# Uradni list C 423/2022

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 423 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 657. november 2022 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 423

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 657. november 2022

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | PRIPOROČILA |
| | Evropski odbor za sistemska tveganja |
| 2022/C 423/01 | Opozorilo Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 22. septembra 2022 o ranljivostih v finančnem sistemu Unije (ESRB/2022/7) | 1 |

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Evropski odbor za sistemska tveganja

2022/C 423/01

Opozorilo Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 22. septembra 2022 o ranljivostih v finančnem sistemu Unije (ESRB/2022/7)

1

---

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 423/02 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10923 – PLASTIC OMNIUM / HBPO) (
  1
  ) | 7 |
| 2022/C 423/03 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10922 – INTERPARKING SERVIZI / GKSD / JV) (
  1
  ) | 8 |
| 2022/C 423/04 | Sporočilo Komisije – Sprememba začasnega okvira za ukrepe državne pomoči v podporo gospodarstvu ob izbruhu COVID-19 | 9 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2022/C 423/02

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10923 – PLASTIC OMNIUM / HBPO) (
  1
  )

1

7

2022/C 423/03

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10922 – INTERPARKING SERVIZI / GKSD / JV) (
  1
  )

1

8

2022/C 423/04

Sporočilo Komisije – Sprememba začasnega okvira za ukrepe državne pomoči v podporo gospodarstvu ob izbruhu COVID-19

9

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 423/05 | Menjalni tečaji eura — 4. november 2022 | 10 |
| 2022/C 423/06 | Povzetek sklepov Evropske komisije o avtorizacijah za dajanje v promet in uporabo in/ali za uporabo snovi iz Priloge XIV k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH)
  (objavljeno v skladu s členom 64(9) Uredbe (ES) št. 1907/2006
  )

   (
  1
  ) | 11 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2022/C 423/05

Menjalni tečaji eura — 4. november 2022

10

2022/C 423/06

Povzetek sklepov Evropske komisije o avtorizacijah za dajanje v promet in uporabo in/ali za uporabo snovi iz Priloge XIV k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH)
  (objavljeno v skladu s členom 64(9) Uredbe (ES) št. 1907/2006
  )

   (
  1
  )

(objavljeno v skladu s členom 64(9) Uredbe (ES) št. 1907/2006

)

1

11

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 423/07 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10433 – VIVENDI / LAGARDERE) (
  1
  ) | 12 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2022/C 423/07

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10433 – VIVENDI / LAGARDERE) (
  1
  )

1

12

---

| | Popravki |
| --- | --- |
| | Popravek Informativnega obvestila Komisije v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti – – Javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe ( UL C 283, 25.7.2022 ) | 14 |

Popravki

Popravek Informativnega obvestila Komisije v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti – – Javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe ( UL C 283, 25.7.2022 )

( UL C 283, 25.7.2022 )

14

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Evropski odbor za sistemska tveganja

| 7.11.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 423/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 423/1

---

OPOZORILO EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA

z dne 22. septembra 2022

o ranljivostih v finančnem sistemu Unije

(ESRB/2022/7)

(2022/C 423/01)

SPLOŠNI ODBOR EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (1) in zlasti Priloge IX k Sporazumu,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1092/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o makrobonitetnem nadzoru nad finančnim sistemom Evropske unije in ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja (2) ter zlasti člena 3(2)(c) in členov 16 in 18 Uredbe,

ob upoštevanju Sklepa Evropskega odbora za sistemska tveganja ESRB/2011/1 z dne 20. januarja 2011 o sprejetju Poslovnika Evropskega odbora za sistemska tveganja (3) in zlasti člena 18 Sklepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Finančni sistem Unije se je doslej izkazal za odpornega na vse večje geopolitične napetosti in gospodarsko negotovost. Vendar se je verjetnost uresničitve tveganja skrajnih dogodkov (dogodkov z roba statistične porazdelitve) od začetka leta 2022 povečala, položaj pa se je zaradi nedavnih geopolitičnih dogodkov še poslabšal. Tveganja za finančno stabilnost se lahko uresničijo hkrati in z medsebojno interakcijo okrepijo vpliv posameznega tveganja. Naraščajoče geopolitične napetosti so povzročile zvišanje cen energije, kar je povzročilo finančne težave podjetjem in gospodinjstvom, ki še vedno okrevajo po negativnih gospodarskih posledicah pandemije COVID-19. Poleg tega nepričakovano visoka inflacija zaostruje finančne pogoje. |
| --- | --- |

(1)

Finančni sistem Unije se je doslej izkazal za odpornega na vse večje geopolitične napetosti in gospodarsko negotovost. Vendar se je verjetnost uresničitve tveganja skrajnih dogodkov (dogodkov z roba statistične porazdelitve) od začetka leta 2022 povečala, položaj pa se je zaradi nedavnih geopolitičnih dogodkov še poslabšal. Tveganja za finančno stabilnost se lahko uresničijo hkrati in z medsebojno interakcijo okrepijo vpliv posameznega tveganja. Naraščajoče geopolitične napetosti so povzročile zvišanje cen energije, kar je povzročilo finančne težave podjetjem in gospodinjstvom, ki še vedno okrevajo po negativnih gospodarskih posledicah pandemije COVID-19. Poleg tega nepričakovano visoka inflacija zaostruje finančne pogoje.

| (2) | Ta gibanja negativno vplivajo na makroekonomske obete v Uniji. Napovedi rasti bruto domačega proizvoda (BDP) so bile za leto 2023 popravljene navzdol, verjetnost recesije pozimi 2022/2023 pa se je povečala. Tveganje poslabšanja rezultatov se med državami članicami razlikuje, zlasti ker so različno odvisne od uvoza energije iz Rusije in zaradi različne energetske intenzivnosti proizvodnih verig. Nasploh je verjetnost uresničitve tveganja skrajnih dogodkov odvisna od nadaljnjega stopnjevanja geopolitičnih napetosti, obsega in trajanja gospodarskega upada ter nadaljnje visoke inflacije. |
| --- | --- |

(2)

Ta gibanja negativno vplivajo na makroekonomske obete v Uniji. Napovedi rasti bruto domačega proizvoda (BDP) so bile za leto 2023 popravljene navzdol, verjetnost recesije pozimi 2022/2023 pa se je povečala. Tveganje poslabšanja rezultatov se med državami članicami razlikuje, zlasti ker so različno odvisne od uvoza energije iz Rusije in zaradi različne energetske intenzivnosti proizvodnih verig. Nasploh je verjetnost uresničitve tveganja skrajnih dogodkov odvisna od nadaljnjega stopnjevanja geopolitičnih napetosti, obsega in trajanja gospodarskega upada ter nadaljnje visoke inflacije.

