäng

| — | Masterexamen, 2 år, 120 högskolepoäng |
| --- | --- |

—

Masterexamen, 2 år, 120 högskolepoäng

Meriter på forskarnivå:

| — | Licentiatexamen, 2 år, 120 högskolepoäng |
| --- | --- |

—

Licentiatexamen, 2 år, 120 högskolepoäng

| — | Doktorsexamen, 4 år, 240 högskolepoäng |
| --- | --- |

—

Doktorsexamen, 4 år, 240 högskolepoäng

United Kingdom

General Certificate of Education Advanced level — 2 passes or equivalent (grades A to E)

BTEC National Diploma

General National Vocational Qualification (GNVQ), advanced level

Advanced Vocational Certificate of Education, À level (VCE À level)

Higher National Diploma/Certificate (BTEC)/SCOTVEC

Diploma of Higher Education (DipHE)

National Vocational Qualifications (NVQ)

Scottish Vocational Qualifications (SVQ) level 4

(Honours) Bachelor degree

NB: Master’s degree in Scotland

Honours Bachelor degree

Master’s degree (MA, MB, MEng, MPhil, MSc)

Doctorate

NOTE:

UK diplomas awarded in 2020 (until 31 December 2020) are accepted without an equivalence. UK diplomas awarded as from 1 January 2021 must be accompanied by an equivalence issued by a competent authority of an EU Member State.

III LISA lõpp. Tagasi põhiteksti juurde saamiseks klõpsake siia.

---

IV LISA

ETAPP „TALENT SCREENER“: VALIKUKRITEERIUMID JA -MENETLUS

A.   Etapi „Talent Screener“ valikukriteeriumid

Valikukomisjon kohaldab konkursi etapis „Talent Screener“ järgmisi valikukriteeriume.

A.1.   
  1. valdkond – energia

| 1. | Vähemalt üheaastane erialane töökogemus turuanalüüsi ja/või energiapoliitika väljatöötamiseks vajalike modelleerimisvahendite arendamise ja hooldamise alal. Nende hulka kuuluvad sellised modelleerimisvahendid nagu energia osalise tasakaalu mudelid, energiasektori modelleerimine, integreeritud hindamise modelleerimine, üldise tasakaalu modelleerimine, mikro- ja makromodelleerimine. |
| --- | --- |

1.

Vähemalt üheaastane erialane töökogemus turuanalüüsi ja/või energiapoliitika väljatöötamiseks vajalike modelleerimisvahendite arendamise ja hooldamise alal. Nende hulka kuuluvad sellised modelleerimisvahendid nagu energia osalise tasakaalu mudelid, energiasektori modelleerimine, integreeritud hindamise modelleerimine, üldise tasakaalu modelleerimine, mikro- ja makromodelleerimine.

| 2. | Vähemalt üheaastane erialane töökogemus rahastamisvahendite, projektide rahastamise või investeerimisprojektide alal kogu energia väärtusahela ulatuses alates üleilmsest pakkumisest/nõudlusest ja turumehhanismidest kuni taristu ja varustuskindluseni vähemalt ühes käesoleva konkursiteate punkti 3.3.1 alapunktis b osutatud valdkonnas. |
| --- | --- |

2.

Vähemalt üheaastane erialane töökogemus rahastamisvahendite, projektide rahastamise või investeerimisprojektide alal kogu energia väärtusahela ulatuses alates üleilmsest pakkumisest/nõudlusest ja turumehhanismidest kuni taristu ja varustuskindluseni vähemalt ühes käesoleva konkursiteate punkti 3.3.1 alapunktis b osutatud valdkonnas.

| 3. | Vähemalt üheaastane erialane töökogemus energiaalaste õigusnormide väljatöötamisel, seirel, rakendamisel ja/või jõustamisel avalikus või erasektoris. |
| --- | --- |

3.

Vähemalt üheaastane erialane töökogemus energiaalaste õigusnormide väljatöötamisel, seirel, rakendamisel ja/või jõustamisel avalikus või erasektoris.

| 4. | Vähemalt üheaastane erialane töökogemus poliitikameetmete/strateegiate/õigusaktide kavandamisel, nende üle peetavatel läbirääkimistel, nende seirel või rakendamisel vähemalt ühes käesoleva konkursiteate punkti 3.3.1 alapunktis b nimetatud valdkonnas. |
| --- | --- |

4.

