# Eiropas Savienības C 434/2022

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 434 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 65. gadagājums2022. gada 15. novembris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 434

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

65. gadagājums2022. gada 15. novembris

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | |
| | EIROPAS PARLAMENTS
  2022.–2023. GADA SESIJA2022. gada 4.–7. aprīļa sēdesPIEŅEMTIE TEKSTI | 1 |

Saturs

Lappuse

EIROPAS PARLAMENTS
  2022.–2023. GADA SESIJA2022. gada 4.–7. aprīļa sēdesPIEŅEMTIE TEKSTI

EIROPAS PARLAMENTS

1

---

| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| --- | --- |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2022. gada 5. aprīlis |
| 2022/C 434/01 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. aprīļa rezolūcija par turpmāko zivsaimniecības darbību Lamanša jūras šaurumā, Ziemeļjūrā, Īrijas jūrā un Atlantijas okeānā saistībā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no ES (2021/2016(INI)) | 2 |
| 2022/C 434/02 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. aprīļa rezolūcija par bērna tiesību aizsardzību civilajā, administratīvajā un ģimenes tiesību tiesvedībā (2021/2060(INI)) | 11 |
| 2022/C 434/03 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. aprīļa rezolūcija par pasākumiem pret ūdens piesārņojumu ar nitrātiem, tostarp atšķirīgo nitrātu mērsistēmu uzlabojumiem dalībvalstīs (2021/3003(RSP)) | 19 |
| | Trešdiena, 2022. gada 6. aprīlis |
| 2022/C 434/04 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 6. aprīļa rezolūcija par globālo pieeju pētniecībai un inovācijai — Eiropas starptautiskās sadarbības stratēģija mainīgā pasaulē (2021/3001(RSP)) | 23 |
| 2022/C 434/05 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 6. aprīļa rezolūcija par kohēzijas politikas 2021.–2027. gadam īstenošanas sākumu (2022/2527(RSP)) | 28 |
| 2022/C 434/06 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 6. aprīļa rezolūcija par pasākumu īstenošanu pilsoniskuma izglītības jomā (2021/2008(INI)) | 31 |
| 2022/C 434/07 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 6. aprīļa rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87769 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (D078875/02 – 2022/2566(RSP)) | 42 |
| | Ceturtdiena, 2022. gada 7. aprīlis |
| 2022/C 434/08 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 7. aprīļa rezolūcija par ES aizsardzību bērniem un jauniešiem, kas bēg no kara Ukrainā (2022/2618(RSP)) | 50 |
| 2022/C 434/09 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 7. aprīļa rezolūcija par Eiropadomes 2022. gada 24. un 25. marta sanāksmes secinājumiem, tostarp par jaunākajiem notikumiem saistībā ar karu Ukrainā un ES sankcijām pret Krieviju, un to īstenošanu (2022/2560(RSP)) | 59 |
| 2022/C 434/10 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 7. aprīļa rezolūcija par cilvēktiesību stāvokli Ziemeļkorejā, cita starpā arī reliģisko minoritāšu vajāšanu (2022/2620(RSP)) | 66 |
| 2022/C 434/11 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 7. aprīļa rezolūcija par tiesiskuma un cilvēktiesību stāvokli Gvatemalas Republikā (2022/2621(RSP)) | 71 |
| 2022/C 434/12 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 7. aprīļa rezolūcija par represiju pieaugumu Krievijā, cita starpā arī Alekseja Navaļnija lietu (2022/2622(RSP)) | 75 |
| 2022/C 434/13 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 7. aprīļa rezolūcija par tiesībām uz remontējamību (2022/2515(RSP)) | 81 |
| 2022/C 434/14 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 7. aprīļa rezolūcija par stāvokli Afganistānā, jo īpaši stāvokli sieviešu tiesību jomā (2022/2571(RSP)) | 86 |

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2022. gada 5. aprīlis

2022/C 434/01

Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. aprīļa rezolūcija par turpmāko zivsaimniecības darbību Lamanša jūras šaurumā, Ziemeļjūrā, Īrijas jūrā un Atlantijas okeānā saistībā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no ES (2021/2016(INI))

2

2022/C 434/02

Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. aprīļa rezolūcija par bērna tiesību aizsardzību civilajā, administratīvajā un ģimenes tiesību tiesvedībā (2021/2060(INI))

11

2022/C 434/03

Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. aprīļa rezolūcija par pasākumiem pret ūdens piesārņojumu ar nitrātiem, tostarp atšķirīgo nitrātu mērsistēmu uzlabojumiem dalībvalstīs (2021/3003(RSP))

19

Trešdiena, 2022. gada 6. aprīlis

2022/C 434/04

Eiropas Parlamenta 2022. gada 6. aprīļa rezolūcija par globālo pieeju pētniecībai un inovācijai — Eiropas starptautiskās sadarbības stratēģija mainīgā pasaulē (2021/3001(RSP))

23

2022/C 434/05

Eiropas Parlamenta 2022. gada 6. aprīļa rezolūcija par kohēzijas politikas 2021.–2027. gadam īstenošanas sākumu (2022/2527(RSP))

28

2022/C 434/06

Eiropas Parlamenta 2022. gada 6. aprīļa rezolūcija par pasākumu īstenošanu pilsoniskuma izglītības jomā (2021/2008(INI))

31

2022/C 434/07

Eiropas Parlamenta 2022. gada 6. aprīļa rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87769 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (D078875/02 – 2022/2566(RSP))

42

Ceturtdiena, 2022. gada 7. aprīlis

2022/C 434/08

Eiropas Parlamenta 2022. gada 7. aprīļa rezolūcija par ES aizsardzību bērniem un jauniešiem, kas bēg no kara Ukrainā (2022/2618(RSP))

50

2022/C 434/09

Eiropas Parlamenta 2022. gada 7. aprīļa rezolūcija par Eiropadomes 2022. gada 24. un 25. marta sanāksmes secinājumiem, tostarp par jaunākajiem notikumiem saistībā ar karu Ukrainā un ES sankcijām pret Krieviju, un to īstenošanu (2022/2560(RSP))

59

2022/C 434/10

Eiropas Parlamenta 2022. gada 7. aprīļa rezolūcija par cilvēktiesību stāvokli Ziemeļkorejā, cita starpā arī reliģisko minoritāšu vajāšanu (2022/2620(RSP))

66

2022/C 434/11

Eiropas Parlamenta 2022. gada 7. aprīļa rezolūcija par tiesiskuma un cilvēktiesību stāvokli Gvatemalas Republikā (2022/2621(RSP))

71

2022/C 434/12

Eiropas Parlamenta 2022. gada 7. aprīļa rezolūcija par represiju pieaugumu Krievijā, cita starpā arī Alekseja Navaļnija lietu (2022/2622(RSP))

75

2022/C 434/13

Eiropas Parlamenta 2022. gada 7. aprīļa rezolūcija par tiesībām uz remontējamību (2022/2515(RSP))

81

2022/C 434/14

Eiropas Parlamenta 2022. gada 7. aprīļa rezolūcija par stāvokli Afganistānā, jo īpaši stāvokli sieviešu tiesību jomā (2022/2571(RSP))

86

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2022. gada 5. aprīlis |
| 2022/C 434/15 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. aprīlī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko Lēmumu (ES) 2015/1814 groza attiecībā uz kvotu apjomu, kurš līdz 2030. gadam jāieskaita Savienības siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas tirgus stabilitātes rezervē (COM(2021)0571 – C9-0325/2021 – 2021/0202(COD)) | 92 |
| 2022/C 434/16 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. aprīļa normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko groza Direktīvu 2006/1/EK par bez transportlīdzekļa vadītājiem nomātu transportlīdzekļu izmantošanu kravu autopārvadājumiem (13531/1/2021 – C8-0172/2017 – 2017/0113(COD)) | 103 |
| 2022/C 434/17 | P9_TA(2022)0105Eiropas energoinfrastruktūra ***IEiropas Parlamenta 2022. gada 5. aprīļa normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka Eiropas energoinfrastruktūras vadlīnijas un atceļ Regulu (ES) Nr. 347/2013 (COM(2020)0824 – C9-0417/2020 – 2020/0360(COD))P9_TC1-COD(2020)0360Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 5. aprīlī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/... par Eiropas energoinfrastruktūras pamatnostādnēm un ar ko groza Regulas (EK) Nr. 715/2009, (ES) 2019/942 un (ES) 2019/943 un Direktīvas 2009/73/EK un (ES) 2019/944 un atceļ Regulu (ES) Nr. 347/2013 | 104 |
| 2022/C 434/18 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. aprīļa rezolūcija par 2023. gada budžeta izstrādes vispārējām pamatnostādnēm, III iedaļa – Komisija (2021/2226(BUI)) | 105 |
| 2022/C 434/19 | P9_TA(2022)0107Bolīvijā veiktu lauka apskašu un dažu Bolīvijā ražotu sēklu līdzvērtīgums ***IEiropas Parlamenta 2022. gada 5. aprīļa normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko attiecībā uz piemērošanas termiņu un attiecībā uz tādu lauka apskašu līdzvērtīgumu, ko Bolīvijā veic sakarā ar graudaugu sēklu ražošanai paredzētiem augiem un eļļas augu un šķiedraugu sēklu ražošanai paredzētiem augiem, un attiecībā uz Bolīvijā ražotu graudaugu sēklu un eļļas augu un šķiedraugu sēklu līdzvērtīgumu groza Padomes Lēmumu 2003/17/EK (COM(2022)0026 – C9-0024/2022 – 2022/0016(COD))P9_TC1-COD(2022)0016Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 5. aprīlī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2022/..., ar ko groza Padomes Lēmumu 2003/17/EK attiecībā uz tā piemērošanas termiņu un attiecībā uz tādu lauka apskašu līdzvērtīgumu, ko Bolīvijā veic sakarā ar graudaugu sēklu ražošanai paredzētiem augiem un eļļas augu un šķiedraugu sēklu ražošanai paredzētiem augiem, un attiecībā uz Bolīvijā ražotu graudaugu sēklu un eļļas augu un šķiedraugu sēklu līdzvērtīgumu | 115 |
| 2022/C 434/20 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. aprīļa normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2022. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 1/2022 projektu Budžeta plānošana attiecībā uz ietekmi, kādu 2022. gada budžetā radīs daudzgadu finanšu shēmas korekcija saskaņā ar 7. pantu Padomes Regulā (ES, Euratom) 2020/2093, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (06310/2022 – C9-0052/2022 – 2022/0018(BUD)) | 116 |
| 2022/C 434/21 | P9_TA(2022)0109Jūrnieku minimālais sagatavotības līmenis (kodifikācija) ***IEiropas Parlamenta 2022. gada 5. aprīļa normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par jūrnieku minimālo sagatavotības līmeni (kodificēta redakcija) (COM(2020)0739 – C9-0371/2020 – 2020/0329(COD))P9_TC1-COD(2020)0329Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 5. aprīlī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2022/... par jūrnieku minimālo sagatavotības līmeni (kodifikācija) | 118 |
| | Trešdiena, 2022. gada 6. aprīlis |
| 2022/C 434/22 | P9_TA(2022)0111Datu pārvaldības akts ***IEiropas Parlamenta 2022. gada 6. aprīļa normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas datu pārvaldību (Datu pārvaldības akts) (COM(2020)0767 – C9-0377/2020 – 2020/0340(COD))P9_TC1-COD(2020)0340Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 6. aprīlī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/... par Eiropas datu pārvaldību un ar ko groza Regulu (ES) 2018/1724 (Datu pārvaldības akts) | 119 |
| | Ceturtdiena, 2022. gada 7. aprīlis |
| 2022/C 434/23 | P9_TA(2022)0116Zāles, ko dara pieejamas Apvienotajā Karalistē attiecībā uz Ziemeļīriju, kā arī Kiprā, Īrijā un Maltā ***IEiropas Parlamenta 2022. gada 7. aprīļa normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko Direktīvu 2001/20/EK un Direktīvu 2001/83/EK groza attiecībā uz atkāpēm no noteiktiem pienākumiem saistībā ar noteiktām cilvēkiem paredzētām zālēm, ko dara pieejamas Apvienotajā Karalistē attiecībā uz Ziemeļīriju, un Kiprā, Īrijā un Maltā (COM(2021)0997 – C9-0475/2021 – 2021/0431(COD))P9_TC1-COD(2021)0431Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 7. aprīlī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2022/..., ar ko Direktīvu 2001/20/EK un Direktīvu 2001/83/EK groza attiecībā uz atkāpēm no noteiktiem pienākumiem saistībā ar noteiktām cilvēkiem paredzētām zālēm, ko dara pieejamas Apvienotajā Karalistē attiecībā uz Ziemeļīriju, un Kiprā, Īrijā un Maltā | 120 |
| 2022/C 434/24 | P9_TA(2022)0117Pētāmas zāles, ko dara pieejamas Apvienotajā Karalistē attiecībā uz Ziemeļīriju, kā arī Kiprā, Īrijā un Maltā ***IEiropas Parlamenta 2022. gada 7. aprīļa normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) Nr. 536/2014 groza, lai paredzētu atkāpi no noteiktiem pienākumiem saistībā ar pētāmām zālēm, ko dara pieejamas Apvienotajā Karalistē attiecībā uz Ziemeļīriju, kā arī Kiprā, Īrijā un Maltā (COM(2021)0998 – C9-0476/2021 – 2021/0432(COD))P9_TC1-COD(2021)0432Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 7. aprīlī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko Regulu (ES) Nr. 536/2014 groza, lai paredzētu atkāpi no noteiktiem pienākumiem saistībā ar pētāmām zālēm, ko dara pieejamas Apvienotajā Karalistē attiecībā uz Ziemeļīriju, un Kiprā, Īrijā un Maltā | 122 |
| 2022/C 434/25 | P9_TA(2022)0118Lielāks priekšfinansējums no REACT-EU resursiem ***IEiropas Parlamenta 2022. gada 7. aprīļa normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) Nr. 1303/2013 un Regulu (ES) Nr. 223/2014 groza attiecībā uz lielāku priekšfinansējumu no REACT-EU resursiem un vienības izmaksu ieviešanu (COM(2022)0145 – C9-0127/2022 – COM(2022)0162 – C9-0136/2022 – 2022/0096(COD))P9_TC1-COD(2022)0096Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 7. aprīlī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1303/2013 un (ES) Nr. 223/2014 attiecībā uz lielāku priekšfinansējumu no REACT-EU resursiem un vienības izmaksu noteikšanu | 124 |
| 2022/C 434/26 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 7. aprīļa lēmums, ar ko jautājumu nodod atpakaļ atbildīgajai komitejai, lai risinātu iestāžu sarunas, pamatojoties uz negrozīto priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/1938 par gāzes piegādes drošības aizsardzības pasākumiem un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 715/2009 par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi dabasgāzes pārvades tīkliem (COM(2022)0135 –C9-0126/2022 – 2022/0090(COD)) | 125 |
| 2022/C 434/27 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 7. aprīļa normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes Regulai par tāda izvērtēšanas un uzraudzības mehānisma izveidi un darbību, kura mērķis ir pārbaudīt Šengenas acquis piemērošanu, un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 1053/2013 (COM(2021)0278 – C9-0349/2021 – 2021/0140(CNS)) | 126 |
| 2022/C 434/28 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 7. aprīļa rezolūcija par Eiropas Parlamenta 2023. finanšu gada ieņēmumu un izdevumu tāmi (2021/2227(BUI) | 160 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2022. gada 5. aprīlis

2022/C 434/15

Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. aprīlī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko Lēmumu (ES) 2015/1814 groza attiecībā uz kvotu apjomu, kurš līdz 2030. gadam jāieskaita Savienības siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas tirgus stabilitātes rezervē (COM(2021)0571 – C9-0325/2021 – 2021/0202(COD))

92

2022/C 434/16

Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. aprīļa normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko groza Direktīvu 2006/1/EK par bez transportlīdzekļa vadītājiem nomātu transportlīdzekļu izmantošanu kravu autopārvadājumiem (13531/1/2021 – C8-0172/2017 – 2017/0113(COD))

103

2022/C 434/17

P9_TA(2022)0105Eiropas energoinfrastruktūra ***IEiropas Parlamenta 2022. gada 5. aprīļa normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka Eiropas energoinfrastruktūras vadlīnijas un atceļ Regulu (ES) Nr. 347/2013 (COM(2020)0824 – C9-0417/2020 – 2020/0360(COD))P9_TC1-COD(2020)0360Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 5. aprīlī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/... par Eiropas energoinfrastruktūras pamatnostādnēm un ar ko groza Regulas (EK) Nr. 715/2009, (ES) 2019/942 un (ES) 2019/943 un Direktīvas 2009/73/EK un (ES) 2019/944 un atceļ Regulu (ES) Nr. 347/2013

104

2022/C 434/18

Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. aprīļa rezolūcija par 2023. gada budžeta izstrādes vispārējām pamatnostādnēm, III iedaļa – Komisija (2021/2226(BUI))

105

2022/C 434/19

P9_TA(2022)0107Bolīvijā veiktu lauka apskašu un dažu Bolīvijā ražotu sēklu līdzvērtīgums ***IEiropas Parlamenta 2022. gada 5. aprīļa normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko attiecībā uz piemērošanas termiņu un attiecībā uz tādu lauka apskašu līdzvērtīgumu, ko Bolīvijā veic sakarā ar graudaugu sēklu ražošanai paredzētiem augiem un eļļas augu un šķiedraugu sēklu ražošanai paredzētiem augiem, un attiecībā uz Bolīvijā ražotu graudaugu sēklu un eļļas augu un šķiedraugu sēklu līdzvērtīgumu groza Padomes Lēmumu 2003/17/EK (COM(2022)0026 – C9-0024/2022 – 2022/0016(COD))P9_TC1-COD(2022)0016Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 5. aprīlī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2022/..., ar ko groza Padomes Lēmumu 2003/17/EK attiecībā uz tā piemērošanas termiņu un attiecībā uz tādu lauka apskašu līdzvērtīgumu, ko Bolīvijā veic sakarā ar graudaugu sēklu ražošanai paredzētiem augiem un eļļas augu un šķiedraugu sēklu ražošanai paredzētiem augiem, un attiecībā uz Bolīvijā ražotu graudaugu sēklu un eļļas augu un šķiedraugu sēklu līdzvērtīgumu

115

2022/C 434/20

Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. aprīļa normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2022. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 1/2022 projektu Budžeta plānošana attiecībā uz ietekmi, kādu 2022. gada budžetā radīs daudzgadu finanšu shēmas korekcija saskaņā ar 7. pantu Padomes Regulā (ES, Euratom) 2020/2093, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (06310/2022 – C9-0052/2022 – 2022/0018(BUD))

116

2022/C 434/21

P9_TA(2022)0109Jūrnieku minimālais sagatavotības līmenis (kodifikācija) ***IEiropas Parlamenta 2022. gada 5. aprīļa normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par jūrnieku minimālo sagatavotības līmeni (kodificēta redakcija) (COM(2020)0739 – C9-0371/2020 – 2020/0329(COD))P9_TC1-COD(2020)0329Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 5. aprīlī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2022/... par jūrnieku minimālo sagatavotības līmeni (kodifikācija)

118

Trešdiena, 2022. gada 6. aprīlis

2022/C 434/22

P9_TA(2022)0111Datu pārvaldības akts ***IEiropas Parlamenta 2022. gada 6. aprīļa normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas datu pārvaldību (Datu pārvaldības akts) (COM(2020)0767 – C9-0377/2020 – 2020/0340(COD))P9_TC1-COD(2020)0340Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 6. aprīlī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/... par Eiropas datu pārvaldību un ar ko groza Regulu (ES) 2018/1724 (Datu pārvaldības akts)

119

Ceturtdiena, 2022. gada 7. aprīlis

2022/C 434/23

P9_TA(2022)0116Zāles, ko dara pieejamas Apvienotajā Karalistē attiecībā uz Ziemeļīriju, kā arī Kiprā, Īrijā un Maltā ***IEiropas Parlamenta 2022. gada 7. aprīļa normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko Direktīvu 2001/20/EK un Direktīvu 2001/83/EK groza attiecībā uz atkāpēm no noteiktiem pienākumiem saistībā ar noteiktām cilvēkiem paredzētām zālēm, ko dara pieejamas Apvienotajā Karalistē attiecībā uz Ziemeļīriju, un Kiprā, Īrijā un Maltā (COM(2021)0997 – C9-0475/2021 – 2021/0431(COD))P9_TC1-COD(2021)0431Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 7. aprīlī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2022/..., ar ko Direktīvu 2001/20/EK un Direktīvu 2001/83/EK groza attiecībā uz atkāpēm no noteiktiem pienākumiem saistībā ar noteiktām cilvēkiem paredzētām zālēm, ko dara pieejamas Apvienotajā Karalistē attiecībā uz Ziemeļīriju, un Kiprā, Īrijā un Maltā

120

2022/C 434/24

P9_TA(2022)0117Pētāmas zāles, ko dara pieejamas Apvienotajā Karalistē attiecībā uz Ziemeļīriju, kā arī Kiprā, Īrijā un Maltā ***IEiropas Parlamenta 2022. gada 7. aprīļa normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) Nr. 536/2014 groza, lai paredzētu atkāpi no noteiktiem pienākumiem saistībā ar pētāmām zālēm, ko dara pieejamas Apvienotajā Karalistē attiecībā uz Ziemeļīriju, kā arī Kiprā, Īrijā un Maltā (COM(2021)0998 – C9-0476/2021 – 2021/0432(COD))P9_TC1-COD(2021)0432Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 7. aprīlī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko Regulu (ES) Nr. 536/2014 groza, lai paredzētu atkāpi no noteiktiem pienākumiem saistībā ar pētāmām zālēm, ko dara pieejamas Apvienotajā Karalistē attiecībā uz Ziemeļīriju, un Kiprā, Īrijā un Maltā

122

2022/C 434/25

P9_TA(2022)0118Lielāks priekšfinansējums no REACT-EU resursiem ***IEiropas Parlamenta 2022. gada 7. aprīļa normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) Nr. 1303/2013 un Regulu (ES) Nr. 223/2014 groza attiecībā uz lielāku priekšfinansējumu no REACT-EU resursiem un vienības izmaksu ieviešanu (COM(2022)0145 – C9-0127/2022 – COM(2022)0162 – C9-0136/2022 – 2022/0096(COD))P9_TC1-COD(2022)0096Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 7. aprīlī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1303/2013 un (ES) Nr. 223/2014 attiecībā uz lielāku priekšfinansējumu no REACT-EU resursiem un vienības izmaksu noteikšanu

REACT-EU

REACT-EU

REACT-EU

124

2022/C 434/26

Eiropas Parlamenta 2022. gada 7. aprīļa lēmums, ar ko jautājumu nodod atpakaļ atbildīgajai komitejai, lai risinātu iestāžu sarunas, pamatojoties uz negrozīto priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/1938 par gāzes piegādes drošības aizsardzības pasākumiem un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 715/2009 par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi dabasgāzes pārvades tīkliem (COM(2022)0135 –C9-0126/2022 – 2022/0090(COD))

125

2022/C 434/27

Eiropas Parlamenta 2022. gada 7. aprīļa normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes Regulai par tāda izvērtēšanas un uzraudzības mehānisma izveidi un darbību, kura mērķis ir pārbaudīt Šengenas acquis piemērošanu, un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 1053/2013 (COM(2021)0278 – C9-0349/2021 – 2021/0140(CNS))

126

2022/C 434/28

Eiropas Parlamenta 2022. gada 7. aprīļa rezolūcija par Eiropas Parlamenta 2023. finanšu gada ieņēmumu un izdevumu tāmi (2021/2227(BUI)

160

---

| Izmantoto simbolu saraksts






  - | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| **I | Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums |
| **II | Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums |

Izmantoto simbolu saraksts

*

Apspriežu procedūra

***

Piekrišanas procedūra

**I

Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums

**II

Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums

***III

Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir atkarīgs no akta projektā ierosinātā juridiskā pamata.)

Parlamenta grozījumi:

Jaunais teksts ir norādīts
  treknā slīprakstā
  . Svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▌vai svītrojumu. Aizstātās vietas norādītas, iezīmējot jauno tekstu
  treknā slīprakstā
  un dzēšot vai svītrojot tekstu, kurš tiek aizstāts.

treknā slīprakstā

treknā slīprakstā

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

15.11.2022

| 15.11.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 434/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 434/1

---

EIROPAS PARLAMENTS

2022.–2023. GADA SESIJA

2022. gada 4.–7. aprīļa sēdes

PIEŅEMTIE TEKSTI

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2022. gada 5. aprīlis

| 15.11.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 434/2 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 434/2

---

P9_TA(2022)0103

Turpmāka zivsaimniecības darbība Lamanša jūras šaurumā, Ziemeļjūrā, Īrijas jūrā un Atlantijas okeānā

Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. aprīļa rezolūcija par turpmāko zivsaimniecības darbību Lamanša jūras šaurumā, Ziemeļjūrā, Īrijas jūrā un Atlantijas okeānā saistībā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no ES (2021/2016(INI))

(2022/C 434/01)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1380/2013 (2013. gada 11. decembris) par kopējo zivsaimniecības politiku (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1380/2013 (2013. gada 11. decembris) par kopējo zivsaimniecības politiku (1),

| — | ņemot vērā Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (“Izstāšanās līgums”) (2) un Izstāšanās līgumam pievienoto politisko deklarāciju, kurā izklāstīts Eiropas Savienības un Apvienotās Karalistes turpmāko attiecību satvars (“Politiskā deklarācija”) (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (“Izstāšanās līgums”) (2) un Izstāšanās līgumam pievienoto politisko deklarāciju, kurā izklāstīts Eiropas Savienības un Apvienotās Karalistes turpmāko attiecību satvars (“Politiskā deklarācija”) (3),

| — | ņemot vērā Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses (4) (“Tirdzniecības un sadarbības nolīgums”), un jo īpaši tā otrās daļas piekto tematu “Zvejniecība”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses (4) (“Tirdzniecības un sadarbības nolīgums”), un jo īpaši tā otrās daļas piekto tematu “Zvejniecība”,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1026/2012 (2012. gada 25. oktobris) par konkrētiem pasākumiem zivju krājumu saglabāšanas jomā attiecībā uz valstīm, kuras atļauj neilgtspējīgu zveju (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1026/2012 (2012. gada 25. oktobris) par konkrētiem pasākumiem zivju krājumu saglabāšanas jomā attiecībā uz valstīm, kuras atļauj neilgtspējīgu zveju (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/2403 (2017. gada 12. decembris) par ārējo zvejas flotu ilgtspējīgu pārvaldību (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/2403 (2017. gada 12. decembris) par ārējo zvejas flotu ilgtspējīgu pārvaldību (6),

| — | ņemot vērā Padomes Regulu (ES) 2021/1203 (2021. gada 19. jūlijs), ar ko groza Regulu (ES) 2020/1706, iekļaujot tajā konkrētiem zvejas produktiem paredzētas autonomas Savienības tarifa kvotas (7),, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes Regulu (ES) 2021/1203 (2021. gada 19. jūlijs), ar ko groza Regulu (ES) 2020/1706, iekļaujot tajā konkrētiem zvejas produktiem paredzētas autonomas Savienības tarifa kvotas (7),,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1755 (2021. gada 6. oktobris), ar ko izveido Brexit korekcijas rezervi (8) , un Zivsaimniecības komitejas 2021. gada 11. maija atzinumu (A9-0178/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1755 (2021. gada 6. oktobris), ar ko izveido Brexit korekcijas rezervi (8) , un Zivsaimniecības komitejas 2021. gada 11. maija atzinumu (A9-0178/2021),

| — | ņemot vērā ANO 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvenciju (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvenciju (9),

| — | ņemot vērā 1995. gada 4. augustā Ņujorkā parakstīto ANO Nolīgumu par ANO 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijas noteikumu īstenošanu attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1995. gada 4. augustā Ņujorkā parakstīto ANO Nolīgumu par ANO 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijas noteikumu īstenošanu attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību (10),

| — | ņemot vērā ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus,

| — | ņemot vērā 1920. gada 9. februārī Parīzē parakstīto Līgumu par Špicbergenas arhipelāgu (Svalbāras līgums), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1920. gada 9. februārī Parīzē parakstīto Līgumu par Špicbergenas arhipelāgu (Svalbāras līgums),

| — | ņemot vērā Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisijas konvenciju (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisijas konvenciju (11),

| — | ņemot vērā Nolīgumu attiecībā uz neregulētas zvejniecības novēršanu atklātās jūras teritorijās Ziemeļu Ledus okeāna centrālajā daļā, kas stājās spēkā 2021. gada 25. jūnijā (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nolīgumu attiecībā uz neregulētas zvejniecības novēršanu atklātās jūras teritorijās Ziemeļu Ledus okeāna centrālajā daļā, kas stājās spēkā 2021. gada 25. jūnijā (12),

| — | ņemot vērā Nolīgumu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Dānijas valdību un Farēru salu autonomijas valdību par zivsaimniecību (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nolīgumu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Dānijas valdību un Farēru salu autonomijas valdību par zivsaimniecību (13),

| — | ņemot vērā Nolīgumu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nolīgumu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti (14),

| — | ņemot vērā Nolīgumu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Islandes Republiku par zivsaimniecību un jūras vidi (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nolīgumu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Islandes Republiku par zivsaimniecību un jūras vidi (15),

| — | ņemot vērā Ilgtspējīgas zivsaimniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Grenlandes valdību un Dānijas valdību (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ilgtspējīgas zivsaimniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Grenlandes valdību un Dānijas valdību (16),

| — | ņemot vērā 2020. gada 12. februāra rezolūciju par ierosinātajām pilnvarām sarunās par jaunu partnerību ar Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 12. februāra rezolūciju par ierosinātajām pilnvarām sarunās par jaunu partnerību ar Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti (17),

| — | ņemot vērā 2020. gada 18. jūnija rezolūciju par sarunām par jaunu partnerību ar Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti (18) un Zivsaimniecības komitejas 2020. gada 26. maija atzinumu (A9-0117/2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 18. jūnija rezolūciju par sarunām par jaunu partnerību ar Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti (18) un Zivsaimniecības komitejas 2020. gada 26. maija atzinumu (A9-0117/2020),

| — | ņemot vērā 2021. gada 28. aprīļa rezolūciju par ES un Apvienotās Karalistes sarunu iznākumu (19) un Zivsaimniecības komitejas 2021. gada 4. februāra atzinumu vēstules veidā par Tirdzniecības un sadarbības nolīguma noslēgšanu (A9-0128/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 28. aprīļa rezolūciju par ES un Apvienotās Karalistes sarunu iznākumu (19) un Zivsaimniecības komitejas 2021. gada 4. februāra atzinumu vēstules veidā par Tirdzniecības un sadarbības nolīguma noslēgšanu (A9-0128/2021),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 20. maija paziņojumu “ES Biodaudzveidības stratēģija 2030. gadam. Atgriezīsim savā dzīvē dabu” (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 20. maija paziņojumu “ES Biodaudzveidības stratēģija 2030. gadam. Atgriezīsim savā dzīvē dabu” (COM(2020)0380),

| — | ņemot vērā 2021. gada 9. jūnija rezolūciju par ES Biodaudzveidības stratēģija 2030. gadam: atgriezīsim savā dzīvē dabu (20), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 9. jūnija rezolūciju par ES Biodaudzveidības stratēģija 2030. gadam: atgriezīsim savā dzīvē dabu (20),

| — | ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2021. gada 13. oktobra kopīgo paziņojumu “Spēcīgāka ES iesaistīšanās miermīlīgas, ilgtspējīgas un pārtikušas Arktikas veidošanā” (JOIN(2021)0027), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2021. gada 13. oktobra kopīgo paziņojumu “Spēcīgāka ES iesaistīšanās miermīlīgas, ilgtspējīgas un pārtikušas Arktikas veidošanā” (JOIN(2021)0027),

| — | ņemot vērā Eiropas zvejnieku kopienu pirmo 2017. gada 25. oktobra Santjago de Kompostelas deklarāciju un otro 2020. gada 20. jūnija Santjago de Kompostelas deklarāciju par zivsaimniecības nozares nākotni Eiropā pēc Brexit, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas zvejnieku kopienu pirmo 2017. gada 25. oktobra Santjago de Kompostelas deklarāciju un otro 2020. gada 20. jūnija Santjago de Kompostelas deklarāciju par zivsaimniecības nozares nākotni Eiropā pēc Brexit,

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A9-0042/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A9-0042/2022),

| A. | tā kā Izstāšanās līgumā ir izklāstīti noteikumi par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes oficiālo izstāšanos no Eiropas Savienības, Politiskajā deklarācijā ir noteikts satvars turpmākajām attiecībām starp Eiropas Savienību un Apvienoto Karalisti un no tā izrietošais Tirdzniecības un sadarbības nolīgums veido pamatu plašām attiecībām labklājības un labu kaimiņattiecību jomā, ko raksturo ciešas un miermīlīgas attiecības, kas balstās uz sadarbību, un ievērojot Pušu autonomiju un suverenitāti; |
| --- | --- |

A.

tā kā Izstāšanās līgumā ir izklāstīti noteikumi par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes oficiālo izstāšanos no Eiropas Savienības, Politiskajā deklarācijā ir noteikts satvars turpmākajām attiecībām starp Eiropas Savienību un Apvienoto Karalisti un no tā izrietošais Tirdzniecības un sadarbības nolīgums veido pamatu plašām attiecībām labklājības un labu kaimiņattiecību jomā, ko raksturo ciešas un miermīlīgas attiecības, kas balstās uz sadarbību, un ievērojot Pušu autonomiju un suverenitāti;

| B. | tā kā ir atzīts, ka ir svarīgi saglabāt un ilgtspējīgi pārvaldīt jūras bioloģiskos resursus un jūras ekosistēmas, pamatojoties uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem un veicinot atbildīgu un ilgtspējīgu akvakultūru, kā arī ir atzīta tirdzniecības būtiskā turpmākā nozīme šo mērķu sasniegšanā, jo īpaši ar saskaņotu rīcību, kas atbilst attiecīgajiem ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas starptautiskajiem nolīgumiem un ANO Jūras tiesību konvencijai, tostarp centieniem novērst un izskaust nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju un izslēgt šīs kaitīgās darbības rezultātā iegūtu zvejas produktu tirdzniecību; |
| --- | --- |

B.

tā kā ir atzīts, ka ir svarīgi saglabāt un ilgtspējīgi pārvaldīt jūras bioloģiskos resursus un jūras ekosistēmas, pamatojoties uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem un veicinot atbildīgu un ilgtspējīgu akvakultūru, kā arī ir atzīta tirdzniecības būtiskā turpmākā nozīme šo mērķu sasniegšanā, jo īpaši ar saskaņotu rīcību, kas atbilst attiecīgajiem ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas starptautiskajiem nolīgumiem un ANO Jūras tiesību konvencijai, tostarp centieniem novērst un izskaust nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju un izslēgt šīs kaitīgās darbības rezultātā iegūtu zvejas produktu tirdzniecību;

| C. | ņemot vērā kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) mērķus, jo īpaši Eiropas Savienības pienākumu starptautiskajā līmenī veicināt šīs politikas mērķus, garantējot, ka ārpussavienības ūdeņos veiktās ES flotes darbībās ievēro tādus pašus principus kā ES ūdeņos, kas nodrošina vienlīdzīgus nosacījumus ES un trešo valstu operatoriem, un sadarboties ar trešām valstīm un starptautiskajām organizācijām, lai uzlabotu starptautisko pasākumu īstenošanu, tostarp nelegālas, nereģistrētas un neregulētas zvejas apkarošanu, pamatojoties uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem datiem; |
| --- | --- |

C.

ņemot vērā kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) mērķus, jo īpaši Eiropas Savienības pienākumu starptautiskajā līmenī veicināt šīs politikas mērķus, garantējot, ka ārpussavienības ūdeņos veiktās ES flotes darbībās ievēro tādus pašus principus kā ES ūdeņos, kas nodrošina vienlīdzīgus nosacījumus ES un trešo valstu operatoriem, un sadarboties ar trešām valstīm un starptautiskajām organizācijām, lai uzlabotu starptautisko pasākumu īstenošanu, tostarp nelegālas, nereģistrētas un neregulētas zvejas apkarošanu, pamatojoties uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem datiem;

| D. | tā kā viens no ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem (IAM) ir aizsargāt dzīvību ūdenī (14. IAM); |
| --- | --- |

D.

tā kā viens no ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem (IAM) ir aizsargāt dzīvību ūdenī (14. IAM);

| E. | tā kā agrāk zivju krājumi, kurus pārvaldīja tikai ES, tika pārvaldīti ilgtspējīgāk nekā kopīgie krājumi; tā kā vairāki krājumi, kurus iepriekš pārvaldīja tikai ES, tagad tiks pārvaldīti kopīgi ar Apvienoto Karalisti; |
| --- | --- |

E.

tā kā agrāk zivju krājumi, kurus pārvaldīja tikai ES, tika pārvaldīti ilgtspējīgāk nekā kopīgie krājumi; tā kā vairāki krājumi, kurus iepriekš pārvaldīja tikai ES, tagad tiks pārvaldīti kopīgi ar Apvienoto Karalisti;

| F. | tā kā KZP ir noteikts, ka, ņemot vērā krājumu mainīgo bioloģisko stāvokli, zvejas darbību relatīvai stabilitātei būtu jānodrošina to reģionu konkrētās vajadzības, kuru vietējās kopienas ir īpaši atkarīgas no zvejniecības un saistītām darbībām; |
| --- | --- |

F.

tā kā KZP ir noteikts, ka, ņemot vērā krājumu mainīgo bioloģisko stāvokli, zvejas darbību relatīvai stabilitātei būtu jānodrošina to reģionu konkrētās vajadzības, kuru vietējās kopienas ir īpaši atkarīgas no zvejniecības un saistītām darbībām;

| G. | tā kā Puses ir vienojušās sadarboties saglabāšanas jomā un zvejniecības un akvakultūras politikā un pasākumos ar tirdzniecību saistītu aspektu jomā, tostarp Pasaules Tirdzniecības organizācijā un reģionālajās zvejniecības pārvaldības organizācijās, un vajadzības gadījumā arī citās daudzpusējās instancēs, lai veicinātu ilgtspējīgu zvejas un akvakultūras praksi un ar ilgtspējīgi pārvaldītām zvejas un akvakultūras darbībām iegūtu zvejas produktu tirdzniecību; |
| --- | --- |

G.

tā kā Puses ir vienojušās sadarboties saglabāšanas jomā un zvejniecības un akvakultūras politikā un pasākumos ar tirdzniecību saistītu aspektu jomā, tostarp Pasaules Tirdzniecības organizācijā un reģionālajās zvejniecības pārvaldības organizācijās, un vajadzības gadījumā arī citās daudzpusējās instancēs, lai veicinātu ilgtspējīgu zvejas un akvakultūras praksi un ar ilgtspējīgi pārvaldītām zvejas un akvakultūras darbībām iegūtu zvejas produktu tirdzniecību;

| H. | tā kā Pusēm ir vienots mērķis izmantot kopīgos krājumus tādā intensitātē, kas paredzēta, lai uzturētu un pakāpeniski atjaunotu izmantojamo sugu populācijas tādas biomasas līmenī, kas var nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu, vai virs tā; |
| --- | --- |

H.

tā kā Pusēm ir vienots mērķis izmantot kopīgos krājumus tādā intensitātē, kas paredzēta, lai uzturētu un pakāpeniski atjaunotu izmantojamo sugu populācijas tādas biomasas līmenī, kas var nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu, vai virs tā;

| I. | tā kā, lai labāk izmantot kopīgos krājumus, Tirdzniecības un sadarbības nolīgumā ir noteikti zivsaimniecības pārvaldības un ilgtermiņa vidiskās, sociālās un ekonomiskās ilgtspējas principi, kas balstās uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem datiem, galvenokārt tiem, kurus sniedz Starptautiskā Jūras pētniecības padome; |
| --- | --- |

I.

tā kā, lai labāk izmantot kopīgos krājumus, Tirdzniecības un sadarbības nolīgumā ir noteikti zivsaimniecības pārvaldības un ilgtermiņa vidiskās, sociālās un ekonomiskās ilgtspējas principi, kas balstās uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem datiem, galvenokārt tiem, kurus sniedz Starptautiskā Jūras pētniecības padome;

| J. | tā kā zivsaimniecībai bija ļoti liela nozīme kampaņā, kas tika īstenota pirms 2016. gada referenduma par Apvienotās Karalistes dalību Eiropas Savienībā; tā kā ar zivsaimniecību saistītie jautājumi bija pēdējais šķērslis sarunās par Apvienotās Karalistes un ES nolīgumu un tā kā netika sasniegts politiskajā deklarācijā noteiktais mērķis noslēgt un ratificēt zivsaimniecības nolīgumu līdz 2020. gada 1. jūlijam; |
| --- | --- |

J.

tā kā zivsaimniecībai bija ļoti liela nozīme kampaņā, kas tika īstenota pirms 2016. gada referenduma par Apvienotās Karalistes dalību Eiropas Savienībā; tā kā ar zivsaimniecību saistītie jautājumi bija pēdējais šķērslis sarunās par Apvienotās Karalistes un ES nolīgumu un tā kā netika sasniegts politiskajā deklarācijā noteiktais mērķis noslēgt un ratificēt zivsaimniecības nolīgumu līdz 2020. gada 1. jūlijam;

| K. | tā kā Tirdzniecības un sadarbības nolīgumā panāktā vienošanās, kas paredz pārejas periodā pārcelt kvotu daļas no ES uz Apvienoto Karalisti, radīs būtiskas negatīvas ekonomiskās sekas ES zvejniekiem; tā kā ir atzīts, ka ir svarīgi ierobežot turpmāko ar Apvienoto Karalisti slēdzamo nolīgumu negatīvo ietekmi uz ekonomiku; |
| --- | --- |

K.

tā kā Tirdzniecības un sadarbības nolīgumā panāktā vienošanās, kas paredz pārejas periodā pārcelt kvotu daļas no ES uz Apvienoto Karalisti, radīs būtiskas negatīvas ekonomiskās sekas ES zvejniekiem; tā kā ir atzīts, ka ir svarīgi ierobežot turpmāko ar Apvienoto Karalisti slēdzamo nolīgumu negatīvo ietekmi uz ekonomiku;

| L. | tā kā saskaņā ar Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu ir izveidota Specializētā zvejniecības komiteja; tā kā šī komiteja sagatavos daudzgadu saglabāšanas un pārvaldības stratēģijas, kas kalpos par pamatu, nosakot kopējo pieļaujamo nozveju un citus pārvaldības pasākumus, tostarp attiecībā uz ārpuskvotu krājumiem, definējot zinātnisko datu vākšanu zivsaimniecības pārvaldības vajadzībām, kā arī daloties ar šiem datiem ar zinātniskām struktūrām, lai iegūtu labākos iespējamos zinātniskos ieteikumus; |
| --- | --- |

L.

tā kā saskaņā ar Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu ir izveidota Specializētā zvejniecības komiteja; tā kā šī komiteja sagatavos daudzgadu saglabāšanas un pārvaldības stratēģijas, kas kalpos par pamatu, nosakot kopējo pieļaujamo nozveju un citus pārvaldības pasākumus, tostarp attiecībā uz ārpuskvotu krājumiem, definējot zinātnisko datu vākšanu zivsaimniecības pārvaldības vajadzībām, kā arī daloties ar šiem datiem ar zinātniskām struktūrām, lai iegūtu labākos iespējamos zinātniskos ieteikumus;

| M. | tā kā Protokols par piekļuvi ūdeņiem, kas kā 38. pielikums pievienots Tirdzniecības un sadarbības nolīgumam, paredz “pielāgošanās periodu” no 2021. gada 1. janvāra līdz 2026. gada 30. jūnijam, kura laikā katra Puse otras Puses kuģiem piešķir pilnīgu piekļuvi tās ūdeņiem, lai zvejotu tajā uzskaitītās sugas; |
| --- | --- |

M.

tā kā Protokols par piekļuvi ūdeņiem, kas kā 38. pielikums pievienots Tirdzniecības un sadarbības nolīgumam, paredz “pielāgošanās periodu” no 2021. gada 1. janvāra līdz 2026. gada 30. jūnijam, kura laikā katra Puse otras Puses kuģiem piešķir pilnīgu piekļuvi tās ūdeņiem, lai zvejotu tajā uzskaitītās sugas;

| N. | tā kā zvejnieki ir cietuši no kavēšanās un neskaidrībām saistībā ar licenču izsniegšanu piekļuvei ūdeņiem; |
| --- | --- |

N.

tā kā zvejnieki ir cietuši no kavēšanās un neskaidrībām saistībā ar licenču izsniegšanu piekļuvei ūdeņiem;

| O. | tā kā joprojām nav atrisināti jautājumi par ES kuģu piekļuvi ūdeņiem ap neapdzīvotām salām Ziemeļatlantijā, piemēram, Rokolu, kas rada nenoteiktību un risku zvejniekiem; |
| --- | --- |

O.

tā kā joprojām nav atrisināti jautājumi par ES kuģu piekļuvi ūdeņiem ap neapdzīvotām salām Ziemeļatlantijā, piemēram, Rokolu, kas rada nenoteiktību un risku zvejniekiem;

| P. | tā kā Tirdzniecības un sadarbības nolīgums paredz beznodokļu un bezkvotu piekļuvi zvejas produktiem, kuru izcelsme ir Apvienotās Karalistes ūdeņos, lai gan Apvienotās Karalistes aizjūras teritorijas pašlaik nav nedz saistītas ar ES, nedz tām tiek piemēroti tarifu atbrīvojumi zvejas produktu eksportam uz ES, jo tie neietilpst nolīguma darbības jomā; |
| --- | --- |

P.

tā kā Tirdzniecības un sadarbības nolīgums paredz beznodokļu un bezkvotu piekļuvi zvejas produktiem, kuru izcelsme ir Apvienotās Karalistes ūdeņos, lai gan Apvienotās Karalistes aizjūras teritorijas pašlaik nav nedz saistītas ar ES, nedz tām tiek piemēroti tarifu atbrīvojumi zvejas produktu eksportam uz ES, jo tie neietilpst nolīguma darbības jomā;

| Q. | tā kā 2020. gada 18. novembrī Norvēģija pieņēma vienpusēju un diskriminējošu lēmumu samazināt 2021. gadam paredzēto ES Svalbāras mencu kvotu; tā kā 2021. gada 28. maijā Norvēģija vēlreiz vienpusēji un pretēji zinātniskajiem ieteikumiem nolēma par 55 % palielināt kopīgo makreļu krājumu kvotu; tā kā Fēru Salas un Islande ir arī vienpusēji palielinājušas makreļu kvotas; |
| --- | --- |

Q.

tā kā 2020. gada 18. novembrī Norvēģija pieņēma vienpusēju un diskriminējošu lēmumu samazināt 2021. gadam paredzēto ES Svalbāras mencu kvotu; tā kā 2021. gada 28. maijā Norvēģija vēlreiz vienpusēji un pretēji zinātniskajiem ieteikumiem nolēma par 55 % palielināt kopīgo makreļu krājumu kvotu; tā kā Fēru Salas un Islande ir arī vienpusēji palielinājušas makreļu kvotas;

| R. | tā kā Apvienotās Karalistes izstāšanās no ES ir izraisījusi būtiskus piegādes ķēdes traucējumus Īrijas salā un ir pārtraukusi ilglaicīgos savienojumus starp Īrijas salu un kontinentālo Eiropu, |
| --- | --- |

R.

tā kā Apvienotās Karalistes izstāšanās no ES ir izraisījusi būtiskus piegādes ķēdes traucējumus Īrijas salā un ir pārtraukusi ilglaicīgos savienojumus starp Īrijas salu un kontinentālo Eiropu,

| 1. | uzsver, ka Eiropas Savienībai un Apvienotajai Karalistei arī turpmāk ir jāstrādā kopā, lai garantētu labu starptautisko okeānu pārvaldību, sekmējot to resursu ilgtspējīgu izmantošanu un izpēti un veicinot jutīgu apgabalu aizsardzību un atjaunošanu, pamatojoties uz labākajiem un jaunākajiem zinātniskajiem datiem; |
| --- | --- |

1.

| 2. | norāda, ka Brexit kopējā ietekme vēl nav zināma, jo īpaši tāpēc, ka vēl notiek darbs pie Tirdzniecības un sadarbības nolīguma pilnīgas īstenošanas zivsaimniecības jomā un ka šis mērķis vēl nav pilnībā sasniegts, un uzsver, ka joprojām rodas jautājumi, kas nebija iekļauti Tirdzniecības un sadarbības nolīgumā, piemēram, saistībā ar akvakultūru; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atgādina, ka Brexit ietekmē zivsaimniecības nozari ne tikai Apvienotās Karalistes ģeogrāfiskajās robežās, bet arī rada būtiskas sekas Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu apgabalā un skar ES zvejas flotes darbību citās pasaules teritorijās, kas atrodas šīs trešās valsts jurisdikcijā, piemēram, Folklenda Salās, Grenlandē un Svalbārā; uzsver, ka ES un Apvienotās Karalistes attiecībām ir jākalpo par pamatu zivsaimniecības pārvaldībai Ziemeļaustrumu Atlantijā un ar citām trešām valstīm kopīgu krājumu, piemēram, makreles vai putasu, ilgtspējīgai pārvaldībai; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pauž nožēlu par to, ka Tirdzniecības un sadarbības nolīgums piecos ar pusi gados pakāpeniski par 25 % samazina ES flotes zvejas iespējas Apvienotās Karalistes ūdeņos, kas ietekmēs visus ES flotes segmentus, tostarp mazapjoma zveju; pauž bažas par stāvokli pēc pielāgošanās perioda beigām; aicina Komisiju veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka pēc 2026. gada 30. jūnija tiek saglabāta savstarpēja piekļuve ūdeņiem un zvejas resursiem un ka pēc pārejas perioda beigām ES zvejniekiem vairs netiek samazinātas kvotas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina Puses tad, kad tās vienojas par kopējo pieļaujamo nozveju no Tirdzniecības un sadarbības nolīgumā uzskaitītajiem krājumiem, pievērst pienācīgu uzmanību sociālekonomiskajiem aspektiem; aicina racionalizēt un padarīt viegli pārvaldāmus mehānismus zvejas kvotu apmaiņai starp Pusēm šajā nozarē; |
| --- | --- |

5.

| 6. | norāda, ka dalībvalstis ir atbildīgas par kvotu piešķiršanu savām flotēm, un mudina tās attiecīgā gadījumā izmantot iespējas, kas paredzētas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 17. pantā, lai kvotu iedalīšanā mazinātu Tirdzniecības un sadarbības nolīguma ietekmi uz to flotēm, tostarp mazapjoma zveju; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atkārtoti uzsver, ka steidzami ir jānoskaidro visas iespējamās negatīvās sekas ne tikai Ziemeļjūrā, bet arī visā Atlantijas okeānā, jo īpaši zvejniecības kopienās tālākajos reģionos, kuru ekonomika ir neaizsargāta, ekosistēmas ir trauslas un kuri ir ļoti atkarīgi no primārajām nozarēm; |
| --- | --- |

7.

| 8. | norāda, ka atkrastes vējparku paplašināšanās Lamanšā, Ziemeļjūrā, Īrijas jūrā un Atlantijas okeānā vēl vairāk sarežģīs zvejnieku piekļuvi zvejas teritorijām; |
| --- | --- |

8.

| 9. | norāda, ka gan ES, gan Apvienotās Karalistes flotu piekļuve ūdeņiem un resursiem ir jāapsver, pilnībā ņemot vērā Tirdzniecības un sadarbības nolīguma darbības jomu, un tāpēc to nevar aplūkot atsevišķi no tādiem jautājumiem kā piekļuve tirgum; uzsver, ka ievērojama ES flotes daļa vēsturiski ir atkarīga no zvejas vietām, ko pašlaik pārvalda tikai Apvienotā Karaliste, ka daudzi Apvienotās Karalistes uzņēmumi, jo īpaši tie, kas nodarbojas ar akvakultūras ražošanu, ir atkarīgi no ES vienotā tirgus, un ka ES ir pieprasījums pēc šiem produktiem; atzinīgi vērtē to, ka Tirdzniecības un sadarbības nolīgumā ir iekļauta tieša saikne starp tirdzniecības noteikumiem un zivsaimniecības noteikumiem; aicina Komisiju un Padomi nodrošināt, ka sarunas par zivsaimniecību ar Apvienoto Karalisti, kā arī citām Ziemeļaustrumu Atlantijas piekrastes valstīm ir saistītas arī ar jautājumiem, kas skar tirdzniecību un piekļuvi ES vienotajam tirgum; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina Komisiju būt atvērtai jebkādām sarunām ar Apvienoto Karalisti, lai rastu stabilus, ilgstošus un abām Pusēm izdevīgus risinājumus, nodrošinot stabilus un paredzamus nosacījumus zvejniekiem un zivsaimniecības nozarei kopumā un aptverot laikposmu pēc 2026. gada; tomēr norāda, ka, lai nodrošinātu Tirdzniecības un sadarbības nolīguma pilnīgu īstenošanu, būtu jāizmanto visi juridiskie instrumenti, tostarp tie, kas saistīti ar piekļuvi tirgum, kā arī visi kompensācijas un reaģēšanas pasākumi un strīdu izšķiršanas mehānismi, kas paredzēti Tirdzniecības un sadarbības nolīgumā; |
| --- | --- |

10.

| 11. | norāda, ka daudzi ES piekrastes reģioni ir ļoti atkarīgi no zivsaimniecības nozares un tādēļ tiem ir vajadzīga zināma stabilitāte un paredzamība attiecībā uz Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu un tā ietekmi; tādēļ aicina dalībvalstis nodrošināt pēc iespējas lielāku pārredzamību attiecībā uz sarunu procesu ar Apvienoto Karalisti un Komisiju neglabāt informāciju tehniskā līmenī; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina rast pastāvīgu risinājumu jautājumam par zveju Grenvilas līcī pēc Grenvilas līča līguma izbeigšanas; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atgādina, ka, ja Apvienotā Karaliste apsvērs iespēju ierobežot piekļuvi pēc pielāgošanās perioda un ja ES zvejnieku kopienām varētu draudēt nopietnas ekonomiskās vai sociālās grūtības, ES būs iespējas rīkoties, lai aizsargātu savas intereses, tostarp atjaunojot tarifus vai kvotas attiecībā uz zivju importu no Apvienotās Karalistes vai apturot citas Tirdzniecības un sadarbības nolīguma daļas; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pauž dziļas bažas par nenoteiktību, ko rada Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 510. panta klauzula par nolīguma otrās daļas piektā temata (“Zvejniecība”) pārskatīšanu četrus gadus pēc pielāgošanās perioda beigām; |
| --- | --- |

14.

| 15. | norāda, ka zvejniecības stāvoklis pēc 2026. gada joprojām ir ļoti neskaidrs un nav pilnībā paredzēts Tirdzniecības un sadarbības nolīgumā; uzskata, ka daudzgadu nolīgums laikposmam pēc 2026. gada nodrošinātu lielāku stabilitāti un lielāku ekonomisko redzamību; aicina Komisiju iesaistīties sarunās, paturot prātā šo mērķi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina Komisiju palīdzēt dalībvalstīm pilnībā izmantot Brexit korekcijas rezerves līdzekļus, lai veicinātu un atbalstītu skarto nozari un piekrastes kopienas un pilnībā kompensētu ciestos zaudējumus, jo īpaši kvotu zudumu; aicina dalībvalstis izmantot zivsaimniecībai paredzētos līdzekļus un vajadzības gadījumā piešķirt papildu summas; uzskata, ka šie līdzekļi būtu jāizmanto, vienlaikus ņemot vērā to, ka kvotu pārejas periods ilgs līdz 2026. gada 30. jūnijam; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver, ka šie līdzekļi ir jānovirza par labu visiem attiecīgajiem zvejniekiem un uzņēmumiem, tostarp mazapjoma zvejniecībām, un ka būtu jānovērš visi iespējamie šķēršļi tiešajam finansējumam, piemēram, valsts atbalsta noteikumi, kas kavē palīdzību skartajiem zvejniekiem; aicina Komisiju pienācīgi ņemt vērā Zivsaimniecības komitejas 2021. gada 11. maija atzinumu par Brexit korekcijas rezervi un veikt visus vajadzīgos pasākumus šajā sakarā, tostarp attiecīgā gadījumā iesniegt tiesību akta priekšlikumu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aicina Komisiju veicināt papildu ekonomisko iespēju radīšanu piekrastes kopienām, jo īpaši tām, kuras Brexit skar visvairāk; |
| --- | --- |

18.