| (3) | Evropski odbor za sistemska tveganja (ESRB) je na začetku letošnjega leta izrazil zaskrbljenost zaradi povečane negotovosti in večje verjetnosti uresničitve tveganja skrajnih dogodkov (4). Zaradi nadaljnjega naraščanja tveganj za finančno stabilnost je zdaj upravičeno izdati splošno opozorilo v skladu z mandatom ESRB. Ugotovljena so bila tri resna sistemska tveganja za finančno stabilnost. |
| --- | --- |

(3)

Evropski odbor za sistemska tveganja (ESRB) je na začetku letošnjega leta izrazil zaskrbljenost zaradi povečane negotovosti in večje verjetnosti uresničitve tveganja skrajnih dogodkov (4). Zaradi nadaljnjega naraščanja tveganj za finančno stabilnost je zdaj upravičeno izdati splošno opozorilo v skladu z mandatom ESRB. Ugotovljena so bila tri resna sistemska tveganja za finančno stabilnost.

| (4) | Prvič, poslabšanje makroekonomskih obetov skupaj z zaostrovanjem pogojev financiranja pomeni ponovno povečanje obremenitev za bilance stanja nefinančnih družb in gospodinjstev, zlasti v sektorjih in državah članicah, ki jih hitro naraščajoče cene energije najbolj prizadenejo. Ta gibanja negativno vplivajo na sposobnost nefinančnih družb in gospodinjstev za servisiranje dolgov. |
| --- | --- |

(4)

Prvič, poslabšanje makroekonomskih obetov skupaj z zaostrovanjem pogojev financiranja pomeni ponovno povečanje obremenitev za bilance stanja nefinančnih družb in gospodinjstev, zlasti v sektorjih in državah članicah, ki jih hitro naraščajoče cene energije najbolj prizadenejo. Ta gibanja negativno vplivajo na sposobnost nefinančnih družb in gospodinjstev za servisiranje dolgov.

| (5) | Drugič, še naprej so visoka tveganja za finančno stabilnost zaradi strmega padca cen premoženja. To lahko povzroči velike izgube iz vrednotenja po tekočih tržnih cenah, kar lahko poveča volatilnost na trgu in povzroči pritiske na likvidnost. Poleg tega sta povečanje ravni in volatilnosti cen energentov in primarnih surovin povzročila obsežne pozive h kritju za udeležence na teh trgih. To je ustvarilo pritiske na likvidnost nekaterih udeležencev. |
| --- | --- |

(5)

Drugič, še naprej so visoka tveganja za finančno stabilnost zaradi strmega padca cen premoženja. To lahko povzroči velike izgube iz vrednotenja po tekočih tržnih cenah, kar lahko poveča volatilnost na trgu in povzroči pritiske na likvidnost. Poleg tega sta povečanje ravni in volatilnosti cen energentov in primarnih surovin povzročila obsežne pozive h kritju za udeležence na teh trgih. To je ustvarilo pritiske na likvidnost nekaterih udeležencev.

| (6) | Tretjič, poslabšanje makroekonomskih obetov negativno vpliva na kakovost sredstev in obete glede dobičkonosnosti kreditnih institucij. Čeprav je evropski bančni sektor kot celota dobro kapitaliziran, bi izrazito poslabšanje makroekonomskih obetov pomenilo ponovno povečanje kreditnega tveganja v času, ko nekatere kreditne institucije še vedno rešujejo težave s kakovostjo sredstev, povezane s pandemijo COVID-19. Na odpornost kreditnih institucij vplivajo tudi strukturni dejavniki, vključno s presežno zmogljivostjo, konkurenco novih ponudnikov finančnih storitev ter izpostavljenostjo kibernetskim in podnebnim tveganjem. |
| --- | --- |

(6)

Tretjič, poslabšanje makroekonomskih obetov negativno vpliva na kakovost sredstev in obete glede dobičkonosnosti kreditnih institucij. Čeprav je evropski bančni sektor kot celota dobro kapitaliziran, bi izrazito poslabšanje makroekonomskih obetov pomenilo ponovno povečanje kreditnega tveganja v času, ko nekatere kreditne institucije še vedno rešujejo težave s kakovostjo sredstev, povezane s pandemijo COVID-19. Na odpornost kreditnih institucij vplivajo tudi strukturni dejavniki, vključno s presežno zmogljivostjo, konkurenco novih ponudnikov finančnih storitev ter izpostavljenostjo kibernetskim in podnebnim tveganjem.

| (7) | ESRB je poleg teh treh resnih sistemskih tveganj za finančno stabilnost ugotovil tudi naslednja povišana sistemska tveganja. |
| --- | --- |

(7)

ESRB je poleg teh treh resnih sistemskih tveganj za finančno stabilnost ugotovil tudi naslednja povišana sistemska tveganja.

| (8) | Ranljivosti v sektorju stanovanjskih nepremičnin so se v prvi polovici leta 2022 v številnih državah članicah še povečale zaradi živahne rasti cen stanovanjskih nepremičnin in hipotekarnih posojil, zaradi česar se dodatno kopičijo ciklična tveganja. Vendar se lahko pričakuje, da bodo naraščajoče hipotekarne obrestne mere in poslabšanje sposobnosti servisiranja dolgov zaradi zmanjšanja realnega dohodka gospodinjstev povzročili pritisk na nižanje cen stanovanj in uresničitev cikličnih tveganj. |
| --- | --- |

(8)

Ranljivosti v sektorju stanovanjskih nepremičnin so se v prvi polovici leta 2022 v številnih državah članicah še povečale zaradi živahne rasti cen stanovanjskih nepremičnin in hipotekarnih posojil, zaradi česar se dodatno kopičijo ciklična tveganja. Vendar se lahko pričakuje, da bodo naraščajoče hipotekarne obrestne mere in poslabšanje sposobnosti servisiranja dolgov zaradi zmanjšanja realnega dohodka gospodinjstev povzročili pritisk na nižanje cen stanovanj in uresničitev cikličnih tveganj.