Vähemalt üheaastane erialane töökogemus poliitikameetmete/strateegiate/õigusaktide kavandamisel, nende üle peetavatel läbirääkimistel, nende seirel või rakendamisel vähemalt ühes käesoleva konkursiteate punkti 3.3.1 alapunktis b nimetatud valdkonnas.

| 5. | Vähemalt üheaastane erialane töökogemus digitehnoloogia, sealhulgas küberjulgeolekuga seotud digitehnoloogia kavandamisel, rakendamisel või kohaldamisel vähemalt ühes käesoleva konkursiteate punkti 3.3.1 alapunktis b nimetatud valdkonnas. |
| --- | --- |

5.

Vähemalt üheaastane erialane töökogemus digitehnoloogia, sealhulgas küberjulgeolekuga seotud digitehnoloogia kavandamisel, rakendamisel või kohaldamisel vähemalt ühes käesoleva konkursiteate punkti 3.3.1 alapunktis b nimetatud valdkonnas.

| 6. | Erialane töökogemus tarbijateenuste, kodanike kaasamise, hangete või müügi alal vähemalt ühes käesoleva konkursiteate punkti 3.3.1 alapunktis b nimetatud valdkonnas. |
| --- | --- |

6.

Erialane töökogemus tarbijateenuste, kodanike kaasamise, hangete või müügi alal vähemalt ühes käesoleva konkursiteate punkti 3.3.1 alapunktis b nimetatud valdkonnas.

| 7. | Erialane töökogemus uuenduslike energiatehnoloogialahenduste väljatöötamisel või kasutuselevõtul, sealhulgas fossiilkütusel põhineva energia, tuumaenergia, taastuvenergia, energiatõhususe, vähese CO2 heitega energiatehnoloogia, CO2 kogumise ja säilitamise tehnoloogia, tööstustehnoloogia ja vesiniku alal vähemalt ühes käesoleva konkursiteate punkti 3.3.1 alapunktis b nimetatud valdkonnas. |
| --- | --- |

7.

Erialane töökogemus uuenduslike energiatehnoloogialahenduste väljatöötamisel või kasutuselevõtul, sealhulgas fossiilkütusel põhineva energia, tuumaenergia, taastuvenergia, energiatõhususe, vähese CO2 heitega energiatehnoloogia, CO2 kogumise ja säilitamise tehnoloogia, tööstustehnoloogia ja vesiniku alal vähemalt ühes käesoleva konkursiteate punkti 3.3.1 alapunktis b nimetatud valdkonnas.

| 8. | Bakalaureuse-, magistri- või doktorikraad inseneri- või energiavaldkonnas või akadeemiline spetsialiseerumine (sh bakalaureuse-/magistri-/doktoritöö) energiavaldkonnas, mis on saadud bakalaureuse-, magistri- või doktorikraadi ettevalmistamise käigus, või erikoolitus energiavaldkonnas. |
| --- | --- |

8.

Bakalaureuse-, magistri- või doktorikraad inseneri- või energiavaldkonnas või akadeemiline spetsialiseerumine (sh bakalaureuse-/magistri-/doktoritöö) energiavaldkonnas, mis on saadud bakalaureuse-, magistri- või doktorikraadi ettevalmistamise käigus, või erikoolitus energiavaldkonnas.

A.2.   
  2. valdkond – kliima

| 1. | Vähemalt üheaastane erialane töökogemus kliimapoliitika väljatöötamiseks vajalike modelleerimisvahendite arendamise ja hooldamise alal, sealhulgas vahendid, mis hõlmavad selliseid sektoreid nagu energia, transport, tööstus, jäätmed, põllumajandus, maakasutussektor ja kliimamõju. Nende hulka kuuluvad sellised modelleerimisvahendid nagu osalise tasakaalu mudelid, integreeritud hindamise modelleerimine, saaste modelleerimine, üldise tasakaalu modelleerimine, kliimamuutuste mõju ja kliimamuutustega kohanemise modelleerimine, maakasutuse modelleerimine jne. |
| --- | --- |

1.