| 19. | norāda, ka Brexit ir destabilizējis Ziemeļatlantijas piekrastes valstu attiecības, un uzsver, ka ES saskaras ar nelabvēlīgām sekām, piemēram, Svalbāras mencu kvotas zaudēšanu, ko rada citas valsts klātbūtne divpusējās sarunās ar trešām valstīm Ziemeļatlantijā; pauž nožēlu par to, ka trešās valstis un teritorijas, piemēram, Norvēģija, Islande un Fēru Salas, pēc Brexit izmanto jauno starptautisko kontekstu Ziemeļaustrumu Atlantijā, lai pieņemtu vienpusējus lēmumus, kas būtiski un negatīvi ietekmē zivju krājumus un ES zvejas floti; uzsver, ka šī negatīvā ietekme ir jāņem vērā un uz to ir jāreaģē; uzsver, ka šai nozarei ir jāsniedz atbalsts, lai novērstu minēto negatīvo ietekmi, ja to jau nesedz citi jau esoši fondi vai valsts atbalsts; |
| --- | --- |

19.

| 20. | tā kā ir koordinēti jārisina Brexit radītie izaicinājumi Ziemeļaustrumu Atlantijā, aicina Komisiju pieņemt pienācīgus lēmumus par organizatorisko struktūru un resursiem un strādāt pie strukturāliem risinājumiem ar citām šā reģiona piekrastes valstīm, lai panāktu labāku zivsaimniecības pārvaldību, tostarp padziļinātu sadarbību un apmaiņu par zinātniskiem pētījumiem un datu vākšanu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | norāda, ka starptautiskajās attiecībās ir jābalstās uz tiesiskumu, jāgarantē katras valsts vai valstu savienības autonomija un vienmēr jāievēro labas attiecības un noslēgtie nolīgumi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | neatbalsta nevienu lēmumu, jo īpaši vienpusēju, par zvejas iespēju noteikšanu, kas ir pretrunā starptautiskajām tiesībām un ieteikumiem, kuri balstās uz labākajiem un jaunākajiem zinātniskajiem datiem, un apstrīd starptautiskos nolīgumus un principu par kopējo resursu ilgtspējīgu izmantošanu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | jo īpaši mudina Norvēģiju labot savu lēmumu vienpusēji samazināt ES flotei paredzēto Svalbāras mencu kvotu; turklāt mudina Norvēģiju, Islandi, Fēru Salas un Grenlandi labot savus lēmumus vienpusēji un pretēji zinātniskajiem kritērijiem palielināt makreļu kvotas; aicina Komisiju un Padomi aizsargāt ES flotes sen iedibinātās tiesības un likumīgās sociālekonomiskās intereses Ziemeļaustrumu Atlantijā; |
| --- | --- |

23.

| 24. | aicina Komisiju, turpinot sarunas ar visiem partneriem, stiprināt savu pozīciju attiecībā uz Apvienoto Karalisti un iesaistīties visos līmeņos, tostarp augstākajā politiskajā līmenī, un būt gatavai izmantot visus piemērotos instrumentus, tostarp tirgus piekļuves pasākumus, arī Eiropas Ekonomikas zonas darbības jomā, kas ir pietiekami stingri, jo īpaši attiecībā uz trešo valstu vienpusējiem lēmumiem, lai parādītu, cik svarīgi ir atrisināt iespējamos konfliktus; turklāt mudina Komisiju neizslēgt iespēju izmantot Regulā (ES) Nr. 1026/2012 paredzētos reaģēšanas pasākumus, kas var ietvert ierobežojumus attiecībā uz zvejas produktu importu vai piekļuvi ES ostām; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pauž nožēlu par Norvēģijas, Islandes un Fēru Salu ierobežojošo attieksmi pret Eiropas ieguldījumiem to zivsaimniecības nozarē; uzsver, ka ES būtu jāuztur līdzsvarotākas attiecības ar šīm valstīm un teritorijām, lai virzītos uz to, ka tiek atcelti ierobežojumi brīvībai veikt uzņēmējdarbību un veikt ieguldījumus; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atgādina, ka ES ir lielākais un pievilcīgākais jūras produktu importa tirgus; prasa atzīt un izmantot šo spēku, lai aizsargātu ES zvejas flotes intereses, nepieļautu, ka tās partneri neievēro nolīgumus vai saistības, un veicinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus starptautiskā līmenī, jo īpaši attiecībā uz sociālajiem, ekonomiskajiem un vides standartiem; |
| --- | --- |

26.

| 27. | norāda, ka abas Puses ir ieinteresētas uzticami sadarboties ne tikai attiecībā uz Savienības un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes jurisdikcijas apgabalu, bet arī starptautisko blakusesošo ūdeņu izmantošanu; turklāt norāda, ka jūras bioloģiskie resursi nepazīst robežas, līdz ar to šo resursu pārvaldība tieši ietekmē arī katras Puses jurisdikcijā esošos ūdeņus; šajā sakarībā uzsver, cik svarīga ir laba sadarbība un apmaiņa saistībā ar zinātni un datu vākšanu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atgādina, ka Brexit nedrīkst izmantot kā attaisnojumu, lai aizkavētu tik ļoti nepieciešamo rīcību jūras ekosistēmu atjaunošanai, jūras vides laba vides stāvokļa sasniegšanai, kā noteikts Jūras stratēģijas pamatdirektīvā (21), vai ES Biodaudzveidības stratēģijas 2030. gadam mērķu sasniegšanai; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzsver — Komisijai ir jānodrošina, ka Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisijas jaunākos lēmumus ievēro visas līgumslēdzējas puses un arī sadarbības partneri, kas nav līgumslēdzējas puses un ka tie tiek pilnīgi un ātri iestrādāti ES tiesību aktos; mudina Komisiju sadarboties ar citām līgumslēdzējām pusēm, lai iekļautu vērienīgus kontroles un zivsaimniecības pārvaldības pasākumus, kas atbilst KZP un Eiropas zaļajā kursā noteiktajiem mērķiem un ir saderīgi ar noteikumiem, kuri izklāstīti Tirdzniecības un sadarbības nolīgumā par piekļuvi ūdeņiem un resursiem ūdeņos, kas ir abu Pušu jurisdikcijā; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atzinīgi vērtē sarunas, kas notika, neraugoties uz Covid-19 pandēmijas radītajām grūtībām, un atzīst, ka to rezultātā tika noslēgts vērienīgs Tirdzniecības un sadarbības nolīgums, kas tomēr radīja kvotu zaudējumus ES zvejniekiem; pauž bažas par to, ka piekļuve Apvienotās Karalistes ūdeņiem ir piešķirta tikai uz pieciem ar pusi gadiem, kas rada nedrošību par nākotni; tomēr uzsver, ka šīs saistības ir jāievēro un jāpanāk to ievērošana; |
| --- | --- |

30.

| 31. | mudina Komisiju, dalībvalstis un Apvienoto Karalisti ievērot Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu un panākt tā ievērošanu, neizmantojot tādu noteikumu interpretāciju, kas nav savienojama ar labticību, labām kaimiņattiecībām un ciešām un miermīlīgām attiecībām, kuras balstās uz sadarbību, juridiskās noteiktības garantēšanu un Pušu autonomijas un suverenitātes ievērošanu; norāda, ka Apvienotā Karaliste ir centusies nepareizi interpretēt Tirdzniecības un sadarbības nolīguma noteikumus, pārkāpjot nolīguma garu, piemēram, paredzot papildu nosacījumus kuģu licenču saņemšanai; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pauž bažas par situāciju saistībā ar ES kuģu licencēm kroņa teritoriju ūdeņos un par Apvienotās Karalistes nepietiekamo apņemšanos šajā sakarā uzticīgi īstenot Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu; tādēļ aicina Apvienoto Karalisti atturēties no ierobežojošas un pretrunīgas licencēšanas nosacījumu interpretācijas, jo īpaši attiecībā uz kuģiem, kas ierasti zvejojuši Apvienotās Karalistes teritoriālās jūras 6 līdz 12 jūras jūdžu zonā un Džērsijas beilifistes, Gērnsijas beilifistes un Menas Salas ūdeņos; aicina Puses īpašu uzmanību pievērst situācijai, kādā atrodas mazapjoma zvejas flotes kuģi, kuriem pirms Brexit netika prasīts izmantot tehnoloģijas, lai pastāvīgi reģistrētu savas zvejas darbības, un kuriem tagad ir grūtības sniegt šo informāciju; |
| --- | --- |

32.

| 33. | mudina Komisiju apsvērt visas iespējas, lai nodrošinātu, ka Apvienotā Karaliste ievēro ES kuģu tiesības; norāda, ka Tirdzniecības un sadarbības nolīgumā ir paredzēti noteikumi, saskaņā ar kuriem Partnerības padomei jāapsver dažādi sadarbības pasākumi kroņa teritoriju ūdeņos; šajā sakarībā uzsver, ka Partnerības padome noteikumu turpmāk pielāgošanā par pamatu varētu izmantot iepriekšējās vienošanās Grenvilas līča līgumā; |
| --- | --- |

33.

| 34. | aicina Apvienoto Karalisti nekavēt zveju, ko veic ES kuģi zvejai ar dreifējošām āķu jedām, kuri tradicionāli iebrauc Apvienotās Karalistes ūdeņos, lai zvejotu garspuru tunzivis un zobenzivis; atgādina, ka šo tālu migrējošo sugu zveju reglamentē Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija; aicina Komisiju pievērst īpašu uzmanību situācijai šajos flotes segmentos; |
| --- | --- |

34.

| 35. | uzsver, ka Tirdzniecības un sadarbības nolīgumā ir paredzēts, ka tehniskajiem pasākumiem jābūt samērīgiem, jābalstās uz labākajiem zinātniskajiem ieteikumiem, tiem nevajadzētu būt diskriminējošiem, tie būtu vienādi jāpiemēro abu pušu kuģiem un par tiem iepriekš jāpaziņo; aicina uzlabot sadarbību un koordināciju attiecībā uz tehnisko, pārvaldības un kontroles pasākumu ieviešanu, tostarp izstrādājot skaidrus un nediskriminējošus kritērijus šiem pasākumiem, lai nodrošinātu, ka tos nevar izmantot, lai netieši ierobežotu zvejas flotu piekļuvi tur, kur tām ir zvejas tiesības; |
| --- | --- |

35.

| 36. | aicina Puses nodrošināt, ka aizsargājamo jūras teritoriju noteikšana to jurisdikcijās ir nediskriminējoša, zinātniski pamatota un samērīga; uzsver, ka aizsargājamās jūras teritorijas būtu jāizveido ar skaidri definētiem saglabāšanas mērķiem un tās nevajadzētu izmantot kā instrumentu, lai ierobežotu ārvalstu piekļuvi ūdeņiem; šajā sakarībā pauž nožēlu par Apvienotās Karalistes nevēlēšanos sadarboties, nosakot jaunas teritorijas Dogera sēkļa tuvumā; |
| --- | --- |

36.

| 37. | prasa, lai Apvienotā Karaliste nekavējoties pārtrauktu jebkādas iebiedējošas ES kuģu pārbaudes un neparedzētu nekādus diskriminējošus tehniskus pasākumus; pauž dziļas bažas par to, ka Apvienotā Karaliste varētu nepamatoti atkāpties no ES regulām par tehniskiem pasākumiem un citiem saistītiem ES tiesību aktiem vides jomā, tādējādi de facto ierobežojot dažu Eiropas zvejas kuģu piekļuvi Apvienotās Karalistes ūdeņiem, pārmērīgi apgrūtinot zveju; uzsver, ka Specializētajai zivsaimniecības komitejai ir liela nozīme, meklējot vienotu pieeju tehniskajiem pasākumiem un apspriežot jebkādus pasākumus, par kuriem viena Puse var paziņot otrai Pusei; atgādina, ka Tirdzniecības un sadarbības nolīgums uzliek katrai Pusei pienākumu precīzi pamatot jebkādu šajā jomā veikto pasākumu nediskriminējošo raksturu un nepieciešamību nodrošināt vides ilgtspēju ilgtermiņā, pamatojoties uz zinātniski pārbaudāmiem datiem; aicina Komisiju būt īpaši modrai attiecībā uz šo nosacījumu ievērošanu un stingri reaģēt gadījumā, ja Apvienotā Karaliste rīkojas diskriminējoši; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pieņem zināšanai Apvienotās Karalistes “ekonomiskās saiknes” pasākumus, kas no 2022. gada 1. aprīļa ierobežos tās kuģu reģistrāciju, palielinās minimālo Apvienotās Karalistes apkalpes locekļu īpatsvaru uz tās kuģiem un noteiks, ka minimālais zivju daudzums, kas jāizkrauj Apvienotās Karalistes ostās, ir 70 %; aicina Komisiju pievērst īpašu uzmanību šo protekcionisma pasākumu ietekmei un vajadzības gadījumā attiecīgi reaģēt; |
| --- | --- |

38.

| 39. | atzinīgi vērtē Regulas (ES) 2021/1203 pieņemšanu, lai mazinātu Brexit ietekmi attiecībā uz preferenciālā statusa zaudēšanu ES aizjūras teritorijām; aicina Komisiju un Padomi veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai atceltu tarifus Patagonijas kalmāru (Loligo gahi) importam; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pauž bažas par to, ka Folklenda Salu asambleja nesen pieņēma 2021. gada Zivsaimniecības (saglabāšanas un pārvaldības) likumu, kurā noteikts, ka 51 % no visu Folklenda Salās darbojošos zvejniecības uzņēmumu akcijām jāpieder Folklendu Salām; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pauž bažas par nesenajiem gadījumiem, kad Ķeltu jūrā ir pārspīlēti īstenoti zivsaimniecības kontroles noteikumi; mudina visas dalībvalstis izvairīties no prakses, kas varētu būt nepamatots “zivsaimniecības nacionālisms”; |
| --- | --- |

41.

| 42. | uzsver — ir jānodrošina, ka Specializētā zivsaimniecības komiteja, kas būs atbildīga par tādu lēmumu pieņemšanu, kuri ir taisnīgi abām Pusēm un nodrošina resursu ilgtspējīgu pārvaldību ilgtermiņā, tiek izveidota un sāk darbu ātri, tostarp par prioritāti nosakot darbu pie steidzamiem jautājumiem, piemēram, to, kā praktiski piemērot piekļuvi ūdeņiem un kā definēt nosacījumiem atbilstoša kuģa tiešu aizstājējkuģi, lai vēl vairāk veicinātu Tirdzniecības un sadarbības nolīguma precīzu īstenošanu; |
| --- | --- |

42.

| 43. | uzsver, ka Specializētās zivsaimniecības komitejas darbam ir jābūt pārredzamam un tai ir regulāri jāinformē Eiropas Parlaments par savu darbu un pieņemtajiem lēmumiem gan pirms, gan pēc tās sanāksmēm; prasa uzaicināt Eiropas Parlamenta Zivsaimniecības komitejas tehniskos pārstāvjus piedalīties Specializētās zivsaimniecības komitejas sanāksmēs novērotāju statusā; |
| --- | --- |

43.

| 44. | mudina Komisiju un Padomi nodrošināt, lai visos lēmumos, kas pieņemti saistībā ar Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu, tiktu ievērotas dažādu iestāžu prerogatīvas un izmantots atbilstošs likumdošanas process, jo īpaši attiecībā uz tehniskajiem pasākumiem; |
| --- | --- |

44.

| 45. | atgādina, ka Tirdzniecības un sadarbības nolīgums paredz Pušu apspriešanos ar pilsonisko sabiedrību; uzsver, ka ir svarīgi padomdevēju grupās iekļaut reģionālās struktūras, kas pārstāv nozari, un reģionālās publiskās iestādes, nodrošinot, ka tieši vai netieši skarto reģionu piekrastes kopienas tiek juridiski aizsargātas saskaņā ar Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu, tostarp no jebkādu Apvienotās Karalistes vienpusēji pieņemtu lēmumu ietekmes; |
| --- | --- |

45.

| 46. | aicina Tirdzniecības un sadarbības nolīguma uzraudzībā un īstenošanā aktīvi iesaistīt zivsaimniecības nozares, reģionālo iestāžu, piekrastes kopienu un citu ieinteresēto personu pārstāvjus, jo ar dalību nolīguma 13. un 14. pantā paredzētajās vietējās konsultatīvajās grupās un Pilsoniskās sabiedrības forumā; mudina Komisiju šajā nolūkā veicināt iekšējās zivsaimniecības konsultatīvās grupas izveidi, neskarot pašreizējās konsultatīvās padomes; |
| --- | --- |

46.

| 47. | uzdod priekšsēdētājai nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Reģionu komitejai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes, Džērsijas, Gērnsijas, Menas Salas, Norvēģijas, Islandes, Grenlandes un Fēru Salu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

47.

---

(1)  OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.

(2)  OV L 29, 31.1.2020., 1. lpp.

(3)  OV C 34, 31.1.2020., 1. lpp.

(4)  OV L 149, 30.4.2021., 10. lpp.

(5)  OV L 316, 14.11.2012., 34. lpp.

(6)  OV L 347, 28.12.2017., 81. lpp.

(7)  OV L 261, 22.7.2021., 1. lpp.

(8)  OV L 357, 8.10.2021., 1. lpp.

(9)  Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencija un nolīgums, kas attiecas uz tās XI daļas ieviešanu (OV L 179, 23.6.1998., 3. lpp.).

(10)  OV L 189, 3.7.1998., 14. lpp.

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1236/2010 (2010. gada 15. decembris) par kontroles un noteikumu izpildes shēmu, kura piemērojama apgabalā, uz ko attiecas Konvencija par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecībā (OV L 348, 31.12.2010., 17. lpp.).

(12)  Padomes Lēmums (ES) 2019/407 (2019. gada 4. marts) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu attiecībā uz neregulētas zvejniecības novēršanu atklātās jūras teritorijās Ziemeļu Ledus okeāna centrālajā daļā (OV L 73, 15.3.2019., 1. lpp.).

(13)  OV L 226, 29.8.1980., 12. lpp.

(14)  OV L 226, 29.8.1980., 48. lpp.

(15)  OV L 161, 2.7.1993., 2. lpp.

(16)  OV L 175, 18.5.2021., 3. lpp.

(17)  OV C 294, 23.7.2021., 18. lpp.

(18)  OV C 362, 8.9.2021., 90. lpp.

(19)  OV C 506, 15.12.2021., 26. lpp.

(20)  OV C 67, 8.2.2022., 25. lpp.

(21)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/56/EK (2008. gada 17. jūnijs), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides politikas jomā (Jūras stratēģijas pamatdirektīva) (OV L 164, 25.6.2008., 19. lpp.).

---

| 15.11.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 434/11 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 434/11

---

P9_TA(2022)0104

Bērna tiesību aizsardzība civilajā, administratīvajā un ģimenes tiesību tiesvedībā

Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. aprīļa rezolūcija par bērna tiesību aizsardzību civilajā, administratīvajā un ģimenes tiesību tiesvedībā (2021/2060(INI))

(2022/C 434/02)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, jo īpaši tā 3. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, jo īpaši tā 3. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (“Harta”), jo īpaši tās 24. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (“Harta”), jo īpaši tās 24. pantu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 81. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 81. pantu,

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju par bērna tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju par bērna tiesībām,

| — | ņemot vērā ANO Bērna tiesību komitejas Vispārējo komentāru Nr. 24 (2019) par bērnu tiesībām, izskatot ar tām saistītus strīdus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Bērna tiesību komitejas Vispārējo komentāru Nr. 24 (2019) par bērnu tiesībām, izskatot ar tām saistītus strīdus,

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 24. marta paziņojumu par ES stratēģiju par bērna tiesībām (COM(2021)0142), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 24. marta paziņojumu par ES stratēģiju par bērna tiesībām (COM(2021)0142),

| — | ņemot vērā Padomes 2003. gada 27. novembra Regulu (EK) Nr. 2201/2003 par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi laulības lietās un lietās par vecāku aprūpes un aizgādības tiesībām (1) (regula “Brisele IIa”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2003. gada 27. novembra Regulu (EK) Nr. 2201/2003 par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi laulības lietās un lietās par vecāku aprūpes un aizgādības tiesībām (1) (regula “Brisele IIa”),

| — | ņemot vērā Padomes 2008. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 4/2009 par jurisdikciju, piemērojamiem tiesību aktiem, nolēmumu atzīšanu un izpildi un sadarbību uzturlīdzekļu maksāšanas pienākuma lietās (2) (Uzturlīdzekļu maksāšanas pienākuma regula), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2008. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 4/2009 par jurisdikciju, piemērojamiem tiesību aktiem, nolēmumu atzīšanu un izpildi un sadarbību uzturlīdzekļu maksāšanas pienākuma lietās (2) (Uzturlīdzekļu maksāšanas pienākuma regula),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 21. maija Direktīvu 2008/52/EK par konkrētiem mediācijas aspektiem civillietās un komerclietās (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 21. maija Direktīvu 2008/52/EK par konkrētiem mediācijas aspektiem civillietās un komerclietās (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 28. aprīļa Regulu (ES) 2021/693, ar ko izveido programmu “Tiesiskums” (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 28. aprīļa Regulu (ES) 2021/693, ar ko izveido programmu “Tiesiskums” (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 28. aprīļa Regulu (ES) 2021/692, ar ko izveido programmu “Pilsoņi, vienlīdzība, tiesības un vērtības” (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 28. aprīļa Regulu (ES) 2021/692, ar ko izveido programmu “Pilsoņi, vienlīdzība, tiesības un vērtības” (5),

| — | ņemot vērā ES rezultātu apkopojumu tiesiskuma jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES rezultātu apkopojumu tiesiskuma jomā,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Ministru komitejas 2010. gada 17. novembra pamatnostādnes par bērnu interesēm atbilstošu tiesas spriešanu; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Ministru komitejas 2010. gada 17. novembra pamatnostādnes par bērnu interesēm atbilstošu tiesas spriešanu;

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes 2015. gada 2. oktobra Rezolūciju Nr. 2079 par līdztiesību un vecāku kopīgu aizgādnību — tēva loma, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes 2015. gada 2. oktobra Rezolūciju Nr. 2079 par līdztiesību un vecāku kopīgu aizgādnību — tēva loma,

| — | ņemot vērā Eiropas Kopienu Tiesas nolēmumu lietā C-490/20 (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Kopienu Tiesas nolēmumu lietā C-490/20 (6),

| — | ņemot vērā 1980. gada 25. oktobra Hāgas konvenciju par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1980. gada 25. oktobra Hāgas konvenciju par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem,

| — | ņemot vērā 1993. gada 29. maija Hāgas Konvenciju par bērnu aizsardzību un sadarbību starpvalstu adopcijas jautājumos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1993. gada 29. maija Hāgas Konvenciju par bērnu aizsardzību un sadarbību starpvalstu adopcijas jautājumos,

| — | ņemot vērā 2017. gada 2. februāra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par adopcijas pārrobežu aspektiem (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 2. februāra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par adopcijas pārrobežu aspektiem (7),

| — | ņemot vērā 2021. gada 11. marta rezolūciju par bērna tiesībām ES Bērna tiesību stratēģijas kontekstā (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 11. marta rezolūciju par bērna tiesībām ES Bērna tiesību stratēģijas kontekstā (8),

| — | ņemot vērā 2021. gada 6. oktobra rezolūciju par vardarbības ģimenē un aizgādības tiesību ietekmi uz sievietēm un bērniem (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 6. oktobra rezolūciju par vardarbības ģimenē un aizgādības tiesību ietekmi uz sievietēm un bērniem (9),

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Lūgumrakstu komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lūgumrakstu komitejas atzinumu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A9-0033/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A9-0033/2022),

Bērnu interesēm atbilstoša tiesas spriešana civillietās, administratīvajās un ģimenes lietās

| A. | tā kā arvien lielāks skaits bērnu un pusaudžu nonāk saskarē ar tiesu sistēmu civillietās, administratīvo un ģimenes tiesību lietās, galvenokārt tāpēc, ka pieaug laulības šķiršanas, laulāto atšķiršanas un adopcijas gadījumu skaits; tā kā šādos procesos visiem bērniem būtu jāgarantē piekļuve tiesu iestādēm bez diskriminācijas, tostarp jo īpaši tiesu un alternatīvu strīdu izšķiršanas metožu pieejamība; |
| --- | --- |

A.

tā kā arvien lielāks skaits bērnu un pusaudžu nonāk saskarē ar tiesu sistēmu civillietās, administratīvo un ģimenes tiesību lietās, galvenokārt tāpēc, ka pieaug laulības šķiršanas, laulāto atšķiršanas un adopcijas gadījumu skaits; tā kā šādos procesos visiem bērniem būtu jāgarantē piekļuve tiesu iestādēm bez diskriminācijas, tostarp jo īpaši tiesu un alternatīvu strīdu izšķiršanas metožu pieejamība;

| B. | tā kā ES ir apņēmusies nodrošināt, ka tiek ievērotas, aizsargātas un īstenotas ikviena bērna tiesības, lai veidotu veselīgāku, noturīgāku, taisnīgāku un godīgāku sabiedrību visiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā ES ir apņēmusies nodrošināt, ka tiek ievērotas, aizsargātas un īstenotas ikviena bērna tiesības, lai veidotu veselīgāku, noturīgāku, taisnīgāku un godīgāku sabiedrību visiem;

| C. | tā kā bērniem ir tiesības piedalīties, tikt uzklausītiem un paust savu viedokli jebkurā tiesvedībā attiecībā uz viņu labklājību un turpmākajiem dzīves apstākļiem, ņemot vērā viņu vecumu, briedumu un valodas prasmes; tā kā bērnu viedokļi būtu pienācīgi jāņem vērā neatkarīgi no tā, vai notiek tiesvedība vai jautājumu lemj kāda cita attiecīga iestāde; |
| --- | --- |

C.

tā kā bērniem ir tiesības piedalīties, tikt uzklausītiem un paust savu viedokli jebkurā tiesvedībā attiecībā uz viņu labklājību un turpmākajiem dzīves apstākļiem, ņemot vērā viņu vecumu, briedumu un valodas prasmes; tā kā bērnu viedokļi būtu pienācīgi jāņem vērā neatkarīgi no tā, vai notiek tiesvedība vai jautājumu lemj kāda cita attiecīga iestāde;

| D. | tā kā dalībai tiesas un administratīvajā procesā būtu jānotiek ērtā un bērniem draudzīgā vidē, lai neradītu papildu traumas vai stresu bērnam un mazinātu šādu apstākļu psiholoģisko un emocionālo ietekmi, jo īpaši attiecībā uz visneaizsargātākajiem bērniem, piemēram, bērniem ar invaliditāti vai migrantu izcelsmes bērniem; |
| --- | --- |

D.

tā kā dalībai tiesas un administratīvajā procesā būtu jānotiek ērtā un bērniem draudzīgā vidē, lai neradītu papildu traumas vai stresu bērnam un mazinātu šādu apstākļu psiholoģisko un emocionālo ietekmi, jo īpaši attiecībā uz visneaizsargātākajiem bērniem, piemēram, bērniem ar invaliditāti vai migrantu izcelsmes bērniem;

| E. | tā kā bērnu līdzdalība šādos procesos būtu jāatbalsta, attiecīgajām iestādēm izmantojot daudzdisciplīnu pieeju; |
| --- | --- |

E.

tā kā bērnu līdzdalība šādos procesos būtu jāatbalsta, attiecīgajām iestādēm izmantojot daudzdisciplīnu pieeju;

| F. | tā kā dalībvalstu pienākums ir paredzēt procesuālos aizsardzības pasākumus, un noteikumus, kas reglamentē bērna uzklausīšanu; tā kā šie noteikumi dažādās dalībvalstīs tomēr ievērojami atšķiras; |
| --- | --- |

F.

tā kā dalībvalstu pienākums ir paredzēt procesuālos aizsardzības pasākumus, un noteikumus, kas reglamentē bērna uzklausīšanu; tā kā šie noteikumi dažādās dalībvalstīs tomēr ievērojami atšķiras;

| G. | tā kā mājās un ģimenes vidē, kur starp vecākiem pastāv konflikts, bērni var kļūt par upuriem kā vardarbības liecinieki, saskaroties ar dažādiem sliktas izturēšanās veidiem fiziskas, verbālas, psiholoģiskas, seksuālas un ekonomiskas vardarbības dēļ pret uzticības vai citām mājsaimniecībā nozīmīgām personām; tā kā šāda vardarbība ļoti nopietni ietekmē bērna psiholoģisko un emocionālo attīstību; tā kā tādēļ ir svarīgi pievērst pienācīgu uzmanību šādai vardarbībai, kad bērna uzklausīšana notiek no ģimenes tiesībām izrietošos procesos, lai nodrošinātu, ka galvenais apsvērums ir bērna intereses; |
| --- | --- |

G.

tā kā mājās un ģimenes vidē, kur starp vecākiem pastāv konflikts, bērni var kļūt par upuriem kā vardarbības liecinieki, saskaroties ar dažādiem sliktas izturēšanās veidiem fiziskas, verbālas, psiholoģiskas, seksuālas un ekonomiskas vardarbības dēļ pret uzticības vai citām mājsaimniecībā nozīmīgām personām; tā kā šāda vardarbība ļoti nopietni ietekmē bērna psiholoģisko un emocionālo attīstību; tā kā tādēļ ir svarīgi pievērst pienācīgu uzmanību šādai vardarbībai, kad bērna uzklausīšana notiek no ģimenes tiesībām izrietošos procesos, lai nodrošinātu, ka galvenais apsvērums ir bērna intereses;

| H. | tā kā bērniem ir tiesības tikt pienācīgi informētiem tādā veidā, kas atbilst viņu vecumam, briedumam un valodu prasmēm, un tādā veidā, lai viņi varētu saprast visus tiesas un administratīvās procedūras posmus, kas uz viņiem attiecas; |
| --- | --- |

H.

tā kā bērniem ir tiesības tikt pienācīgi informētiem tādā veidā, kas atbilst viņu vecumam, briedumam un valodu prasmēm, un tādā veidā, lai viņi varētu saprast visus tiesas un administratīvās procedūras posmus, kas uz viņiem attiecas;

| I. | tā kā civilprocesā, administratīvajos un ģimenes tiesību procesos, īpaši pārrobežu lietās, bērniem ir ierobežotas iespējas tikt pārstāvētiem ar juridiskā profesionāļa vai advokāta starpniecību; |
| --- | --- |

I.

tā kā civilprocesā, administratīvajos un ģimenes tiesību procesos, īpaši pārrobežu lietās, bērniem ir ierobežotas iespējas tikt pārstāvētiem ar juridiskā profesionāļa vai advokāta starpniecību;

| J. | tā kā dažos gadījumos pieredze liecina (10) par priekšrocībām, ko sniedz īpaši paredzēta un neatkarīga uzticības persona, lai atbalstītu un pavadītu bērnu visā tiesvedības laikā, tostarp mediācijas gadījumos; |
| --- | --- |

J.

tā kā dažos gadījumos pieredze liecina (10) par priekšrocībām, ko sniedz īpaši paredzēta un neatkarīga uzticības persona, lai atbalstītu un pavadītu bērnu visā tiesvedības laikā, tostarp mediācijas gadījumos;

| K. | tā kā tiesām, administratīvajām iestādēm un sociālās labklājības iestādēm, pieņemot jebkādu lēmumu attiecībā uz bērnu, vispirms būtu jāņem vērā bērna intereses; tā kā šādi lēmumi būtu jāpieņem individuāli, ņemot vērā bērna vecumu, kā arī viņa un viņa ģimenes vajadzības un īpašos apstākļus; |
| --- | --- |

K.

tā kā tiesām, administratīvajām iestādēm un sociālās labklājības iestādēm, pieņemot jebkādu lēmumu attiecībā uz bērnu, vispirms būtu jāņem vērā bērna intereses; tā kā šādi lēmumi būtu jāpieņem individuāli, ņemot vērā bērna vecumu, kā arī viņa un viņa ģimenes vajadzības un īpašos apstākļus;

| L. | tā kā bērna intereses un tiesu iestāžu pieejamību visiem bērniem nevar nodrošināt, ja viņu līdzdalība civilprocesos, administratīvajās un ģimenes lietās un pavadošo atbalsta pakalpojumu izmantošana ir atkarīga no viņu vecāku finanšu resursiem, jo īpaši tāpēc, ka šādu procedūru un pakalpojumu izmaksas var būt ļoti augstas; |
| --- | --- |

L.

tā kā bērna intereses un tiesu iestāžu pieejamību visiem bērniem nevar nodrošināt, ja viņu līdzdalība civilprocesos, administratīvajās un ģimenes lietās un pavadošo atbalsta pakalpojumu izmantošana ir atkarīga no viņu vecāku finanšu resursiem, jo īpaši tāpēc, ka šādu procedūru un pakalpojumu izmaksas var būt ļoti augstas;

| M. | tā kā ES un tās dalībvalstīm, īstenojot visas programmas “Tiesiskums” darbības, ir pienākums veicināt bērna tiesības, tostarp izmantojot bērniem draudzīgu tiesu sistēmu; |
| --- | --- |

M.

tā kā ES un tās dalībvalstīm, īstenojot visas programmas “Tiesiskums” darbības, ir pienākums veicināt bērna tiesības, tostarp izmantojot bērniem draudzīgu tiesu sistēmu;

ES bērnu tiesību aizsardzības regulējums pārrobežu civiltiesiskajos strīdos

| N. | tā kā lielāka mobilitāte nozīmē to, ka, visticamāk, palielināsies arī to bērnu skaits, kuri dzimuši ģimenēs ar pārrobežu elementu; |
| --- | --- |

N.

tā kā lielāka mobilitāte nozīmē to, ka, visticamāk, palielināsies arī to bērnu skaits, kuri dzimuši ģimenēs ar pārrobežu elementu;

| O. | tā kā, lai gan materiālās civiltiesības un ģimenes tiesības joprojām ir dalībvalstu kompetencē, saskaņotus noteikumus par pārrobežu civiltiesībām un ģimenes tiesībām var noteikt ES līmenī; |
| --- | --- |

O.

tā kā, lai gan materiālās civiltiesības un ģimenes tiesības joprojām ir dalībvalstu kompetencē, saskaņotus noteikumus par pārrobežu civiltiesībām un ģimenes tiesībām var noteikt ES līmenī;

| P. | tā kā dalībvalstīm kā ANO Konvencijas par bērna tiesībām pusēm bērna intereses ir jāuzskata par prioritārām visās publiskajās darbībās, arī tad, kad runa ir par pārrobežu ģimenes strīdiem; tā kā ģimenes strīdos ar pārrobežu ietekmi dažu dalībvalstu kompetentās iestādes bieži interpretē bērna interešu aizsardzību kā pienākumu palikt valsts teritorijā, pat gadījumos, kad ir ziņots par ļaunprātīgu izmantošanu un vardarbību ģimenē pret vienu no vecākiem, kas dzīvo šajā valstī; |
| --- | --- |

P.

tā kā dalībvalstīm kā ANO Konvencijas par bērna tiesībām pusēm bērna intereses ir jāuzskata par prioritārām visās publiskajās darbībās, arī tad, kad runa ir par pārrobežu ģimenes strīdiem; tā kā ģimenes strīdos ar pārrobežu ietekmi dažu dalībvalstu kompetentās iestādes bieži interpretē bērna interešu aizsardzību kā pienākumu palikt valsts teritorijā, pat gadījumos, kad ir ziņots par ļaunprātīgu izmantošanu un vardarbību ģimenē pret vienu no vecākiem, kas dzīvo šajā valstī;

| Q. | tā kā savstarpējas atzīšanas princips, kas balstās uz savstarpēju uzticēšanos, uzliek dalībvalstīm pienākumu atzīt par spēkā esošiem spriedumus vai lēmumus, kuri ir pieņemti citā dalībvalstī; |
| --- | --- |

Q.

tā kā savstarpējas atzīšanas princips, kas balstās uz savstarpēju uzticēšanos, uzliek dalībvalstīm pienākumu atzīt par spēkā esošiem spriedumus vai lēmumus, kuri ir pieņemti citā dalībvalstī;

| R. | tā kā pārrobežu tiesvedība no juridiskā viedokļa ir sarežģītāka un tāpēc parasti arī laikietilpīgāka un dārgāka; |
| --- | --- |

R.

tā kā pārrobežu tiesvedība no juridiskā viedokļa ir sarežģītāka un tāpēc parasti arī laikietilpīgāka un dārgāka;

| S. | tā kā efektīvu procedūru trūkums tādu spriedumu izpildei, kas attiecas uz vecāku aprūpes un aizgādības pienākumiem, saskarsmes tiesībām, vecāku veiktu bērnu nolaupīšanu vai uzturlīdzekļu maksāšanas pienākumiem pārrobežu lietās, kaitē bērna interesēm; |
| --- | --- |

S.

tā kā efektīvu procedūru trūkums tādu spriedumu izpildei, kas attiecas uz vecāku aprūpes un aizgādības pienākumiem, saskarsmes tiesībām, vecāku veiktu bērnu nolaupīšanu vai uzturlīdzekļu maksāšanas pienākumiem pārrobežu lietās, kaitē bērna interesēm;

| T. | tā kā bērniem, kas ir iesaistīti pārrobežu civiltiesiskajos un ar ģimenes tiesībām saistītajos strīdos, vajadzētu būt vienādām tiesībām, aizsardzības līmenim, procesuālajām garantijām un minimālajiem standartiem visās dalībvalstīs, lai kāda arī nebūtu viņu vecāku valstspiederība; |
| --- | --- |

T.

tā kā bērniem, kas ir iesaistīti pārrobežu civiltiesiskajos un ar ģimenes tiesībām saistītajos strīdos, vajadzētu būt vienādām tiesībām, aizsardzības līmenim, procesuālajām garantijām un minimālajiem standartiem visās dalībvalstīs, lai kāda arī nebūtu viņu vecāku valstspiederība;

| U. | tā kā katram bērnam ir tiesības zināt, kas ir viņa vecāki, un uz to, ka par viņiem rūpējas viņu vecāki; tā kā vecāku šķirtas dzīvošanas situācijās ikvienam bērnam ir tiesības regulāri uzturēt personiskas attiecības un tieši kontaktēties ar abiem vecākiem vai, ja bērna vecāki nav pieejami, ar vecāku radiniekiem, vai, ja tādu nav, ar kādu personu pēc viņu izvēles; tā kā kompetentā iestāde var ierobežot bērna personīgās attiecības un tiešus kontaktus ar vecākiem tikai pamatojoties uz bērna interešu aizsardzību; |
| --- | --- |

U.

tā kā katram bērnam ir tiesības zināt, kas ir viņa vecāki, un uz to, ka par viņiem rūpējas viņu vecāki; tā kā vecāku šķirtas dzīvošanas situācijās ikvienam bērnam ir tiesības regulāri uzturēt personiskas attiecības un tieši kontaktēties ar abiem vecākiem vai, ja bērna vecāki nav pieejami, ar vecāku radiniekiem, vai, ja tādu nav, ar kādu personu pēc viņu izvēles; tā kā kompetentā iestāde var ierobežot bērna personīgās attiecības un tiešus kontaktus ar vecākiem tikai pamatojoties uz bērna interešu aizsardzību;

| V. | tā kā ar 1980. gada Hāgas konvenciju ir ieviesta starptautiskās sadarbības sistēma starp valstīm, lai ātri atrisinātu starptautiskās bērnu nolaupīšanas gadījumus; tā kā konvenciju līdz šim ir ratificējusi 101 valsts, tostarp visas ES dalībvalstis; |
| --- | --- |

V.

tā kā ar 1980. gada Hāgas konvenciju ir ieviesta starptautiskās sadarbības sistēma starp valstīm, lai ātri atrisinātu starptautiskās bērnu nolaupīšanas gadījumus; tā kā konvenciju līdz šim ir ratificējusi 101 valsts, tostarp visas ES dalībvalstis;

| W. | tā kā, neraugoties uz līdzšinējiem centieniem, ES nav pietiekamu datu par tiesvedībām, kurās iesaistīti bērni, kā arī par specializētajām tiesām, kas lietas izskata; |
| --- | --- |

W.

tā kā, neraugoties uz līdzšinējiem centieniem, ES nav pietiekamu datu par tiesvedībām, kurās iesaistīti bērni, kā arī par specializētajām tiesām, kas lietas izskata;

| X. | tā kā kopīgu ES noteikumu trūkums attiecībā uz spriedumu atzīšanu par vecāku aizgādnību, jo īpaši lietās, kurās iesaistīti viendzimuma vecāki, var izraisīt vecāku tiesību zaudēšanu, apdraudēt bērna tiesības tikt uzklausītam un uzturēt attiecības ar abiem vecākiem un jebkādas tiesības, kas izriet no vecāku aizgādnības (piemēram, uzturlīdzekļi vai mantošana), un var arī veicināt labvēlīgākās tiesas izvēli pārrobežu ģimenes strīdu gadījumā; tā kā turpmākajam tiesību akta priekšlikumam šajā jomā būtu jāpalīdz samazināt administratīvo procesu un tiesvedību skaitu; |
| --- | --- |

X.

tā kā kopīgu ES noteikumu trūkums attiecībā uz spriedumu atzīšanu par vecāku aizgādnību, jo īpaši lietās, kurās iesaistīti viendzimuma vecāki, var izraisīt vecāku tiesību zaudēšanu, apdraudēt bērna tiesības tikt uzklausītam un uzturēt attiecības ar abiem vecākiem un jebkādas tiesības, kas izriet no vecāku aizgādnības (piemēram, uzturlīdzekļi vai mantošana), un var arī veicināt labvēlīgākās tiesas izvēli pārrobežu ģimenes strīdu gadījumā; tā kā turpmākajam tiesību akta priekšlikumam šajā jomā būtu jāpalīdz samazināt administratīvo procesu un tiesvedību skaitu;

| Y. | tā kā Tiesa nesen pieņēma šādu spriedumu lietā C-490/20: gadījumā, ja bērns ir Savienības pilsonis un viņa dzimšanas apliecību ir izsniegušas uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes, un šajā dzimšanas apliecībā viņa vecāki ir norādīti kā divas viena dzimuma personas, dalībvalstij, kuras pilsonība ir šim bērnam, ir pienākums i) izsniegt šim bērnam personas apliecību vai pasi, neprasot, lai šīs valsts iestādes iepriekš sagatavotu dzimšanas apliecību, un ii) tāpat kā jebkurai citai dalībvalstij atzīt uzņemošās dalībvalsts dokumentu, kas ļauj šim bērnam kopā ar katru no šīm divām personām izmantot bērna tiesības brīvi pārvietoties un uzturēties dalībvalstu teritorijā; |
| --- | --- |

Y.

tā kā Tiesa nesen pieņēma šādu spriedumu lietā C-490/20: gadījumā, ja bērns ir Savienības pilsonis un viņa dzimšanas apliecību ir izsniegušas uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes, un šajā dzimšanas apliecībā viņa vecāki ir norādīti kā divas viena dzimuma personas, dalībvalstij, kuras pilsonība ir šim bērnam, ir pienākums i) izsniegt šim bērnam personas apliecību vai pasi, neprasot, lai šīs valsts iestādes iepriekš sagatavotu dzimšanas apliecību, un ii) tāpat kā jebkurai citai dalībvalstij atzīt uzņemošās dalībvalsts dokumentu, kas ļauj šim bērnam kopā ar katru no šīm divām personām izmantot bērna tiesības brīvi pārvietoties un uzturēties dalībvalstu teritorijā;

Mediācija lietās par strīdiem, kas attiecas uz bērniem

| Z. | tā kā daudzos gadījumos ir pierādījies, ka mediācija ģimenes lietās ir ātrāka, lētāka un bērniem draudzīgāka, lai atrisinātu strīdu, nekā tiesvedība, un tādējādi tā var palīdzēt novērst turpmāku vecāku veiktu bērnu nolaupīšanu; |
| --- | --- |

Z.

tā kā daudzos gadījumos ir pierādījies, ka mediācija ģimenes lietās ir ātrāka, lētāka un bērniem draudzīgāka, lai atrisinātu strīdu, nekā tiesvedība, un tādējādi tā var palīdzēt novērst turpmāku vecāku veiktu bērnu nolaupīšanu;

| AA. | tā kā būtu jāveicina alternatīvas strīdu izšķiršanas metožu izmantošana, ja vien tas nav pretrunā bērna interesēm, jo īpaši vardarbības ģimenē un ļaunprātīgas seksuālas izmantošanas gadījumā; |
| --- | --- |

AA.

tā kā būtu jāveicina alternatīvas strīdu izšķiršanas metožu izmantošana, ja vien tas nav pretrunā bērna interesēm, jo īpaši vardarbības ģimenē un ļaunprātīgas seksuālas izmantošanas gadījumā;

| AB. | tā kā vietējo un pārrobežu ģimenes lietu mediācijas procedūru skaits joprojām ir neliels; |
| --- | --- |

AB.

tā kā vietējo un pārrobežu ģimenes lietu mediācijas procedūru skaits joprojām ir neliels;

| AC. | tā kā lielākajā daļā dalībvalstu mediācijas procedūrā nav pieejama juridiskā palīdzība vecākiem, kuriem ir ierobežoti finanšu līdzekļi, bet kuri vienlaikus varētu saņemt juridisko palīdzību tiesas procesā; |
| --- | --- |

AC.

tā kā lielākajā daļā dalībvalstu mediācijas procedūrā nav pieejama juridiskā palīdzība vecākiem, kuriem ir ierobežoti finanšu līdzekļi, bet kuri vienlaikus varētu saņemt juridisko palīdzību tiesas procesā;

| AD. | tā kā vecākiem var būt grūti iegūt pienācīgu un pārbaudītu informāciju par iespēju uzsākt mediācijas procedūru pirmstiesas posmā; |
| --- | --- |

AD.

tā kā vecākiem var būt grūti iegūt pienācīgu un pārbaudītu informāciju par iespēju uzsākt mediācijas procedūru pirmstiesas posmā;

| AE. | tā kā mediācijas procedūra komerclietās būtiski atšķiras no mediācijas ģimenes lietās; |
| --- | --- |

AE.

tā kā mediācijas procedūra komerclietās būtiski atšķiras no mediācijas ģimenes lietās;

| AF. | tā kā pārrobežu mediācija ģimenes lietās var veicināt vecāku vienošanos, kas nodrošina bērna interešu ievērošanu, samazinot emocionālo un finansiālo slogu un juridisko sarežģītību, kas raksturīga tiesvedībai; |
| --- | --- |

AF.

tā kā pārrobežu mediācija ģimenes lietās var veicināt vecāku vienošanos, kas nodrošina bērna interešu ievērošanu, samazinot emocionālo un finansiālo slogu un juridisko sarežģītību, kas raksturīga tiesvedībai;

| AG. | tā kā mediācija ģimenes pārrobežu lietās no juridiskā un loģistikas viedokļa ir sarežģītāka nekā mediācija ģimenes strīdos vienā valstī un tās īstenošanai ir nepieciešamas papildu ekspertīze un valodu zināšanas; |
| --- | --- |

AG.

tā kā mediācija ģimenes pārrobežu lietās no juridiskā un loģistikas viedokļa ir sarežģītāka nekā mediācija ģimenes strīdos vienā valstī un tās īstenošanai ir nepieciešamas papildu ekspertīze un valodu zināšanas;

| AH. | tā kā gan tiesneši, gan juristi būtu jāapmāca, lai viņi iegūtu plašākas zināšanas par pārrobežu mediāciju ģimenes lietās, |
| --- | --- |

AH.

tā kā gan tiesneši, gan juristi būtu jāapmāca, lai viņi iegūtu plašākas zināšanas par pārrobežu mediāciju ģimenes lietās,

Bērnu interesēm atbilstoša tiesas spriešana civilprocesos, administratīvajās un ģimenes tiesību procedūrās

| 1. | aicina dalībvalstis nodrošināt, ka saskaņā ar Hartas 24. pantu visos tiesas procesos, kas attiecas uz bērna labklājību un turpmāko dzīves kārtību, tiek ievērotas garantētas un pilnībā īstenotas bērna tiesības, un bērna intereses tiek atzītas par visaugstāko prioritāti un tiek pienācīgi iekļautas un konsekventi piemērotas visās valsts iestāžu darbībās, jo īpaši tiesas procesos, kas tieši vai netieši ietekmē bērnus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atgādina, ka tiesu iestāžu pieejamība un tiesības tikt uzklausītam ir pamattiesības un ka ikvienam bērnam neatkarīgi no viņa sociālās, ekonomiskās vai etniskās izcelsmes ir jāspēj pilnībā izmantot šīs tiesības privātpersonas statusā neatkarīgi no saviem vecākiem vai likumīgajiem aizbildņiem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka Covid-19 pandēmija ir radījusi papildu problēmas saistībā ar tiesu iestāžu pieejamību, tostarp novilcinot tiesas procesus; tādēļ aicina dalībvalstis paredzēt pasākumus, lai atvieglotu tiesu iestāžu pieejamību pandēmijas laikā, jo īpaši gadījumos, kad bērns ir iesaistīts civilprocesā, administratīvo vai ģimenes tiesību procedūrās; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina Komisiju bez liekas kavēšanās iesniegt kopīgu pamatnostādņu kopumu vai līdzīgu neleģislatīvu instrumentu, kurā būtu jāiekļauj ieteikumi un paraugprakse, kas dalībvalstīm jāievēro, lai nodrošinātu, ka bērna uzklausīšanu veic vai nu tiesnesis, vai apmācīts eksperts un ka viņus uzklausīšanā neietekmē neviens, tostarp arī vecāki; uzsver, ka šādām uzklausīšanām, īpaši ar ģimenes tiesībām saistītās procedūrās, vajadzētu notikt bērniem draudzīgā vidē un tām vajadzētu būt atbilstošām bērna vecumam, briedumam un valodu prasmēm valodas un satura ziņā, vienlaikus paredzot visas garantijas, kas nodrošina bērna emocionālās integritātes un bērna interešu respektēšanu, izvairoties no lieka stresa un gādājot par to, ka kompetentā iestāde pienācīgi ņem vērā bērna viedokli atbilstoši viņa vecumam un briedumam; turklāt uzsver, ka bērna uzklausīšana ar ģimenes tiesībām saistītajās procedūrās, ja ir aizdomas par vardarbību mājās vai ģimenē vai kļūšanu par “vardarbības liecinieku”, vienmēr būtu jāveic, klātesot kvalificētiem profesionāļiem, ārstiem vai psihologiem, tostarp profesionāļiem, kas kvalificēti bērnu neiropsihiatrijā, lai nepadziļinātu viņu traumas vai nenodarītu viņiem vēl vairāk ciešanu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka šādās pamatnostādnēs vai līdzīgos neleģislatīvos instrumentos ir skaidri jānorāda, ka bērns, kas iesaistīts civiltiesiskajā, ar administratīvajām vai ģimenes tiesībām saistītām procedūrām, būtu jāinformē ikvienā procedūras posmā veidā, kas viņam pilnībā saprotams, un jo īpaši bērnam būtu jāizskaidro iestādes lēmums, ko veiktu speciāli apmācīts profesionālis tādā veidā, kas atbilst viņa vecumam, briedumam un valodas prasmēm; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka ir jāatzīst ciešā saikne starp kriminālprocesiem, civilprocesiem un citiem tiesas procesiem, lai koordinētu tiesu iestāžu un citu tiesisko reakciju uz vardarbību pret bērniem un intīmā partnera vardarbību; tādēļ aicina dalībvalstis pieņemt pasākumus, lai saistītu krimināllietas un civillietas, kurās iesaistīta konkrēta ģimene un bērni, nolūkā efektīvi novērst jebkādas diferences starp tiesas un citiem juridiskiem lēmumiem, kuras kaitē bērniem; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina dalībvalstis civilprocesā, administratīvo un ģimenes tiesību procedūrās nodrošināt un sniegt viegli pieejamu, saprotamu un izsmeļošu bērniem draudzīgu informāciju par bērna tiesībām un par pašām procedūrām, tostarp tādām, kurām ir pārrobežu raksturs; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina dalībvalstis nodrošināt piekļuvi bezmaksas, publiski finansētai, augstas kvalitātes juridiskai pārstāvībai bērniem, kas iesaistīti civilprocesos, administratīvo tiesību un ģimenes strīdu procedūrās, tostarp tādās, kurām ir pārrobežu raksturs, gadījumos, ja vecāki pilnībā nepilda savus aizgādnības pienākumus vai ja ir aizdomas, ka vecāku intereses var būt pretrunā bērna interesēm; |
| --- | --- |

8.

| 9. | stingri iesaka dalībvalstīm pieņemt daudznozaru pieeju un izveidot viegli pieejamus, kvalitatīvus, personalizētus, bezmaksas un publiski finansētus konsultāciju un bērnu atbalsta pakalpojumus gan tiesā, gan ārpus tās, lai vajadzības gadījumā sniegtu atbalstu ar apmācītu profesionāļu, piemēram, ārstu, psihologu, kvalificētu bērnu neiropsihiatrijas speciālistu, sociālo darbinieku un bērnu aprūpes speciālistu starpniecību nolūkā pēc iespējas labāk atbalstīt bērnu visos minēto procedūru posmos; uzsver, ka attiecībā uz katru bērnu, kas iesaistīts civiltiesiskos procesos, administratīvo un ģimenes tiesību procedūrās, būtu jāpiemēro individualizēta pieeja un ka īpaša uzmanība būtu jāpievērš bērniem, kuri bieži saskaras ar diskrimināciju vai atrodas neaizsargātā situācijā, tostarp bērniem ar invaliditāti, migrantu izcelsmes bērniem un bērniem, kuri dzīvo nabadzībā vai ir sociāli atstumti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina dalībvalstis nodrošināt obligātus apmācību kursus par bērnu tiesībām un īpašajām vajadzībām tiesnešiem, citiem tiesību speciālistiem, tiesībaizsardzības iestādēm, sociālajiem darbiniekiem, skolotājiem, bērnu iestādēm un visām citām attiecīgajām pusēm, kas iesaistītas tiesas un administratīvajos procesos, kuros skartas bērnu intereses; aicina Komisiju palielināt atbalstu šādām darbībām, piemēram, izmantojot Eiropas Tiesiskās apmācības tīklu, programmu “Pilsoņi, vienlīdzība, tiesības un vērtības” un programmu “Tiesiskums”; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina Komisiju mudināt pastāvošos juridisko speciālistu tīklus un platformas visā ES apmainīties ar paraugpraksi attiecībā uz bērna uzklausīšanu, bērna tiesībām uz informāciju un tiesībām uz privātumu; aicina Komisiju apsvērt iespēju izveidot vienas pieturas aģentūru ekspertiem no visas ES, kas darbotos kā informācijas apmaiņas platforma; mudina Eiropas Tiesiskās apmācības tīklu nodrošināt šādu forumu tiesnešiem, kas iesaistīti pārrobežu ģimenes strīdos; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina dalībvalstis darīt pieejamus resursus, lai nodrošinātu, ka civiltiesību, administratīvo un ģimenes tiesību procesi, kuros iesaistīti bērni, tiek izskatītas, maksimāli ievērojot bērniem draudzīgus tiesas spriešanas standartus, pienācīgi respektējot bērnu emocionālo un fizisko integritāti un bez liekas kavēšanās; šajā sakarībā uzsver, ka dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka bērnu un ģimenes lietu tiesas darbojas kā būtisks dienests, turpinot rīkot ārkārtas tiesas sēdes un izpildot tiesas lēmumus par tādu bērnu aprūpi un aizsardzību, kam akūti draud atstāšana novārtā vai slikta izturēšanās; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atgādina, ka dalībvalstīm būtu pēc iespējas labāk jāizmanto programma “Tiesiskums”, lai finansētu darbības un organizācijas, kas veicina efektīvu tiesu iestāžu pieejamību visiem bērniem bez diskriminācijas, un sniegtu finansiālu atbalstu organizācijām, kas strādā ar bērniem un bērnu labā, izmantojot programmu “Pilsoņi, vienlīdzība, tiesības un vērtības”; aicina dalībvalstis izveidot atbilstīgus mehānismus un procedūras attiecībā uz sūdzībām, tiesiskās aizsardzības līdzekļiem vai tiesisko aizsardzību, lai pilnībā nodrošinātu, ka bērna tiesības tiek pienācīgi integrētas tiesas procesos, kas tieši vai netieši ietekmē bērnu; |
| --- | --- |

13.