| (9) | Poslabšanje makroekonomskih obetov stopnjuje tudi izzive za sektor poslovnih nepremičnin, in sicer zaradi naraščajočih stroškov financiranja in cen gradnje, ozkih grl pri ponudbi gradbenega materiala ter strukturnih trendov, kot je manjše povpraševanje po pisarniških prostorih. Ker so stopnje dobička v sektorju poslovnih nepremičnin v Uniji že zdaj nizke, bi lahko zaradi teh gibanj nekateri obstoječi ali načrtovani naložbeni projekti za poslovne nepremičnine postali nedobičkonosni, kar bi povečalo tveganje neplačila in zaskrbljenost glede nedonosnih posojil, povezanih s poslovnimi nepremičninami, ki so že zdaj visoka in se še povečujejo. |
| --- | --- |

(9)

Poslabšanje makroekonomskih obetov stopnjuje tudi izzive za sektor poslovnih nepremičnin, in sicer zaradi naraščajočih stroškov financiranja in cen gradnje, ozkih grl pri ponudbi gradbenega materiala ter strukturnih trendov, kot je manjše povpraševanje po pisarniških prostorih. Ker so stopnje dobička v sektorju poslovnih nepremičnin v Uniji že zdaj nizke, bi lahko zaradi teh gibanj nekateri obstoječi ali načrtovani naložbeni projekti za poslovne nepremičnine postali nedobičkonosni, kar bi povečalo tveganje neplačila in zaskrbljenost glede nedonosnih posojil, povezanih s poslovnimi nepremičninami, ki so že zdaj visoka in se še povečujejo.

| (10) | Zaradi vojne v Ukrajini se je povečala verjetnost obsežnih kibernetskih incidentov, ki lahko povzročijo motnje v kritični gospodarski in finančni infrastrukturi ter ovirajo zagotavljanje ključnih gospodarskih in finančnih storitev. |
| --- | --- |

(10)

Zaradi vojne v Ukrajini se je povečala verjetnost obsežnih kibernetskih incidentov, ki lahko povzročijo motnje v kritični gospodarski in finančni infrastrukturi ter ovirajo zagotavljanje ključnih gospodarskih in finančnih storitev.

| (11) | Upočasnitev gospodarske rasti in zaostrovanje finančnih pogojev negativno vplivata na srednjeročno dinamiko državnega dolga. Visok javni dolg je še vedno med glavnimi makroekonomskimi ranljivostmi v več državah članicah. |
| --- | --- |

(11)

Upočasnitev gospodarske rasti in zaostrovanje finančnih pogojev negativno vplivata na srednjeročno dinamiko državnega dolga. Visok javni dolg je še vedno med glavnimi makroekonomskimi ranljivostmi v več državah članicah.

| (12) | Povečanje sistemskih tveganj za finančno stabilnost zahteva odločen odziv politike. Ohranjanje ali krepitev odpornosti finančnega sektorja Unije ostaja ključno za zagotovitev njegove zmožnosti, da podpre realno gospodarstvo, če in ko se uresničijo tveganja za finančno stabilnost. |
| --- | --- |

(12)

Povečanje sistemskih tveganj za finančno stabilnost zahteva odločen odziv politike. Ohranjanje ali krepitev odpornosti finančnega sektorja Unije ostaja ključno za zagotovitev njegove zmožnosti, da podpre realno gospodarstvo, če in ko se uresničijo tveganja za finančno stabilnost.

| (13) | Nadzorni organi Unije in nacionalni nadzorni organi v bančnem in nebančnem finančnem sektorju prispevajo k odpornosti finančnega sektorja Unije, saj v tesnem medsebojnem sodelovanju spremljajo in odpravljajo ranljivosti finančnega sistema in institucij, za katere so pristojni. Ustrezni organi bi morali ob uresničitvi teh tveganj uporabiti vsa mikrobonitetna in makrobonitetna orodja za to, da jih omejijo in ublažijo njihove posledice. Kadar makrobonitetna orodja niso na voljo, bodo organi morda morali za zmanjšanje tveganj za finančno stabilnost in preprečitev oslabitve trgov uporabiti svoja nadzorna pooblastila. S tesnim usklajevanjem med ustreznimi organi bi povečali učinkovitost in uspešnost odzivov politik, zlasti za obravnavanje medsektorskih in čezmejnih tveganj, obenem pa preprečili procikličnost, razdrobljenost trga in negativne zunanje posledice za druge države članice. |
| --- | --- |

(13)

Nadzorni organi Unije in nacionalni nadzorni organi v bančnem in nebančnem finančnem sektorju prispevajo k odpornosti finančnega sektorja Unije, saj v tesnem medsebojnem sodelovanju spremljajo in odpravljajo ranljivosti finančnega sistema in institucij, za katere so pristojni. Ustrezni organi bi morali ob uresničitvi teh tveganj uporabiti vsa mikrobonitetna in makrobonitetna orodja za to, da jih omejijo in ublažijo njihove posledice. Kadar makrobonitetna orodja niso na voljo, bodo organi morda morali za zmanjšanje tveganj za finančno stabilnost in preprečitev oslabitve trgov uporabiti svoja nadzorna pooblastila. S tesnim usklajevanjem med ustreznimi organi bi povečali učinkovitost in uspešnost odzivov politik, zlasti za obravnavanje medsektorskih in čezmejnih tveganj, obenem pa preprečili procikličnost, razdrobljenost trga in negativne zunanje posledice za druge države članice.

| (14) | Kreditne institucije lahko delujejo kot prva obrambna linija, če pri oblikovanju rezervacij in načrtovanju kapitala ustrezno upoštevajo pričakovane in nepričakovane izgube zaradi poslabšanja okolja tveganja. To vključuje proaktivno in redno prilagajanje njihovih projekcij kapitala po osnovnem in neugodnem scenariju. Pri zadnjem bi bilo treba upoštevati dovolj konservativne in posodobljene makroekonomske scenarije, ob predpostavki resnih, vendar verjetnih dalj časa trajajočih obremenitev. Kreditne institucije bi morale zagotoviti tudi dobro prepoznavnost svojih kratkoročnih likvidnostnih tveganj in konkretne načrte ukrepanja v nepredvidljivih okoliščinah za obvladovanje teh tveganj. To je ključno tudi za soočenje z morebitno uresničitvijo tveganj za finančno stabilnost in ohranitev zaupanja trga v kreditne institucije. |
| --- | --- |

(14)