Vähemalt üheaastane erialane töökogemus kliimapoliitika väljatöötamiseks vajalike modelleerimisvahendite arendamise ja hooldamise alal, sealhulgas vahendid, mis hõlmavad selliseid sektoreid nagu energia, transport, tööstus, jäätmed, põllumajandus, maakasutussektor ja kliimamõju. Nende hulka kuuluvad sellised modelleerimisvahendid nagu osalise tasakaalu mudelid, integreeritud hindamise modelleerimine, saaste modelleerimine, üldise tasakaalu modelleerimine, kliimamuutuste mõju ja kliimamuutustega kohanemise modelleerimine, maakasutuse modelleerimine jne.

| 2. | Vähemalt üheaastane erialane töökogemus, mis on seotud CO2 heite vähendamise ja kliimamuutustega kohanemise uuenduslike tehnoloogialahenduste uurimise, väljatöötamise ja kasutuselevõtmisega. See hõlmab energia tootmise, kasutamise ja taristuga seotud tehnoloogiat, CO2 kogumise ja säilitamise tehnoloogiat, maantee-, mere- ja õhutransporditehnoloogiat, tööstustehnoloogiat, põllumajandus- ja maakasutustehnoloogiat, jäätme- ja ringlussevõtutehnoloogiat, osoonikihti kahandavate ainete puhul rakendatavat asendustehnoloogiat ning tehnoloogiat, mis võimaldab kohaneda kliimamuutustega ja leevendada nende mõju. |
| --- | --- |

2.

Vähemalt üheaastane erialane töökogemus, mis on seotud CO2 heite vähendamise ja kliimamuutustega kohanemise uuenduslike tehnoloogialahenduste uurimise, väljatöötamise ja kasutuselevõtmisega. See hõlmab energia tootmise, kasutamise ja taristuga seotud tehnoloogiat, CO2 kogumise ja säilitamise tehnoloogiat, maantee-, mere- ja õhutransporditehnoloogiat, tööstustehnoloogiat, põllumajandus- ja maakasutustehnoloogiat, jäätme- ja ringlussevõtutehnoloogiat, osoonikihti kahandavate ainete puhul rakendatavat asendustehnoloogiat ning tehnoloogiat, mis võimaldab kohaneda kliimamuutustega ja leevendada nende mõju.

| 3. | Vähemalt üheaastane erialane töökogemus CO2 ja energiaturgude valdkonnas (eelkõige ELi heitkogustega kauplemise süsteemi turul), sealhulgas töökogemus turuanalüütiku, kaupleja või reguleerijana. |
| --- | --- |

3.

Vähemalt üheaastane erialane töökogemus CO2 ja energiaturgude valdkonnas (eelkõige ELi heitkogustega kauplemise süsteemi turul), sealhulgas töökogemus turuanalüütiku, kaupleja või reguleerijana.

| 4. | Vähemalt üheaastane erialane töökogemus keskkonnasaasteainete (sh kasvuhoonegaaside heitkogused) seire, aruandluse või kontrollimise valdkonnas, näiteks eraettevõttes, mittetulundusühenduses või sektori, sidusrühma või valitsuse tasandil. |
| --- | --- |

4.

Vähemalt üheaastane erialane töökogemus keskkonnasaasteainete (sh kasvuhoonegaaside heitkogused) seire, aruandluse või kontrollimise valdkonnas, näiteks eraettevõttes, mittetulundusühenduses või sektori, sidusrühma või valitsuse tasandil.

| 5. | Vähemalt üheaastane erialane töökogemus kliimamuutustega seotud ohtude või mõju ning nendega seotud haavatavuse ja kohanemisvõimaluste valdkonnas või selliste asjakohaste kliimateenuste väljatöötamisel, mis võimaldavad kliimamuutustega paremini kohaneda. |
| --- | --- |

5.

Vähemalt üheaastane erialane töökogemus kliimamuutustega seotud ohtude või mõju ning nendega seotud haavatavuse ja kohanemisvõimaluste valdkonnas või selliste asjakohaste kliimateenuste väljatöötamisel, mis võimaldavad kliimamuutustega paremini kohaneda.

| 6. | Vähemalt üheaastane erialane töökogemus i) kliimarahastustoodete valdkonnas, seahulgas selliste teenuste väljatöötamine, või ii) selliste teenuste turuanalüütikuna. |
| --- | --- |

6.