ES bērnu tiesību aizsardzības regulējums pārrobežu civiltiesiskajos strīdos

| 14. | aicina dalībvalstis aizsargāt bērna intereses pārrobežu ar ģimenes tiesībām saistītos procesos, tostarp nodrošinot, ka likumi un procedūras nediskriminē vecākus viņu valstspiederības, dzīvesvietas izcelsmes valsts vai citu iemeslu dēļ, un noraidot pieņēmumu, ka bērna intereses vienmēr ir palikt konkrētās dalībvalsts teritorijā; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver, ka viens no iemesliem, kāpēc pārrobežu lietas var būt juridiski strīdīgas, ir atšķirīga valstu terminoloģija, piemēram, atšķirības prasībās par minimālo vecumu dažādās dalībvalstīs, kas var novest pie atšķirīgas attieksmes pret bērnu atkarībā no atšķirīgiem vecuma kritērijiem vai bērna juridiskā padomdevēja atšķirīgās lomas tiesas procesos, kurā iesaistīti bērni; |
| --- | --- |

15.

| 16. | mudina dalībvalstis ievērot katra bērna tiesības uzturēt personiskus un tiešus kontaktus ar katru no vecākiem, ja vien tas nav pretrunā bērna interesēm, neatkarīgi no viņa ģimenes vai bioloģiskās radniecības; uzsver, ka šīs tiesības būtu jāievēro, neraugoties uz ierobežojošajiem pasākumiem, kas saistīti ar Covid-19; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina dalībvalstis efektīvi izpildīt spriedumus pārrobežu ģimenes strīdos par bērniem saskaņā ar piemērojamiem ES tiesību aktiem un Tiesas spriedumiem, jo īpaši lietās, kas saistītas ar vecāku veiktu bērnu pārrobežu nolaupīšanu, kā arī laulāto atšķiršanu, laulības šķiršanu, aizgādību, adopciju un nodošanu audžuģimenei, kā arī lēmumus, kas saistīti ar vecāku statusa, tostarp viendzimuma pāru, atzīšanu, vienlaikus vienmēr ņemot vērā bērna intereses saskaņā ar Hartas 24. pantu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aicina dalībvalstis pareizi īstenot jaunos noteikumus un nodrošināt pienākumu izpildi saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2019/1111 par jurisdikciju, lēmumu atzīšanu un izpildi laulības lietās un lietās par vecāku atbildību un par bērnu starptautisko nolaupīšanu (11); uzsver, cik svarīga pārrobežu lietās ir apmaiņa ar informāciju starp valstu tiesām, un mudina Komisiju šajā nolūkā sadarboties ar dalībvalstīm, lai rūpīgi uzraudzītu regulas pareizu īstenošanu un nekavējoties reaģētu jebkādos tās neievērošanas gadījumos; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atgādina, ka Regulas “Brisele IIa” pārstrādāšanas mērķis bija aizsargāt bērnu tiesības, precizējot noteikumus, saīsinot pārrobežu tiesvedību ilgumu strīdos attiecībā uz bērniem ar tiesību aktos paredzētu termiņu starpniecību un atceļot eksekvatūras, kā arī veicinot ciešāku sadarbību starp centrālajām iestādēm un informācijas apmaiņu pārrobežu lietās; šajā sakarībā aicina dalībvalstis nodrošināt pienācīgus cilvēkresursus un finanšu resursus, lai veicinātu regulas efektīvu īstenošanu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt pienācīgu apmācību par jaunajiem noteikumiem centrālajām iestādēm, tiesnešiem un citiem praktizējošiem juristiem, kas iesaistīti pārrobežu strīdos, tostarp jautājumos par bērna uzklausīšanu un iespējamu mediācijas izmantošanu šādās lietās; uzsver, ka šādai apmācībai būtu jānodrošina pietiekams zināšanu un pieredzes līmenis pārrobežu ģimenes lietu izskatīšanā; |
| --- | --- |

20.

| 21. | aicina Komisiju sagatavot labas prakses rokasgrāmatu attiecībā uz regulas “Brisele IIa” pārstrādāšanu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | aicina Komisiju izvērtēt, vai ir vajadzīgi ES tiesību akti, lai saskaņotu procesuālās garantijas bērniem pārrobežu tiesvedībā ģimenes tiesību jomā; |
| --- | --- |

22.

| 23. | aicina dalībvalstis nodrošināt, ka tiesvedības finansiālās izmaksas un papildu izmaksas, kas saistītas ar pārrobežu lietām, nerada šķēršļus tiesu pieejamībai pārrobežu civillietās, administratīvajās un ģimenes lietās, kurās iesaistīti bērni; aicina dalībvalstis informāciju par iespējamo juridisko palīdzību šādos gadījumos darīt pieejamu un nodrošināt piekļūstamību tai; |
| --- | --- |

23.

| 24. | norāda, ka Apvienotā Karaliste vairs nepiedalās sadarbībā atbilstoši regulai “Brisele IIa” un Uzturlīdzekļu maksāšanas pienākuma regulai; aicina Komisiju steidzami izvērtēt vispiemērotākos līdzekļus, tostarp divpusēju instrumentu, lai risinātu pastāvošo juridisko nenoteiktību starp ES un Apvienoto Karalisti ar civiltiesībām, administratīvajām tiesībām un ģimenes tiesībām saistītajiem procesiem, kas attiecas uz bērniem; |
| --- | --- |

24.

| 25. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu nākt klajā ar tiesību akta priekšlikumu, lai veicinātu vecāku aizgādības pienākumu savstarpēju atzīšanu starp dalībvalstīm; |
| --- | --- |

25.

| 26. | šajā sakarībā aicina Komisiju pienācīgi ņemt vērā Parlamenta 2017. gada 2. februāra rezolūciju par adopcijas pārrobežu aspektiem, tostarp tās pielikumu, kurā paredzēts regulējums par adopcijas nolēmumu pārrobežu atzīšanu, lai izveidotu skaidru tiesisko regulējumu un nodrošinātu ģimenēm nepieciešamo juridisko noteiktību nolūkā vienā dalībvalstī likumīgi izdotus adopcijas lēmumus atzīt citā dalībvalstī; |
| --- | --- |

26.

| 27. | aicina Komisiju un Padomi pienācīgi informēt Parlamentu un iekļaut to visu jauno vai pārskatīto tiesību aktu priekšlikumu izstrādē civiltiesību un ģimenes tiesību pārrobežu regulējuma jomā, jo šādi noteikumi tieši ietekmē ES pilsoņu un jo īpaši bērnu dzīvi un labbūtību; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzskata, ka 1980. gada Hāgas konvencija ir būtisks instruments, lai aizsargātu bērna intereses starptautiskās bērnu nolaupīšanas gadījumos, un uzskata, ka ES atzinīgi ir jāvērtē jaunu valstu pievienošanos šai konvencijai; tādēļ mudina Komisiju strauji panākt progresu, novērtējot jaunu valstu pievienošanos, un aicina dalībvalstis nevilcināties, lai pieņemtu to pievienošanos; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atkārtoti prasa pastiprināt dalībvalstu savstarpējo starptautisko sadarbību un sadarbību ar trešām valstīm, jo īpaši Japānu, lai īstenotu visus starptautiskos tiesību aktus par bērnu aizsardzību un tādējādi aizsargātu bērnus no kaitīgajām sekām, ko var radīt vecāku veikta bērna nolaupīšana; |
| --- | --- |

29.

| 30. | aicina Komisiju turpināt paplašināt pētījumus un datu vākšanu par bērniem draudzīgu tiesu sistēmu un paraugpraksi šajā jomā dalībvalstīs; aicina Komisiju un dalībvalstis vākt datus par pārrobežu civiltiesiskiem strīdiem, kuros iesaistīti bērni, piemēram, aizgādības, saskarsmes un vecāku veiktas bērnu nolaupīšanas lietās; aicina Komisiju iekļaut šos datus ES rezultātu apkopojumā tiesiskuma jomā; |
| --- | --- |

30.

Mediācija lietās par strīdiem, kas attiecas uz bērniem

| 31. | aicina Komisiju iesniegt jaunu priekšlikumu regulai par pārrobežu mediāciju, pievienojot tam rūpīgi izstrādātu ietekmes novērtējumu, kurā būtu jānosaka kopīgi standarti pārrobežu procedūrai, noteikumi par mediācijas rezultātā panākto vienošanos izpildi, prasības Eiropas mediatora sertifikāta izveidei, lai nodrošinātu speciālo zināšanu kvalitāti pārrobežu lietās, un kopīgi standarti mediācijas līgumiem; uzskata, ka šādiem kopējiem standartiem būtu jānodrošina katras dalībvalsts konfidencialitātes noteikumu ievērošana un jāsniedz pusēm pietiekama juridiska informācija par mediācijas koncepciju, ierobežojumiem un sekām; |
| --- | --- |

31.

| 32. | aicina Komisiju un dalībvalstis turpināt atbalstīt esošos mediatoru tīklus pārrobežu ģimenes strīdos; |
| --- | --- |

32.

| 33. | aicina dalībvalstis izveidot birojus posmam pirms mediācijas procedūras uzsākšanas, lai sniegtu iesaistītajiem vecākiem un bērniem visu viņiem nepieciešamo informāciju par mediācijas norisi un tās iespējamām izmaksām un ieguvumiem, īpaši pašiem bērniem un viņu tiesībām un labbūtību; uzsver, ka dažas dalībvalstis jau ir izveidojušas šādus birojus vai vēlas to darīt; |
| --- | --- |

33.

| 34. | uzsver, ka mediācija var būt efektīvs instruments, lai aizsargātu bērna intereses vecāku veiktas pārrobežu bērnu nolaupīšanas gadījumos; šajā sakarībā uzsver labo praksi un “mediatoru tiesas modeli”, ko dažas dalībvalstis izmanto, lai izlīguma ceļā un ārpus tiesas izšķirtu pārrobežu ģimenes strīdus; |
| --- | --- |

34.

| 35. | aicina dalībvalstis nodrošināt, ka bērniem ir iespēja visā mediācijas procesā runāt ar kvalificētu un neatkarīgu personu, kas var sniegt bērniem draudzīgu informāciju un atbalstu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | aicina dalībvalstis atvieglot juridiskās palīdzības pieejamību, lai pārrobežu ģimenes strīdu gadījumos vecākiem ar ierobežotiem finanšu līdzekļiem būtu pieejama mediācija; |
| --- | --- |

36.

| 37. | uzsver, ka ir jāizpēta tiešsaistes rīku, tostarp videokonferenču, izmantošana mediācijas procedūrā saistībā ar strīdiem, kuros puses cita no citas atrodas tālu, vai strīdiem, kuru izskatīšanu ietekmē ārkārtēji apstākļi, piemēram, Covid-19 pandēmija; |
| --- | --- |

37.

| 38. | aicina dalībvalstis aktīvi veicināt brīvprātīgu mediāciju ģimenes lietās, kas skar bērnus, tostarp veicot izmaiņas tiesību aktos; |
| --- | --- |

38.

| 39. | aicina dalībvalstis paredzēt vienkāršus, ātrus un izmaksu ziņā izpildāmus noteikumus, lai nodrošinātu, ka mediācijas ceļā panāktās vienošanās starp vecākiem ir juridiski saistošas un izpildāmas; |
| --- | --- |

39.

o

o o

| 40. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Reģionu komitejai, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

40.

---

(1)  OV L 338, 23.12.2003., 1. lpp.

(2)  OV L 7, 10.1.2009., 1. lpp.

(3)  OV L 136, 24.5.2008., 3. lpp.

(4)  OV L 156, 5.5.2021., 21. lpp.

(5)  OV L 156, 5.5.2021., 1. lpp.

(6)  Tiesas (virspalāta) 2021. gada 14. decembra spriedums V.M.A./Stolichna obshtina, rayon “Pancharevo”, C-490/20, ECLI:EU:C:2021:1008.

(7)  OV C 252, 18.7.2018., 14. lpp.

(8)  OV C 474, 24.11.2021., 146. lpp.

(9)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0406.

(10)  Piemēram, Kindbehartiger Nīderlandē vai “Youth At Risk” Flandrijā.

(11)  OV L 178, 2.7.2019., 1. lpp.

---

| 15.11.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 434/19 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 434/19

---

P9_TA(2022)0110

Pasākumi pret ūdens piesārņojumu ar nitrātiem, cita starpā arī uzlabojumi dalībvalstu dažādajās nitrātu mērīšanas sistēmās

Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. aprīļa rezolūcija par pasākumiem pret ūdens piesārņojumu ar nitrātiem, tostarp atšķirīgo nitrātu mērsistēmu uzlabojumiem dalībvalstīs (2021/3003(RSP))

(2022/C 434/03)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Lūgumrakstus Nr. 0751/16, 1025/16, 0793/17, 0819/17, 0482/20, 0490/20, 0491/20, 0499/20, 0535/20, 0095/21 un 0862/21, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lūgumrakstus Nr. 0751/16, 1025/16, 0793/17, 0819/17, 0482/20, 0490/20, 0491/20, 0499/20, 0535/20, 0095/21 un 0862/21,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 3. panta 3. punktu, Līguma par Eiropas Savienības darbību 4. un 191. pantu un 192. panta 4. punktu un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 35. un 37. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 3. panta 3. punktu, Līguma par Eiropas Savienības darbību 4. un 191. pantu un 192. panta 4. punktu un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 35. un 37. pantu,

| — | ņemot vērā Padomes Direktīvu 91/676/EEK (1991. gada 12. decembris) attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti (1) (Nitrātu direktīva), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes Direktīvu 91/676/EEK (1991. gada 12. decembris) attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti (1) (Nitrātu direktīva),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/60/EK (2000. gada 23. oktobris), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (2) (Ūdens pamatdirektīva), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/60/EK (2000. gada 23. oktobris), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (2) (Ūdens pamatdirektīva),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/7/EK (2006. gada 15. februāris) par peldvietu ūdens kvalitātes pārvaldību un Direktīvas 76/160/EEK atcelšanu (3) (Peldūdeņu direktīva), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/7/EK (2006. gada 15. februāris) par peldvietu ūdens kvalitātes pārvaldību un Direktīvas 76/160/EEK atcelšanu (3) (Peldūdeņu direktīva),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/118/EK (2006. gada 12. decembris) par gruntsūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu un pasliktināšanos (4) (Gruntsūdeņu direktīva), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/118/EK (2006. gada 12. decembris) par gruntsūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu un pasliktināšanos (4) (Gruntsūdeņu direktīva),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/56/EK (2008. gada 17. jūnijs), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides politikas jomā (5) (Jūras stratēģijas pamatdirektīva), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/56/EK (2008. gada 17. jūnijs), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides politikas jomā (5) (Jūras stratēģijas pamatdirektīva),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2020/2184 (2020. gada 16. decembris) par dzeramā ūdens kvalitāti (6) (Dzeramā ūdens direktīva), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2020/2184 (2020. gada 16. decembris) par dzeramā ūdens kvalitāti (6) (Dzeramā ūdens direktīva),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 20. maija paziņojumu “ES Biodaudzveidības stratēģija 2030. gadam. Atgriezīsim savā dzīvē dabu” (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 20. maija paziņojumu “ES Biodaudzveidības stratēģija 2030. gadam. Atgriezīsim savā dzīvē dabu” (COM(2020)0380),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 17. novembra paziņojumu “ES Augsnes stratēģija 2030. gadam. Veselīgas augsnes cilvēku, pārtikas, dabas un klimata labā” (COM(2021)0699), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 17. novembra paziņojumu “ES Augsnes stratēģija 2030. gadam. Veselīgas augsnes cilvēku, pārtikas, dabas un klimata labā” (COM(2021)0699),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 20. maija paziņojumu “Stratēģija “No lauka līdz galdam”. Taisnīgas, veselīgas un videi draudzīgas pārtikas sistēmas vārdā” (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 20. maija paziņojumu “Stratēģija “No lauka līdz galdam”. Taisnīgas, veselīgas un videi draudzīgas pārtikas sistēmas vārdā” (COM(2020)0381),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 12. maija paziņojumu “Ceļš uz veselīgu planētu itin visiem. ES Gaisa, ūdens un augsnes nulles piesārņojuma rīcības plāns” (COM(2021)0400), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 12. maija paziņojumu “Ceļš uz veselīgu planētu itin visiem. ES Gaisa, ūdens un augsnes nulles piesārņojuma rīcības plāns” (COM(2021)0400),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 11. oktobra ziņojumu par to, kā īstenota Padomes Direktīva 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti, pamatojoties uz dalībvalstu ziņojumiem par 2016.–2019. gadu (COM(2021)1000), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 11. oktobra ziņojumu par to, kā īstenota Padomes Direktīva 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti, pamatojoties uz dalībvalstu ziņojumiem par 2016.–2019. gadu (COM(2021)1000),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2020. gada 17. decembra rezolūciju par ES tiesību aktu īstenošanu ūdens apsaimniekošanas jomā (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2020. gada 17. decembra rezolūciju par ES tiesību aktu īstenošanu ūdens apsaimniekošanas jomā (7),

| — | ņemot vērā Reglamenta 227. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 227. panta 2. punktu,

| A. | tā kā Lūgumrakstu komiteja saņēmusi vairākus lūgumrakstus, kuros paustas bažas par ūdentilpju piesārņojumu ar nitrātiem, kā arī ziņots par attiecīgo ES vides tiesību aktu pārkāpumiem; tā kā Parlaments saņēmis arī lūgumrakstus par problēmām, kas saistītas ar atšķirīgajām nitrātu mērsistēmām dalībvalstīs, grūtībām pareizi mērīt nitrātu līmeni Eiropas ūdeņos un gūt vispārēju priekšstatu par situāciju ES; |
| --- | --- |

A.

tā kā Lūgumrakstu komiteja saņēmusi vairākus lūgumrakstus, kuros paustas bažas par ūdentilpju piesārņojumu ar nitrātiem, kā arī ziņots par attiecīgo ES vides tiesību aktu pārkāpumiem; tā kā Parlaments saņēmis arī lūgumrakstus par problēmām, kas saistītas ar atšķirīgajām nitrātu mērsistēmām dalībvalstīs, grūtībām pareizi mērīt nitrātu līmeni Eiropas ūdeņos un gūt vispārēju priekšstatu par situāciju ES;

| B. | tā kā daudzu ūdenstilpju stāvoklis ES pasliktinājies intensīvas ekspluatācijas un piesārņojuma dēļ un/vai vēl neatbilst Ūdens pamatdirektīvas 4. pantā noteiktajām prasībām; |
| --- | --- |

B.

tā kā daudzu ūdenstilpju stāvoklis ES pasliktinājies intensīvas ekspluatācijas un piesārņojuma dēļ un/vai vēl neatbilst Ūdens pamatdirektīvas 4. pantā noteiktajām prasībām;

| C. | tā kā ES ir reģioni, kas ģeogrāfisko īpatnību un klimata pārmaiņu ietekmes dēļ jo īpaši pakļauti šāda veida piesārņojumam; |
| --- | --- |

C.

tā kā ES ir reģioni, kas ģeogrāfisko īpatnību un klimata pārmaiņu ietekmes dēļ jo īpaši pakļauti šāda veida piesārņojumam;

| D. | tā kā pārāk liels nitrātu daudzums ir viens no galvenajiem kaitīga ūdens piesārņojuma faktoriem ES, jo ūdenī nonāk slāpeklis un fosfors no kūtsmēsliem un neorganiskajiem mēslošanas līdzekļiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā pārāk liels nitrātu daudzums ir viens no galvenajiem kaitīga ūdens piesārņojuma faktoriem ES, jo ūdenī nonāk slāpeklis un fosfors no kūtsmēsliem un neorganiskajiem mēslošanas līdzekļiem;

| E. | tā kā slāpeklis ir būtiska augu un kultūraugu barības viela; tā kā augsta slāpekļa koncentrācija ūdenī ir kaitīga cilvēkiem un dabai; tā kā nitrāti izraisa skābekļa deficītu un eitrofikāciju un līdz ar to apdraud gan cilvēku veselību, gan ekosistēmas; tā kā nitrātiem ir ievērojama ekonomiskā ietekme uz dzeramā ūdens attīrīšanu, saldūdens transportēšanu skartajām kopienām un ekonomikas nozarēm, kas ir atkarīgas no piesārņotajiem ūdeņiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā slāpeklis ir būtiska augu un kultūraugu barības viela; tā kā augsta slāpekļa koncentrācija ūdenī ir kaitīga cilvēkiem un dabai; tā kā nitrāti izraisa skābekļa deficītu un eitrofikāciju un līdz ar to apdraud gan cilvēku veselību, gan ekosistēmas; tā kā nitrātiem ir ievērojama ekonomiskā ietekme uz dzeramā ūdens attīrīšanu, saldūdens transportēšanu skartajām kopienām un ekonomikas nozarēm, kas ir atkarīgas no piesārņotajiem ūdeņiem;

| F. | tā kā laikposmā no 2016. līdz 2019. gadam 14,1 % no dalībvalstu gruntsūdeņiem joprojām bija pārsniegta dzeramajam ūdenim noteiktā nitrātu koncentrācijas robežvērtība; tā kā ES par eitrofisku paziņotais ūdens ietver 81 % jūras ūdeņu, 31 % piekrastes ūdeņu, 36 % upju un 32 % ezeru; tā kā laikposmos no 2012. līdz 2015. gadam un no 2016. līdz 2019. gadam kopējā nitrātjutīgo zonu platība (tostarp dalībvalstīs, kas piemēro visu teritoriju aptverošu pieeju) palielinājās par 14,4 %; tā kā Komisija atzīmējusi, ka eitrofikācija ir problēma, kas netiek pietiekami ņemta vērā ar nitrātiem piesārņoto teritoriju apzināšanā; |
| --- | --- |

F.

tā kā laikposmā no 2016. līdz 2019. gadam 14,1 % no dalībvalstu gruntsūdeņiem joprojām bija pārsniegta dzeramajam ūdenim noteiktā nitrātu koncentrācijas robežvērtība; tā kā ES par eitrofisku paziņotais ūdens ietver 81 % jūras ūdeņu, 31 % piekrastes ūdeņu, 36 % upju un 32 % ezeru; tā kā laikposmos no 2012. līdz 2015. gadam un no 2016. līdz 2019. gadam kopējā nitrātjutīgo zonu platība (tostarp dalībvalstīs, kas piemēro visu teritoriju aptverošu pieeju) palielinājās par 14,4 %; tā kā Komisija atzīmējusi, ka eitrofikācija ir problēma, kas netiek pietiekami ņemta vērā ar nitrātiem piesārņoto teritoriju apzināšanā;

| G. | tā kā 30 gadus pēc Nitrātu direktīvu pieņemšanas ūdens kvalitātes dati liecina, ka īstenošanas un izpildes līmenis joprojām nav pietiekams, lai sasniegtu direktīvas un atbilstīgos Ūdens pamatdirektīvas mērķus; |
| --- | --- |

G.

tā kā 30 gadus pēc Nitrātu direktīvu pieņemšanas ūdens kvalitātes dati liecina, ka īstenošanas un izpildes līmenis joprojām nav pietiekams, lai sasniegtu direktīvas un atbilstīgos Ūdens pamatdirektīvas mērķus;

| H. | tā kā daudzās dalībvalstīs joprojām ir slikta ūdens kvalitāte visā to teritorijā un tām ir sistēmiskas problēmas pārvaldīt lauksaimniecības izraisīto barības vielu zudumu, savukārt vairākās citās dalībvalstīs veidojas karstie punkti, kuros piesārņojuma problēma netiek pienācīgi risināta; |
| --- | --- |

H.

tā kā daudzās dalībvalstīs joprojām ir slikta ūdens kvalitāte visā to teritorijā un tām ir sistēmiskas problēmas pārvaldīt lauksaimniecības izraisīto barības vielu zudumu, savukārt vairākās citās dalībvalstīs veidojas karstie punkti, kuros piesārņojuma problēma netiek pienācīgi risināta;

| I. | tā kā, neraugoties uz pieņemtajiem pasākumiem, kopš 2012. gada progress visā ES ir bijis lēns; tā kā Nitrātu direktīvas pārkāpumi dalībvalstīs visbiežāk ir saistīti ar nepietiekamu monitoringa tīkla stabilitāti, jutīgo zonu noteikšanu un rīcības programmu īstenošanu; |
| --- | --- |

I.

tā kā, neraugoties uz pieņemtajiem pasākumiem, kopš 2012. gada progress visā ES ir bijis lēns; tā kā Nitrātu direktīvas pārkāpumi dalībvalstīs visbiežāk ir saistīti ar nepietiekamu monitoringa tīkla stabilitāti, jutīgo zonu noteikšanu un rīcības programmu īstenošanu;

| J. | tā kā nitrātu mērsistēmas un standarti dalībvalstīs atšķiras; tā kā līdz ar to nitrātu mērījumu rezultātus nav iespējams viegli salīdzināt, kas var radīt konkurences problēmas ES lauksaimniecības nozarē un izraisīt traucējumus iekšējā tirgū; |
| --- | --- |

J.

tā kā nitrātu mērsistēmas un standarti dalībvalstīs atšķiras; tā kā līdz ar to nitrātu mērījumu rezultātus nav iespējams viegli salīdzināt, kas var radīt konkurences problēmas ES lauksaimniecības nozarē un izraisīt traucējumus iekšējā tirgū;

| K. | tā kā Eiropas zaļais kurss paredz līdz 2030. gadam par 50 % samazināt barības vielu zudumu; |
| --- | --- |

K.

tā kā Eiropas zaļais kurss paredz līdz 2030. gadam par 50 % samazināt barības vielu zudumu;

| L. | tā kā saskaņā ar Nitrātu direktīvu dalībvalstīm ir jāidentificē un pareizi jāapzīmē zonas, kas ir jutīgas pret nitrātu piesārņojumu, lai spētu efektīvi rīkoties un apkarot nitrātu piesārņojumu savā teritorijā; |
| --- | --- |

L.

tā kā saskaņā ar Nitrātu direktīvu dalībvalstīm ir jāidentificē un pareizi jāapzīmē zonas, kas ir jutīgas pret nitrātu piesārņojumu, lai spētu efektīvi rīkoties un apkarot nitrātu piesārņojumu savā teritorijā;

| M. | tā kā eitrofikācija izraisa satraucošu biodaudzveidības zudumu un atsevišķos gadījumos pat vidiskas traģēdijas ekosistēmās ar augstu vides vērtību, un šo problēmu ir grūti novērst; |
| --- | --- |

M.

tā kā eitrofikācija izraisa satraucošu biodaudzveidības zudumu un atsevišķos gadījumos pat vidiskas traģēdijas ekosistēmās ar augstu vides vērtību, un šo problēmu ir grūti novērst;

| N. | tā kā ūdens piesārņojuma problēmu apmērs, ko rada nepareiza nitrātu izmantošana lauksaimniecības nozarē un sadzīves avoti, piemēram, notekūdeņu attīrīšanas iekārtas, apdraud vairāku Eiropas ekosistēmu izdzīvošanu; |
| --- | --- |

N.

tā kā ūdens piesārņojuma problēmu apmērs, ko rada nepareiza nitrātu izmantošana lauksaimniecības nozarē un sadzīves avoti, piemēram, notekūdeņu attīrīšanas iekārtas, apdraud vairāku Eiropas ekosistēmu izdzīvošanu;

| O. | tā kā daudzas komunālo notekūdeņu attīrīšanas iekārtas neatbilst pašreizējām prasībām, |
| --- | --- |

O.

tā kā daudzas komunālo notekūdeņu attīrīšanas iekārtas neatbilst pašreizējām prasībām,

| 1. | atgādina – Ūdens pamatdirektīvā ir noteikts, ka visos Eiropas virszemes ūdeņos labs vides stāvoklis ir jāpanāk ne vēlāk kā līdz 2027. gadam; pauž nožēlu, ka pusē ES ūdenstilpju joprojām nav labs vides stāvoklis un ka nitrātu piesārņojums joprojām ir viens no lielākajiem spiedieniem uz ūdens vidi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atzīmē, ka Nitrātu direktīva joprojām ir svarīgs instruments Eiropas ūdenstilpju aizsardzībai; pauž bažas par Nitrātu direktīvas neatbilstīgu īstenošanu, nepietiekamu izpildi un to, ka dalībvalstis plaši izmanto atbrīvojumus; līdz ar to atzīmē, ka kopš direktīvas pieņemšanas 1991. gadā progress ir bijis lēns; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, cik būtiski ir darīt vairāk, lai risinātu gan saldūdens, gan sālsūdens eitrofikāciju, ko izraisa slāpeklis un fosfors no visiem avotiem, jo īpaši lauksaimniecības un sadzīves avotiem, piemēram, notekūdeņu attīrīšanas iekārtām un neattīrītiem vai neatbilstīgi attīrītiem notekūdeņiem; aicina Komisiju šajā sakarībā ierosināt vērienīgus pasākumus nākamajā integrētas barības vielu pārvaldības plānā, kas jāpieņem 2022. gadā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka ir vajadzīgas visaptverošas zināšanas par situāciju katrā dalībvalstī un Eiropas līmenī; uzskata – tas, ka katrā dalībvalstī izmanto atšķirīgu mērsistēmu, var apgrūtināt nitrātu ūdens piesārņojuma problēmas risināšanu Eiropas līmenī; aicina Komisiju garantēt nitrātu mērījumu un eitrofikācijas izvērtējuma rezultātu salīdzināmību visās dalībvalstīs; uzskata, ka nitrātu mērīšanas un eitrofikācijas izvērtēšanas sistēmas un jo īpaši mērīšanas punktu atrašanās vietas ir jāsaskaņo visā ES; mudina šajā procesā Komisiju sniegt tehnisku atbalstu dalībvalstīm, proti, uzlabot savas pamatnostādnes un izpētīt, kā dalībvalstis īsteno monitoringa sistēmas; uzsver, ka ir vajadzīga vienota paraugu ņemšanas un analīzes sistēma, lai izmērītās vērtības varētu salīdzināt; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt pilnīgu pārredzamību un publisku piekļuvi attiecībā uz modelēšanu un izvēlēm un pieņēmumiem, uz ko balstīta slāpekļa emisiju izvērtēšana; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka pasākumi, ar ko nodrošināt ūdens kvalitātes aizsardzību un cīnīties pret nitrātu radīto piesārņojumu, ir jāizstrādā un jāpieņem, pamatojoties uz ūdens kvalitātes datiem, nevis uz tādu modeļu producētām aplēsēm, kas var vienīgi papildināt mērķētus pasākumus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzskata, ka ir ļoti svarīgi laikus un būtiski uzlabot visus attiecīgos pasākumus, kas ieviesti, lai nodrošinātu labu ūdens kvalitāti, jo, pamatojoties uz pašreiz novērotajām tendencēm, ir vajadzīgas radikālas izmaiņas, lai sasniegtu Ūdens pamatdirektīvas mērķus attiecībā uz labu ūdens ekoloģisko un ķīmisko stāvokli; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mudina Komisiju pienācīgi risināt visus Nitrātu direktīvas neievērošanas gadījumus, pilnībā ņemot vērā aizvien pieaugošo pierādījumu un informācijas apjomu, ko sniedz iedzīvotāji, un aicina nodrošināt pilnīgu pārredzamību attiecībā uz Komisijas kopējām darbībām pret dalībvalstīm, kuras neievēro noteikumus, lai saglabātu pilsoņu tiesības un spējas pilnībā izmantot ES tiesību aktu sniegtās priekšrocības; šajā sakarībā aicina Komisiju ievērojami uzlabot izpildes pilnvaru izmantošanu, tostarp efektīvi un laikus izmantojot pienākumu neizpildes procedūras, lai garantētu, ka dalībvalstis pienācīgi identificē nitrātjutīgās zonas un precīzi ievieš un īsteno visus attiecīgos nitrātu rīcības programmu pasākumus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pauž nožēlu, ka laikposmā no 2016. līdz 2019. gadam pret desmit dalībvalstis tika ierosinātas pārkāpumu lietas par Nitrātu direktīvas neievērošanu; aicina dalībvalstis steidzami pievērsties aktuālajai ūdens piesārņojuma problēmai un novērst turpmāku piesārņojumu, uzlabojot jutīgo zonu noteikšanu saskaņā ar Nitrātu direktīvu un stiprinot rīcības programmas, lai pilnībā īstenotu un izpildītu pasākumus, kas pieņemti saskaņā ar Nitrātu direktīvu; turklāt aicina dalībvalstis nodrošināt ūdens resursu mērķu integrēšanu citās politikas jomās; |
| --- | --- |

9.

| 10. | norāda, ka klimata pārmaiņas un nokrišņu daudzuma palielināšanās var izraisīt plūdus un barības vielu zudumu; pauž nožēlu, ka pašreizējās rīcības programmās šie riski nav pienācīgi ņemti vērā; aicina dalībvalstis ņemt vērā šīs prognozes un riskus, pārskatot savas rīcības programmas, un aicina piemērot piesardzības principu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atzīmē, cik būtiski ir veicināt inovāciju ieviešanu, lai veicinātu efektivitāti un labu praksi lauksaimniecībā, atzīstot, ka ir jāsamazina neefektīva saimniekošana, kas noved pie pārmērīgas ūdens, mēslošanas līdzekļu, pesticīdu un antibiotiku izmantošanas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atgādina, ka ir svarīgi virzīties uz vidiski ilgtspējīgu lauksaimniecību, lai novērstu barības vielu piesārņojumu un atbalstītu labas vides prakses īstenošanu, tostarp pienācīgi izmantojot visus attiecīgos instrumentus, ko piedāvā kopējā lauksaimniecības politika, struktūrfondi un citas ES programmas, piemēram, LIFE; uzsver, cik būtiski ir izmantot inovatīvu praksi, piemēram, slāpekļa atgūšanu no kūtsmēsliem, lai mazinātu šo piesārņojumu un samazinātu barības vielu noplūdi vidē; aicina Komisiju pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” ietvaros finansēt pētniecības programmas, lai rastu viedus un inovatīvus risinājumus barības vielu piesārņojuma problēmai ES; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzskata, ka regula ir piemērots likumdošanas instruments, ar ko nodrošināt ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti, un vienoti izpildīt ūdens kvalitātes mērķus visā ES saskaņā ar Eiropas zaļā kursa mērķrādītājiem; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzdod priekšsēdētājai nosūtīt šo rezolūciju Eiropas Komisijai, Padomei un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

14.

---

(1)  OV L 375, 31.12.1991., 1. lpp.

(2)  OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.

(3)  OV L 64, 4.3.2006., 37. lpp.

(4)  OV L 372, 27.12.2006., 19. lpp.

(5)  OV L 164, 25.6.2008., 19. lpp.

(6)  OV L 435, 23.12.2020., 1. lpp.

(7)  OV C 445, 29.10.2021., 126. lpp.

---

Trešdiena, 2022. gada 6. aprīlis

| 15.11.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 434/23 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 434/23

---

P9_TA(2022)0112

Globālā pieeja pētniecībai un inovācijai — Eiropas starptautiskās sadarbības stratēģija mainīgā pasaulē

Eiropas Parlamenta 2022. gada 6. aprīļa rezolūcija par globālo pieeju pētniecībai un inovācijai — Eiropas starptautiskās sadarbības stratēģija mainīgā pasaulē (2021/3001(RSP))

(2022/C 434/04)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 18. maija paziņojumu par globālo pieeju pētniecībai un inovācijai — Eiropas starptautiskās sadarbības stratēģija mainīgā pasaulē” (COM(2021)0252), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 18. maija paziņojumu par globālo pieeju pētniecībai un inovācijai — Eiropas starptautiskās sadarbības stratēģija mainīgā pasaulē” (COM(2021)0252),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 30. septembra paziņojumu “EPT — pētniecības un inovācijas jaunā ēra” (COM(2020)0628), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 30. septembra paziņojumu “EPT — pētniecības un inovācijas jaunā ēra” (COM(2020)0628),

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumu “Eiropas zaļais kurss” (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumu “Eiropas zaļais kurss” (COM(2019)0640),

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2015. gada 25. septembrī pieņemto rezolūciju “Pārveidosim mūsu pasauli: ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2015. gada 25. septembrī pieņemto rezolūciju “Pārveidosim mūsu pasauli: ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam”,

| — | ņemot vērā ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām ietvaros pieņemto Parīzes nolīgumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām ietvaros pieņemto Parīzes nolīgumu (1),

| — | ņemot vērā jautājumu Komisijai par globālo pieeju pētniecībai un inovācijai — Eiropas starptautiskās sadarbības stratēģija mainīgā pasaulē (O-000013/2022 – B9-0011/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jautājumu Komisijai par globālo pieeju pētniecībai un inovācijai — Eiropas starptautiskās sadarbības stratēģija mainīgā pasaulē (O-000013/2022 – B9-0011/2022),

| — | ņemot vērā Reglamenta 136. panta 5. punktu un 132. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 136. panta 5. punktu un 132. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| A. | tā kā starptautiskās sadarbības stratēģijā mainīgā pasaulē ir atzīts, ka pašreizējās ģeopolitiskās varas pārvirzes rada problēmas attiecībā uz cilvēktiesībām, vērtībām un akadēmisko brīvību; |
| --- | --- |

A.

tā kā starptautiskās sadarbības stratēģijā mainīgā pasaulē ir atzīts, ka pašreizējās ģeopolitiskās varas pārvirzes rada problēmas attiecībā uz cilvēktiesībām, vērtībām un akadēmisko brīvību;

| B. | tā kā stratēģijas mērķis ir sadarbībā ar trešām valstīm veicināt noteikumus, kuru pamatā ir multilaterālisms, savstarpēja atvērtība, vienlīdzīgi konkurences apstākļi un zaļi, digitāli, veselības, sociālie un inovācijā balstīti risinājumi, vienlaikus ievērojot pamattiesības un kopīgās vērtības; |
| --- | --- |

B.

tā kā stratēģijas mērķis ir sadarbībā ar trešām valstīm veicināt noteikumus, kuru pamatā ir multilaterālisms, savstarpēja atvērtība, vienlīdzīgi konkurences apstākļi un zaļi, digitāli, veselības, sociālie un inovācijā balstīti risinājumi, vienlaikus ievērojot pamattiesības un kopīgās vērtības;

| C. | tā kā stratēģija tiks īstenota, izmantojot iniciatīvas, kas veidotas pēc Eiropas komandas pieejas parauga; |
| --- | --- |

C.

tā kā stratēģija tiks īstenota, izmantojot iniciatīvas, kas veidotas pēc Eiropas komandas pieejas parauga;

| D. | tā kā pamatprogramma “Apvārsnis Eiropa” arī turpmāk būs atvērta pasaulei un tā kā Savienība strādās, lai panāktu vienotu izpratni un īstenotu tādus principus kā pētniecības ētika un integritāte, dzimumu līdztiesība, daudzveidība un iekļautība, atvērtie dati un atvērtā zinātne, akadēmiskā brīvība, standarti un uz pierādījumiem balstīta politikas veidošana; |
| --- | --- |

D.

tā kā pamatprogramma “Apvārsnis Eiropa” arī turpmāk būs atvērta pasaulei un tā kā Savienība strādās, lai panāktu vienotu izpratni un īstenotu tādus principus kā pētniecības ētika un integritāte, dzimumu līdztiesība, daudzveidība un iekļautība, atvērtie dati un atvērtā zinātne, akadēmiskā brīvība, standarti un uz pierādījumiem balstīta politikas veidošana;

| E. | tā kā stratēģijas mērķis ir mobilizēt zinātni, tehnoloģiju un inovāciju, lai paātrinātu ilgtspējīgu un iekļaujošu pāreju uz zināšanu sabiedrību un ekonomiku zemu un vidēju ienākumu valstīs (ZVIV); |
| --- | --- |

E.

tā kā stratēģijas mērķis ir mobilizēt zinātni, tehnoloģiju un inovāciju, lai paātrinātu ilgtspējīgu un iekļaujošu pāreju uz zināšanu sabiedrību un ekonomiku zemu un vidēju ienākumu valstīs (ZVIV);

| F. | tā kā zinātnes diplomātijas programmas īstenošana stiprinātu Savienības partnerattiecības ar trešām valstīm un palīdzētu atbalstīt diplomātiskos mērķus; |
| --- | --- |

F.

tā kā zinātnes diplomātijas programmas īstenošana stiprinātu Savienības partnerattiecības ar trešām valstīm un palīdzētu atbalstīt diplomātiskos mērķus;

| G. | tā kā starptautiskā sadarbība pētniecības un inovācijas jomā ir Eiropas Pētniecības telpas (EPT) neatņemama sastāvdaļa; |
| --- | --- |

G.

tā kā starptautiskā sadarbība pētniecības un inovācijas jomā ir Eiropas Pētniecības telpas (EPT) neatņemama sastāvdaļa;

| H. | tā kā Eiropas Inovācijas padomei un Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūtam būs svarīga loma, atbalstot inovatīvus jaunuzņēmumus sadarbības iniciatīvās ar trešām valstīm; |
| --- | --- |

H.

tā kā Eiropas Inovācijas padomei un Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūtam būs svarīga loma, atbalstot inovatīvus jaunuzņēmumus sadarbības iniciatīvās ar trešām valstīm;

| I. | tā kā starptautiskā sadarbība pētniecības un inovācijas jomā saskaņā ar ilgtspējīgas attīstības mērķiem, Parīzes nolīgumu un Eiropas zaļo kursu ir neaizstājama un nepieciešama, lai stiprinātu globālo veselību un izstrādātu inovatīvus risinājumus taisnīgai, zaļai un digitālai pārejai, vienlaikus nodrošinot, ka šiem jautājumiem tiek rasts ilgtermiņa risinājums; |
| --- | --- |

I.

tā kā starptautiskā sadarbība pētniecības un inovācijas jomā saskaņā ar ilgtspējīgas attīstības mērķiem, Parīzes nolīgumu un Eiropas zaļo kursu ir neaizstājama un nepieciešama, lai stiprinātu globālo veselību un izstrādātu inovatīvus risinājumus taisnīgai, zaļai un digitālai pārejai, vienlaikus nodrošinot, ka šiem jautājumiem tiek rasts ilgtermiņa risinājums;

| J. | tā kā ES būtu jārāda piemērs, aizsargājot ES intelektuālā īpašuma standartus un novēršot ārvalstu iejaukšanos; |
| --- | --- |

J.

tā kā ES būtu jārāda piemērs, aizsargājot ES intelektuālā īpašuma standartus un novēršot ārvalstu iejaukšanos;

| K. | tā kā starptautiskai pētniecībai un inovācijai varētu būt svarīga loma ES Ūdeņraža stratēģijas sekmēšanā; |
| --- | --- |

K.

tā kā starptautiskai pētniecībai un inovācijai varētu būt svarīga loma ES Ūdeņraža stratēģijas sekmēšanā;

| L. | tā kā šī stratēģija veicina sadarbību ar industrializētām trešām valstīm, |
| --- | --- |

L.

tā kā šī stratēģija veicina sadarbību ar industrializētām trešām valstīm,

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu “Globālā pieeja pētniecībai un inovācijai — Eiropas starptautiskās sadarbības stratēģija mainīgā pasaulē”, kurā atzīsts, ka zinātne un inovācija ir vienas sistēmas daļa un ka globālajā sadarbībā ir jāņem vērā visi zināšanu vērtības ķēdes aspekti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atzinīgi vērtē Komisijas mērķi globālo pieeju padarīt par centieniem, kuros Eiropas komanda apvienos savus resursus; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzskata, ka starptautiskā sadarbība pētniecības un inovācijas jomā ir atjaunotās Eiropas Pētniecības telpas neatņemama sastāvdaļa, un aicina Komisiju izmantot attiecīgo Savienības darbību un programmu potenciālu, lai piesaistītu talantus no visas pasaules; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atgādina, ka ir pastāvīgi jāinvestē pētnieku prasmēs un karjerā, tostarp atbalstot intelektuālā darbaspēka apriti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina Komisiju Eiropas Pētniecības telpas pārkārtošanās forumā nodrošināt strukturētu lomu attiecīgajām Eiropas pētniecības un inovācijas jomas ieinteresētajām personām un Eiropas Parlamentam; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka Savienībai ir jāattīsta uz noteikumiem balstīta daudzpusēja sadarbība, lai risinātu galvenās globālās ekonomiskās, sabiedriskās un vidiskās problēmas, kur izšķiroša loma būtu jāuzņemas pētniecībai un inovācijai; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atgādina, ka asociācijas nolīgumus ar trešām valstīm, uz kurām attiecas Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas (2) 16. panta 1. punkta d) apakšpunkts, var parakstīt tikai ar tām trešām valstīm un teritorijām, kuras ir apņēmušās īstenot uz noteikumiem balstītu atvērta tirgus ekonomiku, tostarp taisnīgu un vienlīdzīgu intelektuālā īpašuma tiesību un cilvēktiesību ievērošanu, ko atbalsta demokrātiskas iestādes; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pauž nožēlu par sociālo un humanitāro zinātņu ierobežoto lomu globālās sadarbības disciplīnās; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver būtisko lomu, kāda Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūtam un Eiropas Inovācijas padomei var būt starptautiskās sadarbības stiprināšanā un jaunuzņēmumu un augošo uzņēmumu potenciāla atraisīšanā, piedaloties iniciatīvās ar trešām valstīm; mudina kopuzņēmumus un citas Savienības pētniecības un inovācijas partnerības stiprināt starptautisko sadarbību; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver, ka globāla sadarbība pētniecības un inovācijas jomā ir būtiska Eiropas konkurētspējai, vienlaikus norādot, ka tas nedrīkst novest pie beznosacījumu atvērtības no Savienības puses; atbalsta vispārējo pieeju, ko raksturo princips “tik atvērts, cik iespējams, tik slēgts, cik nepieciešams”; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atbalsta principu, kas paredz nodrošināt savstarpēju piekļuvi pētniecības programmām, atvērtajai zinātnei un intelektuālā īpašuma aizsardzībai, vienlaikus pieprasot partneriem ievērot Eiropas standartus intelektuālā īpašuma aizsardzības jomā un ieviest līdzvērtīgus standartus; atzinīgi vērtē Komisijas rīkkopu cīņai pret ārvalstu iejaukšanos pētniecībā un inovācijā, vienlaikus saglabājot apņemšanos saglabāt sadarbīgu un atvērtu pieeju zinātnei un inovācijai; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atbalsta pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 22. panta 5. punkta izmantošanu izņēmuma gadījumos; tomēr mudina Komisiju publicēt politiku attiecībā uz pamatotiem izņēmumiem un uzsākt publiskas debates par šo iespēju pareizu izmantošanu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzsver, ka globālā pieeja ir jāsaskaņo ar Savienības rūpniecības stratēģiju un Eiropas zaļo kursu kā labklājības un ekonomiskās un ilgtspējīgās izaugsmes virzītājspēkiem; prasa stratēģijā vairāk ņemt vērā rūpniecisko sadarbību; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver pusvadītāju izšķirošo lomu Eiropas digitālās suverenitātes nodrošināšanā; atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvas šajā jomā un uzsver sadarbību pētniecības jomā ar trešām valstīm, kuras asociētas ar pašreizējām Savienības programmām; |
| --- | --- |

14.

| 15. | izceļ Eiropas mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) svarīgo lomu starptautiskajā sadarbībā un uzsver, ka ir jārada iespēja MVU piekļūt investīciju konsultācijām un instrumentiem, kas palīdzētu palielināt to inovācijas spējas, un tiem jāspēj attīstīt spējas piesaistīt talantus no visas pasaules; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver, ka ES būtu jānodrošina, ka visa starptautiskā sadarbība pētniecības un inovācijas jomā tiek īstenota saskaņā ar ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem, Parīzes nolīgumu un Eiropas zaļo kursu, veicina to sasniegšanu, un galu galā nodrošina inovācijas un tehnoloģiju attīstību saskaņā ar principu “nenodari būtisku kaitējumu”; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina Komisiju un dalībvalstis sniegt atbalstu un apņemties jaunattīstības valstīm vairāk nodot svarīgas ar vidi un klimatu saistītas tehnoloģijas un risinājumus; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atzinīgi vērtē Komisijas nodomu veicināt sinerģijas starp Klimata pārmaiņu starpvaldību padomi un Starpvaldību zinātnes un politikas platformu biodaudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu jomā; uzskata, ka īpaši pielāgotas pētniecības un inovācijas partnerības ar trešām valstīm ir jāattīsta un jāiekļauj plašākā ekonomikas un attīstības sadarbībā, piemēram, Globālās vārtejas iniciatīvas ietvaros; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzskata, ka globālajai pieejai pētniecībai un inovācijai vajadzētu būt spēcīgi vērstai uz veselību, profilaktisko medicīnu un veselības aprūpi un ka tās centrā vajadzētu būt brīvas piekļuves, datu kopīgošanas un intelektuālā īpašuma tiesību pārvaldības principiem un pieejamības, piekļūstamības un cenas pieņemamības principam (“3 A”); uzskata, ka šie principi būtu jāpiemēro pētniecības projektiem, kuros izstrādā zāles un tehnoloģijas, kas kalpo vietējām kopienām, vienlaikus uzlabojot piekļuvi veselības aprūpes pakalpojumiem; |
| --- | --- |

19.

| 20. | iesaka pastiprināt sadarbību ar visām ieinteresētajām un līdzīgi domājošām valstīm, lai rastu ilgtermiņa risinājumu izejvielu trūkumam un palielinātu globālās inovācijas spējas materiālu zinātnē un aprites ekonomikā, vienlaikus veicinot aizstāšanu, lai samazinātu šo kritiski svarīgo izejvielu dzīves cikla vidisko pēdu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atbalsta Savienības centienus un iniciatīvas veicināt zinātnes diplomātiju, tostarp Komisijas un Eiropas Ārējās darbības dienesta zinātnes diplomātijas programmas izstrādi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ar arvien lielākām bažām novēro pieaugošu spiedienu un akadēmiskās brīvības ierobežojumus Savienībā un visā pasaulē; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pauž bažas par Eiropas universitāšu pieaugošo finansiālo atkarību no trešām valstīm un šā procesa ietekmi uz akadēmisko brīvību; |
| --- | --- |

23.

| 24. | aicina Komisiju izstrādāt priekšlikumu par akadēmiskās brīvības tiesiskās aizsardzības Savienības teritorijā iekļaušanu Līgumos un atsaukties uz šīs brīvības ievērošanu asociācijas nolīgumos; |
| --- | --- |

24.

| 25. | aicina Komisiju katru gadu un pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” vidusposma pārskatā ziņot par akadēmiskās brīvības stāvokli Eiropā un trešās valstīs, ar kurām Savienībai ir asociācijas vai zinātniskās sadarbības nolīgums; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzsver, ka Komisijai ir steidzami jāizdod praktiskas vadlīnijas pētniecības un inovācijas jomas ieinteresētajām personām par akadēmisko brīvību, lai nodrošinātu Savienības drošumu, drošību, labklājību un konkurētspēju; |
| --- | --- |

26.

| 27. | aicina dalībvalstis un Komisiju veicināt darbības un izveidot ES programmu, lai atbalstītu riskam pakļautu pētnieku akadēmiskās stipendijas vai uzturēšanos; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzsver, ka Savienībai ir jāuzņemas būtiska loma atvērtās zinātnes veicināšanā visā pasaulē un pētniecības datu, rezultātu un infrastruktūras pārrobežu kopīgošanā, vienlaikus ievērojot FAIR principu (atrodamība, pieejamība, sadarbspēja un atkalizmantojamība); tomēr norāda, ka tas nedrīkst novest pie beznosacījumu atvērtības, un atbalsta vispārējo principu “tik atvērts, cik iespējams, tik slēgts, cik nepieciešams”; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzskata, ka stratēģiska pieeja starptautiskai standartizācijai ir būtisks elements sekmīgā globālajā pieejā pētniecībai un inovācijai, un gaida Eiropas standartizācijas stratēģiju; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzsver, ka starptautiskajā sadarbībā pētniecības un inovācijas jomā Savienībai būtu jāuzņemas vadība un jānosaka augsti ētikas standarti, kā arī jāpiemēro augsta līmeņa pētniecības integritāte pasaules līmeņa zinātnes nodrošināšanā, vienlaikus panākot, ka jaunu tehnoloģiju pētniecība un izstrāde atbilst pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 19. pantam un neizraisa kaitējumu videi; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzsver, ka ir jāveicina dzimumu līdztiesība, īpašu uzmanību pievēršot sieviešu pētnieču kompetenču un lomas uzlabošanai; uzsver nepieciešamību pētniecības un inovācijas saturā labāk integrēt dzimumu dimensiju un sadalītu datu un rezultātu vākšanu, vienlaikus uzlabojot dzimumu līdzsvaru pētniecības un inovācijas komandās; aicina Komisiju veikt turpmākus pasākumus šajā jomā, izmantojot dialogu un paraugprakses apmaiņu ar trešām valstīm; |
| --- | --- |

31.

| 32. | aicina Padomi un Komisiju noslēgt iestāžu nolīgumu ar Parlamentu, lai tam piešķirtu lielāku lomu saskaņā ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 16. panta 1. punkta d) apakšpunktu parakstīto asociācijas nolīgumu pārvaldībā, ņemot vērā to dziļi politisko raksturu un ietekmi uz budžetu pašreizējās un turpmākajās pamatprogrammās; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uzsver, ka ir svarīgi meklēt sinerģijas un stiprināt sadarbību ar Savienības ārējās darbības programmām, piemēram, Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu, investīcijām globālās infrastruktūras attīstībā saskaņā ar Globālo vārteju un Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu, lai veidotu partnervalstu spējas pētniecības un inovācijas un augstākās izglītības jomā, vienlaikus stiprinot jau esošās partnerības, jo īpaši ar Āfrikas partneriem; uzskata, ka vienlīdz svarīgi ir palielināt pētniecības un inovācijas spējas ES delegācijās visā pasaulē, lai nodrošinātu patiesi globālu pieeju ES pētniecībai un inovācijai; |
| --- | --- |

33.

| 34. | uzsver nepieciešamību stiprināt pētniecību un inovāciju ES sadarbībā ar zemu un vidēju ienākumu valstīm tādās svarīgās jomās kā klimata pārmaiņas, veselība, sagatavotība epidēmijām, digitalizācija, pārtikas nodrošinājums un uzturs; |
| --- | --- |

34.

| 35. | norāda, ka ES ūdeņraža stratēģijas īstenošanai būs nepieciešams importēt tīro ūdeņradi; uzsver, ka Vidusjūras reģiona dienvidu valstīm ir milzīgs potenciāls attiecībā uz tīra ūdeņraža izmantošanu un eksportēšanu uz Eiropu; turklāt atzīst, ka šīs turpmākās tirdzniecības attiecības vislabāk varētu veicināt, ja visi partneri tiktu iesaistīti pētniecības un inovācijas centienos, kas būs ūdeņraža stratēģijas pamatā; aicina Komisiju izvērtēt iespēju paplašināt finansējumu Savienības pētniecības un inovācijas partnerībām, piemēram, pētniecības un inovācijas partnerībai Vidusjūras reģionā (PRIMA), nenovirzoties no to galvenajiem mērķiem, jo īpaši izstrādājot kopīgus inovatīvus risinājumus, kas Vidusjūras reģionam ir steidzami vajadzīgi; |
| --- | --- |

35.

| 36. | atzinīgi vērtē atjaunoto politisko atbalstu transatlantiskās sadarbības padziļināšanai, izmantojot dažādus tirdznieciskos un tehnoloģiskos forumus, un atbalsta turpmāku ES un ASV zinātniskās sadarbības pastiprināšanu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | uzsver, ka ir svarīgi veicināt pētniecības un inovācijas centienus un stiprināt sadarbību ar dienvidu un austrumu kaimiņvalstīm, lai veicinātu attīstību, mieru un ģeopolitisko stabilizāciju; |
| --- | --- |

37.

| 38. | stingri nosoda Krievijas Federācijas vardarbīgo iebrukumu Ukrainā; aicina Komisiju sadarbībā ar Ukrainas valdību izstrādāt uzaicinājumus pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” ietvaros iesniegt projektus, kas paredzēti Ukrainas zinātniskās nozares stiprināšanai, kā arī sadarbībai starp Savienību un Ukrainu; prasa Savienībai pārtraukt visu sadarbību zinātnes un pētniecības jomā ar Krievijas Federāciju, Krievijas struktūrām un tādām Eiropas struktūrām, kuras ir pakļautas Krievijas struktūrām, un piemērot tādu pašu pieeju jebkurai valstij, kas atbalsta Krievijas kara centienus; |
| --- | --- |

38.

| 39. | mudina izstrādāt inovācijas politiku ar Gruziju un Dienvidkaukāza reģionu, kā noteikts ES un Gruzijas asociācijas nolīgumā; |
| --- | --- |

39.

| 40. | aicina Šveices valdību, Apvienotās Karalistes valdību un Komisiju atjaunot konstruktīvas attiecības kā pamatu ciešākai sadarbībai un potenciālai iesaistei pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa”; |
| --- | --- |

40.

| 41. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Komisijai, Padomei un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  Padomes Lēmums (ES) 2016/1841 (2016. gada 5. oktobris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām ietvaros pieņemto Parīzes nolīgumu (OV L 282, 19.10.2016., 1. lpp.).

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/695 (2021. gada 28. aprīlis), ar ko izveido pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa” un nosaka tās dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumus un atceļ Regulas (ES) Nr. 1290/2013 un (ES) Nr. 1291/2013 (OV L 170, 12.5.2021., 1. lpp.)