Kreditne institucije lahko delujejo kot prva obrambna linija, če pri oblikovanju rezervacij in načrtovanju kapitala ustrezno upoštevajo pričakovane in nepričakovane izgube zaradi poslabšanja okolja tveganja. To vključuje proaktivno in redno prilagajanje njihovih projekcij kapitala po osnovnem in neugodnem scenariju. Pri zadnjem bi bilo treba upoštevati dovolj konservativne in posodobljene makroekonomske scenarije, ob predpostavki resnih, vendar verjetnih dalj časa trajajočih obremenitev. Kreditne institucije bi morale zagotoviti tudi dobro prepoznavnost svojih kratkoročnih likvidnostnih tveganj in konkretne načrte ukrepanja v nepredvidljivih okoliščinah za obvladovanje teh tveganj. To je ključno tudi za soočenje z morebitno uresničitvijo tveganj za finančno stabilnost in ohranitev zaupanja trga v kreditne institucije.

| (15) | Mikrobonitetni in makrobonitetni kapitalski blažilniki, ki so skladni z ravnjo tveganj, dopolnjujejo skrbno upravljanje tveganj kreditnih institucij in pripomorejo k zagotavljanju odpornosti kreditnih institucij. Nekateri nacionalni organi so že poostrili makrobonitetne politike, drugi pa trenutno preučujejo možnost uporabe makrobonitetnih politik pri obravnavanju ranljivosti. Ohranitev ali nadaljnja krepitev makrobonitetnih blažilnikov bi pripomogla k odpornosti kreditnih institucij in organom omogočila sprostitev teh blažilnikov, če in ko se tveganja uresničijo in negativno vplivajo na bilance stanja kreditnih institucij. S tem bi se okrepila sposobnost kreditnih institucij za pokrivanje izgub ob hkratnem nadaljnjem zagotavljanju kritičnih storitev realnemu gospodarstvu. Pri odločitvah o makrobonitetni politiki bi bilo treba upoštevati specifične makrofinančne obete vsake države članice in razmere v njenem bančnem sektorju, da se omeji tveganje procikličnosti. |
| --- | --- |

(15)

Mikrobonitetni in makrobonitetni kapitalski blažilniki, ki so skladni z ravnjo tveganj, dopolnjujejo skrbno upravljanje tveganj kreditnih institucij in pripomorejo k zagotavljanju odpornosti kreditnih institucij. Nekateri nacionalni organi so že poostrili makrobonitetne politike, drugi pa trenutno preučujejo možnost uporabe makrobonitetnih politik pri obravnavanju ranljivosti. Ohranitev ali nadaljnja krepitev makrobonitetnih blažilnikov bi pripomogla k odpornosti kreditnih institucij in organom omogočila sprostitev teh blažilnikov, če in ko se tveganja uresničijo in negativno vplivajo na bilance stanja kreditnih institucij. S tem bi se okrepila sposobnost kreditnih institucij za pokrivanje izgub ob hkratnem nadaljnjem zagotavljanju kritičnih storitev realnemu gospodarstvu. Pri odločitvah o makrobonitetni politiki bi bilo treba upoštevati specifične makrofinančne obete vsake države članice in razmere v njenem bančnem sektorju, da se omeji tveganje procikličnosti.

| (16) | Obravnavati bi bilo treba tudi tveganja za finančno stabilnost zunaj bančnega sektorja. Pri tem je treba obravnavati ranljivosti ter povečati odpornost nebančnih finančnih institucij in tržnega financiranja. Ključno je obvladovanje pritiskov na likvidnost in financiranje nefinančnih družb, ki sodelujejo na trgih izvedenih finančnih instrumentov na energente. Ne bi pa smeli omiliti bonitetnih zahtev za centralni kliring. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti tudi strukturnim likvidnostnim neskladjem v nekaterih vrstah investicijskih skladov. Tudi upravljavce skladov bi bilo treba spodbujati k temu, da po potrebi uporabijo orodja za upravljanje z likvidnostjo. Kar zadeva zavarovalništvo, se zaradi preobremenjenih bilanc gospodinjstev povečuje tveganje izteka zavarovalnih pogodb, zaradi česar bi se lahko povečala vrzel v zaščiti, hkrati pa je zato pomembno spremljanje likvidnosti. |
| --- | --- |

(16)

Obravnavati bi bilo treba tudi tveganja za finančno stabilnost zunaj bančnega sektorja. Pri tem je treba obravnavati ranljivosti ter povečati odpornost nebančnih finančnih institucij in tržnega financiranja. Ključno je obvladovanje pritiskov na likvidnost in financiranje nefinančnih družb, ki sodelujejo na trgih izvedenih finančnih instrumentov na energente. Ne bi pa smeli omiliti bonitetnih zahtev za centralni kliring. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti tudi strukturnim likvidnostnim neskladjem v nekaterih vrstah investicijskih skladov. Tudi upravljavce skladov bi bilo treba spodbujati k temu, da po potrebi uporabijo orodja za upravljanje z likvidnostjo. Kar zadeva zavarovalništvo, se zaradi preobremenjenih bilanc gospodinjstev povečuje tveganje izteka zavarovalnih pogodb, zaradi česar bi se lahko povečala vrzel v zaščiti, hkrati pa je zato pomembno spremljanje likvidnosti.

| (17) | Nebančne finančne institucije lahko s tem, da pri upravljanju tveganj ustrezno upoštevajo poslabšanje okolja tveganja, in z upoštevanjem smernic in pričakovanj nadzornikov same dodatno okrepijo svojo odpornost in pomagajo preprečiti uresničitev tveganja skrajnih dogodkov. Za investicijske sklade to na primer pomeni pozorno spremljanje in obravnavanje morebitnih čezmernih likvidnostnih neskladij ali finančnih vzvodov; za centralne nasprotne stranke, klirinške člane in njihove stranke to pomeni spremljanje izpostavljenosti iz naslova izvedenih finančnih instrumentov ter obravnavanje tveganja koncentracije in procikličnosti praks kritja v verigi centralnih nasprotnih strank, klirinških članov in njihovih strank; za zavarovatelje pa to pomeni pozorno spremljanje tržnega in likvidnostnega tveganja, ki bi se lahko uresničila v primeru povečane volatilnosti na trgu in velike negotovosti. |
| --- | --- |

(17)