Vähemalt üheaastane erialane töökogemus i) kliimarahastustoodete valdkonnas, seahulgas selliste teenuste väljatöötamine, või ii) selliste teenuste turuanalüütikuna.

| 7. | Vähemalt üheaastane erialane töökogemus kliimaga seotud poliitikameetmete väljatöötamisel ja rakendamisel maakasutuse ja põllumajanduse, sõidukite ja kütuste, osoonikihti kahandavate ainete ja nende asendajate valdkonnas. |
| --- | --- |

7.

Vähemalt üheaastane erialane töökogemus kliimaga seotud poliitikameetmete väljatöötamisel ja rakendamisel maakasutuse ja põllumajanduse, sõidukite ja kütuste, osoonikihti kahandavate ainete ja nende asendajate valdkonnas.

A.3.   
  3. valdkond – keskkond

| 1. | Vähemalt üheaastane erialane töökogemus sotsiaal-majanduslike, õiguslike, poliitiliste ja/või teaduslike analüüside tegemisel vähemalt ühes järgmises sektoris: ringmajandus (sh kestlik tootepoliitika, keskkonnasäästlikud kemikaalid ja kestlik jäätmekäitlus), kestlik rahandus, bioloogiline mitmekesisus, metsade ja mulla kaitse/säilitamine/taastamine, mage- ja merevee majandamine, mulla-, vee- või õhusaaste vastu võitlemine või keskkonnajuhtimine. |
| --- | --- |

1.

Vähemalt üheaastane erialane töökogemus sotsiaal-majanduslike, õiguslike, poliitiliste ja/või teaduslike analüüside tegemisel vähemalt ühes järgmises sektoris: ringmajandus (sh kestlik tootepoliitika, keskkonnasäästlikud kemikaalid ja kestlik jäätmekäitlus), kestlik rahandus, bioloogiline mitmekesisus, metsade ja mulla kaitse/säilitamine/taastamine, mage- ja merevee majandamine, mulla-, vee- või õhusaaste vastu võitlemine või keskkonnajuhtimine.

| 2. | Vähemalt üheaastane erialane töökogemus poliitikameetmete, strateegiate või õigusaktide kavandamisel, nende üle peetavatel läbirääkimistel, nende seirel või rakendamisel vähemalt ühes järgmises sektoris: ringmajandus, kestlik rahandus, bioloogiline mitmekesisus, metsade ja mulla kaitse/säilitamine/taastamine, veevarude majandamine, mulla-, vee- või õhusaaste vastu võitlemine. |
| --- | --- |

2.

Vähemalt üheaastane erialane töökogemus poliitikameetmete, strateegiate või õigusaktide kavandamisel, nende üle peetavatel läbirääkimistel, nende seirel või rakendamisel vähemalt ühes järgmises sektoris: ringmajandus, kestlik rahandus, bioloogiline mitmekesisus, metsade ja mulla kaitse/säilitamine/taastamine, veevarude majandamine, mulla-, vee- või õhusaaste vastu võitlemine.

| 3. | Vähemalt üheaastane erialane töökogemus uuenduslike keskkonnatehnoloogialahenduste väljatöötamisel ja/või rakendamisel, sealhulgas ringmajanduse, bioloogilise mitmekesisuse, metsade ja mulla kaitse/säilitamise/taastamise, veevarude majandamise, mulla-, vee- või õhusaaste vastu võitlemise valdkonnas. |
| --- | --- |

3.

Vähemalt üheaastane erialane töökogemus uuenduslike keskkonnatehnoloogialahenduste väljatöötamisel ja/või rakendamisel, sealhulgas ringmajanduse, bioloogilise mitmekesisuse, metsade ja mulla kaitse/säilitamise/taastamise, veevarude majandamise, mulla-, vee- või õhusaaste vastu võitlemise valdkonnas.

| 4. | Vähemalt üheaastane erialane töökogemus eraettevõtetes või mittetulundusühendustes või piirkondlikul, riiklikul või rahvusvahelisel valitsemistasandil (nt saaste, veemajanduse või bioloogilise mitmekesisuse vähenemisega seotud) keskkonnanäitajate seire, aruandluse või kontrollimise alal. |
| --- | --- |

4.