---

| 15.11.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 434/28 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 434/28

---

P9_TA(2022)0113

Kohēzijas politikas 2021.–2027. gadam īstenošana

Eiropas Parlamenta 2022. gada 6. aprīļa rezolūcija par kohēzijas politikas 2021.–2027. gadam īstenošanas sākumu (2022/2527(RSP))

(2022/C 434/05)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 4., 162., 174.–178. un 349. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 4., 162., 174.–178. un 349. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 24. jūnija Regulu (ES) 2021/1060, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (Kopīgo noteikumu regula) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 24. jūnija Regulu (ES) 2021/1060, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (Kopīgo noteikumu regula) (1),

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 17. decembra Regulu (ES, Euratom) 2020/2093, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 17. decembra Regulu (ES, Euratom) 2020/2093, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 24. jūnija Regulu (ES) 2021/1058 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Kohēzijas fondu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 24. jūnija Regulu (ES) 2021/1058 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Kohēzijas fondu (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 24. jūnija Regulu (ES) 2021/1059 par īpašiem noteikumiem attiecībā uz Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi (Interreg), kas saņem atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda un ārējās finansēšanas instrumentiem (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 24. jūnija Regulu (ES) 2021/1059 par īpašiem noteikumiem attiecībā uz Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi (Interreg), kas saņem atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda un ārējās finansēšanas instrumentiem (5),

| — | ņemot vērā Komisijas 2022. gada 4. februāra paziņojumu par 8. kohēzijas ziņojumu — Kohēzija Eiropā 2050. gada perspektīvā (COM(2022)0034), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2022. gada 4. februāra paziņojumu par 8. kohēzijas ziņojumu — Kohēzija Eiropā 2050. gada perspektīvā (COM(2022)0034),

| — | ņemot vērā 2022. gada 8. marta priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) Nr. 1303/2013 un Regulu (ES) Nr. 223/2014 groza attiecībā uz kohēzijas rīcību bēgļu atbalstam Eiropā (CARE) (COM(2022)0109), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 8. marta priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) Nr. 1303/2013 un Regulu (ES) Nr. 223/2014 groza attiecībā uz kohēzijas rīcību bēgļu atbalstam Eiropā (CARE) (COM(2022)0109),

| — | ņemot vērā jautājumu Komisijai par kohēzijas politikas 2021.–2027. gadam īstenošanu (O-000002/2022 – B9-0006/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jautājumu Komisijai par kohēzijas politikas 2021.–2027. gadam īstenošanu (O-000002/2022 – B9-0006/2022),

| — | ņemot vērā Reglamenta 136. panta 5. punktu un 132. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 136. panta 5. punktu un 132. panta 2. punktu,

| A. | tā kā kohēzijas politika joprojām ir galvenā ES mēroga politika investīciju un solidaritātes jomā ar mērķi panākt sociālo līdztiesību un taisnīgu pārkārtošanos un ir sevi apliecinājusi kā ilgtspējīgas izaugsmes un darbvietu, ES ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas, kā arī ES klimata mērķrādītāju, Eiropas zaļā kursa un ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanas katalizators ar 392 miljardu EUR budžetu līdz 2027. gadam; |
| --- | --- |

A.

tā kā kohēzijas politika joprojām ir galvenā ES mēroga politika investīciju un solidaritātes jomā ar mērķi panākt sociālo līdztiesību un taisnīgu pārkārtošanos un ir sevi apliecinājusi kā ilgtspējīgas izaugsmes un darbvietu, ES ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas, kā arī ES klimata mērķrādītāju, Eiropas zaļā kursa un ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanas katalizators ar 392 miljardu EUR budžetu līdz 2027. gadam;

| B. | tā kā pandēmija bija galvenais iemesls, kāpēc kavējās sarunas par kohēzijas politiku, un tāpēc secīgi tika būtiski novēlota tiesiskā regulējuma pieņemšana attiecībā uz 2021.–2027. gada finansēšanas periodu; tā kā lielākā daļa dalībvalstu, šķiet, nespēja paātrināt plānošanas procesa sagatavošanu; |
| --- | --- |

B.

tā kā pandēmija bija galvenais iemesls, kāpēc kavējās sarunas par kohēzijas politiku, un tāpēc secīgi tika būtiski novēlota tiesiskā regulējuma pieņemšana attiecībā uz 2021.–2027. gada finansēšanas periodu; tā kā lielākā daļa dalībvalstu, šķiet, nespēja paātrināt plānošanas procesa sagatavošanu;

| C. | tā kā tas, ka prioritāte tika piešķirta atveseļošanas un noturības plānu sagatavošanai, kā arī REACT-EU izdevumiem, gan bija nepieciešams Covid-19 pandēmijas saistībā, taču arī netīši veicināja iepriekš minēto kavēšanos; |
| --- | --- |

C.

tā kā tas, ka prioritāte tika piešķirta atveseļošanas un noturības plānu sagatavošanai, kā arī REACT-EU izdevumiem, gan bija nepieciešams Covid-19 pandēmijas saistībā, taču arī netīši veicināja iepriekš minēto kavēšanos;

| D. | tā kā kohēzijas politikas finansēšanā būtu jāievēro Pamattiesību harta, tiesiskums un Eiropas rīcības kodekss attiecībā uz partnerību; |
| --- | --- |

D.

tā kā kohēzijas politikas finansēšanā būtu jāievēro Pamattiesību harta, tiesiskums un Eiropas rīcības kodekss attiecībā uz partnerību;

| E. | tā kā saskaņā ar jaunāko pieejamo informāciju partnerības nolīgumi un programmas ir stratēģiski instrumenti ieguldījumu virzīšanai dalībvalstīs un reģionos, taču līdz šim ir iesniegti tikai daži šādi dokumenti un tikai viens no tiem ir pieņemts (Grieķijā); |
| --- | --- |

E.

tā kā saskaņā ar jaunāko pieejamo informāciju partnerības nolīgumi un programmas ir stratēģiski instrumenti ieguldījumu virzīšanai dalībvalstīs un reģionos, taču līdz šim ir iesniegti tikai daži šādi dokumenti un tikai viens no tiem ir pieņemts (Grieķijā);

| F. | tā kā no iepriekš minētā izriet tas, ka no 2021. gadā plānotajām saistību apropriācijām 2.1. izdevumu kategorijā “Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija” saistības bija uzņemtas tikai par 0,2 %, kas ir ievērojami mazāk nekā 2014. gadā (4,22 %), arī tāpēc, ka prioritāte ir piešķirta jauniem fondiem un iniciatīvām, piemēram, Atveseļošanas un noturības mehānismam (ANM), React-EU un Taisnīgas pārkārtošanās fondam; |
| --- | --- |

F.

tā kā no iepriekš minētā izriet tas, ka no 2021. gadā plānotajām saistību apropriācijām 2.1. izdevumu kategorijā “Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija” saistības bija uzņemtas tikai par 0,2 %, kas ir ievērojami mazāk nekā 2014. gadā (4,22 %), arī tāpēc, ka prioritāte ir piešķirta jauniem fondiem un iniciatīvām, piemēram, Atveseļošanas un noturības mehānismam (ANM), React-EU un Taisnīgas pārkārtošanās fondam;

| G. | tā kā budžeta un administrācijas komisārs ir oficiāli paziņojis, ka viņš sagaida — teju viss 2021. gada budžeta piešķīrums būs jāpārplāno turpmākajiem gadiem, pamatojoties uz Padomes Regulu (ES, Euratom) 2020/2093 (6), |
| --- | --- |

G.

tā kā budžeta un administrācijas komisārs ir oficiāli paziņojis, ka viņš sagaida — teju viss 2021. gada budžeta piešķīrums būs jāpārplāno turpmākajiem gadiem, pamatojoties uz Padomes Regulu (ES, Euratom) 2020/2093 (6),

| 1. | pauž nopietnas bažas par 2021.–2027. gada kohēzijas politikas īstenošanas ievērojamo aizkavēšanos, vienlaikus atzīstot, ka ir svarīgi plānošanas perioda sākumā pieņemt augstas kvalitātes programmas, lai izvairītos no pārplānošanas vēlākā stadijā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka šī aizkavēšanās ir pārbaude valsts, reģionālo un vietējo iestāžu spējai efektīvi plānot, izmantot ES kohēzijas politikas finansējumu 2021.–2027. gada periodam un nodrošināt Eiropas reģionu ekonomikas atveseļošanu un noturību; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atgādina, ka kohēzijas politika līdz ar dalībvalstu nodrošināto līdzfinansējumu joprojām sedz lielāko daļu ar izaugsmi saistīto publisko izdevumu Eiropas Savienībā un ir svarīgs instruments cīņai pret klimata pārmaiņām un Parīzes nolīguma mērķu sasniegšanas atbalstam; uzsver, ka tāpēc jaunās programmas ir obligāti jāsāk īstenot tūlīt pēc to pieņemšanas, lai stiprinātu ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju Eiropas Savienībā, koriģētu nelīdzsvarotību starp valstīm un reģioniem un to iekšienē, īstenotu Savienības politiskās prioritātes, jo īpaši taisnīgu un iekļaujošu zaļo un digitālo pārkārtošanos, maksimāli palielinātu ilgtspējīgā izaugsmē veikto ieguldījumu rezultātus, palielinātu produktivitāti, veicinātu darbvietu radīšanu, novērstu bioloģiskās daudzveidības zudumu un ievērotu principu “nenodarīt būtisku kaitējumu”; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mudina Komisiju un dalībvalstis darīt visu iespējamo, lai paātrinātu partnerības nolīgumu un programmu pieņemšanu pēc iespējas īsākā laikposmā, neapdraudot klimata ieguldījuma mērķrādītājus, partnerības principu un apspriešanās procesu ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kā arī pilsoniskās sabiedrības organizācijām un vienlaikus veicinot sabiedrības virzītu vietējo attīstību un citas augšupējas pieejas; jo īpaši prasa, lai Komisija, turpinot pievērst lielu uzmanību kvalitātei, horizontālajiem principiem un nepieciešamībai turpināt cīņu pret krāpšanu, analizētu visus iespējamos veidus, kā racionalizēt savas iekšējās procedūras šā procesa atbalstam; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina dalībvalstis kohēzijas politiku un ANM uzskatīt par budžeta un darbības tandēmu, nevis piešķirt prioritāti nacionālo atveseļošanas un noturības plānu īstenošanai salīdzinājumā ar kohēzijas programmu plānošanu un īstenošanu; uzskata, ka ir ļoti svarīgi nodrošināt kohēzijas programmu un ANM papildināmību, kā arī to savstarpējo papildināmību un nepieļaut pārklāšanos to īstenošanā; aicina Komisiju nodrošināt, lai dalībvalstis ievērotu resursu papildināmības principu attiecībā uz kohēzijas programmām; |
| --- | --- |

5.

| 6. | šajā sakarībā aicina Komisiju pilnībā izmantot iespējas, ko sniedz pašreizējā Kopīgo noteikumu regula, lai ātrāk apstiprinātu partnerības nolīgumus un programmas, vienlaikus ievērojot Rīcības kodeksu attiecībā uz partnerību; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ņemot vērā iepriekš minēto, aicina Komisiju sadarboties ar dalībvalstīm un iepazīstināt Parlamentu ar pasākumiem, ko tā plāno veikt, lai atvieglotu programmu īstenošanu, kā arī ar paredzēto grafiku; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pauž bažas par to, ka jebkāda noprotama nepietiekama izpilde varētu vest pie aicinājumiem nākamajā plānošanas periodā samazināt kohēzijas politikas budžetu; tāpēc aicina Komisiju nākt klajā ar ārkārtas rīcības plānu, kā mazināt nepietiekamas izpildes un saistību atcelšanas risku programmu novēlotas uzsākšanas dēļ, iesniedzot tiesību akta priekšlikumu vidusposma novērtēšanas laikā un vajadzības gadījumā attiecīgi pārskatot daudzgadu finanšu shēmu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, ka pašreizējā kavēšanās 2021.–2027. gada kohēzijas politikas programmu īstenošanā traucē dalībvalstu spējai saistībā ar Krievijas agresiju pret Ukrainu reaģēt ne tikai uz enerģētikas un piegādes krīzi, bet arī uz bēgļu krīzi vidējā termiņā un ilgtermiņā; atzinīgi vērtē pagaidu elastību un papildu pasākumus saskaņā ar CARE priekšlikumu un jaunāko Komisijas priekšlikumu par priekšfinansējuma palielināšanu, kas palīdzēs palielināt dalībvalstu spēju reaģēt uz šo humanitāro krīzi; vērš uzmanību uz to, ka CARE nebūs negatīvas ietekmes uz budžetu un tā neskars pašreizējās programmas, projektus un ieguldījumus; tomēr uzsver, ka pašreizējās bēgļu krīzes kontekstā ar CARE un ierosināto REACT-EU finansējuma izmantojumu varētu nepietikt; mudina Komisiju pārbaudīt, vai pastāvīgas bēgļu aizgādības nodrošināšanas nolūkā CARE II finansēšanai varētu izmantot pašreizējā finansēšanas periodā paredzētos 2022. gada līdzekļus, kas varētu tikt atbrīvoti, ņemot vērā aizkavēšanos ar plānošanu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzdod priekšsēdētājai nosūtīt šo rezolūciju Komisijai, Padomei, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Reģionu komitejai un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  OV L 231, 30.6.2021., 159. lpp.

(2)  OV L 433 I, 22.12.2020., 11. lpp.

(3)  OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.

(4)  OV L 231, 30.6.2021., 60. lpp.

(5)  OV L 231, 30.6.2021., 94. lpp.

(6)  Padomes Regula (ES, Euratom) 2020/2093 (2020. gada 17. decembris), ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (OV L 433 I, 22.12.2020., 11. lpp.).

---

| 15.11.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 434/31 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 434/31

---

P9_TA(2022)0114

Pasākumu īstenošana pilsoniskuma izglītības jomā

Eiropas Parlamenta 2022. gada 6. aprīļa rezolūcija par pasākumu īstenošanu pilsoniskuma izglītības jomā (2021/2008(INI))

(2022/C 434/06)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantu un 10. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantu un 10. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 9. un 165. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 9. un 165. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, jo īpaši 4. mērķi (kvalitatīva izglītība) un 4.7. apakšmērķi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, jo īpaši 4. mērķi (kvalitatīva izglītība) un 4.7. apakšmērķi,

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 5. marta paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: dzimumu līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam” (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 5. marta paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: dzimumu līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam” (COM(2020)0152),

| — | ņemot vērā 2015. gada 9. septembra rezolūciju par iespēju radīšanu meitenēm Eiropas Savienībā ar izglītības palīdzību (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 9. septembra rezolūciju par iespēju radīšanu meitenēm Eiropas Savienībā ar izglītības palīdzību (1),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 12. novembra paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: LGTBIQ līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam” (COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 12. novembra paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: LGTBIQ līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam” (COM(2020)0698),

| — | ņemot vērā 2021. gada 25. marta rezolūciju par digitālās izglītības politikas veidošanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 25. marta rezolūciju par digitālās izglītības politikas veidošanu (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Pamatprincipu kopumu demokrātiskai kultūrai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Pamatprincipu kopumu demokrātiskai kultūrai,

| — | ņemot vērā Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumus par demokrātijas izpratnes un demokrātiskās iesaistes veicināšanu Eiropas jauniešu vidū (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumus par demokrātijas izpratnes un demokrātiskās iesaistes veicināšanu Eiropas jauniešu vidū (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Hartu par izglītību demokrātiska pilsoniskuma un cilvēktiesību jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Hartu par izglītību demokrātiska pilsoniskuma un cilvēktiesību jomā,

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 4. marta paziņojumu “Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plāns” (COM(2021)0102), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 4. marta paziņojumu “Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plāns” (COM(2021)0102),

| — | ņemot vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko 2017. gada 17. novembrī proklamēja un parakstīja Eiropas Savienības Padome, Eiropas Parlaments un Komisija, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko 2017. gada 17. novembrī proklamēja un parakstīja Eiropas Savienības Padome, Eiropas Parlaments un Komisija,

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 14. novembra paziņojumu “Eiropas identitātes stiprināšana ar izglītību un kultūru — Eiropas Komisijas ieguldījums vadītāju 2017. gada 17. novembra sanāksmē Gēteborgā” (COM(2017)0673 final), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 14. novembra paziņojumu “Eiropas identitātes stiprināšana ar izglītību un kultūru — Eiropas Komisijas ieguldījums vadītāju 2017. gada 17. novembra sanāksmē Gēteborgā” (COM(2017)0673 final),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 14. jūnija paziņojumu “Atbalsts tādas radikalizācijas novēršanai, kas ved uz vardarbīgu ekstrēmismu” (COM(2016)0379), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 14. jūnija paziņojumu “Atbalsts tādas radikalizācijas novēršanai, kas ved uz vardarbīgu ekstrēmismu” (COM(2016)0379),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 1. jūlija paziņojumu “Eiropas Prasmju programma ilgtspējīgai konkurētspējai, sociālajam taisnīgumam un noturībai” (COM(2020)0274), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 1. jūlija paziņojumu “Eiropas Prasmju programma ilgtspējīgai konkurētspējai, sociālajam taisnīgumam un noturībai” (COM(2020)0274),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 30. septembra paziņojumu “Digitālās izglītības rīcības plāns 2021.–2027. gadam. Izglītības un apmācības pārveide digitālajam laikmetam” (COM(2020)0624), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 30. septembra paziņojumu “Digitālās izglītības rīcības plāns 2021.–2027. gadam. Izglītības un apmācības pārveide digitālajam laikmetam” (COM(2020)0624),

| — | ņemot vērā stratēģisko satvaru Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (ET 2020), jo īpaši tā mērķi veicināt vienlīdzību, sociālo kohēziju un aktīvu pilsoniskumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā stratēģisko satvaru Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (ET 2020), jo īpaši tā mērķi veicināt vienlīdzību, sociālo kohēziju un aktīvu pilsoniskumu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 30. septembra paziņojumu par Eiropas izglītības telpas izveidi līdz 2025. gadam (COM(2020)0625), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 30. septembra paziņojumu par Eiropas izglītības telpas izveidi līdz 2025. gadam (COM(2020)0625),

| — | ņemot vērā Padomes 2018. gada 22. maija Ieteikumu par pamatkompetencēm mūžizglītībā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2018. gada 22. maija Ieteikumu par pamatkompetencēm mūžizglītībā (4),

| — | ņemot vērā Padomes 2018. gada 22. maija Ieteikumu par to, lai veicinātu kopīgas vērtības, iekļaujošu izglītību un Eiropas dimensiju mācīšanā (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2018. gada 22. maija Ieteikumu par to, lai veicinātu kopīgas vērtības, iekļaujošu izglītību un Eiropas dimensiju mācīšanā (5),

| — | ņemot vērā Padomes 2021. gada 19. februāra rezolūciju par stratēģisku satvaru Eiropas sadarbībai izglītības un mācību jomā ceļā uz Eiropas izglītības telpu un turpmāk (2021–2030) (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2021. gada 19. februāra rezolūciju par stratēģisku satvaru Eiropas sadarbībai izglītības un mācību jomā ceļā uz Eiropas izglītības telpu un turpmāk (2021–2030) (6),

| — | ņemot vērā Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju 2021. gada 17. maija secinājumus par daudzlīmeņu pārvaldības stiprināšanu saistībā ar jauniešu līdzdalības lēmumu pieņemšanas procesos veicināšanu (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju 2021. gada 17. maija secinājumus par daudzlīmeņu pārvaldības stiprināšanu saistībā ar jauniešu līdzdalības lēmumu pieņemšanas procesos veicināšanu (7),

| — | ņemot vērā 2015. gada 17. martā Parīzē, Francijā, parakstīto Deklarāciju par pilsoniskuma un kopējo vērtību — brīvības, iecietības un nediskriminācijas — veicināšanu ar izglītības palīdzību (2015. gada Parīzes deklarācija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 17. martā Parīzē, Francijā, parakstīto Deklarāciju par pilsoniskuma un kopējo vērtību — brīvības, iecietības un nediskriminācijas — veicināšanu ar izglītības palīdzību (2015. gada Parīzes deklarācija),

| — | ņemot vērā konferences par Eiropas nākotni Eiropas pilsoņu pirmā paneļa “Spēcīgāka ekonomika, sociālais taisnīgums un nodarbinātība / Izglītība, kultūra, jaunatne un sports/ Digitālā pārveide” ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā konferences par Eiropas nākotni Eiropas pilsoņu pirmā paneļa “Spēcīgāka ekonomika, sociālais taisnīgums un nodarbinātība / Izglītība, kultūra, jaunatne un sports/ Digitālā pārveide” ziņojumu,

| — | ņemot vērā 2021. gada Eiropas Jaunatnes dienu ziņojumu “Jauniešu ideju ziņojums konferencei par Eiropas nākotni”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada Eiropas Jaunatnes dienu ziņojumu “Jauniešu ideju ziņojums konferencei par Eiropas nākotni”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 7. novembraEurydice ziņojumu “Pilsoniskā izglītība Eiropas skolās, 2017”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 7. novembraEurydice ziņojumu “Pilsoniskā izglītība Eiropas skolās, 2017”,

| — | ņemot vērā Eiropas Federālistu apvienības (UEF) rezolūciju par sistemātisku pieeju Eiropas pilsoniskuma izglītībai, kas pieņemta 2021. gada 4. jūlijāUEF XXVII Eiropas kongresā Valensijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Federālistu apvienības (UEF) rezolūciju par sistemātisku pieeju Eiropas pilsoniskuma izglītībai, kas pieņemta 2021. gada 4. jūlijāUEF XXVII Eiropas kongresā Valensijā,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta Izpētes dienesta 2021. gada maija brīfingu par Eiropas izglītības telpu un izglītības un stratēģisko satvaru “Izglītība un apmācība 2030”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta Izpētes dienesta 2021. gada maija brīfingu par Eiropas izglītības telpu un izglītības un stratēģisko satvaru “Izglītība un apmācība 2030”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 19. oktobraEurydice ziņojumu “Vienlīdzība skolu izglītībā Eiropā: struktūras, politika un skolēnu sniegums”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 19. oktobraEurydice ziņojumu “Vienlīdzība skolu izglītībā Eiropā: struktūras, politika un skolēnu sniegums”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 15. decembra ziņojumu “2020. gada ziņojums par ES pilsonību: pilsoņu līdzdalības veicināšana un viņu tiesību aizsardzība” (COM(2020)0730), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 15. decembra ziņojumu “2020. gada ziņojums par ES pilsonību: pilsoņu līdzdalības veicināšana un viņu tiesību aizsardzība” (COM(2020)0730),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 3. decembra Eiropas Demokrātijas rīcības plānu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 3. decembra Eiropas Demokrātijas rīcības plānu,

| — | ņemot vērā 2019. gada foruma “Nākotnes mācīšanās” secinājumu un diskusiju kopsavilkumu, ko 2019. gada 7. decembrī publicēja Komisijas Eiropas Izglītības un apmācības ekspertu grupa, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada foruma “Nākotnes mācīšanās” secinājumu un diskusiju kopsavilkumu, ko 2019. gada 7. decembrī publicēja Komisijas Eiropas Izglītības un apmācības ekspertu grupa,

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada jūnija ziņojumu “Eiropas Savienības pilsonība un demokrātija”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada jūnija ziņojumu “Eiropas Savienības pilsonība un demokrātija”,

| — | ņemot vērā Žana Monē tīkla 2017. gada pamatnostādnes pedagogu izglītotājiem par bērnu identitāti un pilsonību Eiropā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Žana Monē tīkla 2017. gada pamatnostādnes pedagogu izglītotājiem par bērnu identitāti un pilsonību Eiropā,

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 18. marta ziņojumu “Pilsoniskuma un kopējo vērtību — brīvības, iecietības un nediskriminācijas — veicināšana ar izglītības palīdzību. Pārskats par norisēm izglītības politikas jomā Eiropā pēc Parīzes deklarācijas pieņemšanas 2015. gada 17. martā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 18. marta ziņojumu “Pilsoniskuma un kopējo vērtību — brīvības, iecietības un nediskriminācijas — veicināšana ar izglītības palīdzību. Pārskats par norisēm izglītības politikas jomā Eiropā pēc Parīzes deklarācijas pieņemšanas 2015. gada 17. martā”,

| — | ņemot vērā 2018. un 2020. gada izglītības un apmācības pārskatu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. un 2020. gada izglītības un apmācības pārskatu,

| — | ņemot vērā Eiropas Izglītības un apmācības ekspertu grupas sagatavoto dokumentu par iekļautību un pilsoniskumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Izglītības un apmācības ekspertu grupas sagatavoto dokumentu par iekļautību un pilsoniskumu,

| — | ņemot vērā 2016. gada 12. aprīļa rezolūciju par mācīšanos par ES skolā (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 12. aprīļa rezolūciju par mācīšanos par ES skolā (8),

| — | ņemot vērā 2016. gada 19. janvāra rezolūciju par kultūru dialoga, kultūras daudzveidības un izglītības lomu ES pamatvērtību veicināšanā (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 19. janvāra rezolūciju par kultūru dialoga, kultūras daudzveidības un izglītības lomu ES pamatvērtību veicināšanā (9),

| — | ņemot vērā 2021. gada 11. novembra rezolūciju par Eiropas Izglītības telpu: kopīga holistiska pieeja (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 11. novembra rezolūciju par Eiropas Izglītības telpu: kopīga holistiska pieeja (10),

| — | ņemot vērā 2017. gada 12. decembra rezolūciju par 2017. gada ziņojumu par ES pilsonību: pilsoņu tiesību stiprināšana demokrātisku pārmaiņu Savienībā (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 12. decembra rezolūciju par 2017. gada ziņojumu par ES pilsonību: pilsoņu tiesību stiprināšana demokrātisku pārmaiņu Savienībā (11),

| — | ņemot vērā 2021. gada 7. jūlija rezolūciju par pilsoņdialogiem un pilsoņu līdzdalību ES lēmumu pieņemšanas procesā (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 7. jūlija rezolūciju par pilsoņdialogiem un pilsoņu līdzdalību ES lēmumu pieņemšanas procesā (12),

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, kā arī Priekšsēdētāju konferences 2002. gada 12. decembra lēmuma par procedūru patstāvīgo ziņojumu sagatavošanas atļaujas piešķiršanai 1. panta 1. punkta e) apakšpunktu un 3. pielikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, kā arī Priekšsēdētāju konferences 2002. gada 12. decembra lēmuma par procedūru patstāvīgo ziņojumu sagatavošanas atļaujas piešķiršanai 1. panta 1. punkta e) apakšpunktu un 3. pielikumu,

| — | ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu (A9-0060/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu (A9-0060/2022),

| A. | tā kā izglītība ir pamattiesības un sabiedriskais labums, kam jābūt bez maksas vienādi pieejamam visiem; tā kā sociālo tiesību pīlārs nosaka, ka ikvienam ir tiesības uz kvalitatīvu un iekļaujošu izglītību un apmācību visas dzīves garumā, lai pilnībā un jēgpilni piedalītos sabiedrības dzīvē; tā kā izglītība un mācīšanās nebūtu jāuzskata tikai par instrumentu, kas kalpo darba tirgum; |
| --- | --- |

A.

tā kā izglītība ir pamattiesības un sabiedriskais labums, kam jābūt bez maksas vienādi pieejamam visiem; tā kā sociālo tiesību pīlārs nosaka, ka ikvienam ir tiesības uz kvalitatīvu un iekļaujošu izglītību un apmācību visas dzīves garumā, lai pilnībā un jēgpilni piedalītos sabiedrības dzīvē; tā kā izglītība un mācīšanās nebūtu jāuzskata tikai par instrumentu, kas kalpo darba tirgum;

| B. | tā kā jaunas sistēmiskas pārmaiņas, kam ir lokāla, reģionāla un globāla ietekme, piemēram, klimata pārmaiņas, digitālā pāreja, sociālās un teritoriālās atšķirības vai pati pārvalstiskā politiskā integrācija, prasa attiecīgi pielāgot izglītības sistēmas, tostarp pilsonisko izglītību; tā kā zaļā pārkārtošanās un zaļais kurss prasa paplašināt pilsoniskuma izglītību, lai iekļautu tajā nepieciešamību rīkoties atbildīgi ne tikai attiecīgajā kopienā vai sabiedrībā, bet arī attiecībā uz visu planētu; tā kā digitālā pāreja un digitalizācijas programma ne vien paver jaunas iespējas aktīvam pilsoniskumam un demokrātiskai līdzdalībai tiešsaistē, bet arī ietver riskus un draudus, kas saistīti ar maldinošu informāciju un dezinformāciju; tā kā aktīvam digitālajam pilsoniskumam būtu jāņem vērā un jānovērš digitālā plaisa paaudžu starpā; tā kā vietējo, valstu līmeņa un Eiropas mediju iesaistīšana Eiropas kultūras un vēstures popularizēšanā ir svarīga publisko debašu un pilsoniskās līdzdalības daļa; |
| --- | --- |

B.

tā kā jaunas sistēmiskas pārmaiņas, kam ir lokāla, reģionāla un globāla ietekme, piemēram, klimata pārmaiņas, digitālā pāreja, sociālās un teritoriālās atšķirības vai pati pārvalstiskā politiskā integrācija, prasa attiecīgi pielāgot izglītības sistēmas, tostarp pilsonisko izglītību; tā kā zaļā pārkārtošanās un zaļais kurss prasa paplašināt pilsoniskuma izglītību, lai iekļautu tajā nepieciešamību rīkoties atbildīgi ne tikai attiecīgajā kopienā vai sabiedrībā, bet arī attiecībā uz visu planētu; tā kā digitālā pāreja un digitalizācijas programma ne vien paver jaunas iespējas aktīvam pilsoniskumam un demokrātiskai līdzdalībai tiešsaistē, bet arī ietver riskus un draudus, kas saistīti ar maldinošu informāciju un dezinformāciju; tā kā aktīvam digitālajam pilsoniskumam būtu jāņem vērā un jānovērš digitālā plaisa paaudžu starpā; tā kā vietējo, valstu līmeņa un Eiropas mediju iesaistīšana Eiropas kultūras un vēstures popularizēšanā ir svarīga publisko debašu un pilsoniskās līdzdalības daļa;

| C. | tā kā pilsoniskuma izglītība jāsaprot kā daudzlīmeņu izglītība, kas ietver vietējo, reģionālo, valsts, Eiropas un globālo pilsoniskuma dimensiju; tā kā, ņemot vērā pašreizējo globalizācijas un Eiropas integrācijas procesu, jaunajai eiropiešu paaudzei vajadzēs arvien vairāk iesaistīties politiskajā dzīvē dažādos līmeņos, lai spētu dzīvot un strādāt starptautiskā mērogā, kā arī orientēties atšķirībās, kas skars to ikdienas dzīvi; tā kā darba tirgū un sociālajā dzīvē aizvien lielāku lomu spēlē kritiskā domāšana, savstarpējo attiecību veidošanas prasmes un pilsoniskās prasmes; tā kā sabiedrības kļūst daudzveidīgākas, tās ievēro kultūru un izcelsmes daudzveidību un noraida jebkāda veida diskrimināciju pret sievietēm, LGBTIQ personām vai minoritātēm, kas Eiropā kļūst arvien nozīmīgāk; |
| --- | --- |

C.

tā kā pilsoniskuma izglītība jāsaprot kā daudzlīmeņu izglītība, kas ietver vietējo, reģionālo, valsts, Eiropas un globālo pilsoniskuma dimensiju; tā kā, ņemot vērā pašreizējo globalizācijas un Eiropas integrācijas procesu, jaunajai eiropiešu paaudzei vajadzēs arvien vairāk iesaistīties politiskajā dzīvē dažādos līmeņos, lai spētu dzīvot un strādāt starptautiskā mērogā, kā arī orientēties atšķirībās, kas skars to ikdienas dzīvi; tā kā darba tirgū un sociālajā dzīvē aizvien lielāku lomu spēlē kritiskā domāšana, savstarpējo attiecību veidošanas prasmes un pilsoniskās prasmes; tā kā sabiedrības kļūst daudzveidīgākas, tās ievēro kultūru un izcelsmes daudzveidību un noraida jebkāda veida diskrimināciju pret sievietēm, LGBTIQ personām vai minoritātēm, kas Eiropā kļūst arvien nozīmīgāk;

| D. | tā kā pilsoniskuma izglītība gūst labumu no starpnozaru pieejas un savstarpējās sadarbības starp formālo, neformālo un ikdienējo izglītību; tā kā pilsoniskuma izglītība ļauj pedagogiem un izglītojamajiem atklāt vērtības, attieksmi, prasmes un zināšanas un cita starpā ar līdzdalības pedagoģijas palīdzību izprast pasauli kopā; |
| --- | --- |

D.

tā kā pilsoniskuma izglītība gūst labumu no starpnozaru pieejas un savstarpējās sadarbības starp formālo, neformālo un ikdienējo izglītību; tā kā pilsoniskuma izglītība ļauj pedagogiem un izglītojamajiem atklāt vērtības, attieksmi, prasmes un zināšanas un cita starpā ar līdzdalības pedagoģijas palīdzību izprast pasauli kopā;

| E. | tā kā dalībvalstīs novērotās sociālpolitiskās pārmaiņas, sākot no sociālās polarizācijas un zemās uzticības iestādēm līdz demokrātisko standartu pazemināšanai, tiesiskuma graušanai, izslēdzošam nacionālismam un eiroskepticisma izmantošanai politiskiem mērķiem, kā arī ekstrēmistu kustību, rasisma un ksenofobijas atdzimšana visās to izpausmēs, autoritārisms, viltus ziņas un dezinformācija var radīt nopietnus draudus Eiropas demokrātijai un destabilizēt pašu ES; tā kā pilsoniskuma izglītības stiprināšanai formālajā, neformālajā un ikdienējā izglītībā un mūžizglītībā varētu būt svarīga nozīme, lai pretotos šīm tendencēm un veicinātu atvērtāku politisko diskursu un iedzīvotāju iesaistīšanos politiskajos un likumdošanas procesos valstu un Eiropas līmenī; |
| --- | --- |

E.

tā kā dalībvalstīs novērotās sociālpolitiskās pārmaiņas, sākot no sociālās polarizācijas un zemās uzticības iestādēm līdz demokrātisko standartu pazemināšanai, tiesiskuma graušanai, izslēdzošam nacionālismam un eiroskepticisma izmantošanai politiskiem mērķiem, kā arī ekstrēmistu kustību, rasisma un ksenofobijas atdzimšana visās to izpausmēs, autoritārisms, viltus ziņas un dezinformācija var radīt nopietnus draudus Eiropas demokrātijai un destabilizēt pašu ES; tā kā pilsoniskuma izglītības stiprināšanai formālajā, neformālajā un ikdienējā izglītībā un mūžizglītībā varētu būt svarīga nozīme, lai pretotos šīm tendencēm un veicinātu atvērtāku politisko diskursu un iedzīvotāju iesaistīšanos politiskajos un likumdošanas procesos valstu un Eiropas līmenī;

| F. | tā kā politiskais atbalsts Eiropas Savienībai izpaužas sajūtu līmenī, attieksmē un vērtībās, nevis kā konkrēta ietekme uz ikdienas dzīvi; tā kā iedzīvotājiem, sevišķi jauniešiem, Savienības demokrātijas process un līdzdalības mehānismi nav tuvi un saprotami; tā kā atjaunots Eiropas impulss pilsoniskajai izglītībai var būt veids, kā mudināt jauniešus piedalīties vēlēšanās, ierobežojot ekstrēmistu un populistisko diskursu pievilcību un tādējādi stiprinot arī sociālo kohēziju; |
| --- | --- |

F.

tā kā politiskais atbalsts Eiropas Savienībai izpaužas sajūtu līmenī, attieksmē un vērtībās, nevis kā konkrēta ietekme uz ikdienas dzīvi; tā kā iedzīvotājiem, sevišķi jauniešiem, Savienības demokrātijas process un līdzdalības mehānismi nav tuvi un saprotami; tā kā atjaunots Eiropas impulss pilsoniskajai izglītībai var būt veids, kā mudināt jauniešus piedalīties vēlēšanās, ierobežojot ekstrēmistu un populistisko diskursu pievilcību un tādējādi stiprinot arī sociālo kohēziju;

| G. | tā kā dinamiska Eiropas pilsoniskuma veidošanos kavē zināšanu un emocionālās saiknes trūkums, kā arī tādu mehānismu trūkums, kas iedzīvotājiem sniedz līdzdalības un dialoga iespējas; tā kā Eiropas identitāte papildina daudzveidīgo, personai potenciāli piemītošo vietējo, nacionālo, ģeogrāfisko, kultūras vai citu identitāti; tā kā nepietiekamas zināšanas vai nezināšana par ES un vāja izpratne par tās darbību un pievienoto vērtību var veicināt priekšstatu par demokrātijas trūkumu, kā arī novest pie neuzticēšanās, pilsoņu neiesaistīšanās un eiroskepticisma dalībvalstīs; |
| --- | --- |

G.

tā kā dinamiska Eiropas pilsoniskuma veidošanos kavē zināšanu un emocionālās saiknes trūkums, kā arī tādu mehānismu trūkums, kas iedzīvotājiem sniedz līdzdalības un dialoga iespējas; tā kā Eiropas identitāte papildina daudzveidīgo, personai potenciāli piemītošo vietējo, nacionālo, ģeogrāfisko, kultūras vai citu identitāti; tā kā nepietiekamas zināšanas vai nezināšana par ES un vāja izpratne par tās darbību un pievienoto vērtību var veicināt priekšstatu par demokrātijas trūkumu, kā arī novest pie neuzticēšanās, pilsoņu neiesaistīšanās un eiroskepticisma dalībvalstīs;

| H. | tā kā 2016. gada 12. aprīļa rezolūcijā par mācīšanos par ES skolā pausts aicinājums Komisijai nodrošināt kopēju sistēmu un sagatavot vadlīnijas ar konkrētiem piemēriem attiecībā uz mācīšanos par ES, lai sekmētu objektīvu un analītisku domāšanu par ieguvumiem no Eiropas Savienības; |
| --- | --- |

H.

tā kā 2016. gada 12. aprīļa rezolūcijā par mācīšanos par ES skolā pausts aicinājums Komisijai nodrošināt kopēju sistēmu un sagatavot vadlīnijas ar konkrētiem piemēriem attiecībā uz mācīšanos par ES, lai sekmētu objektīvu un analītisku domāšanu par ieguvumiem no Eiropas Savienības;

| I. | tā kā 2021. gada 11. novembra rezolūcijā par Eiropas izglītības telpu ir izteikts aicinājums EEZ nodrošināt lielāku izglītojamo, izglītotāju un zināšanu plūsmu, veicinot Eiropas piederības un pilsonisko apziņu, garantējot tiesības un vērtības, nodrošinot taisnīgas un vienlīdzīgas iespējas un uzlabojot sociālo kohēziju; |
| --- | --- |

I.

tā kā 2021. gada 11. novembra rezolūcijā par Eiropas izglītības telpu ir izteikts aicinājums EEZ nodrošināt lielāku izglītojamo, izglītotāju un zināšanu plūsmu, veicinot Eiropas piederības un pilsonisko apziņu, garantējot tiesības un vērtības, nodrošinot taisnīgas un vienlīdzīgas iespējas un uzlabojot sociālo kohēziju;

| J. | tā kā Komisija nav uzņēmusies nekādas būtiskas un sistēmiskas iniciatīvas šajā stratēģiskajā jomā, tā kā pašreizējām ES programmām, piemēram, Erasmus + vai Eiropas Solidaritātes korpusam, joprojām ir ievērojams neizmantots potenciāls uzlabot pilsoniskuma izglītības īstenošanu, izvēloties stratēģiskāku pieeju programmu formālās, neformālās un ikdienējās mācīšanās elementiem un labāk koordinējot resursus; tā kā Komisijai un dalībvalstīm būtu jādara vairāk, lai uzlabotu un palielinātu informācijas plūsmu par Eiropas Savienību un konkrētām tiesībām un pienākumiem; |
| --- | --- |

J.

tā kā Komisija nav uzņēmusies nekādas būtiskas un sistēmiskas iniciatīvas šajā stratēģiskajā jomā, tā kā pašreizējām ES programmām, piemēram, Erasmus + vai Eiropas Solidaritātes korpusam, joprojām ir ievērojams neizmantots potenciāls uzlabot pilsoniskuma izglītības īstenošanu, izvēloties stratēģiskāku pieeju programmu formālās, neformālās un ikdienējās mācīšanās elementiem un labāk koordinējot resursus; tā kā Komisijai un dalībvalstīm būtu jādara vairāk, lai uzlabotu un palielinātu informācijas plūsmu par Eiropas Savienību un konkrētām tiesībām un pienākumiem;

| K. | tā kā vairākas dalībvalstis ir izstrādājušas savas brīvprātīgā darba sistēmas; tā kā šo sistēmu izveide un attīstība ir svarīga, lai veicinātu praktisku pilsonisko izglītību, stiprinātu sociālo kohēziju, ļautu mobilizēties vispārējas nozīmes mērķiem, jo īpaši tiem cilvēkiem, kuriem ir mazāk iespēju, un veicinātu dalībnieku personīgo un profesionālo izaugsmi; tā kā lielāka Eiropas pilsoniskā mobilitāte var palīdzēt palielināt jauniešu piederības sajūtu Eiropas kopienai, pastiprinot pilsoņu Eiropas veidošanos; tā kā valstu brīvprātīgā darba shēmas var kļūt par dabisku virzītāju uz Eiropas mobilitāti jauniešiem, jo īpaši tiem, kuriem ir mazāk iespēju; |
| --- | --- |

K.

tā kā vairākas dalībvalstis ir izstrādājušas savas brīvprātīgā darba sistēmas; tā kā šo sistēmu izveide un attīstība ir svarīga, lai veicinātu praktisku pilsonisko izglītību, stiprinātu sociālo kohēziju, ļautu mobilizēties vispārējas nozīmes mērķiem, jo īpaši tiem cilvēkiem, kuriem ir mazāk iespēju, un veicinātu dalībnieku personīgo un profesionālo izaugsmi; tā kā lielāka Eiropas pilsoniskā mobilitāte var palīdzēt palielināt jauniešu piederības sajūtu Eiropas kopienai, pastiprinot pilsoņu Eiropas veidošanos; tā kā valstu brīvprātīgā darba shēmas var kļūt par dabisku virzītāju uz Eiropas mobilitāti jauniešiem, jo īpaši tiem, kuriem ir mazāk iespēju;

| L. | tā kā Eiropas Solidaritātes korpuss, kas tika izveidots 2018. gadā kā 1996. gadā izveidotā Eiropas Brīvprātīgo dienesta pēctecis, ir vispārējā Eiropas mobilitātes programma brīvprātīgajam darbam, bet 2021.–2027. gada periodā tam ir ierobežots budžets; tā kā būtu jāattīsta lielāka sinerģija un sadarbība starp Eiropas Solidaritātes korpusu un valstu brīvprātīgā darba sistēmām, kā arī starp esošajām valstu brīvprātīgā darba sistēmām, izmantojot Eiropas Solidaritātes korpusu; |
| --- | --- |

L.

tā kā Eiropas Solidaritātes korpuss, kas tika izveidots 2018. gadā kā 1996. gadā izveidotā Eiropas Brīvprātīgo dienesta pēctecis, ir vispārējā Eiropas mobilitātes programma brīvprātīgajam darbam, bet 2021.–2027. gada periodā tam ir ierobežots budžets; tā kā būtu jāattīsta lielāka sinerģija un sadarbība starp Eiropas Solidaritātes korpusu un valstu brīvprātīgā darba sistēmām, kā arī starp esošajām valstu brīvprātīgā darba sistēmām, izmantojot Eiropas Solidaritātes korpusu;

Pilsoniskuma izglītības stāvoklis ES

| 1. | pauž nožēlu par to, ka nav vienotas pilsoniskuma izglītības definīcijas; uzskata, ka pilsoniskuma izglītības priekšmeta mācīšana aptver zināšanas, prasmes, metodes, rīkus, kompetences, attieksmi un vērtības, kā arī rūpību un ir svarīga solidaritātes un vienotas piederības sajūtas veidošanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzskata, ka ar pilsoniskuma izglītību jānodrošina izglītības un apmācības līmenim atbilstoša vismaz minimāla teorētiskā izpratne par politiskajiem, juridiskajiem, sociālajiem, ekonomiskajiem un vides jēdzieniem un struktūrām, tostarp tiem, kas attiecas uz Eiropas līmeni, kā arī par norisēm pasaulē, papildus sniedzot praktisku pieredzi; norāda, cik svarīga ir kritiskā domāšana un medijprasme, kas ir pilsoniskās izglītības neatņemama sastāvdaļa; uzstāj, ka ir nepieciešamas pedagoģiskas pārmaiņas un ir jāpieņem teorētiska un praktiska pieeja pilsoniskuma izglītībai Savienībā; ierosina izmantot definīcijas pilsoniskuma izglītības jomā, kas sniegtas Eiropas Padomes Hartā par izglītību demokrātiska pilsoniskuma un cilvēktiesību jomā un Eiropas Padomes Pamatprincipu kopumā demokrātiskai kultūrai; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pauž bažas par ierobežoto uzsvaru uz Eiropas un pasaules pilsoniskuma jautājuma aspektu valstu mācību programmās; ar bažām ņem vērā, ka tikai puse ES skolēnu norāda, ka viņiem skolā ir iespēja mācīties par Eiropu; uzsver, ka skolēnu atbalsts sadarbībai starp Eiropas valstīm pozitīvi korelē ar augstāku pilsoniskuma zināšanu līmeni; pauž nožēlu par arvien pieaugošo saspīlējumu starp valstu un Eiropas līmeni atsevišķu dalībvalstu mācību programmās; pauž bažas par pilsoniskās izglītības pārmērīgo politizāciju un tās sekām, piemēram, par atkārtotām un radikālām mācību programmu izmaiņām, un atkārtoti uzsver, ka pilsonības izglītības nodrošināšanā ir vajadzīga ilgtermiņa stabilitāte un saskaņotība; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka sociālpolitisko un globālo pārmaiņu dēļ būs būtiski jāpalielina pašreizējais pilsoniskuma izglītības līmenis, kvalitāte un pieejamība; pauž bažas par to, ka skolēnu skaits puišu vidū ir ievērojami zemāks par skolēnu skaitu meiteņu (13); pauž bažas par vidējo zināšanu par pilsoniskumu atšķirībām gan dalībvalstu starpā, gan arī dalībvalstīs; norāda, ka, iesaistoties pilsoniskuma izglītības programmās, lauku, nomaļos un sociāli nelabvēlīgos apvidos dzīvojošie skolēni saskaras ar papildu šķēršļiem; apliecina, ka ikvienam izglītojamajam ir jābūt piekļuvei kvalitatīvai pilsoniskuma izglītībai, kas cita starpā koncentrējas uz viņu īpašajām vajadzībām finansējuma un infrastruktūras ziņā, kas ir būtiski svarīgi sekmīgai Eiropas izglītības telpas izveidei; |
| --- | --- |

4.

| 5. | norāda, ka, lai gan daži pilsoniskuma izglītības aspekti ir iekļauti lielākās daļas valstu mācību programmās, dalībvalstu starpā pastāv būtiskas atšķirības attiecībā uz izglītības līmeni, kurā māca par pilsoniskumu, kopējo šim priekšmetam paredzēto stundu skaitu, tā saturu un metodiku; norāda, ka tikai dažās dalībvalstīs izmanto strukturētus novērtējumus, mērķus, pedagoģiskos virzienus vai īpašu apmācību pedagogiem; norāda, ka pat tad, ja šie elementi ir, vērojamas atšķirības starp valstu programmām un to efektīvu pasniegšanu skolās; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atgādina, ka mācīšanas kvalitātei ir visbūtiskākā ietekme uz efektīvu mācīšanos un ka tāpēc pilsoniskuma izglītības jomā prioritātei jābūt visu pedagogu un mācībspēku neatkarīgi no pasniedzamā priekšmeta sākotnējai izglītībai un tālākizglītībai, sevišķi attiecībā uz pilsoniskuma izglītības Eiropas un globālo dimensiju; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver, ka stabila pētījuma trūkums par to, kā efektīvi mācīt un novērtēt pilsoniskuma izglītību, un šim mērķim atbilstošu pedagoģisku instrumentu trūkums kavē pilsoniskuma izglītības efektīvu mācīšanu; norāda, ka daži empīriski pierādījumi apliecina, ka “visas skolas” vai “visas kopienas” pieeja pozitīvi ietekmē pilsoniskās prasmes un attieksmi; uzskata, ka, domājot par pilsoniskuma izglītību, būtu jāapsver līdzdalības pedagoģija, lai izglītojamie varētu gūt pieredzi par pilsoniskumu visās tās dimensijās un par savu lomu Eiropas Savienībā, dalībvalstīs, indivīda līmenī un sabiedrībā kopumā; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pauž nožēlu par to, ka sākotnējās arodmācībās, kā arī pieaugušo izglītībā netiek pievērsta pietiekama vērība pilsoniskuma izglītībai; aicina visos izglītības līmeņos iekļaut pilsoniskuma izglītību, kas būtu pielāgota izglītojamo konkrētajām īpatnībām un vajadzībām; pauž nožēlu par to, ka netiek pievērsta uzmanība starppaaudžu mācību konteksta vērtībai, kas veicina paaudžu dialogu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzskata, ka nekad nav par agru mācīties par pilsoniskumu reģionālā, valsts, Eiropas un globālā līmenī; norāda, ka agrīnai pirmsskolas izglītībai ir būtiska nozīme kritiski svarīgo sociālo un emocionālo prasmju attīstīšanā, un tā veicina labklājību, dialogu, savstarpēju cieņu, sapratni un kopējas vērtības; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atgādina par neformālās un ikdienējās mācīšanās, tostarp brīvprātīgā darba, mentorēšanas, debatēšanas un sporta, būtisko pedagoģisko nozīmi sociālo un pilsonisko prasmju, kompetenču un uzvedības attīstībā, kā arī atbildīgu un aktīvu pilsoņu veidošanā; |
| --- | --- |

10.

ES politika pilsoniskuma izglītības jomā

| 11. | pauž nožēlu par to, ka Eiropas līmeņa politiskā vienprātība par nepieciešamību uzlabot pilsoniskuma izglītību un izglītošanu par Eiropas kopējām vērtībām nav transformējusies konkrētos uzdevumos, mērķos, atskaites punktos, darbībās un kritērijos, un secina, ka pilsoniskuma izglītības politika cieš no nepietiekamas īstenošanas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | konstatē, ka ES programmas sniedz vien nelielu devumu konkrētu pilsoniskuma izglītības dimensiju attīstībā, galvenokārt tāpēc, ka trūkst skaidra tiešā atbalsta, ir ierobežoti resursi un nevienlīdzīgs ģeogrāfiskais tvērums; pauž nožēlu, ka līdz šim ES finansētajiem projektiem šajā jomā nav bijusi plaša ilgtermiņa ietekme; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzskata, ka ES līmenī trūkst politikas saskaņotības pilsoniskuma izglītības jomā un ka pašlaik nav politikas instrumenta, kas strukturētā veidā apvienotu visas attiecīgās struktūras un iestādes; |
| --- | --- |

13.

| 14. | secina, ka ES programmas, piemēram, citu starpā “Erasmus+”, “Apvārsnis Eiropa”, Eiropas Solidaritātes korpuss, “Tiesības un vērtības” vai “Radošā Eiropa”, ir sniegušas (lielākoties netiešu) ieguldījumu pilsoniskuma izglītības aktīvā nodrošināšanā; tomēr norāda, ka šīs programmas nav spējušas radīt sistemātisku un ilgstošu ietekmi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | apliecina, ka, pamatojoties uz LES 9., 10., 165. un 166. pantu un ES Pamattiesību hartu, ES ir galvenā atbildība veicināt ES pilsoniskuma izglītību, jo tas ir veids, kā tās pilsoņiem nodrošināt padziļinātas zināšanas par Eiropas projektu kā demokrātisku valstu savienību, tādējādi garantējot saviem pilsoņiem tiesības pilnvērtīgi piedalīties politiskajā dzīvē un lēmumu pieņemšanā ES līmenī; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver vēlmi veicināt Eiropas kopīgo identitāti, īstenojot kopēju akadēmisko programmu, un cieši integrēt Eiropas dimensiju izglītībā, kā uz to Eiropas nākotnes konferencē norāda pilsoņi, kā arī uzsver Eiropas jauniešu prasību iekļaut mācību programmās zināšanas par Eiropas sniegtajām iespējām un priekšrocībām; |
| --- | --- |

16.

| 17. | norāda, ka dažas dalībvalstis atzīst ES politikas attīstības pozitīvo ietekmi uz pārmaiņu veicināšanu pilsoniskuma izglītības jomā; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pauž bažas par to, ka Komisija neveic efektīvus pasākumus, lai sekmētu 2018. gada mūžizglītības satvara galveno kompetenci “Pilsoniskuma kompetence”, savukārt citas pamatprasmes ir atspoguļotas ET 2020 kritērijos vai tās atbalsta īpašas kompetences sistēmas, lai atvieglotu mācīšanu un zināšanu apguvi valsts līmenī; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vērš uzmanību uz 2021. gada Eiropas pilsoņa balvas piešķiršanu studentu debašu iniciatīvām; uzskata, ka, ņemot vērā pieaugošo polarizāciju, demokrātiskas debates ir svarīgākas nekā jebkad agrāk; uzskata, ka debatēšanas prasmju un kompetenču veicināšana ir neatņemama pilsoniskuma izglītības sastāvdaļa; |
| --- | --- |

19.

| 20. | norāda, ka pilsoniskuma izglītība ir svarīga, lai vairotu informētību par klimata pārmaiņām un lai līdz 2030. gadam sasniegtu ilgtspējīgas attīstības mērķus; uzsver, ka pilsoniskuma izglītība un izglītība ilgtspējībai ir savstarpēji saistītas un ka ir svarīgi koordinēt centienus, kas tiek veikti, lai abas jomas integrētu politikas jomās, mācību programmās, pedagoģiskajos paņēmienos un metodikā, kas izriet no formālās, neformālās un ikdienējās mācīšanās un izglītības; |
| --- | --- |

20.