Nebančne finančne institucije lahko s tem, da pri upravljanju tveganj ustrezno upoštevajo poslabšanje okolja tveganja, in z upoštevanjem smernic in pričakovanj nadzornikov same dodatno okrepijo svojo odpornost in pomagajo preprečiti uresničitev tveganja skrajnih dogodkov. Za investicijske sklade to na primer pomeni pozorno spremljanje in obravnavanje morebitnih čezmernih likvidnostnih neskladij ali finančnih vzvodov; za centralne nasprotne stranke, klirinške člane in njihove stranke to pomeni spremljanje izpostavljenosti iz naslova izvedenih finančnih instrumentov ter obravnavanje tveganja koncentracije in procikličnosti praks kritja v verigi centralnih nasprotnih strank, klirinških članov in njihovih strank; za zavarovatelje pa to pomeni pozorno spremljanje tržnega in likvidnostnega tveganja, ki bi se lahko uresničila v primeru povečane volatilnosti na trgu in velike negotovosti.

| (18) | ESRB je večkrat opozoril (5), da imajo organi zaradi pomanjkanja orodij omejene možnosti za obravnavanje tveganj za finančno stabilnost zunaj bančnega sektorja. Pozval je, naj se organom zagotovijo taka orodja, na primer v okviru pregleda pravil skrbnega in varnega poslovanja za investicijske sklade in zavarovatelje. Zaradi trenutnega okolja povišanega tveganja je to še bolj nujno – |
| --- | --- |

(18)

ESRB je večkrat opozoril (5), da imajo organi zaradi pomanjkanja orodij omejene možnosti za obravnavanje tveganj za finančno stabilnost zunaj bančnega sektorja. Pozval je, naj se organom zagotovijo taka orodja, na primer v okviru pregleda pravil skrbnega in varnega poslovanja za investicijske sklade in zavarovatelje. Zaradi trenutnega okolja povišanega tveganja je to še bolj nujno –

SPREJEL NASLEDNJE OPOZORILO:

ODDELEK 1

Opozorilo

Finančni sistem Unije se je doslej izkazal za odpornega kljub vse večji geopolitični in gospodarski negotovosti. Vendar pa je Evropski odbor za sistemska tveganja (ESRB) ugotovil številna resna tveganja za finančno stabilnost. Ta tveganja se lahko uresničijo hkrati in z medsebojno interakcijo okrepijo vpliv posameznega tveganja. Verjetnost uresničitve tveganja skrajnih dogodkov (dogodkov z roba statistične porazdelitve) se je od začetka leta 2022 povečala, položaj pa se je zaradi nedavnih geopolitičnih dogodkov še poslabšal. Te geopolitične okoliščine vplivajo na cene in ponudbo energije, zaradi česar se znova povečujejo obremenitve za bilance stanja podjetij in gospodinjstev. Poleg tega nepričakovano visoka inflacija zaostruje finančne pogoje, zaradi česar se lahko obremenitve v finančnem sektorju še okrepijo.

Izrazito poslabšanje gospodarske aktivnosti bi lahko privedlo do ponovnega povečanja kreditnega tveganja v času, ko nekatere kreditne institucije še vedno rešujejo težave s kakovostjo sredstev, povezane s pandemijo COVID-19, ki so bile doslej manjše zaradi obsežnih ukrepov javnofinančne pomoči. Še naprej so visoka tudi tveganja za finančno stabilnost zaradi strmega padca cen premoženja. Naraščajoče hipotekarne obrestne mere in poslabšanje sposobnosti servisiranja dolgov zaradi zmanjšanja realnega dohodka gospodinjstev bi lahko povzročili pritisk na nižanje cen stanovanj. Posledično pa bi se lahko uresničila nakopičena ciklična tveganja na nepremičninskih trgih. Poleg tega se je povečala verjetnost obsežnih kibernetskih incidentov, ki vplivajo na finančni sistem.

Glede na povečanje sistemskih tveganj za finančno stabilnost ESRB meni, da se morajo institucije zasebnega sektorja, udeleženci na trgu in ustrezni organi še naprej pripravljati na uresničitev tveganja skrajnih dogodkov. Ohranjanje ali krepitev odpornosti finančnega sektorja Unije ostaja ključno za to, da bo finančni sistem lahko še naprej podpiral realno gospodarstvo, če in ko se uresničijo tveganja za finančno stabilnost. Tesno usklajevanje med ustreznimi organi in preudarno upravljanje tveganj v vseh finančnih sektorjih in pri vseh udeležencih na trgu je še naprej ključno za to, da bi lahko učinkovito obravnavali ranljivosti, obenem pa preprečili razdrobljenost trga in negativne zunanje posledice za druge države članice.

Kreditne institucije lahko delujejo kot prva obrambna linija, če pri oblikovanju rezervacij in načrtovanju kapitala ustrezno upoštevajo pričakovane in nepričakovane izgube zaradi poslabšanja okolja tveganja. To vključuje proaktivno in redno prilagajanje njihovih projekcij kapitala po osnovnem in neugodnem scenariju. Pri zadnjem bi bilo treba upoštevati dovolj konservativne in posodobljene makroekonomske scenarije, ob predpostavki resnih, vendar verjetnih dalj časa trajajočih obremenitev. Poleg tega kreditne institucije s predvidevanjem in pripravami na kratkoročna likvidnostna tveganja zagotavljajo takojšnjo odpornost, če bi se uresničilo katero od zgoraj navedenih tveganj.

Mikrobonitetni in makrobonitetni kapitalski blažilniki, ki so skladni z ravnjo tveganj, dopolnjujejo skrbno upravljanje tveganj kreditnih institucij in pripomorejo k zagotavljanju odpornosti bančnega sektorja. Ohranitev ali nadaljnja krepitev makrobonitetnih blažilnikov bi pripomogla k odpornosti kreditnih institucij in organom omogočila sprostitev teh blažilnikov, če in ko se tveganja uresničijo in negativno vplivajo na bilance stanja kreditnih institucij. Hkrati bi bilo treba pri odločitvah o makrobonitetni politiki upoštevati specifične makrofinančne obete vsake države članice in razmere v njenem bančnem sektorju, da se omeji tveganje procikličnosti.