Vähemalt üheaastane erialane töökogemus eraettevõtetes või mittetulundusühendustes või piirkondlikul, riiklikul või rahvusvahelisel valitsemistasandil (nt saaste, veemajanduse või bioloogilise mitmekesisuse vähenemisega seotud) keskkonnanäitajate seire, aruandluse või kontrollimise alal.

| 5. | Vähemalt üheaastane erialane töökogemus eraettevõtetes või mittetulundusühendustes või piirkondlikul, riiklikul või rahvusvahelisel valitsemistasandil kehtivate keskkonnaalaste õigusaktide nõuetekohase rakendamise, seire ja hindamise tagamise alal. |
| --- | --- |

5.

Vähemalt üheaastane erialane töökogemus eraettevõtetes või mittetulundusühendustes või piirkondlikul, riiklikul või rahvusvahelisel valitsemistasandil kehtivate keskkonnaalaste õigusaktide nõuetekohase rakendamise, seire ja hindamise tagamise alal.

| 6. | Vähemalt üheaastane erialane töökogemus kestliku rahastuse toodete väljatöötamisel, analüüsimisel ja/või kasutamisel keskkonnavaldkonnas või selliste toodete/teenuste turuanalüüside läbiviimisel. |
| --- | --- |

6.

Vähemalt üheaastane erialane töökogemus kestliku rahastuse toodete väljatöötamisel, analüüsimisel ja/või kasutamisel keskkonnavaldkonnas või selliste toodete/teenuste turuanalüüside läbiviimisel.

B.   Menetlus

B.1.   
  Kandideerimisavalduste hindamise järjekorra kindlaksmääramine

| 1. | Kandideerimisavalduse punktis „Erialane töökogemus“ peab kandidaat iga kande puhul märkima protsentides, kui palju aega tal kulus ühele või mitmele ametiülesandele, mis valitakse eespool punktis A loetletud valikukriteeriumide loetelust. See võimaldab arvutada konkreetse ametiülesandega seotud kogemuse kogukestuse (päevades). |
| --- | --- |

1.

Kandideerimisavalduse punktis „Erialane töökogemus“ peab kandidaat iga kande puhul märkima protsentides, kui palju aega tal kulus ühele või mitmele ametiülesandele, mis valitakse eespool punktis A loetletud valikukriteeriumide loetelust. See võimaldab arvutada konkreetse ametiülesandega seotud kogemuse kogukestuse (päevades).

| 2. | Valikukomisjon määrab igale ametiülesandele ja igale punkti „Talent Screener“ küsimusele (vt punkti B.2 alapunkt 1) kaalu (1–3) nende suhtelise tähtsuse alusel. |
| --- | --- |

2.

Valikukomisjon määrab igale ametiülesandele ja igale punkti „Talent Screener“ küsimusele (vt punkti B.2 alapunkt 1) kaalu (1–3) nende suhtelise tähtsuse alusel.

| 3. | Seejärel korrutatakse konkreetse ametiülesande täitmiseks kulunud päevade koguarv (vt eespool alapunkt 1) kaaluga, mille valikukomisjon on sellele ülesandele määranud. Nii saadakse iga kandidaadi punktisumma iga ametiülesande eest ja koondpunktid kõigi ametiülesannete eest. |
| --- | --- |

3.

Seejärel korrutatakse konkreetse ametiülesande täitmiseks kulunud päevade koguarv (vt eespool alapunkt 1) kaaluga, mille valikukomisjon on sellele ülesandele määranud. Nii saadakse iga kandidaadi punktisumma iga ametiülesande eest ja koondpunktid kõigi ametiülesannete eest.

| 4. | Kandidaadid järjestatakse koondpunktide järgi kahanevas järjestuses. |
| --- | --- |

4.

Kandidaadid järjestatakse koondpunktide järgi kahanevas järjestuses.

| 5. | Selle punkti kohaselt antud punkte ja koostatud järjestust ei võeta arvesse selleks, et otsustada, millised kandidaadid pääsevad edasi konkursi järgmisesse etappi. Otsuse kutsuda kandidaat konkursi järgmisesse etappi teeb valikukomisjon üksnes punkti B.2 kohaselt antud kaalutud punktide alusel. |
| --- | --- |

5.