Ieteikumi atjaunotai Eiropas pilsoniskuma izglītībai

| 21. | mudina dalībvalstis atbalstīt, pārskatīt un atjaunināt to izglītības sistēmas un visu veidu mācību programmu saturu, kas saistīts ar ES, visos izglītības un mācīšanās līmeņos, tostarp profesionālajā izglītībā un apmācībā, lai stiprinātu ES aspektu, vienlaikus apņēmīgi mudinot reģionus un vietējās iestādes rīkoties tāpat, īpaši, ja tās ir tieši atbildīgas par izglītības sistēmām; |
| --- | --- |

21.

| 22. | šajā nolūkā uzsver, ka ir svarīgi, lai Eiropas pilsoniskuma izglītībā tiktu ņemta vērā valodu daudzveidība, pienācīgi ņemot vērā minoritāšu valodas, reģionālās valodas un apdraudētās valodas; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atkārtoti aicina dalībvalstis un izglītības kopienu iesaistīt visus iedzīvotājus, tostarp imigrantu izcelsmes cilvēkus, migrantus, bēgļus un reliģisko kopienu pārstāvjus divvirzienu, cieņpilnos un iespējas paverošos pilsoniskuma veidošanas procesos, nodrošinot viņu līdzdalību pilsoniskajā un kultūras dzīvē; uzskata, ka būtisks globālā pilsoniskuma aspekts ir labāka pilsoņu izpratne par migrantu ceļojumu vēsturiskajiem un personīgajiem cēloņiem, tostarp par koloniālo pagātni, kā arī par kopīgo kultūras pagātni; |
| --- | --- |

23.

| 24. | aicina dalībvalstis uzlabot un paplašināt pedagogu, izglītotāju, ģimeņu un plašākas izglītības kopienas sākotnējās un pastāvīgās profesionālās un mūžizglītības attīstības iespējas, lai sniegtu tiem pienācīgu atbalstu un resursus tādas pilsoniskuma izglītības mācīšanai, kas izstrādāta ciešā sadarbībā ar visām attiecīgajām ieinteresētajām personām ES un valstu līmenī; |
| --- | --- |

24.

| 25. | šajā sakarā mudina Komisiju izstrādāt kopēju pilsoniskuma izglītības kompetenču satvaru skolotājiem un studentiem attiecībā uz pamatkompetenci “pilsonība”, tostarp pedagogu daudzvalodu un starpkultūru kompetencēm, un ņemt vērā vietējo, reģionālo, valsts, Eiropas un globālo jomu līdzīgi kā Eiropas digitālās kompetences satvarā, Eiropas uzņēmējdarbības kompetenču satvarā, Eiropas satvarā personiskai, sociālai un mācīšanās pamatprasmju apguvei un nesen izveidotajā Eiropas ilgtspējas kompetenču satvarā, veidojot saikni starp visiem šiem satvariem; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzsver, ka ir jāpopularizē un jāveicina izglītotāju mobilitātes iespējas, mācīšanās ar līdzbiedriem un paraugprakses apmaiņa savā starpā; uzskata, ka Erasmus+ programmas 2021.–2027. gadam elastīgākās un hibrīdās mobilitātes iezīmes ir iespēja uzlabot pedagogu un topošo pedagogu mobilitātes iespējas; mudina Komisiju, izmantojot digitālos līdzekļus, bet neaizstājot fizisko mobilitāti un personu apmaiņu, veicināt skolotāju īstermiņa mobilitāti un izveidot ilgtermiņa mobilitātes partnerības; |
| --- | --- |

26.

| 27. | aicina dalībvalstis un Komisiju sekmēt un atvieglot pedagogiem, citiem izglītības darbiniekiem, jauniešu vadītājiem un instruktoriem kvalitatīvu apmācību, kas notiek darba laikā, par ES tematiem, ietverot moduļus ārvalstīs, kas ļauj viņiem daļu no savas apmācības pavadīt citā dalībvalstī, un nodrošinot, ka tiek atzīta viņu kompetence mācīt par ES; |
| --- | --- |

27.

| 28. | aicina izveidot un popularizēt “Eiropas skolotāja” titula piešķiršanu; atkārtoti aicina popularizēt un izveidot Erasmus+ pedagogu akadēmiju, lai veicinātu Eiropas dimensiju izglītībā; aicina Komisiju aicināt iesniegt priekšlikumus Erasmus + pedagogu akadēmiju, kas būtu veltīta pilsoniskuma izglītībai un paredzēta visiem pedagogiem, mācībspēkiem un studentiem gan formālajā, gan neformālajā izglītībā, tostarp PIA jomā; |
| --- | --- |

28.

| 29. | aicina Komisiju un dalībvalstis stiprināt sinerģiju, lai palielinātu pilsoniskās izglītības sistēmisko ietekmi, un kopīgi strādāt pie skolotāju sākotnējās apmācības moduļa izstrādes, lai iepazīstinātu skolotājus ar Eiropas izglītības sistēmām, labāko pedagoģisko praksi, ES apmaiņas platformām, instrumentiem un partnerībām, kas atspoguļo Eiropas vērtības un veicina Eiropas pilsoniskuma izglītības kultūras veidošanos, vienlaikus atzīstot Eiropā pastāvošās atšķirības; uzsver, ka šāda veida apmācības modulis ir jāiekļauj skolotāju akadēmiju programmā; |
| --- | --- |

29.

| 30. | aicina atzīt un apstiprināt pilsoniskuma kompetences, kas iegūtas neformālas un ikdienējās mācīšanās ietvaros, tostarp darbā ar jaunatni, brīvprātīgajā darbā, kā arī stiprināt saikni starp formālo, neformālo un ikdienējo mācīšanos pilsoniskuma izglītības jomā; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzskata, ka stratēģiskajā sistēmā sadarbībai pēc 2020. gada būtu jāpievērš uzmanība tādu izglītības programmu un valsts novērtējumu izstrādei pilsoniskuma izglītības jomā, kuros būtu integrēti visi šīs jomas attiecīgie aspekti atbilstoši Eiropas Padomes Pamatprincipu kopumam demokrātiskai kultūrai un Eiropas pamatprincipu kopumam galvenajām mūžizglītības kompetencēm, jo īpaši attiecībā uz sociālajām un pilsoniskajām kompetencēm, ņemot vērā arī neformālo un ikdienējo mācīšanos, tās koordinēšanu un veicināšanu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | aicina izveidot jaunu darba grupu, kas galveno uzmanību pievērstu pilsoniskuma izglītībai, lai tādējādi turpinātu darbu, ko veikusi ET 2020 darba grupa kopēju vērtību un iekļaujošas izglītības veicināšanai, kas tika izveidota pēc 2015. gada Parīzes deklarācijas; |
| --- | --- |

32.

| 33. | aicina stratēģiskajā sistēmā Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā attiecībā uz Eiropas telpu un pēc 2021.–2030. gada izstrādāt taustāmus un izmērāmus mērķus un kritērijus, ko piemērot pilsoniskuma izglītībai, tostarp Eiropas pilsoniskuma izglītībai; norāda, ka šie mērķi būtu jāpārvērš 2025. gada mērķrādītājos, nosakot īpašus mērķus nelabvēlīgā situācijā esošiem izglītojamajiem, un jāiekļauj īpašā Eiropas pilsoniskuma izglītības rīcības plānā, ņemot vērā mūžizglītības perspektīvu, kas sākas jau no agras bērnības; |
| --- | --- |

33.

| 34. | uzsver, ka ir vajadzīga strukturētāka pieeja, lai apzinātu un izplatītu ES programmu ietvaros īstenoto pilsoniskuma izglītības projektu rezultātus, jo īpaši tādu programmu ietvaros kā “Erasmus+”, “Apvārsnis Eiropa”, “Eiropa pilsoņiem” un “Pilsoņi, vienlīdzība, tiesības un vērtības”, kā arī programmas “Radošā Eiropa” un Eiropas Solidaritātes korpuss ar to pēctečiem, lai pilnveidotu rezultātus visā Savienībā, šajā procesā iesaistot Eiropas Parlamentu; šajā sakarā uzskata, ka ES līmenī ir jāizveido pastāvīgs pārskatīšanas un analīzes mehānisms, lai identificētu labu praksi, ko var plaši izplatīt un pilnveidot ar mērķi veicināt sistēmiskas un ilgstošas pārmaiņas politikā; |
| --- | --- |

34.

| 35. | uzsver nepieciešamību izlēmīgi virzīt uz priekšu pētījumus par to, kā vislabāk mācīt un novērtēt pilsoniskuma izglītību un jo īpaši agrīnā pirmsskolas izglītībā, kā arī formālās, neformālās un ikdienējās mācīšanās iespēju nozīmi un tās īstenošanas uzraudzību, pamatojoties uz pietiekamiem un atjauninātiem salīdzināmiem datiem no visām dalībvalstīm; uzsver, cik svarīga ir 2. pamatdarbība, 3. pamatdarbība, Jean Monnet programmas un programma “Apvārsnis Eiropa”; atzinīgi vērtē to, ka 2. pamatdarbībā lielāka uzmanība pievērsta “kopējām vērtībām, pilsoniskajai iesaistei un līdzdalībai” programmā Erasmus+ 2021.–2027. gadam; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzsver nepieciešamību vairāk ieguldīt tajā, kādā veidā tiek mācīts par Eiropas Savienību skolās un universitātēs, stiprinot pašreizējos tīklus un izstrādājot jaunas mācību programmas, kas pielāgotas šāda veida mācībām; aicina Eiropas lietās iesaistīt specializētas fakultātes, pētot un izvēršot labākās mācību metodes un instrumentus pilsoniskuma izglītības jomā, vienlaikus izmantojot pieejamos ES līdzekļus un resursus; |
| --- | --- |

36.

| 37. | uzsver, ka pilsoniskuma izglītības saturs cieši jāsaista ar digitālo kompetenču mācīšanu un izglītību, lai ne tikai atbilstu digitālajām pārmaiņām, bet arī prastu izmantot digitālos medijus; |
| --- | --- |

37.

| 38. | atgādina savu aicinājumu Komisijai un Komisijai un dalībvalstīm izstrādāt kopēju un ar līdzdalību saistītu izglītības pētniecību, jo īpaši izstrādāt ES mēroga salīdzināmu testēšanu pilsoniskuma izglītības jomā, tostarp par ES pilsonību, ar skaidri noteiktām pilnvarām un budžetu ES kompetences ietvaros; iesaka veikt īpašu Eirobarometra aptauju par iedzīvotāju vispārējām zināšanām par ES, paplašinot pašreizējās sērijas “Eiropas Savienības pilsonība un demokrātija” darbības jomu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | aicina Komisiju visās Erasmus+ un Eiropas Solidaritātes korpusa mobilitātes iniciatīvās iekļaut Eiropas pilsoniskuma izglītības apguves moduļus un Savienības un uzņēmējvalstu mantojuma un vēsturisku piemiņas vietu apmeklējumu programmu, lai veicinātu starpkultūru un dialoga pieeju vēsturei, kā arī stiprinātu Eiropas vērtības un principus; |
| --- | --- |

39.

| 40. | aicina Komisiju aktīvāk veicināt visu pilsoņu, tostarp pieaugušo, izglītošanu par pilsoniskumu un atspoguļot to attiecīgajās finansēšanas programmās, kā arī darba grupās; aicina Komisiju Eiropas prasmju programmas iniciatīvas sasaistīt ar pilsoniskajām kompetencēm un iekļaut digitālo pilsonību Eiropas digitālo prasmju sertifikāta izstrādē; |
| --- | --- |

40.

| 41. | aicina izveidot Eiropas žetonus, kas tiktu piešķirti skolām un universitātēm, kas aktīvi veicina pilsoniskuma izglītību; aicina izveidot Eiropas apbalvojumu, atbalstot izglītotājus un vietējos dalībniekus, kas aktīvi veicina izglītošanu par Eiropu; |
| --- | --- |

41.

| 42. | aicina Komisiju izvērtēt jaunas īpašas sadaļas ieviešanu programmā “Pilsoņi, vienlīdzība, tiesības un vērtības”, lai veicinātu pilsoniskuma izglītību, piešķirot tam īpašus budžeta piešķīrumus, un ar īpašiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus palielināt darbības un pasākumus, kas vērsti uz pilsoniskuma izglītību saskaņā programmā Erasmus+ un programmā “Apvārsnis Eiropa”; aicina Komisiju pilnībā izmantot 2022. gadu, kas ir Eiropas Jaunatnes gads, lai izstrādātu īpašas programmas un darbības Eiropas pilsoniskuma un identitātes stiprināšanai; |
| --- | --- |

42.

| 43. | uzskata, ka ir svarīgi turpināt izplatīt pašreizējās iespējas ES līmenī PIA izglītības aprindās; uzskata, ka ir svarīgi sniegt pielāgotu atbalstu, lai atvieglotu piekļuvi programmām; aicina visās ES profesionālās izglītības un apmācības darbībās, sevišķi profesionālās izcilības centru darbībā, pievērst īpašu uzmanību pilsoniskajai izglītībai; |
| --- | --- |

43.

| 44. | uzsver Eiropas vēstures nama nozīmi, lai īpaši studentiem un skolotājiem visos izglītības līmeņos veicinātu attīstību, konkrētas programmas, instrumentus un pasākumus, kas veido pārliecinošu stāstījumu par Eiropas integrāciju un tās pamatvērtībām; aicina Komisiju sadarboties ar Parlamentu, lai izvērtētu veidus, kā decentralizēt Eiropas vēstures namu, lai paplašinātu pieejamību, tostarp no dalībvalstīm un jo īpaši no izglītības kopienām, cita starpā uzlabojot sadarbību ar dalībvalstu kultūras iestādēm, ceļojošām izstādēm un pastāvīgu delegāciju tīklu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | aicina izstrādāt visaptverošu Eiropas pilsoniskās un pilsoniskuma izglītības stratēģiju, kā arī izveidot atbalsta platformas, lai veicinātu tās īstenošanu, īpašu uzmanību pievēršot ES kopējām demokrātijas vērtībām un principiem un pamattiesībām — piemēram, cilvēka cieņa, demokrātija, tiesiskums, cilvēktiesības, vienlīdzība, iecietība, cieņa pret daudzveidību un apziņas brīvība, lai uzlabotu pilsoņu izpratni par ES iestādēm, to kompetenču sadalījumu un lēmumu pieņemšanas procesu, kā arī ES politiku, vairojot izpratni par ES pilsoniskuma sniegtajām priekšrocībām, tiesībām un pienākumiem, padziļinot zināšanas par Eiropas integrācijas procesu, to, kā aktīvi piedalīties ES demokrātiskajos procesos un ES lēmumu pieņemšanā, un stiprinot kopējo piederības sajūtu; |
| --- | --- |

45.

| 46. | mudina pilsoniskās sabiedrības organizācijas, iestādes, ekspertus un praktiķus, kas strādā pilsoniskās izglītības jomā, palielināt sadarbību un attīstīt sinerģiju, izmantojot atvērtus starptautiskus tīklus; uzsver nozīmi, kāda Eiropas pilsoniskuma izglītības tīkliem ir bijusi, nodrošinot forumus un tiecoties piešķirt lielāku prioritāti pilsoniskuma izglītībai valsts, Eiropas un starptautiskā līmenī; aicina turpināt šādu Eiropas tīklu institucionalizāciju, jo tie izstrādā un veicina pilsoniskuma izglītības iniciatīvas visā Savienībā un ārpus tās; |
| --- | --- |

46.

| 47. | uzsver, ka stratēģijā jāiekļauj mūžizglītība un kopienas perspektīva, iesaistot ikdienējās, neformālās mācīšanās jomas, kā arī uzņēmumus un NVO, jo īpaši tās, kas saņem ES finansējumu, kam būtu tieši jāpalīdz uzlabot dalībnieku un to kopienu zināšanas par ES, kurās tie ir aktīvi; |
| --- | --- |

47.

| 48. | uzskata, ka minētajā stratēģijā jāietver sinerģija ar attiecīgajām ES darbībām jaunatnes un ES politikas jomās, kas cīnās pret rasismu un ksenofobiju visās to izpausmēs, naidu pret LGBTIQ un diskrimināciju pret sievietēm un minoritātēm, izveidojot saikni ar ES antirasisma rīcības plānu, kā arī ar finansēšanas instrumentiem, piemēram, programmu “Tiesības, vienlīdzība un pilsonība”; |
| --- | --- |

48.

| 49. | aicina integrēt pilsoniskuma izglītību visās attiecīgajās ES programmās un stiprināt to sinerģiju, lai palielinātu pilsoniskuma izglītības sistēmisko ietekmi, cita starpā ieviešot un nodrošinot ES pilsonības moduli, kas būtu jāuzskata par apmācības kursu pirms vai paralēli ES struktūrfondu finansētam projektam vai mobilitātes iespējām, izmantojot tādas programmas kā Erasmus+ vai Eiropas Solidaritātes korpuss; uzskata, ka ES pilsoniskuma izglītības moduļa ieviešanai ir jāietver sertificēšana, izmantojot mikroapliecinājumus; |
| --- | --- |

49.

| 50. | mudina Komisiju sarunu procesā ar kandidātvalstīm par dalību ES popularizēt mācīšanu par ES skolā; |
| --- | --- |

50.

| 51. | uzsver nepieciešamību vairāk ieguldīt tajā, kādā veidā tiek mācīts par Eiropas Savienību skolās un universitātēs, izstrādājot jaunas mācību programmas formālajai un arodizglītībai; aicina Komisiju ierosināt ieteikumu, kas orientējoši aptvertu pamatizglītību, vidējo un augstāko izglītību, kā arī profesionālo izglītību un apmācību, mācību programmas par ES un globālo pilsonisko izglītību, ko varētu brīvprātīgi pieņemt dalībvalstis, pilnībā ievērojot Līguma noteikumus, jo īpaši LESD 165. pantu, kas izstrādāti kopā ar dalībvalstu ekspertiem, specializētām Eiropas lietu fakultātēm, skolotājiem, pedagogiem, studentiem un plašāku izglītības kopienu un papildināti ar veicināšanas pasākumiem to ieviešanai; uzskata, ka minētajai kopējai mācību paraugprogrammai būtu jāveicina labāka izpratne par Eiropas integrācijas vēsturi, organizāciju un ES iestāžu struktūru, Eiropas vēlēšanu un lēmumu pieņemšanas procesiem, tostarp veidiem, kā pilsoņi var iesaistīties ES demokrātiskajā dzīvē, apvienojot dažādas pedagoģiskās pieejas un metodes, tostarp teorētiskās zināšanas un uz projektiem balstītu mācīšanos, kas ir pielāgota izglītojamo vajadzībām; |
| --- | --- |

51.

| 52. | aicina izveidot Komisiju pastiprināt savu darbību pilsoniskuma izglītības jomā, lai uzlabotu pilsoniskuma izglītības pieejamību un kvalitāti visās dalībvalstīs un atbalstītu pilsoniskuma izglītības Eiropas dimensijas attīstību visiem vecumiem; uzskata, ka pastāvīgā struktūrvienība būtu atbildīga par Eiropas līmeņa sinerģijas veidošanu pilsoniskuma izglītības jomā, šim nolūkam piešķirto ES resursu pārvaldību un koordināciju attiecībā uz kopīgām metodēm, praksi, instrumentiem un saturu; uzskata, ka tai arī vajadzētu būt atbildīgai par datu vākšanu un Savienības finansēto pilsoniskuma izglītības pasākumu ietekmes novērtēšanu, lai izplatītu un virzītu uz priekšu veiksmīgākās darbības un lai Komisija, balstoties uz to, varētu ierosināt politiskas un leģislatīvas iniciatīvas šajā jomā; uzskata, ka ar to būtu jāatbalsta pilsoniskās izglītības apguves iespējas gan skolotājiem, gan pedagogiem un jāveicina starpvalstu apmaiņa; |
| --- | --- |

52.

| 53. | uzskata, ka ir steidzami jāsāk darbs šajā virzienā, ieviešot priekšizpētes darbību, kas vērsta uz datu vākšanu, un novērtējot to, kāda ietekme ir pilsoniskuma izglītības darbībām, un šo darbu koordinētu īpašas nodaļas, kas strādā ar pilsoniskuma izglītības jautājumiem Komisijas Izglītības, jaunatnes, sporta un kultūras ģenerāldirektorātā un Eiropas Izglītības un kultūras izpildaģentūrā; uzskata, ka tā varētu būt iespēja palielināt atbalstu un koordināciju dalībvalstu pilsoniskuma izglītības pasākumiem un to īstenošanai, sniegt stratēģisku ievirzi valsts struktūru un pilsoniskuma izglītības mācību programmu izstrādei un noteikt obligātus kopējus standartus attiecībā uz pilsoniskuma saturu un metodiku un pilsonisko izglītību visā Savienībā; uzskata, ka, lai to panāktu, šajās struktūrās būtu jāiesaista dalībvalstis, Eiropas Parlaments, izglītojamie un plašāka mācībās iesaistīto kopiena; |
| --- | --- |

53.

| 54. | atzinīgi vērtē Vēstnieku skolu programmu, kas palielina studentu izpratni par Eiropas parlamentāro demokrātiju un Eiropas vērtībām, kā arī iniciatīvu Euroscola, kas vidusskolēniem piedāvā praktisku un iespaidīgu pieredzi Eiropas Parlamenta sēžu zālē, sniedzot ilgtspējīgu pievienoto vērtību attiecībā uz individuālu pilsoniskās izglītības nodrošināšanu un aktīvu līdzdalību demokrātiskajā dzīvē; aicina ieviest sertificēšanu, kā arī dalībnieku — gan apmācāmo, gan mācībspēku — iegūto prasmju un kompetenču atzīšanu; uzskata, ka tā ir paraugprakse, kas būtu jāpilnveido, lai panāktu sistēmisku ietekmi visā Savienībā; |
| --- | --- |

54.

| 55. | mudina visas dalībvalstis izstrādāt un ieviest savas brīvprātīgā darba sistēmas; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt valstu sistēmu savstarpēju atzīšanu un palielināt Eiropas sadarbību pilsonisko dienestu un jauniešu brīvprātīgā darba jomā; mudina valstu brīvprātīgā darba shēmas un pilsoniskos dienestus uz abpusēja pamata izmantot Eiropas mobilitātes pieredzi; |
| --- | --- |

55.

| 56. | aicina Komisiju un dalībvalstis attīstīt Eiropas pilsonisko mobilitāti jauniešiem paredzētā Eiropas Solidaritātes korpusa ietvaros, lai veicinātu patiesu Eiropas pilsonisko līdzdalību un pakalpojumus; ņemot vērā šo mērķi, aicina Komisiju un dalībvalstis būtiski palielināt Eiropas Solidaritātes korpusa resursus; uzsver, ka Eiropas standartiem brīvprātīgā darba jomā, piemēram, finansiālajam atbalstam, ko sniedz brīvprātīgajiem, apdrošināšanai, mācībām, apmācībai, iekļaušanai un principam, ka ar to netiek aizstātas darbavietas, ir jāsaglabājas jebkādā tālākā Eiropas Solidaritātes korpusa attīstībā; uzstāj, ka Eiropas Solidaritātes korpusa darbības var tikai papildināt, nevis aizstāt valstu brīvprātīgā darba shēmas vai sabiedriskos pakalpojumus; |
| --- | --- |

56.

| 57. | uzskata, ka Ventotenes salai un tās manifestam ir bijusi izšķiroša nozīme Eiropas integrācijas vēsturē; uzsver, ka tā ir simboliska vieta, kas glabā atmiņas par Eiropas integrāciju un mūsu kopējo Eiropas vērtību aizsardzību; uzsver tās ieguldījumu Eiropas pilsoniskuma izglītības veicināšanā, jo īpaši aktīvi iesaistot jauniešus ikgadējā seminārā par Eiropas integrāciju, ko 1982. gadā pirmo reizi organizēja Altiero Spinelli; tāpat uzsver arī simbolisko nozīmi, kāda ir darbībām, lai atgūtu Sv. Stefāna salas cietumu, un tā potenciālu kļūt par centrālu vietu kultūras apmaiņai, sabiedriskiem pasākumiem, izstādēm un debatēm; tādēļ uzskata, ka tā ir vēsturisks Eiropas vērtību morālās un intelektuālās uzbūves kapitāls; |
| --- | --- |

57.

| 58. | aicina Komisiju un dalībvalstis vienlīdzīgi ieguldīt pilsoniskuma izglītības formālajās darbībās un neformālās pilsoniskuma izglītības atbalstīšanā, mācību programmās un ārpusskolas pasākumos, kā arī pastiprināt tās ES programmas, kas atbalsta izglītību un pilsoniskuma izglītību; aicina ANM un ES fondu finansētajās izglītības programmās iekļaut īpašus, ar pilsoniskuma izglītību saistītus mērķrādītājus; prasa piešķirt vairāk finanšu resursu Parlamenta darbībām, instrumentiem un darbībām, kas saistītas ar pilsoniskuma izglītības veicināšanu visās dalībvalstīs, jo īpaši Euroscola; aicina Komisiju apstiprināt Parlamenta ierosinātos izmēģinājuma projektus, kuru mērķis ir stiprināt pilsonisko izglītību; uzstāj, ka ir vajadzīgs īpašs budžets, lai visā ES izstrādātu salīdzināmus testus par zināšanām pilsonības jomā; |
| --- | --- |

58.

| 59. | uzskata, ka konference par Eiropas nākotni sniedz iespēju īstajā laikā rīkot daudzlīmeņu diskusijas par politikas attīstību izglītības, jaunatnes un kultūras jomā; aicina dalībvalstis un Komisiju ņemt vērā un tālāk virzīt konferences darba grupas izglītības, kultūras, jaunatnes un sporta jautājumos nobeiguma ziņojumus; tādēļ uzskata, ka izglītības jomā vai vismaz pilsoniskuma izglītībā ir jāievieš kopīga kompetence, bet šīs ES kompetences īstenošana nedrīkst liegt dalībvalstīm īstenot pašām savas kompetences; |
| --- | --- |

59.

| 60. | aicina Komisiju apsvērt iespēju atbalstīt Eiropas Savienības pieminekļa izveidi katrā pašvaldībā dalībvalstīs, lai sniegtu iedzīvotājiem vizuālu Eiropas integrācijas simbolu; |
| --- | --- |

60.

| 61. | aicina dalībvalstis stiprināt centienus īstenot Padomes 2012. gada 20. decembra ieteikumu par neformālās un ikdienējās mācīšanās (14) validēšanu, ņemot vērā to, cik daudz kompetenču, kas iegūtas, izmantojot šādus mācību veidus, ir piemērotas, savstarpēji papildinošas vai tieši būtiskas pilsoniskās kompetences attīstībai; |
| --- | --- |

61.

o

o o

| 62. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

62.

---

(1)  OV C 316, 22.9.2017., 182. lpp.

(2)  OV C 494, 8.12.2021., 2. lpp.

(3)  OV C 415, 1.12.2020., 16. lpp.

(4)  OV C 189, 4.6.2018., 1. lpp.

(5)  OV C 195, 7.6.2018., 1. lpp.

(6)  OV C 66, 26.2.2021., 1. lpp.

(7)  OV C 241, 21.6.2021., 3. lpp.

(8)  OV C 58, 15.2.2018., 57. lpp.

(9)  OV C 11, 12.1.2018., 16. lpp.

(10)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0452.

(11)  OV C 369, 11.10.2018., 11. lpp.

(12)  OV C 99, 1.3.2022., 96. lpp.

(13)  Schulz, W. et al., Becoming Citizens in a Changing World, IEA International Civic and Citizenship Education Study 2016 International Report, Springer, Cham, 2016.

(14)  OV C 398, 22.12.2012., 1. lpp.

---

| 15.11.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 434/42 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 434/42

---

P9_TA(2022)0115

Ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87769 × MON 89788

Eiropas Parlamenta 2022. gada 6. aprīļa rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87769 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (D078875/02 – 2022/2566(RSP))

(2022/C 434/07)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87769 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87769 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (1) un jo īpaši tās 7. panta 3. punktu un 19. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (1) un jo īpaši tās 7. panta 3. punktu un 19. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā minētās Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas 2022. gada 3. marta balsojumu, kura dēļ atzinums netika sniegts, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā minētās Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas 2022. gada 3. marta balsojumu, kura dēļ atzinums netika sniegts,

| — | ņemot vērā 11. un 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 11. un 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) 2015. gada 17. septembrī pieņemto atzinumu, kas publicēts 2015. gada 8. oktobrī (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) 2015. gada 17. septembrī pieņemto atzinumu, kas publicēts 2015. gada 8. oktobrī (3),

| — | ņemot vērā Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas, kurās ir iebilsts pret atļauju izmantot ģenētiski modificētus organismus (ĢMO) (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas, kurās ir iebilsts pret atļauju izmantot ģenētiski modificētus organismus (ĢMO) (4),

| — | ņemot vērā Reglamenta 112. panta 2. un 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 112. panta 2. un 3. punktu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| A. | tā kā Beļģijā bāzētais uzņēmums “Monsanto Europe S.A./N.V.”, Amerikas Savienotajās Valstīs bāzētā uzņēmuma “Monsanto Company” (“pieteikuma iesniedzējs”) vārdā 2010. gada 27. jūlijā iesniedza pieteikumu par tādas pārtikas, pārtikas sastāvdaļu un barības laišanu tirgū, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87769 × MON 89788, sastāv vai ir ražota no tām, (“ĢM sojas pupas”) saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. un 17. pantu; tā kā pieteikumā minēta arī tādu produktu laišana tirgū, kas satur ĢM sojas pupas vai sastāv no tām, izmantošanai veidos, kas nav pārtika un dzīvnieku barība, izņemot audzēšanu; |
| --- | --- |

A.

tā kā Beļģijā bāzētais uzņēmums “Monsanto Europe S.A./N.V.”, Amerikas Savienotajās Valstīs bāzētā uzņēmuma “Monsanto Company” (“pieteikuma iesniedzējs”) vārdā 2010. gada 27. jūlijā iesniedza pieteikumu par tādas pārtikas, pārtikas sastāvdaļu un barības laišanu tirgū, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87769 × MON 89788, sastāv vai ir ražota no tām, (“ĢM sojas pupas”) saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. un 17. pantu; tā kā pieteikumā minēta arī tādu produktu laišana tirgū, kas satur ĢM sojas pupas vai sastāv no tām, izmantošanai veidos, kas nav pārtika un dzīvnieku barība, izņemot audzēšanu;

| B. | tā kā 2015. gada 8. oktobrīEFSA sniedza atzinumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 6. un 18. pantu (5); tā kā EFSA nevarēja izdarīt secinājumus par ĢM sojas pupu nekaitīgumu, jo trūka datu par rafinētas, balinātas, dezodorētas eļļas, kas ražota no ģenētiski modificētām sojas pupām, ietekmi uz uzturu, kā dēļ netika veikts pilnīgs uzturvērtības novērtējums; tā kā EFSA secināja, ka saistībā ar pieteikumu ĢM sojas pupām, visticamāk, nebūs nelabvēlīgas ietekmes uz vidi; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2015. gada 8. oktobrīEFSA sniedza atzinumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 6. un 18. pantu (5); tā kā EFSA nevarēja izdarīt secinājumus par ĢM sojas pupu nekaitīgumu, jo trūka datu par rafinētas, balinātas, dezodorētas eļļas, kas ražota no ģenētiski modificētām sojas pupām, ietekmi uz uzturu, kā dēļ netika veikts pilnīgs uzturvērtības novērtējums; tā kā EFSA secināja, ka saistībā ar pieteikumu ĢM sojas pupām, visticamāk, nebūs nelabvēlīgas ietekmes uz vidi;

| C. | tā kā 2021. gada 12. maijāEFSA publicēja paziņojumu, kas papildina tās zinātnisko atzinumu (6), ņemot vērā pārskatīto uztura riska novērtējumu, ko iesniedza pieteikuma iesniedzējs attiecībā uz rafinētas, balinātas un dezodorētas eļļas, kas ražota no ĢM sojas pupām, cilvēka uzturvērtības novērtējumu; tā kā EFSA secināja, ka ĢM sojas pupu un no tām atvasinātu produktu, jo īpaši rafinētas, balinātas, dezodorētas eļļas, lietošana cilvēku uzturā nerada bažas; |
| --- | --- |

C.

tā kā 2021. gada 12. maijāEFSA publicēja paziņojumu, kas papildina tās zinātnisko atzinumu (6), ņemot vērā pārskatīto uztura riska novērtējumu, ko iesniedza pieteikuma iesniedzējs attiecībā uz rafinētas, balinātas un dezodorētas eļļas, kas ražota no ĢM sojas pupām, cilvēka uzturvērtības novērtējumu; tā kā EFSA secināja, ka ĢM sojas pupu un no tām atvasinātu produktu, jo īpaši rafinētas, balinātas, dezodorētas eļļas, lietošana cilvēku uzturā nerada bažas;

| D. | tā kā ĢM sojas pupas tika attīstītas, lai iegūtu stearidonskābi (SDA) un panāktu noturību pret glifozāta herbicīdiem (7); |
| --- | --- |

D.

tā kā ĢM sojas pupas tika attīstītas, lai iegūtu stearidonskābi (SDA) un panāktu noturību pret glifozāta herbicīdiem (7);

Trūkst komplementāro herbicīdu novērtējuma

| E. | tā kā Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 503/2013 (8) ir prasīts novērtēt, vai paredzamā lauksaimniecības prakse ietekmē pētīto beigupunktu rezultātus; tā kā saskaņā ar minēto īstenošanas regulu tas jo īpaši attiecas uz herbicīdizturīgiem augiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 503/2013 (8) ir prasīts novērtēt, vai paredzamā lauksaimniecības prakse ietekmē pētīto beigupunktu rezultātus; tā kā saskaņā ar minēto īstenošanas regulu tas jo īpaši attiecas uz herbicīdizturīgiem augiem;

| F. | tā kā vairākos pētījumos konstatēts, ka herbicīdizturīgu ĢM kultūraugu audzēšana noved pie komplementāro herbicīdu izmantošanas, kas daudzējādā ziņā notiek tādēļ, ka rodas herbicīdizturīgas nezāles (9); tā kā tādējādi sagaidāms, ka ĢM sojas pupas tiks pakļautas gan lielākām, gan biežākām glifozāta herbicīdu devām, kādēļ var palielināties atlieku un to nolietošanās produktu (“metabolītu”) līmenis ražā; |
| --- | --- |

F.

tā kā vairākos pētījumos konstatēts, ka herbicīdizturīgu ĢM kultūraugu audzēšana noved pie komplementāro herbicīdu izmantošanas, kas daudzējādā ziņā notiek tādēļ, ka rodas herbicīdizturīgas nezāles (9); tā kā tādējādi sagaidāms, ka ĢM sojas pupas tiks pakļautas gan lielākām, gan biežākām glifozāta herbicīdu devām, kādēļ var palielināties atlieku un to nolietošanās produktu (“metabolītu”) līmenis ražā;

| G. | tā kā EFSA 2015. gada novembrī secināja, ka glifozāts, visticamāk, nav kancerogēns, un Eiropas Ķimikāliju aģentūra 2017. gada martā secināja, ka neviena klasifikācija nav pamatota; tā kā pretēji tam 2015. gadā Starptautiskā Vēža izpētes aģentūra (specializētā Pasaules Veselības organizācijas vēža pētniecības aģentūra) glifozātu klasificēja kā iespējami kancerogēnu cilvēkam; |
| --- | --- |

G.

tā kā EFSA 2015. gada novembrī secināja, ka glifozāts, visticamāk, nav kancerogēns, un Eiropas Ķimikāliju aģentūra 2017. gada martā secināja, ka neviena klasifikācija nav pamatota; tā kā pretēji tam 2015. gadā Starptautiskā Vēža izpētes aģentūra (specializētā Pasaules Veselības organizācijas vēža pētniecības aģentūra) glifozātu klasificēja kā iespējami kancerogēnu cilvēkam;

| H. | tā kā nesen veiktā zinātniski recenzētā pārskatā aprakstīta glifozāta vai glifozāta herbicīdu iedarbības ietekme uz vīriešu un sieviešu hipotalāma-hipofīzes-gonadālo asi saistībā ar endokrīniem traucējumiem, šūnu dzīvotspēju un proliferāciju; tā kā pārskatā konstatēts, kaglifozāta herbicīdi var izraisīt izmaiņas visā reproduktīvajā sistēmā gan vīriešiem, gan sievietēm, ka epiģenētiskās iedarbības dēļ izmaiņas var tikt nodotas nākamajām paaudzēm un tādējādi pēcnācēju auglība nav pasargāta no glifozāta herbicīdu negatīvās ietekmes, un ka glifozāta herbicīdi ir kaitīgāki nekā tikai glifozāts, kas neapšaubāmi ir saistīts ar tādu papildvielu klātbūtni kā polioksietilēnamīns (10); |
| --- | --- |

H.

tā kā nesen veiktā zinātniski recenzētā pārskatā aprakstīta glifozāta vai glifozāta herbicīdu iedarbības ietekme uz vīriešu un sieviešu hipotalāma-hipofīzes-gonadālo asi saistībā ar endokrīniem traucējumiem, šūnu dzīvotspēju un proliferāciju; tā kā pārskatā konstatēts, kaglifozāta herbicīdi var izraisīt izmaiņas visā reproduktīvajā sistēmā gan vīriešiem, gan sievietēm, ka epiģenētiskās iedarbības dēļ izmaiņas var tikt nodotas nākamajām paaudzēm un tādējādi pēcnācēju auglība nav pasargāta no glifozāta herbicīdu negatīvās ietekmes, un ka glifozāta herbicīdi ir kaitīgāki nekā tikai glifozāts, kas neapšaubāmi ir saistīts ar tādu papildvielu klātbūtni kā polioksietilēnamīns (10);

| I. | tā kā vairāki citi neseni zinātniski salīdzinošie pētījumi apstiprina to, ka glifozāts varētu būt kancerogēns (11); |
| --- | --- |

I.

tā kā vairāki citi neseni zinātniski salīdzinošie pētījumi apstiprina to, ka glifozāts varētu būt kancerogēns (11);

| J. | tā kā vienā no diviem salīdzinošajā analīzē izmantotajiem lauka izmēģinājumiem netika iekļauta ĢM sojas pupu apstrāde ar glifozāta herbicīdiem, kas ļautu novērtēt herbicīdu ietekmi (12); |
| --- | --- |

J.

tā kā vienā no diviem salīdzinošajā analīzē izmantotajiem lauka izmēģinājumiem netika iekļauta ĢM sojas pupu apstrāde ar glifozāta herbicīdiem, kas ļautu novērtēt herbicīdu ietekmi (12);

| K. | tā kā tiek uzskatīts, ka novērtējums par ĢM augos konstatētajām herbicīdu atliekām un metabolītiem ir ārpus EFSA ĢMO ekspertu grupas kompetences, un tādēļ to neveic kā daļu no ĢMO apstiprināšanas procesa; tā kā tas izraisa jautājumus, jo to, kādā veidā attiecīgajā ĢM augā noārdās komplementārie herbicīdi, to metabolītu sastāvu un līdz ar to arī toksicitāti var ietekmēt pati ģenētiskā modifikācija (13); |
| --- | --- |

K.

tā kā tiek uzskatīts, ka novērtējums par ĢM augos konstatētajām herbicīdu atliekām un metabolītiem ir ārpus EFSA ĢMO ekspertu grupas kompetences, un tādēļ to neveic kā daļu no ĢMO apstiprināšanas procesa; tā kā tas izraisa jautājumus, jo to, kādā veidā attiecīgajā ĢM augā noārdās komplementārie herbicīdi, to metabolītu sastāvu un līdz ar to arī toksicitāti var ietekmēt pati ģenētiskā modifikācija (13);

Dalībvalstu kompetento iestāžu piezīmes

| L. | tā kā triju mēnešu apspriešanās periodā dalībvalstis iesniedza EFSA daudz kritisku piezīmju (14); tā kā šajās kritiskajās piezīmēs ietverta piezīme, ka nav izpildītas EFSA pamatprasības attiecībā uz izmēģinājumu plānu ĢM herbicīdizturīgu augu pārtikas un barības riska novērtējumam, ka monitoringa plāns nesaista uzraudzības darbības ar attiecīgiem aizsardzības mērķiem, ka sniegtie dati un datu analīze par fenotipisko novērtējumu, sastāvu un toksikoloģiju ir nepietiekama, ka secinājumi par ĢM sojas pupu un parasto sojas pupu līdzvērtību, kā arī par pārtikas un barības nekaitīgumu, pamatojoties uz šo informāciju, ir priekšlaicīgi un ka sastāva analīzē nav iekļautas ne komplementārā herbicīda atliekas, ne tā metabolīti, kas ir būtiski, jo ģenētiskās modifikācijas piešķirtā rezistence pret herbicīdiem ļauj intensīvāk izmantot komplementāro herbicīdu; tā kā tika iesniegtas piezīmes, kurās tika apšaubītas paaugstināta SDA līmeņa uzturvērtības priekšrocības, un vairākas dalībvalstu kompetentās iestādes aicināja noteikt maksimālo transtaukskābju saturu šajā ĢM sojas pupu eļļā ar augstu SDA saturu; |
| --- | --- |

L.

tā kā triju mēnešu apspriešanās periodā dalībvalstis iesniedza EFSA daudz kritisku piezīmju (14); tā kā šajās kritiskajās piezīmēs ietverta piezīme, ka nav izpildītas EFSA pamatprasības attiecībā uz izmēģinājumu plānu ĢM herbicīdizturīgu augu pārtikas un barības riska novērtējumam, ka monitoringa plāns nesaista uzraudzības darbības ar attiecīgiem aizsardzības mērķiem, ka sniegtie dati un datu analīze par fenotipisko novērtējumu, sastāvu un toksikoloģiju ir nepietiekama, ka secinājumi par ĢM sojas pupu un parasto sojas pupu līdzvērtību, kā arī par pārtikas un barības nekaitīgumu, pamatojoties uz šo informāciju, ir priekšlaicīgi un ka sastāva analīzē nav iekļautas ne komplementārā herbicīda atliekas, ne tā metabolīti, kas ir būtiski, jo ģenētiskās modifikācijas piešķirtā rezistence pret herbicīdiem ļauj intensīvāk izmantot komplementāro herbicīdu; tā kā tika iesniegtas piezīmes, kurās tika apšaubītas paaugstināta SDA līmeņa uzturvērtības priekšrocības, un vairākas dalībvalstu kompetentās iestādes aicināja noteikt maksimālo transtaukskābju saturu šajā ĢM sojas pupu eļļā ar augstu SDA saturu;

Savienības starptautisko saistību ievērošana

| M. | tā kā ANO īpašā referenta jautājumos par tiesībām uz pārtiku 2017. gada ziņojumā konstatēts, ka jo īpaši jaunattīstības valstīs bīstamiem pesticīdiem ir katastrofāla ietekme uz veselību (15); tā kā ANO IAM 3. mērķa 9. apakšmērķis ir līdz 2030. gadam būtiski samazināt nāves gadījumu un slimību skaitu, ko izraisa bīstamas ķīmiskas vielas un gaisa, ūdens un augsnes piesārņojums (16); tā kā ĢM sojas pupu importa atļaušana palielinātu pieprasījumu pēc šīs kultūras, kas apstrādāta ar glifozātu, tādējādi palielinot iedarbību uz darba ņēmējiem un vidi trešās valstīs; tā kā, ņemot vērā herbicīdu lietošanu lielākos daudzumos, īpašas bažas rada risks par lielāku iedarbību uz darba ņēmējiem un vidi saistībā ar herbicīdizturīgiem kultūraugiem; |
| --- | --- |

M.

tā kā ANO īpašā referenta jautājumos par tiesībām uz pārtiku 2017. gada ziņojumā konstatēts, ka jo īpaši jaunattīstības valstīs bīstamiem pesticīdiem ir katastrofāla ietekme uz veselību (15); tā kā ANO IAM 3. mērķa 9. apakšmērķis ir līdz 2030. gadam būtiski samazināt nāves gadījumu un slimību skaitu, ko izraisa bīstamas ķīmiskas vielas un gaisa, ūdens un augsnes piesārņojums (16); tā kā ĢM sojas pupu importa atļaušana palielinātu pieprasījumu pēc šīs kultūras, kas apstrādāta ar glifozātu, tādējādi palielinot iedarbību uz darba ņēmējiem un vidi trešās valstīs; tā kā, ņemot vērā herbicīdu lietošanu lielākos daudzumos, īpašas bažas rada risks par lielāku iedarbību uz darba ņēmējiem un vidi saistībā ar herbicīdizturīgiem kultūraugiem;

| N. | tā kā saskaņā ar salīdzinošo pārskatu, kas publicēts 2020. gadā, Roundup, viens no pasaulē visplašāk lietotajiem glifozāta herbicīdiem, var izraisīt bioloģiskās daudzveidības samazināšanos, padarot ekosistēmas neaizsargātākas pret piesārņojumu un klimata pārmaiņām (17); |
| --- | --- |

N.

tā kā saskaņā ar salīdzinošo pārskatu, kas publicēts 2020. gadā, Roundup, viens no pasaulē visplašāk lietotajiem glifozāta herbicīdiem, var izraisīt bioloģiskās daudzveidības samazināšanos, padarot ekosistēmas neaizsargātākas pret piesārņojumu un klimata pārmaiņām (17);

| O. | tā kā atmežošana ir galvenais bioloģiskās daudzveidības samazināšanās iemesls; tā kā emisijas no zemes izmantošanas un zemes izmantošanas maiņas, galvenokārt atmežošanas dēļ, ir otrs lielākais klimata pārmaiņu cēlonis pēc fosilā kurināmā izmantošanas (18); tā kā ANO IAM 15. mērķis ietver apakšmērķi līdz 2020. gadam apturēt atmežošanu (19); tā kā mežiem ir daudzfunkcionāla nozīme, kas palīdz sasniegt lielāko daļu ANO IAM (20); |
| --- | --- |

O.

tā kā atmežošana ir galvenais bioloģiskās daudzveidības samazināšanās iemesls; tā kā emisijas no zemes izmantošanas un zemes izmantošanas maiņas, galvenokārt atmežošanas dēļ, ir otrs lielākais klimata pārmaiņu cēlonis pēc fosilā kurināmā izmantošanas (18); tā kā ANO IAM 15. mērķis ietver apakšmērķi līdz 2020. gadam apturēt atmežošanu (19); tā kā mežiem ir daudzfunkcionāla nozīme, kas palīdz sasniegt lielāko daļu ANO IAM (20);

| P. | tā kā sojas ražošana ir galvenais atmežošanasveicinātājs Dienvidamerikas Amazones, Cerrado un Gran Chaco mežos; tā kā 97 % sojas Brazīlijā un 100 % — Argentīnā ir ĢM soja (21); tā kā lielāko daļu ĢM sojas pupu, ko ir atļauts audzēt Brazīlijā un Argentīnā, ir atļauts arī importēt Savienībā; |
| --- | --- |

P.

tā kā sojas ražošana ir galvenais atmežošanasveicinātājs Dienvidamerikas Amazones, Cerrado un Gran Chaco mežos; tā kā 97 % sojas Brazīlijā un 100 % — Argentīnā ir ĢM soja (21); tā kā lielāko daļu ĢM sojas pupu, ko ir atļauts audzēt Brazīlijā un Argentīnā, ir atļauts arī importēt Savienībā;

| Q. | tā kā Savienība ir pievienojusies ANO Konvencijai par bioloģisko daudzveidību (ANO CBD), saskaņā ar kuru pusēm ir pienākums nodrošināt, ka to jurisdikcijā vai pārvaldībā veiktās darbības neizraisa kaitējumu videi citās valstīs (22); |
| --- | --- |

Q.

tā kā Savienība ir pievienojusies ANO Konvencijai par bioloģisko daudzveidību (ANO CBD), saskaņā ar kuru pusēm ir pienākums nodrošināt, ka to jurisdikcijā vai pārvaldībā veiktās darbības neizraisa kaitējumu videi citās valstīs (22);

| R. | tā kā Regulā (EK) Nr. 1829/2003 ir noteikts, ka ģenētiski modificēta pārtika un barība nedrīkst nelabvēlīgi ietekmēt cilvēku veselību, dzīvnieku veselību vai vidi un ka Komisija, izstrādājot savu lēmumu, ņem vērā visus attiecīgos Savienības tiesību aktu noteikumus un citus pamatotus faktorus, kas attiecas uz izskatāmo jautājumu; tā kā šādiem leģitīmiem faktoriem būtu jāietver Savienības saistības saskaņā ar ANO IAM, Parīzes klimata nolīgumu un ANO CBD; |
| --- | --- |

R.

tā kā Regulā (EK) Nr. 1829/2003 ir noteikts, ka ģenētiski modificēta pārtika un barība nedrīkst nelabvēlīgi ietekmēt cilvēku veselību, dzīvnieku veselību vai vidi un ka Komisija, izstrādājot savu lēmumu, ņem vērā visus attiecīgos Savienības tiesību aktu noteikumus un citus pamatotus faktorus, kas attiecas uz izskatāmo jautājumu; tā kā šādiem leģitīmiem faktoriem būtu jāietver Savienības saistības saskaņā ar ANO IAM, Parīzes klimata nolīgumu un ANO CBD;

Nedemokrātiska lēmumu pieņemšana

| S. | tā kā Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā, 2022. gada 3. marta balsojumā nolēma atzinumu nesniegt, kas nozīmē, ka atļaujai nav dalībvalstu kvalificēta balsu vairākuma atbalsta; |
| --- | --- |

S.

tā kā Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā, 2022. gada 3. marta balsojumā nolēma atzinumu nesniegt, kas nozīmē, ka atļaujai nav dalībvalstu kvalificēta balsu vairākuma atbalsta;

| T. | tā kā Komisija atzīst, ka pašreizējā prakse ir problemātiska, proti, ka lēmumus par ĢMO atļaušanu joprojām pieņem Komisija, lai gan dalībvalstis ar kvalificētu balsu vairākumu nav sniegušas pozitīvu atzinumu, kas pats par sevi ir liels izņēmums kopējā produktu atļaušanas kārtībā, taču kļuvis par normu, kad tiek pieņemti lēmumi par atļauju piešķiršanu ĢM pārtikai un dzīvnieku barībai; |
| --- | --- |

T.

tā kā Komisija atzīst, ka pašreizējā prakse ir problemātiska, proti, ka lēmumus par ĢMO atļaušanu joprojām pieņem Komisija, lai gan dalībvalstis ar kvalificētu balsu vairākumu nav sniegušas pozitīvu atzinumu, kas pats par sevi ir liels izņēmums kopējā produktu atļaušanas kārtībā, taču kļuvis par normu, kad tiek pieņemti lēmumi par atļauju piešķiršanu ĢM pārtikai un dzīvnieku barībai;

| U. | tā kā Parlaments astotajā sasaukumā kopumā pieņēma 36 rezolūcijas, ar kurām iebilda pret tādu ĢMO laišanu tirgū, kas paredzēti izmantošanai pārtikā un dzīvnieku barībā (33 rezolūcijas), kā arī iebilda pret ĢMO audzēšanu Savienībā (3 rezolūcijas); tā kā devītajā sasaukumā Parlaments jau ir pieņēmis 26 iebildumu pret atļauju laist tirgū ĢMO; tā kā dalībvalstis ar kvalificētu balsu vairākumu neatbalstīja nevienu no šiem ĢMO; tā kā iemesli, kuru dēļ dalībvalstis neatbalsta atļaujas piešķiršanu, cita starpā attiecas arī uz piesardzības principa neievērošanu atļaujas piešķiršanas procesā un zinātniski nenoskaidrotiem jautājumiem saistībā ar riska novērtējumu; |
| --- | --- |

U.

tā kā Parlaments astotajā sasaukumā kopumā pieņēma 36 rezolūcijas, ar kurām iebilda pret tādu ĢMO laišanu tirgū, kas paredzēti izmantošanai pārtikā un dzīvnieku barībā (33 rezolūcijas), kā arī iebilda pret ĢMO audzēšanu Savienībā (3 rezolūcijas); tā kā devītajā sasaukumā Parlaments jau ir pieņēmis 26 iebildumu pret atļauju laist tirgū ĢMO; tā kā dalībvalstis ar kvalificētu balsu vairākumu neatbalstīja nevienu no šiem ĢMO; tā kā iemesli, kuru dēļ dalībvalstis neatbalsta atļaujas piešķiršanu, cita starpā attiecas arī uz piesardzības principa neievērošanu atļaujas piešķiršanas procesā un zinātniski nenoskaidrotiem jautājumiem saistībā ar riska novērtējumu;

| V. | tā kā Komisija turpina piešķirt atļaujas ĢMO, neraugoties uz pašas atzītajām nepilnībām demokrātijas ziņā, atbalsta trūkumu no dalībvalstu puses un Parlamenta iebildumiem; |
| --- | --- |

V.

tā kā Komisija turpina piešķirt atļaujas ĢMO, neraugoties uz pašas atzītajām nepilnībām demokrātijas ziņā, atbalsta trūkumu no dalībvalstu puses un Parlamenta iebildumiem;

| W. | tā kā nav vajadzīgas izmaiņas tiesību aktos, lai Komisija varētu neatļaut ĢMO, ja pārsūdzības komitejā ar dalībvalstu kvalificētu balsu vairākumu nav sniegts pozitīvs atzinums (23), |
| --- | --- |

W.

tā kā nav vajadzīgas izmaiņas tiesību aktos, lai Komisija varētu neatļaut ĢMO, ja pārsūdzības komitejā ar dalībvalstu kvalificētu balsu vairākumu nav sniegts pozitīvs atzinums (23),

| 1. | uzskata, ka projekts Komisijas īstenošanas lēmumam pārsniedz Regulā (EK) Nr. 1829/2003 paredzētās īstenošanas pilnvaras; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzskata, ka Komisijas īstenošanas lēmuma projekts neatbilst Savienības tiesību aktiem, jo nav savienojams ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 mērķi, kas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 178/2002 paredzētajiem vispārējiem principiem (24) ir nodrošināt pamatu, lai garantētu cilvēku dzīvības un veselības, dzīvnieku veselības un labturības, vides un patērētāju interešu augsta līmeņa aizsardzību saistībā ar ĢM pārtiku un dzīvnieku barību, vienlaikus nodrošinot efektīvu iekšējā tirgus darbību; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Komisiju atsaukt īstenošanas lēmuma projektu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina Komisiju neatļaut herbicīdizturīgu ĢM kultūraugu importu, ņemot vērā ar to saistīto komplementāro herbicīdu plašāku izmantošanu un tādējādi lielāku risku bioloģiskajai daudzveidībai, pārtikas drošībai un darba ņēmēju veselībai; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija 2020. gada 11. septembra vēstulē komitejas locekļiem beidzot atzina, ka ĢMO atļauju piešķiršanas lēmumos ir jāņem vērā ilgtspēja (25); tomēr pauž dziļu vilšanos, jo kopš tā laika Komisija ir turpinājusi piešķirt atļaujas importēt Savienībā ĢMO, lai gan Parlaments pret to joprojām iebilst un vairākums dalībvalstu balso pret šādu atļauju piešķiršanu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina Komisiju nekavējoties apturēt Brazīlijā un Argentīnā audzētu ĢM sojas pupu importu, vajadzības gadījumā izmantojot Regulas (EK) Nr. 178/2002 53. pantu, līdz tiks ieviesti efektīvi juridiski saistoši mehānismi, lai novērstu tādu produktu laišanu Savienības tirgū, kas saistīti ar atmežošanu un ar to saistītiem cilvēktiesību pārkāpumiem; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vēlreiz mudina Komisiju ņemt vērā Savienības saistības saskaņā ar starptautiskiem nolīgumiem, piemēram, Parīzes Klimata nolīgumu, ANO Biodaudzveidības konvenciju un ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem; atkārtoti aicina īstenošanas aktu projektiem pievienot paskaidrojuma rakstu, kurā paskaidrots, kā tiek ievērots princips “nekaitēt” (26); |
| --- | --- |

7.

| 8. | vērš uzmanību uz to, ka grozījumos, ko attiecībā uz priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 182/2011 (27), Eiropas Parlaments 2020. gada 17. decembrī pieņēma kā pamatu sarunām ar Padomi, ir norādīts — bez dalībvalstu kvalificēta balsu vairākuma atbalsta Komisija nedrīkst piešķirt atļauju izmantot ĢMO; uzstāj, ka Komisijai ir jāievēro šī nostāja, un aicina Padomi turpināt darbu un steidzami pieņemt vispārēju pieeju, strādājot pie šā dokumenta; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp.