Obravnavati bi bilo treba tudi tveganja za finančno stabilnost zunaj bančnega sektorja. Pri tem je treba obravnavati ranljivosti ter povečati odpornost nebančnih finančnih institucij in tržnega financiranja. Kadar makrobonitetna orodja niso na voljo, bodo organi morda morali za zmanjšanje posledic uresničitve tveganj za finančno stabilnost in preprečitev oslabitve trgov uporabiti svoja nadzorna pooblastila. Ustrezni organi bi morali prav tako še naprej pozorno spremljati tveganja in po potrebi okrepiti nadzorniški dialog z nadzorovanimi nebančnimi finančnimi institucijami. Nebančne finančne institucije lahko s tem, da pri upravljanju tveganj ustrezno upoštevajo povišana tveganja, in z upoštevanjem smernic in pričakovanj nadzornikov same dodatno okrepijo svojo odpornost.

Poleg finančnega sektorja je treba obravnavati tudi pritiske na likvidnost nefinančnih družb, ki sodelujejo na trgih izvedenih finančnih instrumentov na energente. Ne bi pa to smelo pomeniti omilitve bonitetnih zahtev za sisteme za centralni kliring.

ODDELEK 2

Opredelitev pojmov

V tem opozorilu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „ustrezni organi“ pomeni:






  — | ECB za naloge, ki so nanjo prenesene v skladu s členi 4(1), 4(2) in 5(2) Uredbe Sveta (EU) št. 1024/2013 (6); |
| --- | --- | --- |

(a)

„ustrezni organi“ pomeni:

—

ECB za naloge, ki so nanjo prenesene v skladu s členi 4(1), 4(2) in 5(2) Uredbe Sveta (EU) št. 1024/2013 (6);

| — | evropske nadzorne organe; |
| --- | --- |

—

evropske nadzorne organe;

| — | nacionalne nadzorne organe; |
| --- | --- |

—

nacionalne nadzorne organe;

| — | imenovane organe v skladu s poglavjem 4 naslova VII Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (7) ali členom 458(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (8); |
| --- | --- |

—

imenovane organe v skladu s poglavjem 4 naslova VII Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (7) ali členom 458(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (8);

| (b) | „evropski nadzorni organi“ pomeni Evropski nadzorni organ (Evropski bančni organ), ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (9), skupaj z Evropskim nadzornim organom (Evropskim organom za zavarovanja in poklicne pokojnine), ustanovljenim z Uredbo (EU) št. 1094/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (10), in Evropskim nadzornim organom (Evropskim organom za vrednostne papirje in trge), ustanovljenim z Uredbo (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (11); |
| --- | --- |

(b)

„evropski nadzorni organi“ pomeni Evropski nadzorni organ (Evropski bančni organ), ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (9), skupaj z Evropskim nadzornim organom (Evropskim organom za zavarovanja in poklicne pokojnine), ustanovljenim z Uredbo (EU) št. 1094/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (10), in Evropskim nadzornim organom (Evropskim organom za vrednostne papirje in trge), ustanovljenim z Uredbo (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (11);

| (c) | „nacionalni nadzorni organ“ pomeni pristojni ali nadzorni organ v državi članici, kakor je določen v členu 4(1), točka 40, Uredbe (EU) št. 575/2013 in členu 3(1), točka 36, Direktive 2013/36/EU; v členu 13, točka 10, Direktive 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta (12), v členu 67(1) Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (13) in v členu 22(1) Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (14). |
| --- | --- |

(c)

„nacionalni nadzorni organ“ pomeni pristojni ali nadzorni organ v državi članici, kakor je določen v členu 4(1), točka 40, Uredbe (EU) št. 575/2013 in členu 3(1), točka 36, Direktive 2013/36/EU; v členu 13, točka 10, Direktive 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta (12), v členu 67(1) Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (13) in v členu 22(1) Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (14).

V Frankfurtu na Majni, 22. septembra 2022

Vodja sekretariata ESRB

V imenu splošnega odbora ESRB

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  UL L 1, 3.1.1994, str. 3.

1

(2)  UL L 331, 15.12.2010, str. 1.

2

(3)  UL C 58, 24.2.2011, str. 4.

3

(4)  Sporočilo za javnost z dne 31. marca 2022 po 45. redni seji splošnega odbora ESRB 24. marca 2022 in sporočilo za javnost z dne 30. junija 2022 po 46. redni seji splošnega odbora ESRB 23. junija 2022, dostopni na spletišču ESRB na naslovu www.esrb.europa.eu

4

(5)  Priporočilo Evropskega odbora za sistemska tveganja ESRB/2017/6 z dne 7. decembra 2017 o likvidnostnem tveganju in tveganju finančnega vzvoda v investicijskih skladih (UL C 151, 30.4.2018, str. 1). Macroprudential policy beyond banking: an ESRB strategy paper (makrobonitetna politika onkraj bančništva: strateški dokument ESRB) z dne 19. julija 2016, ESRB response to the EIOPA Consultation Paper on the 2020 review of Solvency II(odziv ESRB na posvetovalni dokument Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine o pregledu direktive Solventnost II v letu 2020) z dne 17. januarja 2020 in Response Letter to a Consultation of the European Commission on the review of Solvency II (odziv na posvetovanje Evropske komisije o pregledu direktive Solventnost II) z dne 16. oktobra 2020, dostopno na spletišču ESRB na naslovu www.esrb.europa.eu

5

Macroprudential policy beyond banking: an ESRB strategy paper

ESRB response to the EIOPA Consultation Paper on the 2020 review of Solvency II

Response Letter to a Consultation of the European Commission on the review of Solvency II

(6)  Uredba Sveta (EU) št. 1024/2013 z dne 15. oktobra 2013 o prenosu posebnih nalog, ki se nanašajo na politike bonitetnega nadzora kreditnih institucij, na Evropsko centralno banko (UL L 287, 29.10.2013, str. 63).

6

(7)  Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338).

7

(8)  Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).

8

(9)  Uredba (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/78/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 12).

9

(10)  Uredba (EU) št. 1094/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/79/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 48).

10

(11)  Uredba (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 84).

11

(12)  Direktiva 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) (UL L 335, 17.12.2009, str. 1).

12

(13)  Direktiva 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov ter spremembi Direktive 2002/92/ES in Direktive 2011/61/EU (UL L 173, 12.6.2014, str. 349).

13

(14)  Uredba (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (UL L 201, 27.7.2012, str. 1).