Selle punkti kohaselt antud punkte ja koostatud järjestust ei võeta arvesse selleks, et otsustada, millised kandidaadid pääsevad edasi konkursi järgmisesse etappi. Otsuse kutsuda kandidaat konkursi järgmisesse etappi teeb valikukomisjon üksnes punkti B.2 kohaselt antud kaalutud punktide alusel.

B.2.   
  Kandidaatide valimine etapis „Talent Screener“

| 1. | Kandideerimisavalduse punkti „Talent Screener“ täitmisel peavad kõik kandidaadid vastama samadele küsimustele ja esitama nõutud teabe. Küsimused põhinevad eespool punktis A loetletud valikukriteeriumidel. Kvalifikatsioonil põhineva valiku tegemisel kasutatakse üksnes punktis „Talent Screener“ esitatud teavet. Kandidaadid peavad punkti „Talent Screener“ küsimustele vastates esitama kogu asjakohase teabe, isegi kui sama teave on juba esitatud kandideerimisavalduse teistes punktides. Viiteid kandidaadi EPSO kasutajakontole üles laaditud dokumentidele või muid viiteid (nt lingid veebisaitidele) arvesse ei võeta. Arvesse läheb ainult tekst, mille kandidaat on asjakohastel väljadel esitanud vastusena punkti „Talent Screener“ küsimustele. |
| --- | --- |

1.

Kandideerimisavalduse punkti „Talent Screener“ täitmisel peavad kõik kandidaadid vastama samadele küsimustele ja esitama nõutud teabe. Küsimused põhinevad eespool punktis A loetletud valikukriteeriumidel. Kvalifikatsioonil põhineva valiku tegemisel kasutatakse üksnes punktis „Talent Screener“ esitatud teavet. Kandidaadid peavad punkti „Talent Screener“ küsimustele vastates esitama kogu asjakohase teabe, isegi kui sama teave on juba esitatud kandideerimisavalduse teistes punktides. Viiteid kandidaadi EPSO kasutajakontole üles laaditud dokumentidele või muid viiteid (nt lingid veebisaitidele) arvesse ei võeta. Arvesse läheb ainult tekst, mille kandidaat on asjakohastel väljadel esitanud vastusena punkti „Talent Screener“ küsimustele.

| 2. | Valikukomisjon hindab kandidaatide poolt kandideerimisavalduse punktis „Talent Screener“ antud vastuseid kahanevas järjekorras vastavalt punkti B.1. kohaselt koostatud paremusjärjestusele. |
| --- | --- |

2.

Valikukomisjon hindab kandidaatide poolt kandideerimisavalduse punktis „Talent Screener“ antud vastuseid kahanevas järjekorras vastavalt punkti B.1. kohaselt koostatud paremusjärjestusele.

| 3. | Valikukomisjon vaatab läbi kõikide kandidaatide poolt punktis „Talent Screener“ antud vastused ja annab igale vastusele 0–4 punkti. Seejärel korrutatakse need punktid kaaluga, mille valikukomisjon on igale punkti „Talent Screener“ küsimusele määranud (vt eespool punkti B.1 alapunkt 2). Lõpuks liidetakse igale punkti „Talent Screener“ küsimusele antud kaalutud punktid kokku, et saada koondpunktisumma. |
| --- | --- |

3.

Valikukomisjon vaatab läbi kõikide kandidaatide poolt punktis „Talent Screener“ antud vastused ja annab igale vastusele 0–4 punkti. Seejärel korrutatakse need punktid kaaluga, mille valikukomisjon on igale punkti „Talent Screener“ küsimusele määranud (vt eespool punkti B.1 alapunkt 2). Lõpuks liidetakse igale punkti „Talent Screener“ küsimusele antud kaalutud punktid kokku, et saada koondpunktisumma.

| 4. | Valikukomisjon koostab valdkonna kohta kandidaatide nimekirja neile vastavalt alapunktile 3 antud koondpunktide põhjal. |
| --- | --- |

4.

Valikukomisjon koostab valdkonna kohta kandidaatide nimekirja neile vastavalt alapunktile 3 antud koondpunktide põhjal.

| 5. | Suurima punktisummaga kandidaadid kutsutakse konkursi järgmisesse etappi. |
| --- | --- |

5.

Suurima punktisummaga kandidaadid kutsutakse konkursi järgmisesse etappi.

IV LISA lõpp. Tagasi põhiteksti juurde saamiseks klõpsake siia.

---