(2)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

(3)  EFSA zinātnes ekspertu grupas zinātniskais atzinums par pieteikumu (EFSA-GMO-NL-2010-85) laist tirgū Monsanto sojas pupas MON 87769 × MON 89788, kas ģenētiski modificētas, lai tās saturētu stearidonskābi un lai panāktu to noturību pret glifozātu, izmantošanai pārtikā un barībā, importam un pārstrādei saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003, EFSA Journal 2015; 13(10):4256, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4256

(4)  Parlaments 8. sasaukumā pieņēma 36 rezolūcijas, kurās iebilda pret atļauju izmantot ĢMO. Turklāt devītajā sasaukumā Parlaments ir pieņēmis šādas rezolūcijas:

| — | Eiropas Parlamenta 2019. gada 10. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), no tās sastāv vai ir no tās ražoti (
  OV C 202, 28.5.2021., 11. lpp.
  ); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2019. gada 10. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), no tās sastāv vai ir no tās ražoti (
  OV C 202, 28.5.2021., 11. lpp.
  );

| — | Eiropas Parlamenta 2019. gada 10. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), sastāv vai ir ražoti no tām (
  OV C 202, 28.5.2021., 15. lpp
  .); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2019. gada 10. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), sastāv vai ir ražoti no tām (
  OV C 202, 28.5.2021., 15. lpp
  .);

| — | Eiropas Parlamenta 2019. gada 10. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā apvienotas divas, trīs vai četras atsevišķas modifikācijas MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 un DAS-40278-9 vai kas sastāv vai ir ražoti no tās (
  OV C 202, 28.5.2021., 20. lpp.
  ); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2019. gada 10. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā apvienotas divas, trīs vai četras atsevišķas modifikācijas MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 un DAS-40278-9 vai kas sastāv vai ir ražoti no tās (
  OV C 202, 28.5.2021., 20. lpp.
  );

| — | Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. novembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 208, 1.6.2021., 2. lpp.); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. novembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 208, 1.6.2021., 2. lpp.);

| — | Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. novembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 89788 (MON-89788-1), sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 208, 1.6.2021., 7. lpp); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. novembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 89788 (MON-89788-1), sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 208, 1.6.2021., 7. lpp);

| — | Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. novembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 un apakškombinācijas MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 un NK603 × DAS-40278-9, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 208, 1.6.2021., 12. lpp.); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. novembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 un apakškombinācijas MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 un NK603 × DAS-40278-9, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 208, 1.6.2021., 12. lpp.);

| — | Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. novembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā kombinēti divi, trīs, četri vai pieci no vienkāršiem transformācijas notikumiem Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 un GA21, sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 208, 1.6.2021., 18. lpp.); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. novembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā kombinēti divi, trīs, četri vai pieci no vienkāršiem transformācijas notikumiem Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 un GA21, sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 208, 1.6.2021., 18. lpp.);

| — | Eiropas Parlamenta 2020. gada 14. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 323, 11.8.2021., 7. lpp.); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2020. gada 14. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 323, 11.8.2021., 7. lpp.);

| — | Eiropas Parlamenta 2020. gada 11. novembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā kombinēti divi vai trīs no vienkāršiem transformācijas notikumiem MON 87427, MON 89034, MIR162 un NK603, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ar kuru atceļ Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2018/1111 (OV C 415, 13.10.2021., 2. lpp.); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2020. gada 11. novembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā kombinēti divi vai trīs no vienkāršiem transformācijas notikumiem MON 87427, MON 89034, MIR162 un NK603, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ar kuru atceļ Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2018/1111 (OV C 415, 13.10.2021., 2. lpp.);

| — | Eiropas Parlamenta 2020. gada 11. novembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), no tām sastāv vai ir no tām ražoti (OV C 415, 13.10.2021., 8. lpp.); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2020. gada 11. novembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), no tām sastāv vai ir no tām ražoti (OV C 415, 13.10.2021., 8. lpp.);

| — | Eiropas Parlamenta 2020. gada 11. novembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā kombinēti divi, trīs vai četri no vienkāršiem transformācijas notikumiem MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 un NK603, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 415, 13.10.2021., 15. lpp.); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2020. gada 11. novembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā kombinēti divi, trīs vai četri no vienkāršiem transformācijas notikumiem MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 un NK603, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 415, 13.10.2021., 15. lpp.);

| — | Eiropas Parlamenta 2020. gada 17. decembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 445, 29.10.2021., 36. lpp.); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2020. gada 17. decembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 445, 29.10.2021., 36. lpp.);

| — | Eiropas Parlamenta 2020. gada 17. decembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur, ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā kombinēti divi vai trīs no vienkāršiem transformācijas notikumiem MON 87427, MON 89034, MIR162 un MON 87411, sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 445, 29.10.2021., 43. lpp.); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2020. gada 17. decembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur, ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā kombinēti divi vai trīs no vienkāršiem transformācijas notikumiem MON 87427, MON 89034, MIR162 un MON 87411, sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 445, 29.10.2021., 43. lpp.);

| — | Eiropas Parlamenta 2020. gada 17. decembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 445, 29.10.2021., 49. lpp.); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2020. gada 17. decembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 445, 29.10.2021., 49. lpp.);

| — | Eiropas Parlamenta 2020. gada 17. decembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 88017 (MON-88Ø17-3), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 445, 29.10.2021., 56. lpp.); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2020. gada 17. decembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 88017 (MON-88Ø17-3), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 445, 29.10.2021., 56. lpp.);

| — | Eiropas Parlamenta 2020. gada 17. decembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 89034 (MON-89Ø34-3), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 445, 29.10.2021., 63. lpp); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2020. gada 17. decembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 89034 (MON-89Ø34-3), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 445, 29.10.2021., 63. lpp);

| — | Eiropas Parlamenta 2021. gada 11. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu GHB614 × T304-40 × GHB119, sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 474, 24.11.2021., 66. lpp.); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2021. gada 11. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu GHB614 × T304-40 × GHB119, sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 474, 24.11.2021., 66. lpp.);

| — | Eiropas Parlamenta 2021. gada 11. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificēto kukurūzu MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), no tās sastāv vai ir no tās ražoti (OV C 474, 24.11.2021., 74. lpp.); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2021. gada 11. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificēto kukurūzu MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), no tās sastāv vai ir no tās ražoti (OV C 474, 24.11.2021., 74. lpp.);

| — | Eiropas Parlamenta 2021. gada 7. jūlija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-81419-2, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 99, 1.3.2022., 45. lpp.); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2021. gada 7. jūlija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-81419-2, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 99, 1.3.2022., 45. lpp.);

| — | Eiropas Parlamenta 2021. gada 7. jūlija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-81419-2 × DAS–44406–6, sastāv vai ir ražoti no tām(OV C 99, 1.3.2022., 52. lpp.); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2021. gada 7. jūlija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-81419-2 × DAS–44406–6, sastāv vai ir ražoti no tām(OV C 99, 1.3.2022., 52. lpp.);

| — | Eiropas Parlamenta 2021. gada 7. jūlija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā kombinēti divi vai trīs no vienkāršiem transformācijas notikumiem 1507, MIR162, MON810 un NK603, sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 99, 1.3.2022., 59. lpp.); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2021. gada 7. jūlija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā kombinēti divi vai trīs no vienkāršiem transformācijas notikumiem 1507, MIR162, MON810 un NK603, sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 99, 1.3.2022., 59. lpp.);

| — | Eiropas Parlamenta 2021. gada 7. jūlija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt 11 (SYN-BTØ11-1), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 99, 1.3.2022., 66. lpp.); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2021. gada 7. jūlija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt 11 (SYN-BTØ11-1), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 99, 1.3.2022., 66. lpp.);

| — | Eiropas Parlamenta 2022. gada 15. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas GMB151 (BCS-GM151-6), sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0024); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2022. gada 15. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas GMB151 (BCS-GM151-6), sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0024);

| — | Eiropas Parlamenta 2022. gada 15. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu GHB614 (BCS-GHØØ2-5), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0025); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2022. gada 15. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu GHB614 (BCS-GHØØ2-5), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0025);

| — | Eiropas Parlamenta 2022. gada 9. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu GHB811 (BCS-GH811-4), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0062); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2022. gada 9. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu GHB811 (BCS-GH811-4), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0062);

| — | Eiropas Parlamenta 2022. gada 9. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu eļļas rapsi 73496 (DP-Ø73496-4), sastāv vai ir ražoti no tā (Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0063); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2022. gada 9. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu eļļas rapsi 73496 (DP-Ø73496-4), sastāv vai ir ražoti no tā (Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0063);

(5)  EFSA Ģenētiski modificētu organismu ekspertu grupas zinātniskais atzinums par pieteikumu (EFSA-GMO-NL-2010-85) laist tirgū Monsanto sojas pupas MON 87769 × MON 89788, kas ģenētiski modificētas, lai tās saturētu stearidonskābi un lai panāktu to noturību pret glifozātu, izmantošanai pārtikā un barībā, importam un pārstrādei saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003. EFSA Journal 2015; 13(10):4256, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2015.4256.

(6)  EFSA Ģenētiski modificētu organismu ekspertu grupas paziņojums, ar ko papildina EFSA zinātnisko atzinumu par pieteikumu (EFSA-GMO-NL-2010-85) saņemt atļauju tādai pārtikai un barībai, kuras sastāvā ir ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87769 × MON 89788, kas sastāv vai ir ražota no tām. EFSA Journal 2021; 19(5):6589, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2021.6589.

(7)  EFSA atzinums, 7. lpp.

(8)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 503/2013 (2013. gada 3. aprīlis) par ģenētiski modificētas pārtikas un barības atļauju pieteikumiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 un par Komisijas Regulas (EK) Nr. 641/2004 un Komisijas Regulas (EK) Nr. 1981/2006 grozījumiem (
  OV L 157, 8.6.2013., 1. lpp.).

(9)  Sk., piemēram, Bonny S., “Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact”, Environmental Management, 2016. gada janvāris; 57(1), 31.–48. lpp., https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 un Benbrook C .M., “Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years”, Environmental Sciences Europe; 2012. gada 28. septembris, 24.(1.) sējums, https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24

(10)  Serra L.; Estienne A.; Vasseur C.; Froment P.; Dupont J., “Review: Mechanisms of Glyphosate and Glyphosate-Based Herbicides Action in Female and Male Fertility in Humans and Animal Models”, 2021, Cells, 10 (11): 3079, http://dx.doi.org/10.3390/cells10113079

(11)  Sk., piemēram, https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S1383574218300887,

https://academic.oup.com/ije/advance-article/doi/10.1093/ije/dyz017/5382278,

https://journals.plos.org/plosone/article?id=10.1371/journal.pone.0219610, un

https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC6612199/

(12)  EFSA atzinums, 10. lpp.

(13)  Tas tā patiešām ir glifozāta gadījumā, kā norādīts EFSA pamatotajā atzinumā “Review of the existing maximum residue levels for glyphosate according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005”, EFSA Journal 2018; 16(5):5263, 12. lpp., https://www.efsa.europa.eu/fr/efsajournal/pub/5263

(14)  Dalībvalstu piezīmes, pieejamas EFSA jautājumu reģistrā: https://www.efsa.europa.eu/en/register-of-questions

(15)  https://www.ohchr.org/EN/Issues/Food/Pages/Pesticides.aspx

(16)  https://www.un.org/sustainabledevelopment/health/

(17)  https://www.mcgill.ca/newsroom/channels/news/widely-used-weed-killer-harming-biodiversity-320906

(18)  Komisijas 2019. gada 23. jūlija paziņojums “Pastiprināt ES rīcību ar mērķi aizsargāt un atjaunot pasaules mežus” (COM(2019)0352), 1. lpp.

(19)  Sk. 15. mērķa 2. apakšmērķi: https://www.un.org/sustainabledevelopment/biodiversity/.

(20)  Komisijas 2019. gada 23. jūlija paziņojums “Pastiprināt ES rīcību ar mērķi aizsargāt un atjaunot pasaules mežus” (COM(2019)0352), 2. lpp.

(21)  International Service for the Acquisition of Agri-biotech Applications, “Global status of Commercialized Biotech/GM crops in 2017: Biotech Crop Adoption Surges as Economic Benefits Accumulate in 22 Years”, ISAAA Brief No. 53 (2017). 16. un 21. lpp., https://www.isaaa.org/resources/publications/briefs/53/download/isaaa-brief-53-2017.pdf.

(22)  ANO Konvencija par bioloģisko daudzveidību, 3. pants: https://www.cbd.int/convention/articles/?a=cbd-03

(23)  Komisija “drīkst izdot”, nevis “izdod” atļauju, ja nav dalībvalstu kvalificēta balsu vairākuma, kas atbalsta pārsūdzības komiteju saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011 (6. panta 3. punkts).

(24)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 178/2002 (2002. gada 28. janvāris), ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.).

(25)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(26)  Eiropas Parlamenta 2020. gada 15. janvāra rezolūcija par Eiropas zaļo kursu (OV C 270, 7.7.2021., 2. lpp.), 102. punkts.

(27)  OV C 445, 29.10.2021., 257. lpp.

---

Ceturtdiena, 2022. gada 7. aprīlis

| 15.11.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 434/50 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 434/50

---

P9_TA(2022)0120

ES aizsardzība bērniem un jauniešiem, kuri bēg no kara pret Ukrainu

Eiropas Parlamenta 2022. gada 7. aprīļa rezolūcija par ES aizsardzību bērniem un jauniešiem, kas bēg no kara Ukrainā (2022/2618(RSP))

(2022/C 434/08)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā ANO 1989. gada 20. novembra Konvenciju par bērna tiesībām un tai pievienotos papildprotokolus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 1989. gada 20. novembra Konvenciju par bērna tiesībām un tai pievienotos papildprotokolus,

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvenciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvenciju,

| — | ņemot vērā ES Pamattiesību hartas 24. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Pamattiesību hartas 24. pantu,

| — | ņemot vērā Padomes 2021. gada 14. jūnija Ieteikumu (ES) 2021/1004, ar ko izveido Eiropas Garantiju bērniem (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2021. gada 14. jūnija Ieteikumu (ES) 2021/1004, ar ko izveido Eiropas Garantiju bērniem (1),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 24. marta paziņojumu par ES stratēģiju par bērna tiesībām (COM(2021)0142), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 24. marta paziņojumu par ES stratēģiju par bērna tiesībām (COM(2021)0142),

| — | ņemot vērā 2006. gada 13. decembra ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 13. decembra ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām,

| — | ņemot vērā 2021. gada 29. aprīļa rezolūciju par Eiropas Garantiju bērniem (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 29. aprīļa rezolūciju par Eiropas Garantiju bērniem (2),

| — | ņemot vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plānu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plānu,

| — | ņemot vērā 2022. gada 4. marta Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2022/382, ar ko Direktīvas 2001/55/EK 5. panta nozīmē konstatē no Ukrainas pārvietoto personu masveida pieplūduma esamību un nosaka pagaidu aizsardzības ieviešanu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 4. marta Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2022/382, ar ko Direktīvas 2001/55/EK 5. panta nozīmē konstatē no Ukrainas pārvietoto personu masveida pieplūduma esamību un nosaka pagaidu aizsardzības ieviešanu (3),

| — | ņemot vērā ANO 2019. gada jūlija globālo pētījumu par bērniem, kam atņemta brīvība, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 2019. gada jūlija globālo pētījumu par bērniem, kam atņemta brīvība,

| — | ņemot vērā 1961. gada 30. augusta Konvenciju par apatrīdisma samazināšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1961. gada 30. augusta Konvenciju par apatrīdisma samazināšanu,

| — | ņemot vērā 2018. gada ANO Globālo paktu par bēgļiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada ANO Globālo paktu par bēgļiem,

| — | ņemot vērā 2018. gada 3. maija rezolūciju par bērnu migrantu aizsardzību (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 3. maija rezolūciju par bērnu migrantu aizsardzību (4),

| — | ņemot vērā ANO Sieviešu diskriminācijas izskaušanas komitejas 2020. gada 6. novembra vispārējo ieteikumu Nr. 38 par sieviešu un meiteņu tirdzniecību globālās migrācijas kontekstā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Sieviešu diskriminācijas izskaušanas komitejas 2020. gada 6. novembra vispārējo ieteikumu Nr. 38 par sieviešu un meiteņu tirdzniecību globālās migrācijas kontekstā,

| — | ņemot vērā 2014. gada 26. februāra rezolūciju par seksuālo izmantošanu un prostitūciju un tās ietekmi uz dzimumu līdztiesību (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 26. februāra rezolūciju par seksuālo izmantošanu un prostitūciju un tās ietekmi uz dzimumu līdztiesību (5),

| — | ņemot vērā Komisijas 2022. gada 23. marta paziņojumu par to personu uzņemšanu, kuras bēg no kara Ukrainā: Eiropas sagatavošana vajadzību apmierināšanai (COM(2022)0131), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2022. gada 23. marta paziņojumu par to personu uzņemšanu, kuras bēg no kara Ukrainā: Eiropas sagatavošana vajadzību apmierināšanai (COM(2022)0131),

| — | ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. punktu,

| A. | tā kā sakarā ar Krievijas Federācijas iebrukumu Ukrainā un vēršanos pret Ukrainas iedzīvotājiem daudz cilvēku un ģimeņu bēg no Ukrainas, un tas rada smagas sekas, jo īpaši bērniem un jauniešiem plašākā reģionā; |
| --- | --- |

A.

tā kā sakarā ar Krievijas Federācijas iebrukumu Ukrainā un vēršanos pret Ukrainas iedzīvotājiem daudz cilvēku un ģimeņu bēg no Ukrainas, un tas rada smagas sekas, jo īpaši bērniem un jauniešiem plašākā reģionā;

| B. | tā kā saskaņā ar jaunāko UNICEF ziņojumu (6)2022. gada 25. martā kopš kara sākuma Ukrainu bija pametuši vairāk nekā 3,7 miljoni bēgļu; tā kā ir sagaidāms, ka turpmākajās nedēļās šis skaitlis turpinās pieaugt; tā kā ANO arī lēš, ka kopš kara sākuma valsts iekšienē ir pārvietoti gandrīz 6,5 miljoni cilvēku un vēl 12,65 miljoni cilvēku ir tieši cietuši konflikta rezultātā; |
| --- | --- |

B.

tā kā saskaņā ar jaunāko UNICEF ziņojumu (6)2022. gada 25. martā kopš kara sākuma Ukrainu bija pametuši vairāk nekā 3,7 miljoni bēgļu; tā kā ir sagaidāms, ka turpmākajās nedēļās šis skaitlis turpinās pieaugt; tā kā ANO arī lēš, ka kopš kara sākuma valsts iekšienē ir pārvietoti gandrīz 6,5 miljoni cilvēku un vēl 12,65 miljoni cilvēku ir tieši cietuši konflikta rezultātā;

| C. | tā kā saskaņā ar jaunāko UNICEF ziņojumu (7) 90 % no visiem bēgļiem, kas pamet Ukrainu, ir sievietes un bērni; tā kā gandrīz puse bēgļu, kas pamet Ukrainu, ir skolas vecumā (8); tā kā UNICEF arī lēš, ka kopš konflikta sākuma valsts iekšienē ir pārvietoti vairāk nekā 2,5 miljoni bērnu; |
| --- | --- |

C.

tā kā saskaņā ar jaunāko UNICEF ziņojumu (7) 90 % no visiem bēgļiem, kas pamet Ukrainu, ir sievietes un bērni; tā kā gandrīz puse bēgļu, kas pamet Ukrainu, ir skolas vecumā (8); tā kā UNICEF arī lēš, ka kopš konflikta sākuma valsts iekšienē ir pārvietoti vairāk nekā 2,5 miljoni bērnu;

| D. | tā kā 2022. gada 25. martā kaimiņvalstis bija saskārušās ar milzīgu bēgļu pieplūdumu no Ukrainas, proti, vairāk nekā 2,2 miljoni bēgļu bija devušies uz Poliju, vairāk nekā 579 000 — uz Rumāniju, vairāk nekā 379 000 — uz Moldovu, gandrīz 343 000 — uz Ungāriju un vairāk nekā 545 000 — uz citām valstīm (9); |
| --- | --- |

D.

tā kā 2022. gada 25. martā kaimiņvalstis bija saskārušās ar milzīgu bēgļu pieplūdumu no Ukrainas, proti, vairāk nekā 2,2 miljoni bēgļu bija devušies uz Poliju, vairāk nekā 579 000 — uz Rumāniju, vairāk nekā 379 000 — uz Moldovu, gandrīz 343 000 — uz Ungāriju un vairāk nekā 545 000 — uz citām valstīm (9);

| E. | tā kā, ņemot vērā šo lielo bēgļu skaitu, bērni, jo īpaši nepavadīti bērni, ir pakļauti lielākam vardarbības, ļaunprātīgas izmantošanas un ekspluatācijas riskam un pieaug risks, ka bērni pazudīs bez vēsts un kļūs par cilvēku tirdzniecības upuriem, jo īpaši, pārvietojoties pāri robežām; |
| --- | --- |

E.

tā kā, ņemot vērā šo lielo bēgļu skaitu, bērni, jo īpaši nepavadīti bērni, ir pakļauti lielākam vardarbības, ļaunprātīgas izmantošanas un ekspluatācijas riskam un pieaug risks, ka bērni pazudīs bez vēsts un kļūs par cilvēku tirdzniecības upuriem, jo īpaši, pārvietojoties pāri robežām;

| F. | tā kā vairāk nekā 100 000 bērnu, no kuriem puse ir bērni ar invaliditāti, Ukrainā dzīvo aprūpes iestādēs un internātos (10) un vairāk nekā 90 % gadījumu šiem bērniem ir vecāki; tā kā saskaņā ar oficiāliem datiem laikposmā no 24. februāra līdz marta sākumam Ukrainā ir dzimuši 4 311 bērni un tā kā tiek lēsts, ka krīzes sākumā grūtnieču skaits bija 265 000 un no viņām aptuveni 80 000 dzemdības paredzētas nākamo trīs mēnešu laikā; |
| --- | --- |

F.

tā kā vairāk nekā 100 000 bērnu, no kuriem puse ir bērni ar invaliditāti, Ukrainā dzīvo aprūpes iestādēs un internātos (10) un vairāk nekā 90 % gadījumu šiem bērniem ir vecāki; tā kā saskaņā ar oficiāliem datiem laikposmā no 24. februāra līdz marta sākumam Ukrainā ir dzimuši 4 311 bērni un tā kā tiek lēsts, ka krīzes sākumā grūtnieču skaits bija 265 000 un no viņām aptuveni 80 000 dzemdības paredzētas nākamo trīs mēnešu laikā;

| G. | tā kā saskaņā ar ANO Augstā komisāra bēgļu jautājumos (UNHCR) sniegto informāciju 2021. gadā Ukrainā bija vismaz 35 875 bezvalstnieki un personas ar nenoteiktu valstspiederību; tā kā aptuveni 10–20 % no aplēsēs norādītajiem 400 000 Ukrainā dzīvojošajiem romiem ir bezvalstnieki vai ir pakļauti bezvalstniecības riskam; tā kā ir saņemtas ziņas, ka 55 % Doneckā un Luhanskā dzimušo bērnu un 88 % Krimā dzimušo bērnu nav Ukrainas dzimšanas apliecību vai personas dokumentu un tādējādi viņi ir pakļauti bezvalstniecības riskam (11); tā kā piespiedu migrācijā esošie bērni ir pakļauti lielākam bezvalstniecības riskam tādu problēmu dēļ, kas saistītas ar šķēršļiem dzimšanas reģistrācijai viņu izcelsmes valstī vai pārvietošanas laikā un viņu vecāku bezvalstniecības neatzīšanu; tā kā attiecībā uz nepavadītiem bērniem šis risks ir lielāks, ņemot vērā šķēršļus dokumentēšanai un reģistrācijai, tostarp pierādījumu trūkumu par ģimenes saitēm; |
| --- | --- |

G.

tā kā saskaņā ar ANO Augstā komisāra bēgļu jautājumos (UNHCR) sniegto informāciju 2021. gadā Ukrainā bija vismaz 35 875 bezvalstnieki un personas ar nenoteiktu valstspiederību; tā kā aptuveni 10–20 % no aplēsēs norādītajiem 400 000 Ukrainā dzīvojošajiem romiem ir bezvalstnieki vai ir pakļauti bezvalstniecības riskam; tā kā ir saņemtas ziņas, ka 55 % Doneckā un Luhanskā dzimušo bērnu un 88 % Krimā dzimušo bērnu nav Ukrainas dzimšanas apliecību vai personas dokumentu un tādējādi viņi ir pakļauti bezvalstniecības riskam (11); tā kā piespiedu migrācijā esošie bērni ir pakļauti lielākam bezvalstniecības riskam tādu problēmu dēļ, kas saistītas ar šķēršļiem dzimšanas reģistrācijai viņu izcelsmes valstī vai pārvietošanas laikā un viņu vecāku bezvalstniecības neatzīšanu; tā kā attiecībā uz nepavadītiem bērniem šis risks ir lielāks, ņemot vērā šķēršļus dokumentēšanai un reģistrācijai, tostarp pierādījumu trūkumu par ģimenes saitēm;

| H. | tā kā Eiropas Garantija bērniem ir ES instruments, kura mērķis ir novērst un apkarot nabadzību un sociālo atstumtību, garantējot trūcīgiem bērniem brīvu un efektīvu piekļuvi pamatpakalpojumiem, piemēram, agrīnai pirmsskolas izglītībai un aprūpei, izglītības un ar skolu saistītiem pasākumiem, veselības aprūpei un vismaz vienai veselīgai maltīte katrā skolas dienā, kā arī visu trūcīgo bērnu efektīvu piekļuvi veselīgam uzturam un atbilstošam mājoklim; tā kā Garantijas bērniem mērķi būtu jāattiecina uz visiem bērniem Savienībā; |
| --- | --- |

H.

tā kā Eiropas Garantija bērniem ir ES instruments, kura mērķis ir novērst un apkarot nabadzību un sociālo atstumtību, garantējot trūcīgiem bērniem brīvu un efektīvu piekļuvi pamatpakalpojumiem, piemēram, agrīnai pirmsskolas izglītībai un aprūpei, izglītības un ar skolu saistītiem pasākumiem, veselības aprūpei un vismaz vienai veselīgai maltīte katrā skolas dienā, kā arī visu trūcīgo bērnu efektīvu piekļuvi veselīgam uzturam un atbilstošam mājoklim; tā kā Garantijas bērniem mērķi būtu jāattiecina uz visiem bērniem Savienībā;

| I. | tā kā migrantu un bēgļu bērni bieži saskaras ar valstu tiesību aktu nepilnībām, kuru rezultātā viņi tiek atstāti novārtā, un tas var saasināt viņu nepietiekamo sociālo attīstību un izraisīt nestabilitāti, kā arī palielināt marginalizācijas, sliktas izturēšanās un ļaunprātīgas izmantošanas risku; |
| --- | --- |

I.

tā kā migrantu un bēgļu bērni bieži saskaras ar valstu tiesību aktu nepilnībām, kuru rezultātā viņi tiek atstāti novārtā, un tas var saasināt viņu nepietiekamo sociālo attīstību un izraisīt nestabilitāti, kā arī palielināt marginalizācijas, sliktas izturēšanās un ļaunprātīgas izmantošanas risku;

| J. | tā kā bērni, kas uzaug trūkumā un nestabilās ģimenēs, daudz ticamāk nonāks nabadzības un sociālās atstumtības situācijās, kas perspektīvā ietekmēs viņu attīstību un vēlāko dzīvi jau pieaugušā vecumā, viņiem turpinot dzīvot paaudzēs pārmantotas nabadzības apburtajā lokā; tā kā ar nabadzību un sociālo atstumtību saistītos jautājumus vislabāk var risināt, izmantojot visaptverošu politiku ar šauru piemērošanas jomu, bet plašu darbības jomu, kas aptver ne tikai bērnus, bet arī viņu ģimenes un kopienas, un par prioritāti nosakot ieguldījumus jaunu iespēju un risinājumu radīšanā; tā kā šo problēmu risināšanā ir jāiesaista visas sabiedrības grupas, sākot ar vietējām, reģionālajām, valsts un Eiropas iestādēm un beidzot ar pilsonisko sabiedrību; |
| --- | --- |

J.

tā kā bērni, kas uzaug trūkumā un nestabilās ģimenēs, daudz ticamāk nonāks nabadzības un sociālās atstumtības situācijās, kas perspektīvā ietekmēs viņu attīstību un vēlāko dzīvi jau pieaugušā vecumā, viņiem turpinot dzīvot paaudzēs pārmantotas nabadzības apburtajā lokā; tā kā ar nabadzību un sociālo atstumtību saistītos jautājumus vislabāk var risināt, izmantojot visaptverošu politiku ar šauru piemērošanas jomu, bet plašu darbības jomu, kas aptver ne tikai bērnus, bet arī viņu ģimenes un kopienas, un par prioritāti nosakot ieguldījumus jaunu iespēju un risinājumu radīšanā; tā kā šo problēmu risināšanā ir jāiesaista visas sabiedrības grupas, sākot ar vietējām, reģionālajām, valsts un Eiropas iestādēm un beidzot ar pilsonisko sabiedrību;

| K. | tā kā starptautiskās organizācijas bērnu nabadzību ir identificējušas gan kā potenciālu bērnu tiesību pārkāpumu cēloni, gan kā to sekas, jo nabadzība ietekmē bērnu iespējas īstenot savas tiesības un tās dēļ šīs tiesības netiek ievērotas; |
| --- | --- |

K.

tā kā starptautiskās organizācijas bērnu nabadzību ir identificējušas gan kā potenciālu bērnu tiesību pārkāpumu cēloni, gan kā to sekas, jo nabadzība ietekmē bērnu iespējas īstenot savas tiesības un tās dēļ šīs tiesības netiek ievērotas;

| L. | tā kā līdz šim Krievijas apšaudēs Ukrainā ir iznīcinātas 378 vidējās un augstākās izglītības iestādes (12); |
| --- | --- |

L.

tā kā līdz šim Krievijas apšaudēs Ukrainā ir iznīcinātas 378 vidējās un augstākās izglītības iestādes (12);

| M. | tā kā bērnu un jauniešu integrācijas nodrošināšanai aprūpes un mācību struktūrās arī turpmāk vajadzētu būt ES un tās dalībvalstu prioritātei; |
| --- | --- |

M.

tā kā bērnu un jauniešu integrācijas nodrošināšanai aprūpes un mācību struktūrās arī turpmāk vajadzētu būt ES un tās dalībvalstu prioritātei;

| N. | tā kā saistībā ar konfliktu notiek smagi pārkāpumi pret bērniem, tostarp tiem, kas atrodas apcietinājumā; tā kā būtu efektīvi un visaptveroši jānovērš bruņotā konflikta īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa ietekme uz bērniem, izmantojot ES rīcībā esošos dažādos instrumentus, tostarp pieņemot jaunas un stingrākas ES pamatnostādnes par bērniem un bruņotiem konfliktiem; |
| --- | --- |

N.

tā kā saistībā ar konfliktu notiek smagi pārkāpumi pret bērniem, tostarp tiem, kas atrodas apcietinājumā; tā kā būtu efektīvi un visaptveroši jānovērš bruņotā konflikta īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa ietekme uz bērniem, izmantojot ES rīcībā esošos dažādos instrumentus, tostarp pieņemot jaunas un stingrākas ES pamatnostādnes par bērniem un bruņotiem konfliktiem;

| O. | tā kā humanitārās un pārvietošanas krīzes laikā meitenes ir īpaši apdraudētas, jo viņas joprojām nesamērīgi cieš no diskriminācijas dzimtes normu un dzimumbalstītas vardarbības dēļ; |
| --- | --- |

O.

tā kā humanitārās un pārvietošanas krīzes laikā meitenes ir īpaši apdraudētas, jo viņas joprojām nesamērīgi cieš no diskriminācijas dzimtes normu un dzimumbalstītas vardarbības dēļ;

| P. | tā kā Moldovā puse Ukrainas bēgļu ir bērni, |
| --- | --- |

P.

tā kā Moldovā puse Ukrainas bēgļu ir bērni,

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas 2022. gada 23. martā publicēto paziņojumu par to personu uzņemšanu, kuras bēg no kara Ukrainā: Eiropas sagatavošana vajadzību apmierināšanai, paziņojumu par operatīvajām vadlīnijām, lai īstenotu Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2022/382 (13), un 10 punktu plānu ciešākai Eiropas koordinācijai bēgļu no Ukrainas uzņemšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atgādina, ka ES un visas dalībvalstis ir ratificējušas ANO Konvenciju par bērna tiesībām un tādēļ tām ir pienākums ievērot, aizsargāt un īstenot šajā konvencijā noteiktās tiesības; uzsver, ka saskaņā ar ANO Konvenciju par bērna tiesībām visos lēmumos par bērnu, tostarp ģimenes strīdu gadījumā, primāri vienmēr būtu jāņem vērā bērna intereses; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina dalībvalstis pret katru bērnu, kas meklē patvērumu, pirmkārt un galvenokārt izturēties kā pret bērnu neatkarīgi no viņa sociālās vai etniskās izcelsmes, dzimuma, seksuālās orientācijas, spējām, valstspiederības vai migrācijas statusa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina izveidot drošus ceļus un humanitāros koridorus no konflikta bēgošajiem bērniem — gan tiem, kas ceļo bez pavadības, gan bērniem ar ģimenēm —, kā arī steidzami sniegt palīdzību, kas nepieciešama bērniem, kuri ir pārvietoti valsts iekšienē, iestrēguši ielenktajās teritorijās vai nespēj tās pamest; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atgādina, cik svarīga ir ES Stratēģija par bērna tiesībām, Garantija bērniem, ES Stratēģija cilvēku tirdzniecības apkarošanai, ES Personu ar invaliditāti tiesību stratēģija 2021.-2030. gadam, kā arī visi spēkā esošie ES juridiskie instrumenti, tostarp Pagaidu aizsardzības direktīva (14), lai atbalstītu dalībvalstis, palīdzot tām risināt no kara bēgošo bērnu īpašās vajadzības; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, cik svarīgi ir nodrošināt dalībvalstu savstarpējo informācijas apmaiņu, pilnībā ievērojot datu aizsardzības noteikumus, un to, lai vienā dalībvalstī veiktu reģistrāciju atzītu cita dalībvalsts; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver, ka ikvienam bērnam ir tiesības tikt aizsargātam no vardarbības, ekspluatācijas un ļaunprātīgas izmantošanas un ka ES dalībvalstīm ir jānodrošina preventīvi pasākumi, jo īpaši bērniem, kuri ir pakļauti cilvēku tirdzniecības un nolaupīšanas riskam, kā arī jāatbalsta bērni, kuri ir cietuši no vardarbības un guvuši traumas; atgādina, ka bērni ģimenes vidē parasti ir lielākā drošībā un labāk aprūpēti, un tādēļ aicina sniegt lielāku atbalstu ģimenēm un ģimenes atkalapvienošanās centieniem; atgādina, ka jebkurā gadījumā vienmēr būtu jāizvērtē bērna intereses; turklāt aicina sniegt atbalstu personām, kas pārcietušas dzimumbalstītu vardarbību; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina Komisiju palīdzēt kaimiņvalstīm tieši aiz robežas izveidot tādas piemērotas un drošas bērniem draudzīgas telpas ar bērnu aizsardzības specialistiem, kā, piemēram, UNICEF un UNHCR izveidotie “Blue Dot” centri; |
| --- | --- |

8.

| 9. | stingri iesaka nodrošināt uz robežām bērnu aizsardzības speciālistu un citu kritiskas nozīmes dienestu klātbūtni un pieejamību, lai apzinātu šo bērnu neaizsargātību, jo īpaši lai ieceļošanas brīdī precīzi noskaidrotu un reģistrētu bērna valstspiederību, bezvalstniecību vai bezvalstniecības risku un nosūtītu pie atbilstošiem dienestiem, kur var saņemt psihosociālu atbalstu, atbalstu mātes veselībai, aizsardzību pret dzimumbalstītu vardarbību, atbalstu piederīgo meklēšanai un ģimenes atkalapvienošanai, un lai gādātu par šo bērnu pienācīgu nodošanu valstu bērnu aizsardzības sistēmām, tā nodrošinot, ka bērni atbilstoši starptautiskajiem bērnu aizsardzības standartiem saņem neierobežotu piekļuvi visiem pamatpakalpojumiem un pienācīgu aprūpi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mudina visas puses cieši sadarboties ar Ukrainas iestādēm, lai paātrinātu aprūpes iestādēs esošo bērnu un bērnu, kam nepieciešama medicīniskā aprūpe, evakuāciju un nodrošinātu, ka viņi dalībvalstīs nonāk atbilstošos aprūpes apstākļos kopienās vai ģimenēs, lai tur saņemtu pienācīgu aprūpi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzsver, ka evakuācija vienmēr būtu jāveic, ievērojot īpašus pasākumus, kuros ņemtas vērā bērna intereses, un ka būtu jāsaņem bērna vecāku vai par aprūpi atbildīgo personu piekrišana; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka ir svarīgi izveidot ES stratēģiju humānās palīdzības pasākumu pastiprināšanai uz vietas, lai glābtu ģimenes un bērnus, it sevišķi neaizsargātus bērnus, tostarp bērnus no nelabvēlīgas sociālekonomiskās vides, bērnus, kas atrodas aprūpes iestādēs un audžuģimenēs, bērnus, kas ārstējas slimnīcās, kā arī bērnus ar invaliditāti, bāreņus un nepavadītus bērnus, jo īpaši karadarbības zonās; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pauž bažas par ziņojumiem, ka Ukrainas imigrācijas aizturēšanas centros joprojām tiek turēti jaunieši, kuri karadarbības laikā ir pakļauti paaugstinātam riskam; aicina Komisiju sadarboties ar Ukrainas iestādēm, lai ļautu atbrīvot jauniešus migrantus un patvēruma meklētājus, kas aizturēti Ukrainas imigrācijas aizturēšanas centros, un atvieglotu viņu drošu evakuāciju; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par solidaritātes platformas izveidi informācijas apmaiņai par dalībvalstu uzņemšanas spējām un par cilvēku skaitu, kuri dalībvalstu teritorijā saņem pagaidu aizsardzību; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver, ka ir svarīgi cieši sadarboties ar Ukrainas iestādēm un attiecīgajām starptautiskajām un nevalstiskajām organizācijām, lai, pilnībā ievērojot ES datu aizsardzības standartus, reģistrētu un identificētu bērnus, kas ES ieradušies no Ukrainas aprūpes iestādēm, un tādējādi novērstu bērnu tirdzniecību, nelikumīgu adopciju un citus iespējamus pārkāpumus; uzsver, ka pēc šo bērnu ierašanās Eiropas Savienībā ir svarīgi uzraudzīt viņu labklājību un uzturēšanās vietu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina nekavējoties iekļaut uzņemošo dalībvalstu sociālo dienestu un bērnu aizsardzības dienestu uzraudzības sistēmu darbības jomā nepavadītus un nošķirtus bērnus, kā arī bērnus no Ukrainas aprūpes iestādēm, lai nākotnes perspektīvā atvieglotu ģimenes atkalapvienošanu, ja tas ir šo bērnu interesēs, un pārraudzīt šiem bērniem sniegto aprūpi, lai nodrošinātu viņu drošību un aizsardzību; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver, ka ir svarīgi, ievērojot ES datu aizsardzības standartus, ievākt sadalītus datus, lai apzinātu no Ukrainas ieceļojošās neaizsargātās grupas, tostarp (bet ne tikai) bērnus no aprūpes iestādēm, bērnus ar invaliditāti, romu kopienu bērnus, bērnus bez dokumentiem un citus bērnus, kuri nav ukraiņi, bērnus bez valstspiederības un bērnus, kas pakļauti bezvalstniecības riskam, nolūkā apzināt konkrētu grupu vajadzības un sniegt atbalstu nepavadītu bērnu, sieviešu un cilvēku tirdzniecības upuru meklēšanā un ģimenes atkalapvienošanā; |
| --- | --- |

17.

| 18. | norāda uz ES izveidoto reģistrācijas platformu, kuras mērķis ir dot dalībvalstīm iespēju apmainīties ar informāciju, lai nodrošinātu, ka personas, kurām saskaņā ar valsts tiesību aktiem piešķirta pagaidu vai adekvāta aizsardzība, var savas tiesības efektīvi izmantot visās dalībvalstīs, un vienlaikus ierobežotu varbūtēju ļaunprātīgu izmantošanu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | mudina kaimiņos esošās dalībvalstis sniegt bērniem viņu uztverei pielāgotu informāciju viņiem saprotamā valodā par viņu situāciju, tiesībām un iespējamo risku saskarties ar cilvēku tirdzniecību un citiem izmantošanas veidiem; uzsver, ka pieaugušajiem sniegtajā informācijā būtu jāiekļauj atsevišķas rubrikas par bērnu tirdzniecību, lai brīdinātu aprūpētājus un atvieglotu pielāgota atbalsta sniegšanu; |
| --- | --- |

19.

Uzņemšanas apstākļi un neaizsargāti bērni

| 20. | uzsver, ka bērniem ir tiesības un dabiska nepieciešamība atrasties savu vecāku vai pastāvīga aprūpētāja tuvumā; uzsver, ka ir svarīgi nešķirt brāļus un māsas un uzņemt nepavadītos bērnus ģimenēs un kopienās balstītā aprūpes vidē, lai visi bērni varētu augt nevis aprūpes iestādēs, bet ģimenēs un kopienās, nepieļaujot, ka ģimenes tiktu nevajadzīgi šķirtas; uzsver, ka gadījumos, kad bērni ir nepavadīti, prioritāri būtu jācenšas nodrošināt viņiem aprūpi audžuģimenē vai citu kopienā balstītu aprūpi un ka gadījumos, kad tas nav iespējams, bērni būtu jāizmitina atsevišķi no pieaugušajiem; |
| --- | --- |

20.

| 21. | aicina dalībvalstis nodrošināt, lai visiem nepavadītajiem bērniem neatkarīgi no valstspiederības vai imigrācijas statusa pēc ierašanās pirmajā ieceļošanas valstī tiktu ātri iecelts aizbildnis un lai šī persona sniegtu visu informāciju bērniem draudzīgā veidā; šajā sakarībā uzskata, ka kaimiņos esošajām dalībvalstīm būtu pilnībā jāizmanto jau pastāvošais Eiropas Aizbildnības tīkls, un, ja uzņemošajās valstīs aizbildņi nav pieejami, stingri iesaka iecelt pagaidu aizbildņus robežšķērsošanas kontekstā, lai nodrošinātu pienācīgu atbildības nodošanu attiecīgo valstu bērnu aizsardzības sistēmām; |
| --- | --- |

21.

| 22. | prasa darīt pieejamu finansējumu, lai sniegtu minimālajā sākotnējo pakalpojumu paketē (MISP) paredzētus būtiskus un dzīvību glābjošus seksuālās un reproduktīvās veselības (SRH) pakalpojumus un tūlītējus pakalpojumus personām, kas pārcietušas dzimumbalstītu vardarbību, un tādējādi novērstu un risinātu seksuālās vardarbības sekas, samazinātu HIV izplatību, novērstu pārmērīgu mātes un jaundzimušo saslimstību un mirstību un plānotu visaptverošus reproduktīvās veselības pakalpojumus; prasa vajadzības gadījumā nekavējoties atvieglot pārrobežu piekļuvi SRH aprūpei un/vai tranzītam uz citām ES dalībvalstīm, lai pārvarētu stingros ierobežojumus tranzīta dalībvalstīs un valstīs, kas uzņem bēgļus, un nodrošinātu, ka bērniem un jauniešiem, kas bēg no Ukrainas, ir pieejami visaptveroši SRH pakalpojumi un sanitārie produkti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzsver vietējo kopienu un pašvaldību, kā arī pilsoniskās sabiedrības organizāciju nozīmi uzņemšanas, izmitināšanas un izglītības pieejamības nodrošināšanā bērniem un jauniešiem; tādēļ aicina Komisiju paātrināt šo struktūru piekļuvi ES līdzekļiem; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzteic un atzīst pilsoniskās sabiedrības būtisko lomu no kara bēgošo bērnu un jauniešu uzņemšanā, izmitināšanā, humānās un juridiskās palīdzības sniegšanā un sociālajā iekļaušanā; atgādina, ka varas iestādes nevar paļauties uz to, ka no Ukrainas bēgļu gaitās ieradušos bērnu uzņemšanu un aizsardzību organizēs vien iedzīvotāji un pilsoniskās sabiedrības organizācijas; uzsver, ka ir svarīgi, lai dalībvalstu iestādes uzraudzītu nepavadītu bērnu uzņemšanu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | aicina Komisiju palīdzēt stiprināt bērnu aizsardzības sistēmas uzņēmējvalstīs, lai uzlabotu psiholoģisko atbalstu un pamatpakalpojumu, piemēram, izglītības un veselības aprūpes, pieejamību bērniem, kuri kā bēgļi ieradušies no Ukrainas, līdzvērtīgā mērā kā uzņemošajās valstīs dzīvojošajiem bērniem, un izveidot pārcelšanas mehānismus, kuri prioritāri vērsti uz ģimeņu atkalapvienošanos un neaizsargātu bērnu un citu personu pārcelšanu, lai mazinātu spiedienu uz kaimiņvalstīm; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzsver, ka ir jāatbalsta uzņēmējvalstu veselības aprūpes sistēmas, lai no Ukrainas atbēgušajiem bērniem un jauniešiem nodrošinātu aprūpes nepārtrauktību, jo īpaši nodrošinot pirmās nepieciešamības zāles, piemēram, pacientiem, kas slimo ar HIV, vēzi un retām slimībām; aicina dalībvalstis koordinēti sadarboties ar UNICEF un Pasaules Veselības organizāciju, lai nodrošinātu no Ukrainas atbēgušajiem bērniem un jauniešiem vakcināciju pret izplatītākajām slimībām, tostarp poliomielītu, masalām un Covid-19; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atgādina, ka ES un visas dalībvalstis ir ratificējušas ANO Konvenciju par bērna tiesībām un tādēļ tām ir pienākums ievērot, aizsargāt un īstenot šajā konvencijā noteiktās tiesības; mudina dalībvalstis ieviest īpašus pasākumus, kas ļautu pienācīgi apmierināt bērnu ar invaliditāti vajadzības, tostarp paredzot piemērotas telpas un pastāvīgu aprūpi, ko nodrošina pārbaudīti aprūpētāji; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzsver nepieciešamību nodrošināt LGBTIQ+ bērnu un jauniešu vajadzības, jo īpaši paredzot drošus un piemērotus uzņemšanas vai aprūpes pasākumus un nodrošinot, ka robežšķērsošanas vietās netiek pieļauta diskriminācija; uzsver īpašās grūtības, ar kurām, šķērsojot robežas, saskaras transsievietes un varavīksnes ģimenes; uzsver, ka viendzimuma pāru bērniem pastāv risks tikt šķirtiem no viena vai abiem vecākiem; aicina dalībvalstis, īstenojot Pagaidu aizsardzības direktīvu, ņemt vērā de facto partnerattiecības un ģimenes; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu izveidot solidaritātes mehānismu bēgļu un pārvietoto personu, tostarp bērnu un jauniešu, kam nepieciešama tūlītēja dzīvību glābjoša ārstēšana un terapija, pārvešanai no ES dalībvalstīm, kas robežojas ar Ukrainu, uz citām ES dalībvalstīm, lai sniegtu medicīnisko palīdzību; |
| --- | --- |

29.

| 30. | aicina dalībvalstis stiprināt jau pastāvošo vienoto Eiropas palīdzības dienestu pazudušu bērnu meklēšanai (tālruņa līnija 116 000) un Eiropas palīdzības dienestu bezmaksas psiholoģiskās palīdzības sniegšanai bērniem un jauniešiem, kuri devušies bēgļu gaitās no Ukrainas (tālruņa līnija 116 111); uzstāj, ka dalībvalstīm ir jāpastiprina savstarpējā sadarbība 116 000 palīdzības dienestā un attiecībā uz pārrobežu pasākumiem pazudušu bērnu identificēšanai un atrašanai; |
| --- | --- |

30.

Ģimeņu atkalapvienošanās

| 31. | aicina dalībvalstis, pārvaldot visu to bērnu lietas, kuri kā bēgļi ieradušies no Ukrainas un īslaicīgi atrodas šo valstu aprūpē, rīkoties tā, lai galīgais mērķis būtu ģimeņu atkalapvienošanās atvieglošana, tostarp nodrošinot, ka iestādes, pilnībā ievērojot ES datu aizsardzības standartus, regulāri pārbauda pastāvošās datubāzes, tostarp tās, kurās tiek vākta informācija par pazudušiem bērniem; uzsver, ka gadījumos, kad fiziska atkalapvienošanās nav iespējama uzreiz, būtu jāuztur vai pēc iespējas drīzāk jāatjauno kontakti, tostarp ar brāļiem un māsām vai ģimeni plašākā nozīmē; uzskata, ka šo pasākumu klāstā ir jāparedz spēcīgi aizsardzības un ziņošanas mehānismi, tostarp norādes, pie kādiem dienestiem vērsties, un lietu nodošana un konsultēšanās ar valstu bērnu aizsardzības lietu pārvaldības sistēmām; |
| --- | --- |

31.

| 32. | aicina dalībvalstis apturēt bērnu adopciju, lai nepieļautu bērnu turpmāku vai pastāvīgu nošķiršanu no vecākiem un ģimenēm pretēji bērna interesēm; |
| --- | --- |

32.

Pārcelšana

| 33. | aicina sekmēt pārcelšanas mehānismus, tostarp sadarbībā ar Ukrainas iestādēm un Ukrainas konsulārajiem dienestiem ES dalībvalstīs nodrošinot bērniem un viņu ģimenēm, kas jau atrodas kaimiņos esošajās dalībvalstīs, jo īpaši nepavadītiem bērniem un bērniem ar invaliditāti, kuriem nepieciešama īpaša aprūpe, drošu, ātru un koordinētu pārvešanu starp dalībvalstīm, ja tas nepieciešams veselības apsvērumu dēļ; |
| --- | --- |

33.

| 34. | aicina Komisiju palīdzēt kaimiņos esošajām dalībvalstīm veikt individuālus bērna interešu novērtējumus un gadījumos, kad bērnu pavada pieaugušais — neatkarīgi no tā, vai tas ir ģimenes loceklis, radinieks vai privāts apgādnieks, — nodrošināt, ka ir spēkā pienācīga viesģimeņu pārbaudes sistēma, lai nodrošinātu bērnu aizsardzību un drošu nogādāšanu uzņemošajā ģimenē; |
| --- | --- |

34.

Integrācija

| 35. | aicina dalībvalstis nodrošināt koordinētu pieeju ES fondu plānošanā un īstenošanā un to, ka ar ES finansējumu var ātri un tieši atbalstīt pakalpojumu sniedzējus visvairāk skartajās valstīs, tostarp pilsonisko sabiedrību un starptautiskās organizācijas; turklāt aicina dalībvalstis paātrināt šādu pasākumu īstenošanu un atvēlēt visus iespējamos valsts resursus, ko papildina tādi ES fondi kā Eiropas Sociālais fonds Plus, Atveseļošanas palīdzība kohēzijai un Eiropas teritorijām (REACT-EU), Atveseļošanas un noturības mehānisms, Eiropas Reģionālās attīstības fonds, InvestEU, Erasmus+, Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds un programma “ES — veselībai”, lai nodrošinātu bēgļu sociālekonomisko integrāciju, vienlīdzīgu piekļuvi kvalitatīvām darbvietām, izglītībai, apmācībai un aprūpei, kā arī aizsardzību pret bērnu nabadzību un sociālo atstumtību; atgādina, ka dalībvalstīm savos nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos ir jāiekļauj īpaši pasākumi, kuru mērķis ir veikt ieguldījumus bērnos un jauniešos, lai būtu iespējams piekļūt finansējumam, kā paredzēts Atveseļošanas un noturības mehānisma nākamās paaudzes pīlārā un Kohēzijas rīcībā bēgļu atbalstam Eiropā (CARE); aicina Komisiju un Padomi vajadzības gadījumā nodrošināt papildu resursus; |
| --- | --- |

35.

| 36. | atzīst problēmas, ar kurām dalībvalstis saskaras, integrējot izglītojamos savās izglītības un apmācības sistēmās; mudina dalībvalstis visu vecumu izglītojamos ātri integrēt vispārējās formālās, ikdienējās un neformālās izglītības struktūrās un sniegt specializētu izglītības atbalstu personām ar papildu vajadzībām, tostarp bērniem no marginalizētām kopienām, piemēram, romiem, nolūkā ierobežot mācību priekšlaicīgu pamešanu un nepieļaut segregāciju izglītībā, kas noved pie sociālās atstumtības un diskriminācijas; atzīst, ka valodas barjeras varētu kavēt to bērnu uzņemšanu un sniegumu skolā, kuri kā bēgļi devušies prom no Ukrainas; tādēļ aicina Komisiju atbalstīt dalībvalstu iestādes, lai tās nodrošinātu bezmaksas mutisko tulkošanu, īpašus valodu kursus un citas īpašas programmas, kuru mērķis ir pieņemt darbā Ukrainas skolotājus, kā arī skolotājus, kas runā ukraiņu un/vai attiecīgajās minoritāšu valodās; |
| --- | --- |

36.

| 37. | atzīst, ka digitālie rīki var būt ļoti noderīgi, elastīgi un īpaši pielāgoti pasākumi, ar ko var nodrošināt savlaicīgu izglītības nepārtrauktību un papildu atbalstu bērniem un jauniešiem neaizsargātās situācijās, un tiem būtu pilnībā jāatbilst datu aizsardzības standartiem; aicina Komisiju pēc iespējas labāk izmantot pašreizējos digitālās izglītības rīkus un aprīkojumu, jo īpaši tos, kas izstrādāti Ukrainā, lai nodrošinātu, ka visi bērni var turpināt izglītību; tomēr atkārtoti norāda, ka tiem būtu jāpapildina fiziskās struktūras, un uzsver, ka izglītībai klātienē ir izšķiroša nozīme, jo īpaši pašreizējā situācijā, kad šiem bērniem un jauniešiem ir vajadzīgs papildu psihosociālais atbalsts; prasa, lai uzņēmējvalstīm tiktu sniegts saskaņots atbalsts, kas palīdzētu uzlabot piekļuvi pienācīgai tādu speciālistu nodrošinātai psiholoģiskajai aprūpei, kuri strādā ar kara izraisītām traumām; šajā sakarībā aicina dalībvalstis atbalstīt skolotājus, apmācītājus un citus izglītības darbiniekus, kas strādā ar traumētiem bērniem; |
| --- | --- |

37.

| 38. | atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu paplašināt platformu “School Education Gateway”, lai palīdzētu dalībvalstīm sākt pieredzes apmaiņu un noteikt, kas ir vajadzīgs pārvietoto bērnu izglītības turpināšanai, un veidot to kā vienas pieturas aģentūru, kas koordinētu izglītojošo materiālu apmaiņu starp Ukrainu un dalībvalstīm izglītojamo valodā; uzsver, ka ir jāizmanto to Ukrainas skolotāju spējas, kuri paši nesen ieradušies Eiropā; |
| --- | --- |

38.

| 39. | uzstāj, ka ir jāatzīst diplomi, kvalifikācijas un mācību periodi, tostarp pedagogiem un veselības aprūpes darbiniekiem, jo tie ir būtiski, lai bērni un jaunieši, kas devušies prom no Ukrainas, varētu netraucēti integrēties jaunajā vidē; mudina dalībvalstis, ņemot vērā pašreizējos apstākļus, izrādīt elastību gadījumos, kad trūkst administratīvu dokumentu, un izstrādāt inovatīvus un pragmatiskus risinājumus, apvienojot gan digitālās, gan papīra dokumentu iespējas; |
| --- | --- |

39.

| 40. | mudina Komisiju cieši uzraudzīt pasākumus, kas tiek veikti, lai reaģētu uz to bērnu un jauniešu izglītības un sociālajām vajadzībām, kuri kā bēgļi ieradušies no Ukrainas, pēc iespējas labāk izmantojot apkopoto datu vākšanu un vienlaikus nodrošinot pilnīgu atbilstību ES datu aizsardzības standartiem; |
| --- | --- |

40.

| 41. | atzinīgi vērtē Komisijas pirmos centienus atvieglot pašreizējo ES finansēšanas programmu, jo īpaši Erasmus+ un Eiropas Solidaritātes korpusa, pielāgošanu jauniešu atbalstam un mudina turpināt vai pastiprināt šos centienus atbilstīgi notikumu attīstībai un tik ilgi, cik nepieciešams; uzsver, ka uzlabotā Garantija jauniešiem paredz, ka visiem jauniešiem vecumā no 15 gadiem četru mēnešu laikā pēc tam, kad viņi palikuši bez darba vai pārtraukuši formālās izglītības apguvi, jāsaņem darba, izglītības, stažēšanās vai māceklības piedāvājums; turklāt aicina dalībvalstis īstenot uzlaboto Garantiju jauniešiem, lai nodrošinātu augstas kvalitātes piedāvājumus, tostarp nodrošinot taisnīgu atalgojumu un piekļuvi sociālajai aizsardzībai, aizliedzot netipisku līgumu ļaunprātīgu izmantošanu un nodrošinot tādu darba vidi, kas ir pielāgota personu ar invaliditāti vajadzībām; |
| --- | --- |

41.

| 42. | uzsver sporta nozīmi bēgļu, jo īpaši bērnu un jauniešu, integrācijas procesā un aicina dalībvalstis atvieglot bērnu un jauniešu piekļuvi sporta aktivitātēm un pasākumiem, kas viņiem palīdzēs uzlabot garīgo labklājību, pārvarēt traumas, pielāgoties jaunajai videi un veidot saiknes ar uzņēmējkopienām; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atzinīgi vērtē dažu valstu centienus atvēlēt īpašus līdzekļus stipendiju piešķiršanai Ukrainas studentiem un aicina īstenot kopīgus Eiropas centienus šajā jomā; uzsver, ka ir svarīgi, lai visi studenti, kas kā bēgļi atstājuši Ukrainu, tostarp starptautiskie studenti, varētu izmantot šādus līdzekļus un pabeigt savu studiju programmu, jo arī viņi ir ārkārtas situācijā; uzstāj, ka ir svarīgi atbalstīt visus bērnus un jauniešus; |
| --- | --- |

43.

| 44. | aicina Komisiju un dalībvalstis turpināt īstenot un pieņemt konsekventu pieeju, lai risinātu pašreizējās un turpmākās problēmas, ko izraisījis karš Ukrainā, un neaizmirst pieredzi, kas gūta, reaģējot uz šo karu, un ņemt to vērā turpmākajā rīcībā, tostarp piemērojot un īstenojot Pagaidu aizsardzības direktīvu, lai nodrošinātu jebkuras izcelsmes bēgļu un patvēruma meklētāju piekļuvi aizsardzībai; |
| --- | --- |

44.

| 45. | aicina dalībvalstis un jo īpaši ES valstu koordinatorus saskaņā ar Eiropas Garantiju bērniem nodrošināt piekļuvi bezmaksas, efektīviem un kvalitatīviem pakalpojumiem bērniem, kuri kā bēgļi atstājuši Ukrainu, ar tādiem pašiem nosacījumiem kā citiem bērniem uzņēmējvalstīs un saskaņā ar ieteikumu nodrošināt integrētus valsts pasākumus un ņemt vērā īpašus sarežģījumus; uzsver, ka Covid-19 krīze un bēgļu ierašanās saistībā ar karu Ukrainā var saasināt situāciju, kādā atrodas bērni, kuriem draud nabadzība un sociālā atstumtība, vai bērni, kuriem nepieciešama kvalitatīva aprūpe; tādēļ aicina dalībvalstis un Komisiju steidzami palielināt finansējumu Eiropas Garantijai bērniem, paredzot tai īpašu budžetu vismaz 20 miljardu EUR apmērā, lai apkarotu nabadzību, kas skar bērnus un viņu ģimenes, un palīdzētu sasniegt mērķi līdz 2030. gadam samazināt nabadzības skarto skaitu vismaz par 15 miljoniem, tostarp vismaz par 5 miljoniem bērnu visās dalībvalstīs līdz 2030. gadam; šajā sakarībā aicina visas dalībvalstis piešķirt vairāk nekā minimālos 5 % no Eiropas Sociālā fonda Plus līdzekļiem, uz kuriem attiecas dalītā pārvaldība, atbalsta pasākumiem saskaņā ar Eiropas Garantiju bērniem; |
| --- | --- |

45.

| 46. | šajā kontekstā aicina dalībvalstis palielināt ieguldījumus ilgtspējīgās un kvalitatīvās darbvietās un sociālā atbalsta sniegšanā jauniešiem un viņu vecākiem un īstenot mērķtiecīgu nodarbinātības politiku, kas nodrošina pienācīgu dzīves līmeni, taisnīgu darba samaksu un darba apstākļus, labu darba un privātās dzīves līdzsvaru, iekļaujošu darba tirgu un augstāku nodarbinātības līmeni, kā arī profesionālo izglītību un apmācību; uzsver, ka būtu jāievieš bezmaksas agrīnā bērnu aprūpe, lai atvieglotu vecāku, jo īpaši sieviešu, līdzdalību darba tirgū un sekmētu bērnu sociālo attīstību; uzsver, ka ir cieši jāsadarbojas ar valstu un Eiropas arodbiedrībām nolūkā atbalstīt visus cilvēkus, kas kā bēgļi atstājuši Ukrainu un kas vēlas īstenot savas darba un sociālās tiesības dalībvalstīs; |
| --- | --- |

46.

| 47. | aicina dalībvalstis nodrošināt pienācīgus un drošus mājokļus visiem cilvēkiem, kas kā bēgļi atstājuši Ukrainu; aicina dalībvalstis prioritāri nodrošināt pastāvīgus mājokļus tādiem bērniem un viņu ģimenēm, kam draud bezpajumtniecība, un savos Garantijas bērniem valstu rīcības plānos iekļaut mājokļu risinājumus bērniem, kuriem nav pajumtes un ir smagi apstākļi mājokļa jomā; aicina dalībvalstis nodrošināt, ka ikvienam bērnam un jaunietim, kas kā bēglis atstājis Ukrainu, ir piekļuve tekošam ūdenim, sanitārijas un personīgās higiēnas ierīcēm gan mājās, gan skolā; |
| --- | --- |

47.

o

o o

| 48. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

48.