14

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 7.11.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 423/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 423/7

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.10923 – PLASTIC OMNIUM / HBPO)

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 423/02)

Komisija se je 17. oktobra 2022 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32022M10923. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32022M10923. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 7.11.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 423/8 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 423/8

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.10922 – INTERPARKING SERVIZI / GKSD / JV)

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 423/03)

Komisija se je 26. oktobra 2022 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32022M10922. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32022M10922. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 7.11.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 423/9 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 423/9

---

SPOROČILO KOMISIJE

Sprememba začasnega okvira za ukrepe državne pomoči v podporo gospodarstvu ob izbruhu COVID-19

(2022/C 423/04)

1.   IZBRUH COVID-19 IN NJEGOV VPLIV NA GOSPODARSTVO

| 1. | Komisija je 19. marca 2020 sprejela začasni okvir za ukrepe državne pomoči v podporo gospodarstvu ob izbruhu COVID-19 (1) (v nadaljnjem besedilu: „začasni okvir zaradi izbruha koronavirusa“), ki je bil večkrat spremenjen (2), da bi se upoštevale spreminjajoče se potrebe med krizo. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Komisija je novembra 2021 v začasni okvir zaradi izbruha koronavirusa vstavila nov oddelek 3.13, da bi državam članicam omogočila zagotavljanje podpore naložbam, namenjene olajšanju razvoja gospodarskih dejavnosti, potrebnih za vrnitev k trajnostni dolgoročni rasti, kar bi premagalo negativne gospodarske učinke krize. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Komisija je maja 2022 napovedala, da bo začasni okvir zaradi koronavirusa postopoma odpravila. Večina orodij iz začasnega okvira zaradi koronavirusa ni bila podaljšana za uporabo po 30. juniju 2022. Da pa bi se izognili učinku naglega padca in zagotovili dovolj časa posebej za uvedbo in izvajanje orodij za okrevanje iz oddelkov 3.13 in 3.14, se navedena oddelka začasnega okvira zaradi koronavirusa prenehata uporabljati pozneje. Oddelek 3.13 državam članicam omogoča, da posebno podporo za naložbe zagotavljajo do 31. decembra 2022, oddelek 3.14 pa jim do 31. decembra 2023 omogoča ukrepe podpore za solventnost. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Komisija je seznanjena s pomanjkanjem delovne sile in stalnimi motnjami v dobavnih verigah po pandemiji COVID-19. Ugotavlja tudi, da se je gospodarsko okrevanje po krizi zaradi koronavirusa dodatno zavleklo zaradi posledic, ki jih je gospodarstvom držav članic povzročil neizzvani napad Rusije na Ukrajino (3). Glede na to Komisija meni, da je upravičeno zagotoviti več časa za ukrep, ki omogoča podporo naložbam za trajnostno okrevanje, da se dosežejo njegovi cilji. |
| --- | --- |

4.

2.   PODALJŠANJE PODPORE NALOŽBAM ZA TRAJNOSTNO OKREVANJE

| 5. | Točka 91 se spremeni:
  „Pomoč iz tega oddelka se lahko doda regionalni pomoči za naložbe, ki jo je treba priglasiti, in se kumulira z drugimi vrstami pomoči pod pogoji iz točke 20 tega začasnega okvira. Pomoč, dodeljena na podlagi začasnega kriznega okvira (*1), se ne sme kumulirati s pomočjo, dodeljeno za iste upravičene stroške na podlagi tega oddelka. Skupni znesek pomoči v nobenem primeru ne sme presegati 100 % upravičenih stroškov. Zato je kumulacija z drugimi instrumenti pomoči, ki omogočajo kritje vrzeli v financiranju, izključena.

  (*1)  UL C 131I, 24.3.2022, str. 1.“;" |
| --- | --- |

5.

„Pomoč iz tega oddelka se lahko doda regionalni pomoči za naložbe, ki jo je treba priglasiti, in se kumulira z drugimi vrstami pomoči pod pogoji iz točke 20 tega začasnega okvira. Pomoč, dodeljena na podlagi začasnega kriznega okvira (*1), se ne sme kumulirati s pomočjo, dodeljeno za iste upravičene stroške na podlagi tega oddelka. Skupni znesek pomoči v nobenem primeru ne sme presegati 100 % upravičenih stroškov. Zato je kumulacija z drugimi instrumenti pomoči, ki omogočajo kritje vrzeli v financiranju, izključena.

(*1)  UL C 131I, 24.3.2022, str. 1.“;"

| 6. | točka 93 se spremeni:






  „93. | Pomoč iz tega oddelka se lahko dodeli do 31. decembra 2023. Pomoč za naložbe, izvedene pred 1. februarjem 2020, je izključena.“. |
| --- | --- | --- |

6.

„93.

Pomoč iz tega oddelka se lahko dodeli do 31. decembra 2023. Pomoč za naložbe, izvedene pred 1. februarjem 2020, je izključena.“.

---

(1)  UL C 91I, 20.3.2020, str. 1.

(2)  UL C 112I, 4.4.2020, str. 1; UL C 164, 13.5.2020, str. 3; UL C 218, 2.7.2020, str. 3; UL C 340I, 13.10.2020, str. 1; UL C 34, 1.2.2021, str. 6; UL C 473, 24.11.2021, str. 1.

(3)  Sporočilo Komisije o začasnem okviru za krizne ukrepe državne pomoči v podporo gospodarstvu po agresiji Rusije proti Ukrajini (UL C 131I, 24.3.2022, str. 1).

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 7.11.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 423/10 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 423/10

---

Menjalni tečaji eura (1)

4. november 2022

(2022/C 423/05)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 0,9872 |
| JPY | japonski jen | 145,19 |
| DKK | danska krona | 7,4419 |
| GBP | funt šterling | 0,87478 |
| SEK | švedska krona | 10,8538 |
| CHF | švicarski frank | 0,9863 |
| ISK | islandska krona | 145,50 |
| NOK | norveška krona | 10,2019 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 24,422 |
| HUF | madžarski forint | 401,15 |
| PLN | poljski zlot | 4,6825 |
| RON | romunski leu | 4,8893 |
| TRY | turška lira | 18,3845 |
| AUD | avstralski dolar | 1,5311 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3351 |
| HKD | hongkonški dolar | 7,7493 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6769 |
| SGD | singapurski dolar | 1,3891 |
| KRW | južnokorejski won | 1 397,70 |
| ZAR | južnoafriški rand | 17,7983 |
| CNY | kitajski juan | 7,0894 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5353 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 491,81 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6872 |
| PHP | filipinski peso | 57,672 |
| RUB | ruski rubelj | |
| THB | tajski bat | 36,906 |
| BRL | brazilski real | 4,9682 |
| MXN | mehiški peso | 19,2611 |
| INR | indijska rupija | 81,0200 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