---

(1)  OV L 223, 22.6.2021., 14. lpp.

(2)  OV C 506, 15.12.2021., 94. lpp.

(3)  OV L 71, 4.3.2022., 1. lpp.

(4)  OV C 41, 6.2.2020., 41. lpp.

(5)  OV C 285, 29.8.2017., 78. lpp.

(6)  UNICEF, “Ukraine Situation: Refugee Response in Neighbouring Countries – Humanitarian Situation Report No 3”, 2022. gada 23. marts.

(7)  UNICEF, “Ukraine Situation: Refugee Response in Neighbouring Countries – Humanitarian Situation Report No 3”, 2022. gada 23. marts.

(8)  Eiropas Komisija, “Ukrainas bēgļi: atbalsts izglītībai”, pieejams šādā tīmekļa vietnē: https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/stronger-europe-world/eu-solidarity-ukraine/eu-assistance-ukraine/information-people-fleeing-war-ukraine/fleeing-ukraine-support-education_lv

(9)  UNICEF, “Ukraine Situation: Refugee Response in Neighbouring Countries – Humanitarian Situation Report No 3”, 2022. gada 23. marts.

(10)  Sk. UNICEF, “Unaccompanied and separated children fleeing escalating conflict in Ukraine must be protected”, UNICEF izpilddirektores Catherine Russell un ANO Augstā komisāra bēgļu jautājumos Filippo Grandi2022. gada 7. marta kopīgo paziņojumu, un organizācijas “Hope and Homes for Children” ziņojumu “The Illusion of Protection: An Analytical Report Based on the Findings of a Comprehensive Study of the Child Protection System in Ukraine”, 2017. gads, skatīts tīmekļa vietnē: http://www.openingdoors.eu/the-illusion-of-protection-national-audit-of-the-child-protection-system-in-ukraine

(11)  Sk. Eiropas Bezvalstniecības tīkla informatīvo ziņojumu “Stateless people and people at risk of statelessness forcibly displaced from Ukraine”, 2022. gada 10. marts, un UNHCR, “Stateless Persons”, ko var skatīt tīmekļa vietnē https://www.unhcr.org/ua/en/stateless-persons.

(12)  Kijivas Ekonomikas skola, “Direct damage caused to Ukraine’s infrastructure during the war has already reached almost $63 billion. Global economic losses are about $543-600 billion”, skatīts tīmekļa vietnē https://kse.ua/about-the-school/news/zbitki-naneseni-infrastrukturi-ukrayini-v-hodi-viyni-skladayut-mayzhe-63-mlrd/.

(13)  OV C 126 I, 21.3.2022., 1. lpp.

(14)  OV L 212, 7.8.2001., 12. lpp.

---

| 15.11.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 434/59 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 434/59

---

P9_TA(2022)0121

Eiropadomes 2022. gada 24. un 25. marta sanāksmes secinājumi, arī par jaunākajiem notikumiem saistībā ar karu pret Ukrainu un par ES sankcijām pret Krieviju un to īstenošanu

Eiropas Parlamenta 2022. gada 7. aprīļa rezolūcija par Eiropadomes 2022. gada 24. un 25. marta sanāksmes secinājumiem, tostarp par jaunākajiem notikumiem saistībā ar karu Ukrainā un ES sankcijām pret Krieviju, un to īstenošanu (2022/2560(RSP))

(2022/C 434/09)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Krieviju un Ukrainu un jo īpaši 2021. gada 16. decembra rezolūciju par stāvokli pie Ukrainas robežas un Ukrainas teritorijās, kuras okupējusi Krievija (1), un 2022. gada 1. marta rezolūciju par Krievijas agresiju pret Ukrainu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Krieviju un Ukrainu un jo īpaši 2021. gada 16. decembra rezolūciju par stāvokli pie Ukrainas robežas un Ukrainas teritorijās, kuras okupējusi Krievija (1), un 2022. gada 1. marta rezolūciju par Krievijas agresiju pret Ukrainu (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta vadītāju 2022. gada 16. un 24. februāra paziņojumus par Ukrainu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta vadītāju 2022. gada 16. un 24. februāra paziņojumus par Ukrainu,

| — | ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2022. gada 24. februāra paziņojumu ES vārdā par Krievijas Federācijas bruņoto spēku iebrukumu Ukrainā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2022. gada 24. februāra paziņojumu ES vārdā par Krievijas Federācijas bruņoto spēku iebrukumu Ukrainā,

| — | ņemot vērā Eiropadomes priekšsēdētāja un Komisijas priekšsēdētājas 2022. gada 24. februāra paziņojumu par bezprecedenta un neprovocēto Krievijas militāro agresiju pret Ukrainu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes priekšsēdētāja un Komisijas priekšsēdētājas 2022. gada 24. februāra paziņojumu par bezprecedenta un neprovocēto Krievijas militāro agresiju pret Ukrainu,

| — | ņemot vērā 2022. gada 11. marta Versaļas deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 11. marta Versaļas deklarāciju,

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2022. gada 25. marta secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2022. gada 25. marta secinājumus,

| — | ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2022. gada 4. aprīļa paziņojumu ES vārdā par Krievijas pastrādātajiem nežēlīgajiem noziegumiem Bučā un citās Ukrainas pilsētās, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos 2022. gada 4. aprīļa paziņojumu ES vārdā par Krievijas pastrādātajiem nežēlīgajiem noziegumiem Bučā un citās Ukrainas pilsētās,

| — | ņemot vērā Padomes pieņemtos lēmumus par sankcijām un ierobežojošiem pasākumiem pret Krieviju, kas ietver diplomātiskus pasākumus, individuālus ierobežojošus pasākumus, piemēram, aktīvu iesaldēšanu un ceļošanas ierobežojumus, ekonomisko attiecību ierobežojumus ar Krimu un Sevastopoli un ar valdības nekontrolētajiem Doneckas un Luhanskas apgabaliem, ekonomiskās sankcijas, mediju ierobežojumus un ekonomiskās sadarbības ierobežojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pieņemtos lēmumus par sankcijām un ierobežojošiem pasākumiem pret Krieviju, kas ietver diplomātiskus pasākumus, individuālus ierobežojošus pasākumus, piemēram, aktīvu iesaldēšanu un ceļošanas ierobežojumus, ekonomisko attiecību ierobežojumus ar Krimu un Sevastopoli un ar valdības nekontrolētajiem Doneckas un Luhanskas apgabaliem, ekonomiskās sankcijas, mediju ierobežojumus un ekonomiskās sadarbības ierobežojumus,

| — | ņemot vērā Nirnbergas principus, kurus izstrādājusi ANO Starptautisko tiesību komisija un kuri nosaka, kas ir kara noziegums, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nirnbergas principus, kurus izstrādājusi ANO Starptautisko tiesību komisija un kuri nosaka, kas ir kara noziegums,

| — | ņemot vērā Starptautiskās Krimināltiesas (SKT) Romas statūtus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Krimināltiesas (SKT) Romas statūtus,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtus,

| — | ņemot vērā Ženēvas konvenciju un tās papildprotokolus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ženēvas konvenciju un tās papildprotokolus,

| — | ņemot vērā Helsinku Nobeiguma aktu un tā turpmākos dokumentus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Helsinku Nobeiguma aktu un tā turpmākos dokumentus,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2022. gada 2. marta rezolūciju par agresiju pret Ukrainu un 2022. gada 24. marta rezolūciju par agresijas pret Ukrainu humanitārajām sekām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2022. gada 2. marta rezolūciju par agresiju pret Ukrainu un 2022. gada 24. marta rezolūciju par agresijas pret Ukrainu humanitārajām sekām,

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju par genocīda nepieļaujamību un sodīšanu par to, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju par genocīda nepieļaujamību un sodīšanu par to,

| — | ņemot vērā ANO Starptautiskās Tiesas 2022. gada 16. marta nolēmumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Starptautiskās Tiesas 2022. gada 16. marta nolēmumu,

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvenciju, Budapeštas memorandu par drošības garantijām un Vīnes dokumentu un tā papildprotokolus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvenciju, Budapeštas memorandu par drošības garantijām un Vīnes dokumentu un tā papildprotokolus,

| — | ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā saskaņā ar ANO Statūtiem un starptautisko tiesību principiem visām valstīm ir vienādas tiesības uz suverenitāti un tās “savās starptautiskajās attiecībās atturas no spēka draudiem vai tā lietošanas [..] pret jebkuras valsts teritoriālo neaizskaramību vai politisko neatkarību”; tā kā kopš 2022. gada 24. februāra Krievijas Federācija veic nelikumīgu, neprovocētu un nepamatotu agresijas karu pret Ukrainu un tā kā 2022. gada 16. martā Starptautiskā Tiesa izdeva rīkojumu Krievijas Federācijai “nekavējoties apturēt tās militārās operācijas Ukrainas teritorijā”; |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar ANO Statūtiem un starptautisko tiesību principiem visām valstīm ir vienādas tiesības uz suverenitāti un tās “savās starptautiskajās attiecībās atturas no spēka draudiem vai tā lietošanas [..] pret jebkuras valsts teritoriālo neaizskaramību vai politisko neatkarību”; tā kā kopš 2022. gada 24. februāra Krievijas Federācija veic nelikumīgu, neprovocētu un nepamatotu agresijas karu pret Ukrainu un tā kā 2022. gada 16. martā Starptautiskā Tiesa izdeva rīkojumu Krievijas Federācijai “nekavējoties apturēt tās militārās operācijas Ukrainas teritorijā”;

| B. | tā kā kopš 2022. gada 24. februāra Krievijas agresijas un iebrukuma rezultātā ir zaudējuši dzīvību vai tikuši ievainoti tūkstošiem Ukrainas civiliedzīvotāju, savukārt gandrīz 6,5 miljoni Ukrainas iedzīvotāju ir tikuši pārvietoti valsts iekšienē un vairāk nekā 4 miljoni ir aizbēguši uz kaimiņvalstīm, turklāt vēl iepriekšējo astoņu gadu laikā vairāk nekā 14 000 cilvēku — gan militārpersonas, gan civiliedzīvotāji — ir zaudējuši dzīvību Krievijas Federācijas veiktās Krimas okupācijas rezultātā un Ukrainas austrumu daļā izraisītā konflikta dēļ; |
| --- | --- |

B.

tā kā kopš 2022. gada 24. februāra Krievijas agresijas un iebrukuma rezultātā ir zaudējuši dzīvību vai tikuši ievainoti tūkstošiem Ukrainas civiliedzīvotāju, savukārt gandrīz 6,5 miljoni Ukrainas iedzīvotāju ir tikuši pārvietoti valsts iekšienē un vairāk nekā 4 miljoni ir aizbēguši uz kaimiņvalstīm, turklāt vēl iepriekšējo astoņu gadu laikā vairāk nekā 14 000 cilvēku — gan militārpersonas, gan civiliedzīvotāji — ir zaudējuši dzīvību Krievijas Federācijas veiktās Krimas okupācijas rezultātā un Ukrainas austrumu daļā izraisītā konflikta dēļ;

| C. | tā kā mēnesi pēc Krievijas agresijas sākuma karš Ukrainā joprojām turpina izdzēst nevainīgu cilvēku dzīvības; tā kā Krievijas karaspēka pastrādātās zvērības ir sasniegušas jaunu zemāko līmeni, līdz kuram nolaižas necilvēcība, jo svētdien, 2022. gada 3. aprīlī, nonāca atklātībā tas, ka Bučas ielās — pilsētā, kurai Ukrainas armija nespēja piekļūt gandrīz mēnesi, — atrodas nogalināto civiliedzīvotāju — vīriešu, sieviešu — mirstīgās atliekas; tā kā šie fakti skaidri pamato starptautiskas komisijas izveidi, lai izmeklētu visus noziegumus, ko Krievijas armija pastrādājusi kopš kara sākuma; |
| --- | --- |

C.

tā kā mēnesi pēc Krievijas agresijas sākuma karš Ukrainā joprojām turpina izdzēst nevainīgu cilvēku dzīvības; tā kā Krievijas karaspēka pastrādātās zvērības ir sasniegušas jaunu zemāko līmeni, līdz kuram nolaižas necilvēcība, jo svētdien, 2022. gada 3. aprīlī, nonāca atklātībā tas, ka Bučas ielās — pilsētā, kurai Ukrainas armija nespēja piekļūt gandrīz mēnesi, — atrodas nogalināto civiliedzīvotāju — vīriešu, sieviešu — mirstīgās atliekas; tā kā šie fakti skaidri pamato starptautiskas komisijas izveidi, lai izmeklētu visus noziegumus, ko Krievijas armija pastrādājusi kopš kara sākuma;

| D. | tā kā Krievijas armija turpina veikt nediferencētu apšaudi un uzbrukumus no gaisa dzīvojamiem rajoniem un civilajai infrastruktūrai, piemēram, slimnīcām, skolām un mazbērnu novietnēm, kā rezultātā ir pilnībā vai gandrīz pilnībā iznīcināta Mariupole, Volnovaha un citas pilsētas un ciemati; |
| --- | --- |

D.

tā kā Krievijas armija turpina veikt nediferencētu apšaudi un uzbrukumus no gaisa dzīvojamiem rajoniem un civilajai infrastruktūrai, piemēram, slimnīcām, skolām un mazbērnu novietnēm, kā rezultātā ir pilnībā vai gandrīz pilnībā iznīcināta Mariupole, Volnovaha un citas pilsētas un ciemati;

| E. | tā kā Ukraina līdz šim ir izrādījusi nepieredzēta līmeņa pretošanos un noturību un nav ļāvusi Krievijai spēt sasniegt tās sākotnējo kara mērķi, proti, okupēt visu valsti; |
| --- | --- |

E.

tā kā Ukraina līdz šim ir izrādījusi nepieredzēta līmeņa pretošanos un noturību un nav ļāvusi Krievijai spēt sasniegt tās sākotnējo kara mērķi, proti, okupēt visu valsti;

| F. | tā kā Komisija ierosināja jaunas sankcijas, par kurām paziņoja 2022. gada 5. aprīlī, un strādā pie papildu sankciju paketēm; tā kā pirmās ES sankcijas pret Krievijas Federāciju tika noteiktas 2014. gada martā pēc Krimas nelikumīgās aneksijas 2014. gadā un tā kā jaunākā sankciju pakete tika pieņemta 2022. gada 15. martā pēc Krievijas 2022. gada 24. februārī uzsāktā neprovocētā un nepamatotā iebrukuma Ukrainā; tā kā ES ir arī pieņēmusi sankcijas pret Baltkrieviju, reaģējot uz tās iesaistīšanos Krievijas agresijā un iebrukumā; |
| --- | --- |

F.

tā kā Komisija ierosināja jaunas sankcijas, par kurām paziņoja 2022. gada 5. aprīlī, un strādā pie papildu sankciju paketēm; tā kā pirmās ES sankcijas pret Krievijas Federāciju tika noteiktas 2014. gada martā pēc Krimas nelikumīgās aneksijas 2014. gadā un tā kā jaunākā sankciju pakete tika pieņemta 2022. gada 15. martā pēc Krievijas 2022. gada 24. februārī uzsāktā neprovocētā un nepamatotā iebrukuma Ukrainā; tā kā ES ir arī pieņēmusi sankcijas pret Baltkrieviju, reaģējot uz tās iesaistīšanos Krievijas agresijā un iebrukumā;

| G. | tā kā sankcijas iedarbojas, taču ES fosilā kurināmā iepirkumi no Krievijas joprojām nodrošina režīmam līdzekļus, kas palīdz finansēt karu; |
| --- | --- |

G.

tā kā sankcijas iedarbojas, taču ES fosilā kurināmā iepirkumi no Krievijas joprojām nodrošina režīmam līdzekļus, kas palīdz finansēt karu;

| H. | tā kā par fosilā kurināmā piegādi ES maksā Krievijai līdz 800 miljoniem EUR dienā, kas kopsummā veido gandrīz 300 miljardus EUR gadā; |
| --- | --- |

H.

tā kā par fosilā kurināmā piegādi ES maksā Krievijai līdz 800 miljoniem EUR dienā, kas kopsummā veido gandrīz 300 miljardus EUR gadā;

| I. | tā kā teju 500 starptautisku uzņēmumu un korporāciju ir izvēlējušies pārtraukt savu darbību Krievijā vai pilnībā izstāties no Krievijas tirgus; tā kā daži uzņēmumi tomēr turpina ierasti darboties Krievijā, lielāku nozīmi piešķirot peļņai, ko sniedz darbība Krievijas tirgū, nevis drošībai un sociālajai atbildībai, tādējādi vājinot sankciju ietekmi un mazinot starptautiskās sabiedrības nosodījuma Krievijas Federācijai nozīmi; |
| --- | --- |

I.

tā kā teju 500 starptautisku uzņēmumu un korporāciju ir izvēlējušies pārtraukt savu darbību Krievijā vai pilnībā izstāties no Krievijas tirgus; tā kā daži uzņēmumi tomēr turpina ierasti darboties Krievijā, lielāku nozīmi piešķirot peļņai, ko sniedz darbība Krievijas tirgū, nevis drošībai un sociālajai atbildībai, tādējādi vājinot sankciju ietekmi un mazinot starptautiskās sabiedrības nosodījuma Krievijas Federācijai nozīmi;

| J. | tā kā akadēmiskie pētījumi (3) rāda, ka ietekme uz ES ekonomisko izaugsmi, ko radītu aizliegums importēt fosilo kurināmo no Krievijas, saskaņā ar aplēsēm atbilstu zaudējumiem mazāk nekā 3 % no IKP apmērā, turpretī iespējamie Krievijas ekonomikas zaudējumi tajā pašā laikposmā sasniegtu 30 % no IKP un būtu līdzeklis Krievijas agresijas apturēšanai; |
| --- | --- |

J.

tā kā akadēmiskie pētījumi (3) rāda, ka ietekme uz ES ekonomisko izaugsmi, ko radītu aizliegums importēt fosilo kurināmo no Krievijas, saskaņā ar aplēsēm atbilstu zaudējumiem mazāk nekā 3 % no IKP apmērā, turpretī iespējamie Krievijas ekonomikas zaudējumi tajā pašā laikposmā sasniegtu 30 % no IKP un būtu līdzeklis Krievijas agresijas apturēšanai;

| K. | tā kā 2022. gada 1. aprīlī priekšsēdētāja R. Metsola uzrunāja Augstāko radu un Eiropas Parlamenta vārdā tikās ar Ukrainas prezidentu un premjerministru, kā arī ar politisko frakciju vadītājiem, |
| --- | --- |

K.

tā kā 2022. gada 1. aprīlī priekšsēdētāja R. Metsola uzrunāja Augstāko radu un Eiropas Parlamenta vārdā tikās ar Ukrainas prezidentu un premjerministru, kā arī ar politisko frakciju vadītājiem,

| 1. | visstingrākajā veidā nosoda Krievijas Federācijas agresijas karu pret Ukrainu, kā arī Baltkrievijas iesaistīšanos šajā karā, un pieprasa Krievijai nekavējoties izbeigt visas militārās darbības Ukrainā un bez nosacījumiem izvest visus bruņotos spēkus un militāro ekipējumu no visas starptautiski atzītās Ukrainas teritorijas; sēro kopā ar Ukrainas tautu par tās milzīgajiem zaudējumiem un ciešanām; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka militārā agresija un iebrukums ir nopietns starptautisko tiesību, jo īpaši Ženēvas konvencijas un tās papildprotokolu un ANO Statūtu, pārkāpums, un aicina Krievijas Federāciju atsākt pildīt ANO Drošības padomes pastāvīgās locekles pienākumus miera un drošības uzturēšanā un ievērot saistības, ko tā uzņēmusies saskaņā ar Helsinku Nobeiguma aktu, Parīzes Hartu jaunai Eiropai un Budapeštas memorandu par drošības garantijām; uzskata, ka Krievijas iebrukums Ukrainā ir uzbrukums ne tikai suverēnai valstij, bet arī Eiropā noteiktajiem sadarbības un drošības principiem un mehānismam, kā arī noteikumos balstītai starptautiskajai kārtībai, kā tā definēta ANO Statūtos; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pauž vislielāko sašutumu par saņemtajām ziņām par Krievijas bruņoto spēku pastrādātajiem nežēlīgajiem noziegumiem vairākās okupētajās Ukrainas pilsētās, piemēram, Bučā, tostarp civiliedzīvotāju izvarošanu un eksekūciju, piespiedu pārvietošanu, civilās infrastruktūras izlaupīšanu un tās objektu — piemēram, slimnīcu, medicīnas iestāžu, skolu, patversmju un neatliekamās medicīniskās palīdzības transportlīdzekļu — civiliedzīvotājiem, kuri mēģina bēgt no konflikta zonām pa iepriekš saskaņotiem humanitārajiem koridoriem; uzstāj, ka ir jāsauc pie atbildības tie, kas izdarījuši kara noziegumus un citus smagus pārkāpumus, kā arī atbildīgie valdības ierēdņi un armijas vadība; atgādina, ka kara noziegumu un genocīda gadījumā starptautiskajai sabiedrībai ir pienākums rīkoties un būtu jāizmanto visi tās rīcībā esošie instrumenti; pauž pilnīgu atbalstu SKT prokurora uzsāktajai izmeklēšanai par kara noziegumiem un noziegumiem pret cilvēci, kā arī darbam, ko veic Augstā cilvēktiesību komisāra biroja Izmeklēšanas komisija; prasa ES iestādēm veikt visus nepieciešamos pasākumus starptautiskajās institūcijās un procesos un Starptautiskajā Krimināltiesā vai citos attiecīgos starptautiskos tribunālos vai tiesās, lai veiktu kriminālvajāšanu par Vladimira Putina un Aleksandra Lukašenko darbībām kā kara noziegumiem un noziegumiem pret cilvēci, un aktīvi piedalīties to izmeklēšanā; prasa izveidot īpašu ANO tribunālu attiecībā uz noziegumiem Ukrainā; uzskata, ka būtu lietderīgi izmantot Starptautisko, objektīvo un neatkarīgo mehānismu, kas palīdzētu starptautiskā izmeklēšanā par Ukrainā pastrādātajiem kara noziegumiem; aicina dalībvalstis un ES stiprināt savas spējas efektīvi apkarot to personu nesodāmību, kuras ir izdarījušas kara noziegumus vai tajos ir piedalījušās; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atkārtoti norāda, ka ir jāturpina un jāpastiprina ieroču piegāde, lai Ukraina varētu sevi efektīvi aizstāvēt; atkārtoti pauž atbalstu visai aizsardzības palīdzībai Ukrainas bruņotajiem spēkiem, ko dalībvalstis sniedz individuāli un kolektīvi ar Eiropas Miera mehānisma starpniecību; atzinīgi vērtē lēmumu palielināt ar Eiropas Miera mehānisma starpniecību sniegto palīdzību Ukrainai vēl par 500 miljoniem EUR un prasa vēl vairāk palielināt konkrētus ieguldījumus, lai steidzami stiprinātu Ukrainas aizsardzības spējas gan divpusēji, gan saskaņā ar Eiropas Miera mehānismu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | prasa izveidot drošus humanitāros koridorus, lai evakuētu civiliedzīvotājus, kuri bēg no bombardēšanas, un stiprināt ES humānās palīdzības tīklus Ukrainā (cita starpā attiecībā uz degvielu, pārtiku, zālēm, dzeramā ūdens piegādi, elektroģeneratoriem un mobilajām nometnēm); ierosina Komisijai ieviest vienādranga atbalsta shēmas Ukrainai, lai palielinātu palīdzības efektivitāti; prasa īpašu uzmanību pievērst bērnu — gan nepavadītu nepilngadīgo, gan to, kuri bēg kopā ar savām ģimenēm — situācijai, un pret katru bērnu, kas meklē patvērumu, pirmkārt un galvenokārt izturēties kā pret bērnu, kā arī prasa nodrošināt aizsardzību visiem cilvēkiem, kas bēg no Ukrainas, neatkarīgi no viņu sociālās vai etniskās izcelsmes, dzimuma, seksuālās orientācijas, spējām vai migrācijas statusa; pauž atzinību dalībvalstīm un Ukrainas kaimiņvalstīm par to, ka tās ātri un pozitīvi reaģēja uz vairāk nekā 4 miljonu bēgļu plūsmu, kuri bēg no kara; atzinīgi vērtē Pagaidu aizsardzības direktīvas aktivēšanu (4) un prasa atbalstīt mehānismus bēgļu pārvietošanai starp dalībvalstīm, tostarp ātrai bēgļu, jo īpaši nepavadītu bērnu un bērnu ar invaliditāti, kuriem nepieciešama īpaša aprūpe, pārvadāšanas koordinācijai; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka ES reakcijai un politiskajai iesaistei jābūt tādai, lai varētu stāties pretī naidīgajam izaicinājumam, un jāatbilst pūlēm, ko pieliek mūsu līdzīgi domājošie Ukrainas partneri, kas cīnās par un ziedojas Eiropas vērtībām un principiem, kuri sniedzas tālāk par ES robežām tās pašreizējā sastāvā; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pauž nedalītu solidaritāti ar Ukrainas tautu un tās apņēmīgajiem centieniem pārveidot savu valsti par demokrātisku un pārtikušu Eiropas valsti; atzīst Ukrainas vēlmi iesaistīties Eiropas projektā, kura tika pausta tās 2022. gada 28. februārī iesniegtajā pieteikumā dalībai ES; atkārtoti aicina ES iestādes strādāt pie tā, lai — kā skaidrs politisks signāls par to apņemšanos — Ukrainai tiktu piešķirts ES kandidātvalsts statuss saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 49. pantu un pamatojoties uz nopelniem, un tikmēr turpināt darbu pie šīs valsts integrēšanas ES vienotajā tirgū saskaņā ar asociācijas nolīgumu; atzinīgi vērtē Eiropadomes Versaļas deklarāciju, kurā paziņots, ka Ukraina ir mūsu Eiropas saimes locekle; |
| --- | --- |

7.

| 8. | stingri nosoda Krievijas retoriskos mājienus par to, ka Krievijas Federācija varētu izmantot masu iznīcināšanas ieročus, un uzsver, ka ikviena šāda izvēršana būtu nepieņemama un tai būtu vissmagākās sekas; turklāt nosoda to, ka Krievijas bruņotie spēki ir pārņēmuši aktīvas vai demontētas kodoliekārtas un objektus Ukrainas teritorijā, uzsverot, ka šo iekārtu laba apsaimniekošana ir ārkārtīgi svarīgs veselības jautājums visam reģionam; uzsver Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras (SAEA) izšķirošo lomu kodoliekārtu drošības garantēšanā Ukrainā; atbalsta Ukrainas varas iestāžu aicinājumu ANO Drošības padomei nekavējoties veikt pasākumus, lai demilitarizētu Čornobiļas kodolelektrostacijas slēgto zonu un atļautu SAEA nekavējoties pārņemt kodolelektrostacijas objektu pilnīgā tās kontrolē; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atzinīgi vērtē to, ka Padome ātri pieņēma sankcijas, un ir gandarīts par ES iestāžu un dalībvalstu vienotību, reaģējot uz Krievijas agresiju pret Ukrainu, kā arī augsto koordinācijas līmeni G7 valstu starpā; aicina visus partnerus, jo īpaši ES kandidātvalstis un potenciālās kandidātvalstis, pievienoties sankciju kopuma īstenošanai; atzinīgi vērtē jaunizveidoto Krievijas elites, tās pilnvaroto pārstāvju un oligarhu jautājumu darba grupu, kuras mērķis ir koordinēt ES, G7 un Austrālijas darbu saistībā ar sankcijām pret Krievijas un Baltkrievijas oligarhiem; aicina Eiropas Ārējās darbības dienestu un Komisiju pastiprināt saziņu ar valstīm, kas vēl nav pievienojušās Eiropas Savienībai sankciju pret Krievijas Federāciju ieviešanā, izmantojot ES ietekmi un pilnu tām šajā nolūkā pieejamo instrumentu klāstu, un vajadzības gadījumā nodrošinot palīdzību; pauž nožēlu par dažu ES kandidātvalstu nepievienošanos ES sankcijām; aicina izstrādāt skaidru rīcības plānu attiecībā uz trešām valstīm, kas veicina Krievijas Federācijas izvairīšanos no sankcijām; mudina Padomi pieņemt turpmākas stingras sankcijas kā atbildi uz nemitīgo Krievijas agresijas eskalāciju un Krievijas militāro spēku pastrādātajām šokējošajām zvērībām, kas nenoliedzami ir uzskatāmas par kara noziegumiem; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina dalībvalstis atbalstīt ANO miera uzturētāju nosūtīšanu, lai tie ciešā sadarbībā ar Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras misiju aizsargātu 15 Ukrainas kodolreaktorus; uzsver, ka saskaņā ar tās Rezolūciju Nr. 377 ANO Ģenerālajai asamblejai ir papildu lēmumu pieņemšanas pilnvaras, ja Drošības padome nevar pieņemt atbilstīgus lēmumus par miera uzturēšanas jautājumiem; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina ES vadītājus un citu valstu vadītājus izslēgt Krieviju no G20 un citām daudzpusējām sadarbības organizācijām, piemēram, ANO Cilvēktiesību padomes, Interpola, Pasaules Tirdzniecības organizācijas, UNESCO u. c., kas būtu svarīgs apliecinājums tam, ka starptautiskā sabiedrība neatgriezīsies pie tādām attiecībām ar agresoru valsti, kādas bija ierastas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka tagad prioritātei ir jābūt spēkā esošo sankciju pilnīgai un efektīvai īstenošanai visā ES un ar ES starptautisko sabiedroto palīdzību; aicina dalībvalstis noteikt un vajadzības gadījumā ātri sagatavot juridisko pamatu, lai nekavējoties nodrošinātu pilnīgu un efektīvu sankciju ievērošanu valstu jurisdikcijās; aicina Komisiju un ES uzraudzības iestādes cieši uzraudzīt, vai dalībvalstis efektīvi un visaptveroši īsteno visas ES sankcijas, un novērst jebkādu to apiešanas praksi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mudina dalībvalstis nodrošināt, ka valstu sodi par ES sankciju pārkāpšanu ir efektīvi, samērīgi un atturoši; atzinīgi vērtē paziņojumu par sankciju informācijas repozitoriju un ceļvedi (iekļaujot kritērijus un grafiku) pārejai no ES sankciju sistemātiskas neievērošanas atklāšanas uz pārkāpuma procedūrām Eiropas Savienības Tiesā; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina Padomi noteikt papildu sankcijas publiskām personām, kas Krievijā izplata agresīvu propagandu, atbalstot Krievijas agresiju pret Ukrainu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atgādina, ka nodokļu ieņēmumi no Krievijas lielākajiem ārvalstu uzņēmumiem veido ievērojamu daļu no Krievijas budžeta un tiek lēsts, ka tie atbilst trešdaļai no militārajiem izdevumiem; šajā sakarībā atzinīgi vērtē daudzu Rietumu uzņēmumu lēmumus atteikties veikt uzņēmējdarbību Krievijā vai tur piegādāt savus produktus un sniegt pakalpojumus; aicina privātos uzņēmumus atcelt savas investīcijas, pārvietot ražotnes prom no Krievijas un izbeigt pašreizējos līgumus; aicina lielos IT uzņēmumus nozīmīgā mērā vai pilnībā ierobežot lietotāju no Krievijas piekļuvi to produktiem, pakalpojumiem un operētājsistēmām; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina palielināt jau esošo sankciju efektivitāti, cita starpā (saskaņojot ar ES līdzīgi domājošiem starptautiskajiem partneriem) izslēdzot no SWIFT sistēmas Krievijas Federācijas bankas un nosakot aizliegumu ienākt ES teritoriālajos ūdeņos un piestāt ES ostās visiem kuģiem, kas kuģo zem Krievijas karoga, ir reģistrēti Krievijā, atrodas tās īpašumā, ir Krievijas nofraktēti vai izmantoti, vai visiem kuģiem, kuri kuģo no kādas Krievijas ostas vai uz to, vai jebkuram citam ar Krieviju saistītam jūras kuģim, ieskaitot rēdereju “Sovkomflot”; aicina aizliegt kravu autopārvadājumus no Krievijas un Baltkrievijas teritorijas un uz to un ierosina eksporta aizliegumu attiecināt arī uz piegādēm, par kurām noslēgti līgumi pirms sankciju stāšanās spēkā, bet kuras vēl nav pilnībā izpildītas; pieprasa ieviest sekundāras sankcijas pret visām vienībām, kuras ir reģistrētas ES un trešās valstīs un kuras palīdz Krievijas un Baltkrievijas režīmiem apiet sankcijas; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina nekavējoties un pilnībā ieviest Krievijas naftas, ogļu, kodoldegvielas un gāzes embargo pēc iespējas ātrāk, pilnībā atteikties no “Nordstream 1” un “Nordstream 2” un iesniegt plānu, ar kuru īstermiņā varētu arī turpmāk nodrošināt ES energoapgādes drošību; aicina Komisiju, Eiropas Ārējās darbības dienestu un dalībvalstis izstrādāt visaptverošu ES rīcības plānu attiecībā uz turpmākām sankcijām un skaidri informēt par sarkanajām līnijām un pakāpeniskiem pasākumiem sankciju atcelšanai gadījumā, ja Krievija veic pasākumus, lai atjaunotu Ukrainas neatkarību, suverenitāti un teritoriālo integritāti tās starptautiski atzītajās robežās, un pilnībā izved savu karaspēku no Ukrainas teritorijas; |
| --- | --- |

17.

| 18. | vēlreiz uzsver, cik svarīgi ir dažādot energoresursus, tehnoloģijas un piegādes ceļus, kā arī veikt turpmākus ieguldījumus energoefektivitātē, atjaunīgajos energoresursos, gāzes un elektroenerģijas uzglabāšanas risinājumos un ilgtspējīgās ilgtermiņa investīcijās saskaņā ar Eiropas zaļo kursu; uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt energoapgādi no ES tirdzniecības partneriem, izmantojot pašreizējos un turpmākos brīvās tirdzniecības nolīgumus, vēl vairāk samazinot ES atkarību no Krievijas, jo īpaši attiecībā uz izejvielām; turklāt aicina ES līmenī izveidot kopīgas stratēģiskās enerģijas rezerves un enerģijas iepirkuma mehānismus, lai palielinātu energoapgādes drošību, vienlaikus samazinot ārējo enerģētisko atkarību un cenu nestabilitāti; prasa sākt darbu pie gāzes savienības izveides, kas balstītos uz dalībvalstu kopīgiem gāzes iepirkumiem; |
| --- | --- |

18.

| 19. | mudina dalībvalstis izbeigt sadarbību ar Krievijas uzņēmumiem saistībā ar pašreizējiem un jauniem kodolprojektiem, tostarp Somijā, Ungārijā un Bulgārijā, kur Krievijas ekspertus var aizstāt ar Rietumu ekspertiem, un pakāpeniski izbeigt Rosatom pakalpojumu izmantošanu; aicina izbeigt zinātnisko sadarbību ar Krievijas enerģētikas uzņēmumiem, piemēram, Rosatom, un citām attiecīgām Krievijas zinātniskajām vienībām; pieprasa, lai sankcijas pret Baltkrieviju atbilstu sankcijām, kas ieviestas pret Krieviju, lai novērstu jebkādas nepilnības, kas ļauj V. Putinam sankciju apiešanai izmantot A. Lukašenko atbalstu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | mudina starptautiskās enerģētikas organizācijas pārskatīt Krievijas lomu to darbībās, tostarp, iespējams, apturēt Krievijas un SAEA sadarbības projektus, kā arī apturēt Krievijas dalību daudzpusējos projektos; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver, ka visi aktīvi, kas pieder Krievijas amatpersonām vai oligarhiem, kuri saistīti ar Putina režīmu, viņu pilnvarotajiem pārstāvjiem un aizsegpersonām, kā arī Baltkrievijas aktīvi, kas saistīti ar Lukašenko režīmu, būtu jākonfiscē un ES vīzas būtu jāatceļ kā daļa no tā dēvēto zelta pasu, vīzu un uzturēšanās atļauju pilnīga un tūlītēja aizlieguma; uzsver, ka sankcijām būtu jāattiecas uz plašāku Krievijas amatpersonu, gubernatoru, mēru un ekonomiskās elites locekļu segmentu, kas ievēro pašreizējo Putina režīma politiku un gūst no tās labumu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | aicina sākt darbu pie Māršala plānam līdzīga fonda (Ukrainas Solidaritātes trasta fonda) ar mērķi atjaunot Ukrainu pēc kara, sākt vērienīgu investīciju programmu un atraisīt Ukrainas izaugsmes potenciālu; uzskata, ka tam vajadzētu būt dāsnam fondam un tas cita starpā būtu jāfinansē Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm, ar līdzekļu devēju iemaksām un Krievijas kompensācijām par kara postījumiem, kā arī ar Krievijas aktīviem, kuri tika iepriekš iesaldēti sankciju rezultātā un kurus vajadzētu likumīgi konfiscēt saskaņā ar starptautiskajām tiesībām; |
| --- | --- |

22.

| 23. | aicina ES ātri palielināt finanšu pārredzamību, sarunās par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanas tiesību aktu kopumu novērst visus caurumus, kas ļauj slēpt faktiskos īpašniekus, un nodrošināt, ka visa Krievijas oligarhu nauda, kas glabājas Savienībā, tiek konfiscēta; šajā sakarā prasa, lai visas trešo valstu finanšu iestādes, kas ir iesaistītas nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijā vai ļauj tai notikt, tiek iekļautas melnajā sarakstā; |
| --- | --- |

23.

| 24. | aicina izveidot ES solidaritātes mehānismu, ar ko novērst ekonomiskās un sociālās sekas, ko rada Krievijas karš pret Ukrainu un piemērotās sankcijas; atzīst, ka efektīvas sankcijas pret Krievijas Federāciju un miljoniem lielā Ukrainas bēgļu, kuri pamet valsti Krievijas agresijas un iebrukuma dēļ, plūsma rada neizbēgamas ekonomiskas un sociālas problēmas visā ES un tās dalībvalstīs; prasa veikt kompensācijas pasākumus un nodrošināt alternatīvu preču un enerģijas avotu piegādi, lai mazinātu šo negatīvo ietekmi, kā arī veikt efektīvus pasākumus pret nepieņemamām spekulācijām, kas šo ietekmi vēl vairāk pastiprina, tostarp mācoties no sekmīgajiem pasākumiem, ko ES īstenojusi, reaģējot uz Covid-19 pandēmiju; |
| --- | --- |

24.

| 25. | atzinīgi vērtē daudzu Eiropas pilsētu paziņojumus, ka tās ir izbeigušas ar Krievijas pilsētām un organizācijām noslēgtās sadarbības un partnerības shēmas; aicina vietējās pašvaldības un pilsētas pārskatīt un izbeigt to partnerības nolīgumus ar Krievijas Federācijas pilsētām un to vietā izveidot sadarbību ar sadraudzības pilsētām Ukrainā; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzsver, ka ir svarīgi pēc iespējas ātrāk nodrošināt Ukrainas lauksaimniecības nozares pienācīgu darbību, darot visu iespējamo, lai aizsargātu gaidāmo sējas un ražas sezonu un nodrošinātu drošus transporta un pārtikas, un degvielas koridorus uz valsti un no tās; aicina atvērt zaļos zemes koridorus, lai Ukrainā ievestu visu, kas vajadzīgs lauksaimnieciskās ražošanas saglabāšanai (piemēram, pesticīdus un mēslošanas līdzekļus), un izvestu no Ukrainas visus lauksaimniecības produktus, kurus joprojām var eksportēt; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pauž maksimālu atbalstu Starptautiskās Krimināltiesas prokurora lēmumam sākt izmeklēšanu par iespējamiem kara noziegumiem un noziegumiem pret cilvēci, kuri pastrādāti Ukrainā, un uzsver, cik svarīgs ir ātrs darbs un progress, lai nodrošinātu nepieciešamos pierādījumus; tādēļ aicina sniegt finansiālu un praktisku atbalstu Starptautiskās Krimināltiesas svarīgajam darbam, piemēram, ļaujot ES padomdevējai misijai Ukrainā palīdzēt pierādījumu dokumentēšanā; |
| --- | --- |

27.

| 28. | aicina ES un tās dalībvalstis izveidot globālu pretkorupcijas sankciju mehānismu un ātri pieņemt mērķtiecīgas sankcijas pret personām, kas ir atbildīgas par augsta līmeņa korupciju Krievijā un Baltkrievijā; |
| --- | --- |

28.

| 29. | aicina dalībvalstis un Komisiju atbalstīt visus likumīgos starptautiskos un valsts līmeņa procesus, lai izmeklētu iespējamus noziegumus pret cilvēci un kara noziegumus, kas pastrādāti Ukrainā, nolūkā saukt visus vainīgos un līdzdalībniekus pie atbildības tiesā; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atkārtoti norāda, ka Krievijas dezinformācija ir daļa no Krievijas kara centieniem Ukrainā un ka ES sankcijas pret Krievijas valstij piederošajiem mediju kanāliem var viegli apiet, izmantojot virtuālos privātos tīklus, satelīttelevīziju un viedtelevīzijas funkcijas; aicina Komisiju un dalībvalstis pilnībā īstenot aizliegumu izmantot Krievijas valstij piederošos propagandas kanālus; |
| --- | --- |

30.

| 31. | prasa paplašināt Eiropas finanšu iestāžu informācijas atklāšanas prasības, lai informētu kompetentās iestādes par visiem aktīviem, kas pieder konkrētiem Krievijas un Baltkrievijas pilsoņiem, nevis tikai par viņu noguldījumiem; atgādina, ka ES iedzīvotāji var izmantot Komisijas trauksmes cēlēju rīku, lai anonīmi ziņotu par pārkāpumiem attiecībā uz iepriekšējām, pašreizējām un plānotajām sankcijām pret Krievijas un Baltkrievijas personām un vienībām; uzskata, ka individuālo sankciju sarakstu darbības joma būtu jāpaplašina, attiecinot to arī uz pašreizējiem un agrākajiem labuma guvējiem, kuriem ir cieša saikne ar Krievijas un Baltkrievijas valdību; aicina Komisiju pilnībā izmantot nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas regulējumu un iekļaut Krieviju un Baltkrieviju augsta riska jurisdikciju sarakstā, kas minēts Ceturtās direktīvas par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu (5) 9. pantā; aicina Komisiju ierosināt izveidot īpašu struktūru, kas uzraudzītu finansiālo sankciju un citu ES ierobežojošo pasākumu izpildi; aicina Komisiju kartēt un publicēt datus par katras dalībvalsts iesaldētajiem un konfiscētajiem līdzekļiem; atzinīgi vērtē pilsoniskās sabiedrības un pētniecisko žurnālistu centienus atklāt Krievijas oligarhiem piederošos aktīvus; |
| --- | --- |

31.

| 32. | atzinīgi vērtē lēmumus apturēt Krievijas līdzdalību, kurus pieņēmušas starptautiskās organizācijas, tostarp kultūras un sporta jomā; aicina dalībvalstis samazināt Krievijas Federācijas pārstāvības līmeni un samazināt Krievijas un Baltkrievijas diplomātisko un konsulāro darbinieku skaitu ES, jo īpaši gadījumos, kad viņu darbības ir saistītas ar spiegošanu, dezinformāciju vai militāriem jautājumiem; aicina turpināt koordināciju ar transatlantiskajiem sabiedrotajiem un līdzīgi domājošiem partneriem, piemēram, NATO, G7 un Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizāciju, Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas dalībvalstīm, asociētajām valstīm un kandidātvalstīm; uzsver, ka ES būtu apņēmīgi jāreaģē, ja iespējamie partneri neatbalsta ES nostājas; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Apvienoto Nāciju Organizācijai, NATO, G7, Eiropas Padomei, Eiropas Drošības un sadarbības organizācijai, Ukrainas prezidentam, valdībai un parlamentam, Krievijas Federācijas prezidentam, valdībai un parlamentam, kā arī Baltkrievijas prezidentam, valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

33.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0515.

(2)  OV C 125, 18.3.2022., 2. lpp.

(3)  Tostarp pētījumu dati, ko sniedz Bachmann et al., Eiropas Centrālā banka, Deutsche Bank Research, Oxford Economics, Goldman Sachs u. c., kā apkopots Sachverständigenrat zur Begutachtung der gesamtwirtschaftlichen Entwicklung (Vācijas Ekonomikas ekspertu padome) 2022. gada marta ziņojumā “Auswirkungen eines möglichen Wegfalls russischer Rohstofflieferungen auf Energiesicherheit und Wirtschaftsleistung: Auszug aus der aktualisierten Konjunkturprognose 2022 und 2023” (Kādas sekas izpaustos uz energoapgādes drošību un saimniecisko jaudu, potenciāli izpaliekot izejvielu piegādei no Krievijas – izvilkums no aktualizētās konjunktūras prognozes 2022. un 2023. gadam).

(4)  Padomes Direktīva 2001/55/EK (2001. gada 20. jūlijs) par obligātajiem standartiem, lai pārvietoto personu masveida pieplūduma gadījumā sniegtu tām pagaidu aizsardzību, un par pasākumiem, lai līdzsvarotu dalībvalstu pūliņus, uzņemot šādas personas un uzņemoties ar to saistītās sekas (OV L 212, 7.8.2001., 12. lpp.).

(5)  OV L 141, 5.6.2015., 73. lpp.

---

| 15.11.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 434/66 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 434/66

---

P9_TA(2022)0123

Cilvēktiesību stāvoklis Ziemeļkorejā, cita starpā arī reliģisko minoritāšu vajāšana

Eiropas Parlamenta 2022. gada 7. aprīļa rezolūcija par cilvēktiesību stāvokli Ziemeļkorejā, cita starpā arī reliģisko minoritāšu vajāšanu (2022/2620(RSP))

(2022/C 434/10)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas par Korejas Tautas Demokrātisko Republiku (KTDR), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas par Korejas Tautas Demokrātisko Republiku (KTDR),

| — | ņemot vērā G7 valstu ārlietu ministru un ES Augstā pārstāvja 2022. gada 25. marta paziņojumu par Korejas Tautas Demokrātiskās Republikas starpkontinentālās ballistiskās raķetes palaišanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā G7 valstu ārlietu ministru un ES Augstā pārstāvja 2022. gada 25. marta paziņojumu par Korejas Tautas Demokrātiskās Republikas starpkontinentālās ballistiskās raķetes palaišanu,

| — | ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2022. gada 1. aprīļa rezolūciju par cilvēktiesību stāvokli Korejas Tautas Demokrātiskajā Republikā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2022. gada 1. aprīļa rezolūciju par cilvēktiesību stāvokli Korejas Tautas Demokrātiskajā Republikā,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētājas vietnieka / Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) Žuzepa Borela 2022. gada 25. marta paziņojumu par starpkontinentālās ballistiskās raķetes (ICBM) palaišanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētājas vietnieka / Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) Žuzepa Borela 2022. gada 25. marta paziņojumu par starpkontinentālās ballistiskās raķetes (ICBM) palaišanu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta runaspersonas ārlietās un drošības politikas jautājumos 2022. gada 11. janvāra paziņojumu par KTDR raķetes palaišanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta runaspersonas ārlietās un drošības politikas jautājumos 2022. gada 11. janvāra paziņojumu par KTDR raķetes palaišanu,

| — | ņemot vērā 2021. gada 22. martā noteiktās ES nesenās sankcijas saistībā ar būtiskiem cilvēktiesību pārkāpumiem KTDR, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 22. martā noteiktās ES nesenās sankcijas saistībā ar būtiskiem cilvēktiesību pārkāpumiem KTDR,

| — | ņemot vērā ANO īpašā referenta 2022. gada 1. aprīļa ziņojumu par cilvēktiesību stāvokli Korejas Tautas Demokrātiskajā Republikā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO īpašā referenta 2022. gada 1. aprīļa ziņojumu par cilvēktiesību stāvokli Korejas Tautas Demokrātiskajā Republikā,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes rezolūcijas Nr. 1718 (2006), Nr. 1874 (2009), Nr. 2087 (2013), Nr. 2094 (2013), Nr. 2356 (2017), Nr. 2270 (2016), Nr. 2371 (2017), Nr. 2375 (2017) un Nr. 2397 (2017), kurās KTDR skaidri aizliegts veikt kodolizmēģinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes rezolūcijas Nr. 1718 (2006), Nr. 1874 (2009), Nr. 2087 (2013), Nr. 2094 (2013), Nr. 2356 (2017), Nr. 2270 (2016), Nr. 2371 (2017), Nr. 2375 (2017) un Nr. 2397 (2017), kurās KTDR skaidri aizliegts veikt kodolizmēģinājumus,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2021. gada 16. decembra rezolūciju par cilvēktiesību stāvokli Korejas Tautas Demokrātiskajā Republikā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2021. gada 16. decembra rezolūciju par cilvēktiesību stāvokli Korejas Tautas Demokrātiskajā Republikā,

| — | ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā 1981. gada Deklarāciju par jebkādas uz reliģiju vai ticību balstītas neiecietības un diskriminācijas izskaušanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1981. gada Deklarāciju par jebkādas uz reliģiju vai ticību balstītas neiecietības un diskriminācijas izskaušanu,

| — | ņemot vērā Cilvēktiesību padomes Izmeklēšanas komisijas par cilvēktiesību stāvokli Korejas Tautas Demokrātiskajā Republikā 2014. gada 7. februāra ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Cilvēktiesību padomes Izmeklēšanas komisijas par cilvēktiesību stāvokli Korejas Tautas Demokrātiskajā Republikā 2014. gada 7. februāra ziņojumu,

| — | ņemot vērā 1984. gada Konvenciju pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1984. gada Konvenciju pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 144. panta 5. punktu un 132. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 144. panta 5. punktu un 132. panta 4. punktu,

| A. | tā kā KTDR joprojām ir viena no represīvākajām valstīm pasaulē; tā kā KTDR valsts iestādes īsteno pilnīgu kontroli pār visiem tās pilsoņu dzīves aspektiem, saglabā absolūtu monopolu attiecībā uz informāciju un kontrolē pārvietošanos valsts iekšienē un ārpus tās, kā arī pilsoņu sociālo dzīvi, vienlaikus uzturot iedzīvotāju bailes no nogalināšanas, ieslodzīšanas, piespiedu pazušanas un piespiedu spaidu darba draudiem ieslodzījuma vietās un soda izciešanas nometnēs; |
| --- | --- |

A.

tā kā KTDR joprojām ir viena no represīvākajām valstīm pasaulē; tā kā KTDR valsts iestādes īsteno pilnīgu kontroli pār visiem tās pilsoņu dzīves aspektiem, saglabā absolūtu monopolu attiecībā uz informāciju un kontrolē pārvietošanos valsts iekšienē un ārpus tās, kā arī pilsoņu sociālo dzīvi, vienlaikus uzturot iedzīvotāju bailes no nogalināšanas, ieslodzīšanas, piespiedu pazušanas un piespiedu spaidu darba draudiem ieslodzījuma vietās un soda izciešanas nometnēs;

| B. | tā kā KTDR ir plaša un labi strukturēta drošības sistēma, kas cieši uzrauga gandrīz katra pilsoņa dzīvi un valstī nepieļauj nekādas pamatbrīvības; |
| --- | --- |

B.

tā kā KTDR ir plaša un labi strukturēta drošības sistēma, kas cieši uzrauga gandrīz katra pilsoņa dzīvi un valstī nepieļauj nekādas pamatbrīvības;

| C. | tā kā Izmeklēšanas komisija (IK) ir izmeklējusi “sistemātiskus, ļoti izplatītus un smagus cilvēktiesību pārkāpumus” KTDR un šajā sakarībā 2014. gada 7. februārī publicēja ziņojumu; tā kā IK savā ziņojumā secināja, ka Phenjanas īstenoto cilvēktiesību pārkāpumu smagums, mērogs un raksturs “liecina, ka tā ir valsts, kurai mūsdienu pasaulē nav citas līdzvērtīgas”; |
| --- | --- |

C.

tā kā Izmeklēšanas komisija (IK) ir izmeklējusi “sistemātiskus, ļoti izplatītus un smagus cilvēktiesību pārkāpumus” KTDR un šajā sakarībā 2014. gada 7. februārī publicēja ziņojumu; tā kā IK savā ziņojumā secināja, ka Phenjanas īstenoto cilvēktiesību pārkāpumu smagums, mērogs un raksturs “liecina, ka tā ir valsts, kurai mūsdienu pasaulē nav citas līdzvērtīgas”;

| D. | tā kā cilvēktiesību stāvoklis KTDR nav uzlabojies kopš IK 2014. gada ziņojuma publicēšanas; tā kā KTDR režīma īstenotie nāvessodi bez tiesas sprieduma, spīdzināšana, seksuāla vardarbība, verdzība un patvaļīgā aizturēšana, tostarp vajāšana reliģiskās pārliecības dēļ, notiek pastāvīgi un sistemātiski; tā kā saskaņā ar tās songbun sistēmu reliģiskie darbinieki pieder pie “naidīgo” kārtas un tiek uzskatīti par valsts ienaidniekiem, kas pelnījuši “diskrimināciju, sodīšanu, izolāciju un pat nāvessodu”; tā kā nevalstisko organizāciju (NVO) dokumenti liecina, ka īpaši neaizsargāti pret vajāšanu ir šamanisma un kristietības sekotāji; |
| --- | --- |

D.

tā kā cilvēktiesību stāvoklis KTDR nav uzlabojies kopš IK 2014. gada ziņojuma publicēšanas; tā kā KTDR režīma īstenotie nāvessodi bez tiesas sprieduma, spīdzināšana, seksuāla vardarbība, verdzība un patvaļīgā aizturēšana, tostarp vajāšana reliģiskās pārliecības dēļ, notiek pastāvīgi un sistemātiski; tā kā saskaņā ar tās songbun sistēmu reliģiskie darbinieki pieder pie “naidīgo” kārtas un tiek uzskatīti par valsts ienaidniekiem, kas pelnījuši “diskrimināciju, sodīšanu, izolāciju un pat nāvessodu”; tā kā nevalstisko organizāciju (NVO) dokumenti liecina, ka īpaši neaizsargāti pret vajāšanu ir šamanisma un kristietības sekotāji;

| E. | tā kā režīms sistemātiski vēršas pret reliģisko pārliecību un reliģiskajām minoritātēm, tostarp šamanismu, Korejas budismu, katoļticību, čeondoismu un pareizticību; tā kā piemērs šādām sistemātiskām, mērķtiecīgām darbībām ir nāvessoda piemērošana dažiem vietējiem katoļu priesteriem un pareizticīgo baznīcas vadītājiem, kuri neatteicās no savas ticības un tika nogalināti kā “amerikāņu spiegi”; |
| --- | --- |

E.