0,9872

JPY

japonski jen

145,19

DKK

danska krona

7,4419

GBP

funt šterling

0,87478

SEK

švedska krona

10,8538

CHF

švicarski frank

0,9863

ISK

islandska krona

145,50

NOK

norveška krona

10,2019

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

24,422

HUF

madžarski forint

401,15

PLN

poljski zlot

4,6825

RON

romunski leu

4,8893

TRY

turška lira

18,3845

AUD

avstralski dolar

1,5311

CAD

kanadski dolar

1,3351

HKD

hongkonški dolar

7,7493

NZD

novozelandski dolar

1,6769

SGD

singapurski dolar

1,3891

KRW

južnokorejski won

1 397,70

ZAR

južnoafriški rand

17,7983

CNY

kitajski juan

7,0894

HRK

hrvaška kuna

7,5353

IDR

indonezijska rupija

15 491,81

MYR

malezijski ringit

4,6872

PHP

filipinski peso

57,672

RUB

ruski rubelj

THB

tajski bat

36,906

BRL

brazilski real

4,9682

MXN

mehiški peso

19,2611

INR

indijska rupija

81,0200

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 7.11.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 423/11 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 423/11

---

Povzetek sklepov Evropske komisije o avtorizacijah za dajanje v promet in uporabo in/ali za uporabo snovi iz Priloge XIV k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH)

(objavljeno v skladu s členom 64(9) Uredbe (ES) št. 1907/2006 (1)
  )

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 423/06)

Sklep o dodelitvi avtorizacije

| Sklic na sklep (2) | Datum sprejetja sklepa | Ime snovi | Imetnik(i) avtorizacije | Številka avtorizacije | Dovoljena uporaba | Potek roka za preverjanje | Razlogi za sklep |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| C(2022) 7569 | 31 oktobra 2022 | 4-(1,1,3,3-tetrametilbutil)fenol, etoksiliran
  (4-terc-OPnEO)
  Št. ES: –, Št. CAS: – | Instrumentation Laboratory SpA, Viale Monza 338, 20128, Milano, Italija | REACH/22/42/0 | Kot lizirno sredstvo za rdeče krvne celice v diagnostičnem pripomočku za analizo krvi. | 4. januar 2033 | V skladu s členom 60(4) Uredbe (ES) št. 1907/2006 socialno-ekonomske koristi prevladajo nad tveganjem za zdravje ljudi in okolje zaradi uporabe snovi in na voljo ni nobene ustrezne alternativne snovi ali tehnologije. |

Sklic na sklep (2)

Datum sprejetja sklepa

Ime snovi

Imetnik(i) avtorizacije

Številka avtorizacije

Dovoljena uporaba

Potek roka za preverjanje

Razlogi za sklep

C(2022) 7569

31 oktobra 2022

4-(1,1,3,3-tetrametilbutil)fenol, etoksiliran

(4-terc-OPnEO)

Št. ES: –, Št. CAS: –

Instrumentation Laboratory SpA, Viale Monza 338, 20128, Milano, Italija

REACH/22/42/0

Kot lizirno sredstvo za rdeče krvne celice v diagnostičnem pripomočku za analizo krvi.

4. januar 2033

V skladu s členom 60(4) Uredbe (ES) št. 1907/2006 socialno-ekonomske koristi prevladajo nad tveganjem za zdravje ljudi in okolje zaradi uporabe snovi in na voljo ni nobene ustrezne alternativne snovi ali tehnologije.

---

(1)  UL L 396, 30.12.2006, str. 1.

(2)  Sklep je dostopen na spletišču Evropske komisije na naslovu: Authorisation (europa.eu).

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 7.11.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 423/12 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 423/12

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.10433 – VIVENDI / LAGARDERE)

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 423/07)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednji podjetji:

| — | Vivendi S.E. („Vivendi“, Francija), ki ga obvladuje skupina Bolloré; |
| --- | --- |

—

Vivendi S.E. („Vivendi“, Francija), ki ga obvladuje skupina Bolloré;

| — | Lagardère S.A. („Lagardère“, Francija). |
| --- | --- |

—

Lagardère S.A. („Lagardère“, Francija).

Podjetje Vivendi pridobi v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah izključni nadzor nad celotnim podjetjem Lagardère.

Koncentracija se izvede z javno ponudbo za odkup z dne 21. februarja 2022.

2.

| — | Vivendi je medijska skupina, dejavna predvsem na področjih založništva, brezplačne in plačljive televizije, zagotavljanja storitev nakupa oglaševalskega prostora in oglaševalskih sporočil, tiska, zagotavljanja in gostovanja video vsebin na internetu in predstav v živo, predvsem v Franciji, |
| --- | --- |

—

Vivendi je medijska skupina, dejavna predvsem na področjih založništva, brezplačne in plačljive televizije, zagotavljanja storitev nakupa oglaševalskega prostora in oglaševalskih sporočil, tiska, zagotavljanja in gostovanja video vsebin na internetu in predstav v živo, predvsem v Franciji,

| — | Lagardère je skupina, dejavna predvsem na področjih založništva, potovalne maloprodaje, avdiovizualnega, tiska in medijev (vključno z oglaševanjem), razvedrilnih dogodkov v živo in v razvedrilnem sektorju, predvsem v Franciji. |
| --- | --- |

—

Lagardère je skupina, dejavna predvsem na področjih založništva, potovalne maloprodaje, avdiovizualnega, tiska in medijev (vključno z oglaševanjem), razvedrilnih dogodkov v živo in v razvedrilnem sektorju, predvsem v Franciji.

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi se za priglašeno koncentracijo lahko uporabljala uredba o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.10433 – VIVENDI / LAGARDERE

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

e-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

faks +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

---

Popravki

| 7.11.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 423/14 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 423/14

---

Popravek Informativnega obvestila Komisije v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti –

Javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe

(
  Uradni list Evropske unije C 283 z dne 25. julija 2022
  )

(2022/C 423/08)

Stran 71 (zadevna proga: Aurillac–Pariz (Orly)), rubrika „Rok za predložitev vlog in ponudb“:

besedilo:

„31. oktober 2022 do 12. ure (po pariškem času)“

se glasi:

„29. november 2022 do 12. ure (po pariškem času)“.

---