tā kā režīms sistemātiski vēršas pret reliģisko pārliecību un reliģiskajām minoritātēm, tostarp šamanismu, Korejas budismu, katoļticību, čeondoismu un pareizticību; tā kā piemērs šādām sistemātiskām, mērķtiecīgām darbībām ir nāvessoda piemērošana dažiem vietējiem katoļu priesteriem un pareizticīgo baznīcas vadītājiem, kuri neatteicās no savas ticības un tika nogalināti kā “amerikāņu spiegi”;

| F. | tā kā papildus pārkāpumiem, no kuriem cieš visi iedzīvotāji, sievietes un meitenes Ziemeļkorejā ir dažādu seksuālas un ar dzimumu saistītas vardarbības mērķis — valdības amatpersonas ne vien paši īsteno tiesību pārkāpumus, tostarp plaši izplatītu dzimumu diskrimināciju un seksuālu un ar dzimumu saistītu vardarbību, bet arī pienācīgi nereaģē uz to; |
| --- | --- |

F.

tā kā papildus pārkāpumiem, no kuriem cieš visi iedzīvotāji, sievietes un meitenes Ziemeļkorejā ir dažādu seksuālas un ar dzimumu saistītas vardarbības mērķis — valdības amatpersonas ne vien paši īsteno tiesību pārkāpumus, tostarp plaši izplatītu dzimumu diskrimināciju un seksuālu un ar dzimumu saistītu vardarbību, bet arī pienācīgi nereaģē uz to;

| G. | tā kā KTDR valdība nepieļauj nekādu politisko opozīciju, ne arī brīvas un godīgas vēlēšanas, brīvus plašsaziņas līdzekļus, reliģijas brīvību, biedrošanās brīvību, darba koplīguma slēgšanas sarunas vai pārvietošanās brīvību un tādējādi neievēro arī tiesiskuma principu; tā kā ir saņemti ziņojumi par smagām represijām pret cilvēkiem, kas iesaistīti publiskās un privātās reliģiskajās darbībās, tostarp par patvaļīgu brīvības atņemšanu, spīdzināšanu, piespiedu darbu un nāvessoda piemērošanu; tā kā saskaņā ar ANO īpašā referenta sniegto informāciju politisko cietumu nometnes (kwanliso) joprojām darbojas un ir būtisks iedzīvotāju kontrolēšanas un represiju elements; tā kā saskaņā ar īpašā referenta informāciju “daudzi no šiem pārkāpumiem ir KTDR īstenoti noziegumi pret cilvēci, un ir steidzami vajadzīgas konkrētas atbildības noteikšanas procedūras vai nu valsts, vai starptautiskā līmenī”; |
| --- | --- |

G.

tā kā KTDR valdība nepieļauj nekādu politisko opozīciju, ne arī brīvas un godīgas vēlēšanas, brīvus plašsaziņas līdzekļus, reliģijas brīvību, biedrošanās brīvību, darba koplīguma slēgšanas sarunas vai pārvietošanās brīvību un tādējādi neievēro arī tiesiskuma principu; tā kā ir saņemti ziņojumi par smagām represijām pret cilvēkiem, kas iesaistīti publiskās un privātās reliģiskajās darbībās, tostarp par patvaļīgu brīvības atņemšanu, spīdzināšanu, piespiedu darbu un nāvessoda piemērošanu; tā kā saskaņā ar ANO īpašā referenta sniegto informāciju politisko cietumu nometnes (kwanliso) joprojām darbojas un ir būtisks iedzīvotāju kontrolēšanas un represiju elements; tā kā saskaņā ar īpašā referenta informāciju “daudzi no šiem pārkāpumiem ir KTDR īstenoti noziegumi pret cilvēci, un ir steidzami vajadzīgas konkrētas atbildības noteikšanas procedūras vai nu valsts, vai starptautiskā līmenī”;

| H. | tā kā KTDR valsts iestādes sistemātiski neievēro ieslodzīto pamattiesības un piemēro nāvessodu bez tiesas sprieduma, patvaļīgu aizturēšanu un piespiedu pazušanu, tostarp nolaupot ārzemniekus, un saskaņā ar dažu avotu aplēsēm vairāk nekā 100 000 cilvēku atrodas plaša mēroga soda izciešanas sistēmas apcietinājuma iestādēs, tai skaitā ieslodzījuma un aizturēšanas centros un darbaudzināšanas, politisko cietumu un pāraudzināšanas nometnēs; tā kā KTDR režīmam, lai tas varētu uzturēt savu ekonomiku, pastāvīgi un sistemātiski ir vajadzīgi lielas iedzīvotāju daļas piespiedu darba resursi, īpaši kwanliso ieslodzītais darbaspēks; |
| --- | --- |

H.

tā kā KTDR valsts iestādes sistemātiski neievēro ieslodzīto pamattiesības un piemēro nāvessodu bez tiesas sprieduma, patvaļīgu aizturēšanu un piespiedu pazušanu, tostarp nolaupot ārzemniekus, un saskaņā ar dažu avotu aplēsēm vairāk nekā 100 000 cilvēku atrodas plaša mēroga soda izciešanas sistēmas apcietinājuma iestādēs, tai skaitā ieslodzījuma un aizturēšanas centros un darbaudzināšanas, politisko cietumu un pāraudzināšanas nometnēs; tā kā KTDR režīmam, lai tas varētu uzturēt savu ekonomiku, pastāvīgi un sistemātiski ir vajadzīgi lielas iedzīvotāju daļas piespiedu darba resursi, īpaši kwanliso ieslodzītais darbaspēks;

| I. | tā kā KTDR režīms ir noraidījis visas ANO Cilvēktiesību padomes, Ģenerālās asamblejas un Drošības padomes rezolūcijas par cilvēktiesību stāvokli tās teritorijā; |
| --- | --- |

I.

tā kā KTDR režīms ir noraidījis visas ANO Cilvēktiesību padomes, Ģenerālās asamblejas un Drošības padomes rezolūcijas par cilvēktiesību stāvokli tās teritorijā;

| J. | tā kā KTDR ir izmantojusi Covid-19 pandēmiju, lai vēl vairāk izolētu valsti no ārpasaules, kas ir izraisījis dziļi iesakņojušos cilvēktiesību pārkāpumu saasināšanos un negatīvi ietekmējis tās iedzīvotāju veselību; tā kā humānās palīdzības organizācijas joprojām nespēj atjaunot savu darbību KTDR; tā kā ierobežotā starptautiskā klātbūtne valstī un Korejas Republikā nonākušo KTDR bēgļu skaita būtiskā samazināšanās padara cilvēktiesību pārkāpumu dokumentēšanu grūtāku nekā jebkad agrāk; tā kā, lai izvairītos no Covid-19 izplatīšanās, KTDR ir slēgusi savas robežas visos ārējās robežšķērsošanas punktos un nav izplatījusi Covid-19 vakcīnas saviem iedzīvotājiem, apgalvojot, ka šis vīruss valstī nepastāv; tā kā kopš pandēmijas sākuma Ziemeļkoreja ir vēl vairāk izolējusies no pārējās pasaules tās bēdīgi slavenās, vājās veselības infrastruktūras un iedzīvotāju nevakcinācijas dēļ; tā kā saskaņā ar jaunāko ANO Cilvēktiesību padomes ziņojumu, kas publicēts 2022. gada martā, Ziemeļkoreja šobrīd ir izolētāka kā jebkad agrāk un tam par iemeslu ir ieilgusī plaša apmēra robežu slēgšana un ceļošanas ierobežojumi starp pilsētām un reģioniem, kas tika noteikti 2020. gada janvārī; tā kā iedzīvotāju represīvā kontrole ir vēl vairāk pastiprinājusies; |
| --- | --- |

J.

tā kā KTDR ir izmantojusi Covid-19 pandēmiju, lai vēl vairāk izolētu valsti no ārpasaules, kas ir izraisījis dziļi iesakņojušos cilvēktiesību pārkāpumu saasināšanos un negatīvi ietekmējis tās iedzīvotāju veselību; tā kā humānās palīdzības organizācijas joprojām nespēj atjaunot savu darbību KTDR; tā kā ierobežotā starptautiskā klātbūtne valstī un Korejas Republikā nonākušo KTDR bēgļu skaita būtiskā samazināšanās padara cilvēktiesību pārkāpumu dokumentēšanu grūtāku nekā jebkad agrāk; tā kā, lai izvairītos no Covid-19 izplatīšanās, KTDR ir slēgusi savas robežas visos ārējās robežšķērsošanas punktos un nav izplatījusi Covid-19 vakcīnas saviem iedzīvotājiem, apgalvojot, ka šis vīruss valstī nepastāv; tā kā kopš pandēmijas sākuma Ziemeļkoreja ir vēl vairāk izolējusies no pārējās pasaules tās bēdīgi slavenās, vājās veselības infrastruktūras un iedzīvotāju nevakcinācijas dēļ; tā kā saskaņā ar jaunāko ANO Cilvēktiesību padomes ziņojumu, kas publicēts 2022. gada martā, Ziemeļkoreja šobrīd ir izolētāka kā jebkad agrāk un tam par iemeslu ir ieilgusī plaša apmēra robežu slēgšana un ceļošanas ierobežojumi starp pilsētām un reģioniem, kas tika noteikti 2020. gada janvārī; tā kā iedzīvotāju represīvā kontrole ir vēl vairāk pastiprinājusies;

| K. | tā kā valsts politiskās un ekonomiskās izolācijas un pārtikas un degvielas trūkuma ietekmē KTDR iedzīvotāju attīstība gadu desmitiem ir bijusi kavēta, par ko liecina sliktā veselības aprūpe un būtiski augstais nepilnvērtīga uztura līmenis mātēm un bērniem; tā kā hroniska nenodrošinātība ar pārtiku joprojām ir plaši izplatīta un situācija, iespējams, ir pat pasliktinājusies tirdzniecības apjomu būtiskās samazināšanās dēļ pēc valsts robežu slēgšanas; tā kā noteiktas iedzīvotāju grupas, īpaši neaizsargātie iedzīvotāji, var piedzīvot pārtikas trūkumu un badu; |
| --- | --- |

K.

tā kā valsts politiskās un ekonomiskās izolācijas un pārtikas un degvielas trūkuma ietekmē KTDR iedzīvotāju attīstība gadu desmitiem ir bijusi kavēta, par ko liecina sliktā veselības aprūpe un būtiski augstais nepilnvērtīga uztura līmenis mātēm un bērniem; tā kā hroniska nenodrošinātība ar pārtiku joprojām ir plaši izplatīta un situācija, iespējams, ir pat pasliktinājusies tirdzniecības apjomu būtiskās samazināšanās dēļ pēc valsts robežu slēgšanas; tā kā noteiktas iedzīvotāju grupas, īpaši neaizsargātie iedzīvotāji, var piedzīvot pārtikas trūkumu un badu;

| L. | tā kā Eiropas Savienība aizstāv un sekmē cilvēktiesības un demokrātiju visā pasaulē; tā kā ES un KTDR pēdējais politiskais dialogs notika 2015. gada jūnijā; tā kā Ķīnas valdība uzskata, ka lielākā daļa Ziemeļkorejas bēgļu ir nelegāli ekonomiskie migranti un dažus no viņiem, ja pieķer, repatriē, neņemot vērā ar viņu vajāšanu saistīto risku pēc atgriešanās; tā kā Krievija Ziemeļkorejas iedzīvotājus repatriē uz izcelsmes valsti, jo Krievijas policija pēc Phenjanas pieprasījuma vienmēr ir arestējusi Ziemeļkorejas iedzīvotājus; tā kā ar šādu praksi Ķīna un Krievija tieši pārkāpj savas saistības saskaņā ar 1951. gada ANO Konvenciju par bēgļiem un tās 1967. gada protokolu; tā kā daudzi Ziemeļkorejas bēgļi Ķīnā un tās kaimiņvalstīs nonāk milzīgās grūtībās, jo viņiem nav personas identifikācijas dokumentu vai juridiska statusa, tādēļ viņi ir ārkārtīgi neaizsargāti pret cilvēku tirdzniecību, nolaupīšanu un seksuālu izmantošanu; |
| --- | --- |

L.

tā kā Eiropas Savienība aizstāv un sekmē cilvēktiesības un demokrātiju visā pasaulē; tā kā ES un KTDR pēdējais politiskais dialogs notika 2015. gada jūnijā; tā kā Ķīnas valdība uzskata, ka lielākā daļa Ziemeļkorejas bēgļu ir nelegāli ekonomiskie migranti un dažus no viņiem, ja pieķer, repatriē, neņemot vērā ar viņu vajāšanu saistīto risku pēc atgriešanās; tā kā Krievija Ziemeļkorejas iedzīvotājus repatriē uz izcelsmes valsti, jo Krievijas policija pēc Phenjanas pieprasījuma vienmēr ir arestējusi Ziemeļkorejas iedzīvotājus; tā kā ar šādu praksi Ķīna un Krievija tieši pārkāpj savas saistības saskaņā ar 1951. gada ANO Konvenciju par bēgļiem un tās 1967. gada protokolu; tā kā daudzi Ziemeļkorejas bēgļi Ķīnā un tās kaimiņvalstīs nonāk milzīgās grūtībās, jo viņiem nav personas identifikācijas dokumentu vai juridiska statusa, tādēļ viņi ir ārkārtīgi neaizsargāti pret cilvēku tirdzniecību, nolaupīšanu un seksuālu izmantošanu;

| M. | tā kā KTDR joprojām turpina pilnveidot savas kodolspējas un ballistisko raķešu programmu, par ko liecina raķešu izmēģinājumu skaita nesenais pieaugums 2022. gada sākumā; tā kā ES ir noteikusi sankcijas 57 sarakstā iekļautām personām un deviņām sarakstā iekļautām organizācijām, kuras piedalījušās KTDR programmās saistībā ar kodolieročiem un ballistiskajām raķetēm vai citiem masu iznīcināšanas ieročiem, vai izvairījušās no sankcijām; tā kā kodolieroču un ķīmisko un bioloģisko ieroču, kā arī ieroču nogādes līdzekļu izplatīšana apdraud starptautisko mieru un drošību; tā kā KTDR 2003. gadā izstājās no Kodolieroču neizplatīšanas līguma, kopš 2006. gada veic kodolizmēģinājumus un 2009. gadā oficiāli paziņoja, ka ir izstrādājusi kodolieroci, un tas nozīmē, ka KTDR kodolspējas vairošanās radītie draudi ir nepārprotami palielinājušies; tā kā 2018. gada 20. aprīlī KTDR paziņoja, ka tā nekavējoties apturēs kodolizmēģinājumus un raķešu izmēģinājumus un slēgs Punggye-ri objektu, kurā notika seši iepriekšējie tās kodolizmēģinājumi; tā kā Eiropas Savienības Padome nosodīja KTDR par starpkontinentālās ballistiskās raķetes palaišanu 2022. gada 24. martā, jo tas ir KTDR solītās starpkontinentālo ballistisko raķešu palaišanas pārtraukšanas un ANO sankciju pārkāpums; tā kā 2022. gada 22. martā ES saskaņā ar ES globālo cilvēktiesību sankciju režīmu piemēroja aktīvu iesaldēšanu un ceļošanas aizliegumu divām KTDR personām un vienai tās organizācijai; |
| --- | --- |

M.

tā kā KTDR joprojām turpina pilnveidot savas kodolspējas un ballistisko raķešu programmu, par ko liecina raķešu izmēģinājumu skaita nesenais pieaugums 2022. gada sākumā; tā kā ES ir noteikusi sankcijas 57 sarakstā iekļautām personām un deviņām sarakstā iekļautām organizācijām, kuras piedalījušās KTDR programmās saistībā ar kodolieročiem un ballistiskajām raķetēm vai citiem masu iznīcināšanas ieročiem, vai izvairījušās no sankcijām; tā kā kodolieroču un ķīmisko un bioloģisko ieroču, kā arī ieroču nogādes līdzekļu izplatīšana apdraud starptautisko mieru un drošību; tā kā KTDR 2003. gadā izstājās no Kodolieroču neizplatīšanas līguma, kopš 2006. gada veic kodolizmēģinājumus un 2009. gadā oficiāli paziņoja, ka ir izstrādājusi kodolieroci, un tas nozīmē, ka KTDR kodolspējas vairošanās radītie draudi ir nepārprotami palielinājušies; tā kā 2018. gada 20. aprīlī KTDR paziņoja, ka tā nekavējoties apturēs kodolizmēģinājumus un raķešu izmēģinājumus un slēgs Punggye-ri objektu, kurā notika seši iepriekšējie tās kodolizmēģinājumi; tā kā Eiropas Savienības Padome nosodīja KTDR par starpkontinentālās ballistiskās raķetes palaišanu 2022. gada 24. martā, jo tas ir KTDR solītās starpkontinentālo ballistisko raķešu palaišanas pārtraukšanas un ANO sankciju pārkāpums; tā kā 2022. gada 22. martā ES saskaņā ar ES globālo cilvēktiesību sankciju režīmu piemēroja aktīvu iesaldēšanu un ceļošanas aizliegumu divām KTDR personām un vienai tās organizācijai;

| N. | tā kā Korejas Republikas prezidents Moon Jae, kura pilnvaru termiņš šajā amatā beidzas, KTDR ir ierosinājis “kara beigu” deklarāciju, lai pasludinātu par oficiālu tā Korejas kara izbeigšanu, kas beidzās 1953. gadā, taču bez miera līguma; |
| --- | --- |

N.

tā kā Korejas Republikas prezidents Moon Jae, kura pilnvaru termiņš šajā amatā beidzas, KTDR ir ierosinājis “kara beigu” deklarāciju, lai pasludinātu par oficiālu tā Korejas kara izbeigšanu, kas beidzās 1953. gadā, taču bez miera līguma;

| O. | tā kā G7 valstu ārlietu ministri un ES Augstais pārstāvis ir kopīgi paziņojuši, ka smago humanitāro situāciju KTDR ir radījusi KTDR resursu novirzīšana masu iznīcināšanas ieročiem un ballistisko raķešu programmām, nevis tās iedzīvotāju labklājībai; |
| --- | --- |

O.

tā kā G7 valstu ārlietu ministri un ES Augstais pārstāvis ir kopīgi paziņojuši, ka smago humanitāro situāciju KTDR ir radījusi KTDR resursu novirzīšana masu iznīcināšanas ieročiem un ballistisko raķešu programmām, nevis tās iedzīvotāju labklājībai;

| 1. | atkārtoti pauž savu stingru nosodījumu par desmitiem gadu ilgo valsts represiju, ko sistemātiski īsteno pašreizējie un bijušie KTDR augstākie vadītāji un administrācija; aicina Kim Jong-un pārtraukt masu nonāvēšanas, slepkavības, paverdzināšanas, spīdzināšanas, ieslodzīšanas, izvarošanas, piespiedu abortu un citas seksuālas vardarbības politiku, vajāšanu politisku, reliģisku, rasu un ar dzimumu saistītu iemeslu dēļ, iedzīvotāju piespiedu pārvietošanu, personu vardarbīgu pazušanu, necilvēcīgu rīcību, apzināti izraisot ilgstošu badu, un šo nodarījumu izdarītāju institucionalizētu nesodāmību; mudina KTDR iestādes izbeigt notiekošos noziegumus pret cilvēci, tostarp izmantojot kwanliso sistēmu, un sākt reformu procesu, kurā tiktu ievērotas un aizsargātas visas cilvēktiesības; uzsver nepieciešamību demontēt kwanliso; prasa publicēt detalizētu informāciju par šīm nometnēm un dot iespēju neatkarīgām starptautiskām uzraudzības struktūrām apmeklēt šīs nometnes; |
| --- | --- |

1.

| 2. | stingri nosoda nāvessoda sistemātisko un liela mēroga izmantošanu KTDR; aicina KTDR valdību izsludināt moratoriju attiecībā uz visām nāvessoda izpildēm, lai tuvākajā nākotnē nāvessodu atceltu; aicina KTDR izbeigt sodīšanu ar nāvi bez tiesas sprieduma un novērst vardarbīgu pazušanas, atbrīvot politieslodzītos un ļaut visiem iedzīvotājiem brīvi ceļot gan valsts iekšienē, gan ārpus tās; aicina KTDR nodrošināt valsts un starptautiskajiem medijiem vārda brīvību un preses brīvību, kā arī ļaut iedzīvotājiem piekļūt necenzētam internetam; aicina KTDR pārtraukt pārbēdzējus uz citām valstīm apsūdzēt “nodevībā” vai pieprasīt, lai uz Ķīnu pārbēgušie tiktu atgriezti atpakaļ KTDR; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mudina Ķīnas Tautas Republikas valdību un Krievijas Federācijas valdību saskaņā ar ANO Bēgļu konvencijas dalībvalstu pienākumiem neliegt Ziemeļkorejas bēgļiem, kas šķērso Ķīnas un Krievijas robežu, tiesības lūgt patvērumu vai piespiedu kārtā neatgriezt viņus Ziemeļkorejā, bet gan aizsargāt viņu pamattiesības; atkārtoti aicina valstis, kas uzņem bēgļus no KTDR, ievērot 1951. gada Ženēvas konvenciju un tās 1967. gada protokolu un kategoriski atturēties no jebkāda veida sadarbības ar KTDR administrāciju Ziemeļkorejas pilsoņu izdošanas vai repatriācijas jomā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nosoda stingros pārvietošanās, vārda, informācijas, miermīlīgas pulcēšanās un biedrošanās brīvības ierobežojumus, kā arī diskrimināciju, kuras pamatā ir songbun sistēma, kas klasificē cilvēkus pēc valsts noteiktām sociālām šķirām un dzimšanas un ietver arī ar politiskajiem uzskatiem un reliģiju saistītus kritērijus; pauž dziļas bažas par sistemātiskajiem reliģijas un ticības brīvības pārkāpumiem, no kuriem Ziemeļkorejā cieš šamanisms un kristietība, kā arī citas reliģijas; nosoda patvaļīgus arestus, ilgtermiņa aizturēšanu, spīdzināšanu, sliktu izturēšanos, seksuālu vardarbību pret reliģiskiem cilvēkiem un viņu nogalināšanu; mudina KTDR iestādes pārtraukt jebkādu vardarbību pret reliģiskajām minoritātēm un atzīt to tiesības uz reliģijas un ticības brīvību, biedrošanās brīvību un vārda brīvību; uzsver nepieciešamību šo vardarbīgo nodarījumu izdarītājus saukt pie atbildības, tostarp Tautas sociālā nodrošinājuma ministriju un Valsts drošības ministriju, kurām ir būtiska nozīme reliģisko kopienu vajāšanā; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mudina KTDR valdību pārtraukt tās atbalstīto piespiedu darba programmu, saskaņā ar kuru ārvalstis ir izmantojušas desmitiem tūkstošu Ziemeļkorejas strādnieku, kuri dzīvo pieticīgos apstākļos, radot cietu valūtu, ar kuras palīdzību tiek uzturēts režīms; uzsver, ka šajā gadījumā pienākums aizsargāt darba tiesības gulstas uz uzņēmējvalstīm, kurām būtu jānodrošina darba un cilvēktiesību standartu aizsardzība; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pauž īpašas bažas par apcietinājuma apstākļiem visā sodu sistēmā, tostarp par veselības aprūpes atteikumu, spīdzināšanu un nežēlīgu, necilvēcīgu un pazemojošu rīcību un sodīšanu, patvaļīgu brīvības atņemšanu, piespiedu darbu, izvarošanu un citiem seksuālās vardarbības veidiem, tiesību uz dzīvību un taisnīgu tiesu liegšanu un neaizsargātu aizturēto, tostarp sieviešu, personu ar invaliditāti un nepilngadīgo, tiesību pārkāpumiem; aicina KTDR iestādes nodrošināt, ka neatkarīgiem cilvēktiesību uzraugiem ir piekļuve tās sodu sistēmai, un sadarboties ar viņiem, lai sastrādātos ar attiecīgajiem starptautiskajiem dalībniekiem nolūkā reformēt savas sodu un tiesu sistēmas; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nosoda pandēmijas instrumentalizāciju, kuras rezultātā tika noteikti turpmāki ierobežojumi un smagi, nevajadzīgi un galēji pasākumi, kurus Ziemeļkorejas valdība ir uzkrītoši ieviesusi, lai aizsargātu pret Covid-19, kas vēl vairāk ierobežo principā apspiestās tiesības uz pārtiku un veselību, kā arī tiesības uz pārvietošanās brīvību un vārda un informācijas brīvību; atzinīgi vērtē darbu, ko ir veikusi 1718. gada Sankciju komiteja, kura ātri apstiprināja visus ar Covid-19 saistītos pieprasījumus atbrīvot no sankcijām par humanitāro palīdzību KTDR; aicina KTDR sadarboties ar starptautiskām organizācijām, tostarp koronavīrusa (Covid-19) vakcīnu globālās piekļuves (COVAX) iniciatīvu, lai nodrošinātu Covid-19 vakcīnu laicīgu piegādi un izplatīšanu tās iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pauž īpašas bažas par smago stāvokli ar pārtikas apgādi valstī un tā ietekmi uz iedzīvotāju ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām; aicina KTDR varasiestādes saskaņā ar humanitāriem principiem nodrošināt pārtikas un humānās palīdzības pieejamību visiem iedzīvotājiem, kuriem tā ir nepieciešama; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt saukšanu pie atbildības par pagātnes un šā brīža noziegumiem pret cilvēci; stingri mudina KTDR pilnībā ievērot visas juridiskās saistības, kas tai izriet no attiecīgajām ANO Drošības padomes rezolūcijām; aicina visas ANO dalībvalstis rīkoties, lai pilnībā īstenotu ANO Drošības padomes sankcijas; prasa censties situāciju KTDR nodot izskatīšanai Starptautiskajā Krimināltiesā vai izveidot ad hoc tribunālu vai līdzīgu mehānismu, ar kuru varētu noteikt valdības amatpersonu, tostarp augstāko iestāžu, kriminālatbildību; uzstāj, ka Padomei saskaņā ar ES globālo cilvēktiesību sankciju režīmu ir jāpieņem stingras papildu cilvēktiesību sankcijas, kas būtu vērstas pret personām, kuras ir identificētas kā atbildīgas par šiem pārkāpumiem; pieņem zināšanai ANO īpašā referenta atzinumu nodrošināt, lai sankcijas pret šo valsti negatīvi neietekmētu tiesības uz pārtiku, veselību, ūdeni un higiēnu, mājokli un attīstību, kā arī novērst jebkādu negatīvu ietekmi uz humanitāro palīdzību, tostarp saistībā ar Covid-19 pandēmiju; |
| --- | --- |

9.

| 10. | stingri nosoda to, ka KTDR 2022. gada 24. martā izšāva starpkontinentālo ballistisko raķeti, nevajadzīgi un bīstami izaicinot, kas ir uzskatāms par daudzu ANO Drošības padomes rezolūciju pārkāpumu un nopietnu starptautiskā un reģionālā miera un drošības apdraudējumu; aicina KTDR pilnībā, pārbaudāmi un neatgriezeniski atteikties no masu iznīcināšanas ieroču un ballistisko raķešu programmas; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina KTDR arī turpmāk konstruktīvi sadarboties ar starptautiskajiem partneriem, lai veicinātu konkrētus cilvēktiesību stāvokļa uzlabojumus šajā valstī, tostarp izmantojot dialogus un oficiālus šīs valsts apmeklējumus un paplašinot cilvēku savstarpējos kontaktus; |
| --- | --- |

11.

| 12. | turpina atbalstīt Korejas pussalas konflikta mierīgu risinājumu, kuram būtu jāietver atteikšanās no kodolieročiem un cilvēktiesību situācijas uzlabošana KTDR; aicina Eiropas Ārējās darbības dienestu un ES dalībvalstis atbalstīt ANO struktūras un pilsoniskās sabiedrības organizācijas nodrošināt saukšanu pie atbildības par pastrādātajiem noziegumiem, pastāvīgi vācot pierādījumus un dokumentējot iepriekš un pašreiz šajā valstī izdarītos cilvēktiesību pārkāpumus, lai izbeigtu nesodāmību par smagajiem KTDR izdarītajiem pārkāpumiem; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atzinīgi vērtē ANO īpašā referenta par cilvēktiesību stāvokli KTDR mandāta atjaunošanu; pauž nožēlu par to, ka Augstā cilvēktiesību komisāra biroja (OHCHR) Seulas vietējā pārstāvniecībā joprojām trūkst darbinieku, un mudina ANO un OHCHR locekļus atbalstīt šo mehānismu un nodrošināt, ka tam tiek sniegts viss nepieciešamais personāls un resursi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | iesaka virzīties uz izlīgumu un izveidot atbilstošu tiesiskās aizsardzības procesu; aicina cietušās valstis nākt klājā ar “kara beigu deklarāciju”, lai izbeigtu neatrisināto militāro konfliktu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atzinīgi vērtē ES sankciju režīmu, kā arī ES pausto gatavību atbalstīt jebkādus konstruktīvus diplomātiskos procesus; mudina ES un dalībvalstis izstrādāt stratēģiju, kas papildinātu ES sankciju režīmu saskaņā ar ES globālo stratēģiju, un to darīt, ņemot vērā nepieciešamību pēc politiskā dialoga atsākšanas ar Ziemeļkoreju, kad būs pienācis laiks, nolūkā integrēt cilvēktiesības, atteikšanos no kodolieročiem un miera iniciatīvas tās attiecībās ar KTDR; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Komisijas priekšsēdētājas vietniekam/Savienības augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ES īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos, Korejas Tautas Demokrātiskās Republikas valdībai un parlamentam, Korejas Republikas valdībai un parlamentam, Ķīnas Tautas Republikas valdībai un parlamentam, Amerikas Savienoto Valstu valdībai un parlamentam, Krievijas Federācijas valdībai un parlamentam, Japānas valdībai un parlamentam, ANO īpašajam ziņotājam par cilvēktiesību stāvokli Korejas Tautas Demokrātiskajā Republikā un ANO ģenerālsekretāram. |
| --- | --- |

16.

---

| 15.11.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 434/71 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 434/71

---

P9_TA(2022)0124

Tiesiskuma un cilvēktiesību stāvoklis Gvatemalas Republikā

Eiropas Parlamenta 2022. gada 7. aprīļa rezolūcija par tiesiskuma un cilvēktiesību stāvokli Gvatemalas Republikā (2022/2621(RSP))

(2022/C 434/11)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Gvatemalu un jo īpaši 2019. gada 14. marta rezolūciju par cilvēktiesību stāvokli Gvatemalā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Gvatemalu un jo īpaši 2019. gada 14. marta rezolūciju par cilvēktiesību stāvokli Gvatemalā (1),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieka / Savienības augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) runaspersonas 2022. gada 11. februāra paziņojumu par tiesiskuma stāvokli Gvatemalā un 2022. gada 23. marta paziņojumu par tiesiskuma pasliktināšanos Gvatemalā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieka / Savienības augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) runaspersonas 2022. gada 11. februāra paziņojumu par tiesiskuma stāvokli Gvatemalā un 2022. gada 23. marta paziņojumu par tiesiskuma pasliktināšanos Gvatemalā,

| — | ņemot vērā Nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses (2), jo īpaši tajā ietverto cilvēktiesību klauzulu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses (2), jo īpaši tajā ietverto cilvēktiesību klauzulu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem,

| — | ņemot vērā ANO augstā cilvēktiesību komisāra 2022. gada 28. februāra ziņojumu par cilvēktiesību stāvokli Gvatemalā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO augstā cilvēktiesību komisāra 2022. gada 28. februāra ziņojumu par cilvēktiesību stāvokli Gvatemalā,

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra runaspersonas 2022. gada 11. februāra paziņojumu par Gvatemalu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra runaspersonas 2022. gada 11. februāra paziņojumu par Gvatemalu,

| — | ņemot vērā Amerikas Cilvēktiesību komisijas (IACHR) 2022. gada 22. februāra paziņojumu, kurā paustas bažas par jauniem tiesu neatkarības pārkāpumiem Gvatemalā, un IACHR un ANO īpašā referenta tiesnešu un juristu neatkarības jautājumos 2022. gada 9. marta paziņojumu, kurā Gvatemala mudināta garantēt neatkarību un objektivitāti valsts jaunā ģenerālprokurora iecelšanā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Amerikas Cilvēktiesību komisijas (IACHR) 2022. gada 22. februāra paziņojumu, kurā paustas bažas par jauniem tiesu neatkarības pārkāpumiem Gvatemalā, un IACHR un ANO īpašā referenta tiesnešu un juristu neatkarības jautājumos 2022. gada 9. marta paziņojumu, kurā Gvatemala mudināta garantēt neatkarību un objektivitāti valsts jaunā ģenerālprokurora iecelšanā,

| — | ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un ANO cilvēktiesību konvencijas un tām pievienotos fakultatīvos protokolus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un ANO cilvēktiesību konvencijas un tām pievienotos fakultatīvos protokolus,

| — | ņemot vērā 1966. gada ANO paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1966. gada ANO paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām,

| — | ņemot vērā Gvatemalas konstitūciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Gvatemalas konstitūciju,

| — | ņemot vērā Reglamenta 144. panta 5. punktu un 132. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 144. panta 5. punktu un 132. panta 4. punktu,

| A. | tā kā Gvatemala ir svarīga un līdzīgi domājoša ES partnere, par ko liecina šīs valsts būtiskā loma Centrālamerikas reģionālajā integrācijā, izmantojot tās pro tempore prezidentūru Centrālamerikas reģionālās integrācijas sistēmā, ES un Gvatemalas tirdzniecības sadarbības izaugsme, šīs valsts solidaritāte ar Ukrainu un Eiropu un tās stingrais nosodījums Krievijas iebrukumam Ukrainā un aktīvā loma starptautiskos forumos, kā arī konstruktīvais dialogs ar Gvatemalas vēstniecību Briselē saistībā ar Eiropas Parlamenta Delegāciju attiecībām ar Centrālamerikas valstīm; |
| --- | --- |

A.

tā kā Gvatemala ir svarīga un līdzīgi domājoša ES partnere, par ko liecina šīs valsts būtiskā loma Centrālamerikas reģionālajā integrācijā, izmantojot tās pro tempore prezidentūru Centrālamerikas reģionālās integrācijas sistēmā, ES un Gvatemalas tirdzniecības sadarbības izaugsme, šīs valsts solidaritāte ar Ukrainu un Eiropu un tās stingrais nosodījums Krievijas iebrukumam Ukrainā un aktīvā loma starptautiskos forumos, kā arī konstruktīvais dialogs ar Gvatemalas vēstniecību Briselē saistībā ar Eiropas Parlamenta Delegāciju attiecībām ar Centrālamerikas valstīm;

| B. | tā kā 2019. gadā Gvatemalas Republikas valdība vienpusēji nolēma izbeigt pilnvaras Starptautiskajai komisijai pret nesodāmību Gvatemalā (CICIG), kas šajā valstī darbojās 12 gadus; tā kā laikposmā, kad varas iestādes sadarbojās ar CICIG, Gvatemalā bija vērojams pastāvīgs progress kriminālvajāšanā cilvēktiesību un korupcijas lietās; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2019. gadā Gvatemalas Republikas valdība vienpusēji nolēma izbeigt pilnvaras Starptautiskajai komisijai pret nesodāmību Gvatemalā (CICIG), kas šajā valstī darbojās 12 gadus; tā kā laikposmā, kad varas iestādes sadarbojās ar CICIG, Gvatemalā bija vērojams pastāvīgs progress kriminālvajāšanā cilvēktiesību un korupcijas lietās;

| C. | tā kā kopš tā laika Gvatemala ir cietusi no nepārtraukta institucionālās kooptācijas procesa un tiesiskuma likvidēšanas, tiesnešu un prokuroru likumīgā darba sistemātiskas traucēšanas un vajāšanas, nomelnošanas kampaņām, tiesu darbinieku, jo īpaši no CICIG, Cilvēktiesību prokuratūras un Īpašās prokuratūras nesodāmības apkarošanai (FECI), apcietināšanas un iebiedēšanas, kā arī agresijas pret pilsoniskās sabiedrības organizācijām un cilvēktiesību aizstāvjiem pastiprināšanas un palielināšanas, kā arī kriminālatbildības noteikšanas tiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā kopš tā laika Gvatemala ir cietusi no nepārtraukta institucionālās kooptācijas procesa un tiesiskuma likvidēšanas, tiesnešu un prokuroru likumīgā darba sistemātiskas traucēšanas un vajāšanas, nomelnošanas kampaņām, tiesu darbinieku, jo īpaši no CICIG, Cilvēktiesību prokuratūras un Īpašās prokuratūras nesodāmības apkarošanai (FECI), apcietināšanas un iebiedēšanas, kā arī agresijas pret pilsoniskās sabiedrības organizācijām un cilvēktiesību aizstāvjiem pastiprināšanas un palielināšanas, kā arī kriminālatbildības noteikšanas tiem;

| D. | tā kā prokuroriem korupcijas un organizētās noziedzības lietās, kur iesaistītas augsta ranga valsts amatpersonas un uzņēmumu īpašnieki, daudzos kriminālprocesos ir noteikta kriminālatbildība, iesniedzot sūdzības Tiesnešu disciplinārlietu kolēģijā un Gvatemalas Valsts ministrijas atbalstītos pirmstiesas procesos, lai viņus apcietinātu vai atceltu viņu imunitāti; tā kā šo tiesvedību pret neatkarīgiem tiesnešiem, prokuroriem un advokātiem skaita pieaugums un ātras un efektīvas reaģēšanas un aizsardzības pasākumu trūkums ir satraucošs; |
| --- | --- |

D.

tā kā prokuroriem korupcijas un organizētās noziedzības lietās, kur iesaistītas augsta ranga valsts amatpersonas un uzņēmumu īpašnieki, daudzos kriminālprocesos ir noteikta kriminālatbildība, iesniedzot sūdzības Tiesnešu disciplinārlietu kolēģijā un Gvatemalas Valsts ministrijas atbalstītos pirmstiesas procesos, lai viņus apcietinātu vai atceltu viņu imunitāti; tā kā šo tiesvedību pret neatkarīgiem tiesnešiem, prokuroriem un advokātiem skaita pieaugums un ātras un efektīvas reaģēšanas un aizsardzības pasākumu trūkums ir satraucošs;

| E. | tā kā draudi, vajāšana un patvaļīgas aizturēšanas risks ir noveduši pie tā, ka vairāk nekā 20 tiesneši ir paziņojuši par došanos trimdā no Gvatemalas, lai aizsargātu savu drošību un fizisko un psiholoģisko integritāti un izvairītos no Gvatemalas valsts iestāžu represijām; tā kā tiesneses Erika Aifán, bijušo ģenerālprokuroru Claudia Paz un Thelma Aldana un FECI vadītāja Juan Francisco Sandoval lietas ir tikai daži no piemēriem tiesu darbinieku vajāšanai Gvatemalā; |
| --- | --- |

E.

tā kā draudi, vajāšana un patvaļīgas aizturēšanas risks ir noveduši pie tā, ka vairāk nekā 20 tiesneši ir paziņojuši par došanos trimdā no Gvatemalas, lai aizsargātu savu drošību un fizisko un psiholoģisko integritāti un izvairītos no Gvatemalas valsts iestāžu represijām; tā kā tiesneses Erika Aifán, bijušo ģenerālprokuroru Claudia Paz un Thelma Aldana un FECI vadītāja Juan Francisco Sandoval lietas ir tikai daži no piemēriem tiesu darbinieku vajāšanai Gvatemalā;

| F. | tā kā Gvatemalas Konstitūcijas 203. pantā ir uzsvērts, ka tiesu varas funkcijas ir jāveic vienīgi Augstākajai tiesai un citām tiesām, kas noteiktas tiesību aktos; tā kā nav panākts progress attiecībā uz tiesnešu ievēlēšanu vakantajās amata vietās Augstākajā tiesā un Apelācijas tiesā; tā kā šogad prezidents un Kongress iecels trīs būtiskas amatpersonas — ģenerālprokuroru, cilvēktiesību ombudu un galveno kontrolieri; |
| --- | --- |

F.

tā kā Gvatemalas Konstitūcijas 203. pantā ir uzsvērts, ka tiesu varas funkcijas ir jāveic vienīgi Augstākajai tiesai un citām tiesām, kas noteiktas tiesību aktos; tā kā nav panākts progress attiecībā uz tiesnešu ievēlēšanu vakantajās amata vietās Augstākajā tiesā un Apelācijas tiesā; tā kā šogad prezidents un Kongress iecels trīs būtiskas amatpersonas — ģenerālprokuroru, cilvēktiesību ombudu un galveno kontrolieri;

| G. | tā kā 2022. gada maijā tiks ievēlēts jaunais Gvatemalas Republikas ģenerālprokurors; tā kā Gvatemalas konstitūcijā ir noteikts, ka ģenerālprokurora iecelšanu veic iecelšanas komisija, kuras sastāvā ir Augstākās tiesas priekšsēdētājs, juridiskās izglītības iestāžu rektori, advokātu asociācijas locekļi un pilsoniskās sabiedrības locekļi; tā kā 2021. gada septembrī ASV Valsts departaments Engela sarakstā iekļāva Gvatemalas Republikas ģenerālprokuroru un atkārtotas ievēlēšanas kandidātu María Consuelo Porras, kā arī prokuratūras ģenerālsekretāru Angel Pineda kā korumpētus un nedemokrātiskus dalībniekus, kas traucē veikt kriminālvajāšanu korupcijas lietās; tā kā ģenerālprokuroram ir būtiska loma tiesiskuma garantēšanā, cilvēktiesību aizsardzībā un aizstāvēšanā, kā arī cīņā pret korupciju un nesodāmību; |
| --- | --- |

G.

tā kā 2022. gada maijā tiks ievēlēts jaunais Gvatemalas Republikas ģenerālprokurors; tā kā Gvatemalas konstitūcijā ir noteikts, ka ģenerālprokurora iecelšanu veic iecelšanas komisija, kuras sastāvā ir Augstākās tiesas priekšsēdētājs, juridiskās izglītības iestāžu rektori, advokātu asociācijas locekļi un pilsoniskās sabiedrības locekļi; tā kā 2021. gada septembrī ASV Valsts departaments Engela sarakstā iekļāva Gvatemalas Republikas ģenerālprokuroru un atkārtotas ievēlēšanas kandidātu María Consuelo Porras, kā arī prokuratūras ģenerālsekretāru Angel Pineda kā korumpētus un nedemokrātiskus dalībniekus, kas traucē veikt kriminālvajāšanu korupcijas lietās; tā kā ģenerālprokuroram ir būtiska loma tiesiskuma garantēšanā, cilvēktiesību aizsardzībā un aizstāvēšanā, kā arī cīņā pret korupciju un nesodāmību;

| H. | tā kā Amerikas Cilvēktiesību komisija un ANO īpašais referents tiesnešu un miertiesnešu neatkarības jautājumos ir snieguši vairākus ieteikumus veikt konstitucionālo reformu attiecībā uz valsts augstāko tiesu ģenerālprokurora un tiesnešu ievēlēšanas procedūrām saskaņā ar starptautiskajiem neatkarības un objektivitātes standartiem; |
| --- | --- |

H.

tā kā Amerikas Cilvēktiesību komisija un ANO īpašais referents tiesnešu un miertiesnešu neatkarības jautājumos ir snieguši vairākus ieteikumus veikt konstitucionālo reformu attiecībā uz valsts augstāko tiesu ģenerālprokurora un tiesnešu ievēlēšanas procedūrām saskaņā ar starptautiskajiem neatkarības un objektivitātes standartiem;

| I. | tā kā Gvatemalas valdība ir centusies īstenot politiku, kas veicina pārredzamību, cīņu pret korupciju un cīņu pret nesodāmību, izveidojot Pretkorupcijas prezidentālo komiteju un Miera un cilvēktiesību prezidentālo komiteju, kurai būtu jānāk klajā ar konkrētiem rezultātiem; |
| --- | --- |

I.

tā kā Gvatemalas valdība ir centusies īstenot politiku, kas veicina pārredzamību, cīņu pret korupciju un cīņu pret nesodāmību, izveidojot Pretkorupcijas prezidentālo komiteju un Miera un cilvēktiesību prezidentālo komiteju, kurai būtu jānāk klajā ar konkrētiem rezultātiem;

| J. | tā kā saskaņā ar Transparency International datiem korupcijas uztveres indeksā Gvatemalas vērtējums pēdējos 10 gados ir nokrities par 59 vietām — no 91. vietas (2010. gadā) līdz 150. vietai no 180 valstīm; |
| --- | --- |

J.

tā kā saskaņā ar Transparency International datiem korupcijas uztveres indeksā Gvatemalas vērtējums pēdējos 10 gados ir nokrities par 59 vietām — no 91. vietas (2010. gadā) līdz 150. vietai no 180 valstīm;

| K. | tā kā Dekrēts Nr. 4-20, kas pazīstams kā NVO likums un kas stājās spēkā 2022. gada februārī, ir vērsts uz to, lai ierobežotu NVO darbību, pastiprinot valdības uzraudzību un paverot iespējas aizliegt tādas NVO, kuras neatbilst administratīvajām prasībām; |
| --- | --- |

K.

tā kā Dekrēts Nr. 4-20, kas pazīstams kā NVO likums un kas stājās spēkā 2022. gada februārī, ir vērsts uz to, lai ierobežotu NVO darbību, pastiprinot valdības uzraudzību un paverot iespējas aizliegt tādas NVO, kuras neatbilst administratīvajām prasībām;

| L. | tā kā spēcīgu noziedzīgu organizāciju vardarbība un izspiešana joprojām rada nopietnas problēmas Gvatemalā un tā kā ar bandām saistīta vardarbība ir svarīgs faktors, kas mudina cilvēkus pamest valsti; |
| --- | --- |

L.

tā kā spēcīgu noziedzīgu organizāciju vardarbība un izspiešana joprojām rada nopietnas problēmas Gvatemalā un tā kā ar bandām saistīta vardarbība ir svarīgs faktors, kas mudina cilvēkus pamest valsti;

| M. | tā kā 2021. gadā ANO augstā cilvēktiesību komisāra birojs (OHCHR) dokumentēja 103 uzbrukumus cilvēktiesību aizstāvjiem un sešas slepkavības, kā arī 33 uzbrukumus žurnālistiem; tā kā vides un zemes aizstāvji, pirmiedzīvotāji un kopienas, kā arī sieviešu tiesību aizstāvji saskaras ar nopietniem draudiem; tā kā OHCHR uzsver, ka arvien biežāk valsts un nevalstiskie dalībnieki ļaunprātīgi izmanto krimināltiesības, vēršoties pret cilvēktiesību aizstāvjiem un žurnālistiem, lai sodītu viņus vai kavētu viņu darba likumīgu veikšanu; |
| --- | --- |

M.

tā kā 2021. gadā ANO augstā cilvēktiesību komisāra birojs (OHCHR) dokumentēja 103 uzbrukumus cilvēktiesību aizstāvjiem un sešas slepkavības, kā arī 33 uzbrukumus žurnālistiem; tā kā vides un zemes aizstāvji, pirmiedzīvotāji un kopienas, kā arī sieviešu tiesību aizstāvji saskaras ar nopietniem draudiem; tā kā OHCHR uzsver, ka arvien biežāk valsts un nevalstiskie dalībnieki ļaunprātīgi izmanto krimināltiesības, vēršoties pret cilvēktiesību aizstāvjiem un žurnālistiem, lai sodītu viņus vai kavētu viņu darba likumīgu veikšanu;

| N. | tā kā pirmiedzīvotāji joprojām saskaras ar dažādiem diskriminācijas veidiem un ekonomisko un sociālo nevienlīdzību; tā kā ir jāstiprina uzticēšanās attiecības starp valsts iestādēm un pirmiedzīvotājiem, īstenojot pasākumus viņu tiesību aizsardzībai un īstenošanai, tostarp tiesības uz brīvu, iepriekšēju un apzinātu piekrišanu; |
| --- | --- |

N.

tā kā pirmiedzīvotāji joprojām saskaras ar dažādiem diskriminācijas veidiem un ekonomisko un sociālo nevienlīdzību; tā kā ir jāstiprina uzticēšanās attiecības starp valsts iestādēm un pirmiedzīvotājiem, īstenojot pasākumus viņu tiesību aizsardzībai un īstenošanai, tostarp tiesības uz brīvu, iepriekšēju un apzinātu piekrišanu;

| O. | tā kā ar dzimumu saistīta un seksuāla vardarbība pret sievietēm un meitenēm ir plaši izplatīta un dziļi iesakņojusies problēma; tā kā 2022. gada 8. martā Gvatemalas Kongress apstiprināja Dekrētu Nr. 18-2022, tā dēvēto Dzīves un ģimenes aizsardzības likumu, kas nosaka kriminālatbildību par abortu jebkādos apstākļos, paredzot brīvības atņemšanu uz laiku no 5 līdz 25 gadiem, un aizliedz dzimumu daudzveidību un dzimumaudzināšanu skolās; tā kā pēc vairākiem protestiem valsts un starptautiskā līmenī prezidents pauda nodomu uzlikt veto šim dekrētam un 2022. gada 15. martā Gvatemalas Kongress nobalsoja par pretrunīgā likuma atcelšanu; |
| --- | --- |

O.

tā kā ar dzimumu saistīta un seksuāla vardarbība pret sievietēm un meitenēm ir plaši izplatīta un dziļi iesakņojusies problēma; tā kā 2022. gada 8. martā Gvatemalas Kongress apstiprināja Dekrētu Nr. 18-2022, tā dēvēto Dzīves un ģimenes aizsardzības likumu, kas nosaka kriminālatbildību par abortu jebkādos apstākļos, paredzot brīvības atņemšanu uz laiku no 5 līdz 25 gadiem, un aizliedz dzimumu daudzveidību un dzimumaudzināšanu skolās; tā kā pēc vairākiem protestiem valsts un starptautiskā līmenī prezidents pauda nodomu uzlikt veto šim dekrētam un 2022. gada 15. martā Gvatemalas Kongress nobalsoja par pretrunīgā likuma atcelšanu;

| P. | tā kā Gvatemalā ir viens no augstākajiem nevienlīdzības rādītājiem un daži no vissliktākajiem nabadzības, nepietiekama uztura un māšu un bērnu mirstības rādītājiem reģionā; tā kā Gvatemala ieņem sesto vietu pasaulē attiecībā uz hroniski nepietiekamu uzturu; |
| --- | --- |

P.

tā kā Gvatemalā ir viens no augstākajiem nevienlīdzības rādītājiem un daži no vissliktākajiem nabadzības, nepietiekama uztura un māšu un bērnu mirstības rādītājiem reģionā; tā kā Gvatemala ieņem sesto vietu pasaulē attiecībā uz hroniski nepietiekamu uzturu;

| Q. | tā kā ES joprojām ir viens no Gvatemalas galvenajiem sadarbības partneriem un attīstības sadarbības instrumentam 2014.–2020. gada plānošanas periodā ir piešķirti 152 miljoni EUR galvenokārt pārtikas nodrošinājumam, korupcijas apkarošanai, mieram un drošībai, kā arī konkurētspējai; |
| --- | --- |

Q.

tā kā ES joprojām ir viens no Gvatemalas galvenajiem sadarbības partneriem un attīstības sadarbības instrumentam 2014.–2020. gada plānošanas periodā ir piešķirti 152 miljoni EUR galvenokārt pārtikas nodrošinājumam, korupcijas apkarošanai, mieram un drošībai, kā arī konkurētspējai;

| R. | tā kā Gvatemalas pirmiedzīvotāju vides aizstāve un Eiropas Parlamenta Saharova balvas 2017. gada fināliste Aura Lolita Chávez atstāja savu valsti pēc nopietniem uzbrukumiem, nāves draudiem un neslavas celšanas un pret viņu tiktu vērstas vairākas tiesvedības, ja viņa atgrieztos Gvatemalā; tā kā, ja viņa nolemtu atgriezties, būtu jānodrošina viņas juridiskā un fiziskā drošība, |
| --- | --- |

R.

tā kā Gvatemalas pirmiedzīvotāju vides aizstāve un Eiropas Parlamenta Saharova balvas 2017. gada fināliste Aura Lolita Chávez atstāja savu valsti pēc nopietniem uzbrukumiem, nāves draudiem un neslavas celšanas un pret viņu tiktu vērstas vairākas tiesvedības, ja viņa atgrieztos Gvatemalā; tā kā, ja viņa nolemtu atgriezties, būtu jānodrošina viņas juridiskā un fiziskā drošība,

| 1. | pauž bažas par tiesiskuma pasliktināšanos Gvatemalā un par Augstākās tiesas un ģenerālprokurora ierosinātajām tiesvedībām pret neatkarīgiem tiesnešiem, advokātiem un prokuroriem, kas izmeklē vai sauc pie atbildības kriminālās struktūras, kuras ir saistītas ar augsta ranga valsts amatpersonām un uzņēmumu īpašniekiem; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nosoda kriminālatbildības noteikšanu, aizturēšanu un diskreditēšanu ar plašsaziņas līdzekļu kampaņām, draudiem un vajāšanas aktiem, kas vērsti pret tiesu iestādēm, kuras iesaistītas korupcijas lietu kriminālvajāšanā un nesodāmības apkarošanā, kā arī pret cilvēktiesību aizstāvjiem un žurnālistiem; mudina Gvatemalas iestādes izbeigt šīs darbības un atbalstīt tiesiskumu un varas atzaru neatkarības pilnīgu ievērošanu, kas ir galvenie elementi cīņā pret nesodāmību un korupciju; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Gvatemalas iestādes nekavējoties veikt rūpīgu un objektīvu izmeklēšanu par draudiem, vajāšanas aktiem un stigmatizācijas kampaņām, kas vērstas pret tiesu iestāžu amatpersonām un pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem, lai noteiktu vainīgos un nodotu viņus kompetentām, neatkarīgām un objektīvām tiesām; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina Gvatemalas iestādes steidzami veikt nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu tiesnešu, prokuroru, juristu (tostarp bijušo CICIG juristu) un cilvēktiesību aizstāvju, kā arī aizturēto personu drošību un integritāti, un aizsargāt viņu tiesības uz taisnīgu tiesu; mudina iestādes nodrošināt to personu drošu atgriešanos, kuras ir bijušas spiestas pamest valsti, baidoties par savu drošību; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atgādina, ka ir nepieciešami uzlaboti un efektīvi dialoga kanāli Gvatemalas iestāžu ietvaros, lai veicinātu demokrātiskās vērtības, tiesiskumu un cilvēktiesību ievērošanu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atkārtoti apstiprina, ka tiesnešu atlases un iecelšanas procesam ir jābūt pārredzamam un līdzdalīgam un ka kandidāti būtu jāizraugās, pamatojoties uz viņu nopelniem un pierādītiem rezultātiem cilvēktiesību ievērošanas jomā, ievērojot starptautiskos standartus un Gvatemalas konstitūciju; šajā sakarā aicina Gvatemalas iestādes garantēt tiesnešu taisnīgu ievēlēšanu, jo īpaši attiecībā uz ģenerālprokurora un cilvēktiesību ombuda ievēlēšanu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver, ka ierobežojošu tiesību aktu, piemēram, NVO likuma, pieņemšana var palīdzēt likvidēt cilvēktiesību aizstāvju aizsardzības sistēmu, tādējādi pastiprinot nesodāmību; prasa atcelt šos tiesību aktus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mudina Gvatemalas valdību veikt nepieciešamos pasākumus, lai stiprinātu tiesību aktus un politiku cilvēktiesību aizstāvju, tostarp vides aizstāvju un žurnālistu, aizsardzībai, un izstrādāt sabiedrisko politiku cilvēktiesību aizstāvju aizsardzībai saskaņā ar Amerikas Cilvēktiesību tiesas 2014. gada nolēmumu un pašas Gvatemalas apņemšanos ANO Cilvēktiesību padomē 2018. gadā; iesaka Gvatemalas valdībai ratificēt Eskasū nolīgumu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atzinīgi vērtē to, ka Gvatemalas iestādes ir izveidojušas Pretkorupcijas prezidentālo komiteju un Miera un cilvēktiesību prezidentālo komiteju, kas ir valdības inovācijas un attīstības nacionālā plāna galvenie pīlāri, lai īstenotu tādu politiku, kura veicina pārredzamību, cīņu pret korupciju un cīņu pret nesodāmību; mudina šīs komitejas sasniegt konkrētus rezultātus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mudina Gvatemalas valdību turpināt sadarbību ar visiem ANO un reģionālajiem cilvēktiesību mehānismiem, lai atbalstītu cilvēktiesību veicināšanu un aizsardzību valstī; iesaka Gvatemalas valdībai uz saprātīgu laikposmu atjaunot OHCHR pilnvaras Gvatemalā; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atzinīgi vērtē ES dalībvalstu vēstniecību un ES delegācijas Gvatemalā rīcību attiecībā uz cilvēktiesību aizstāvju aizsardzības pasākumiem; aicina Komisiju būtiski paplašināt un aktīvāk īstenot aizsardzības pasākumus, tostarp paplašināt novērošanu tiesvedībās pret cilvēktiesību aizstāvjiem, jo īpaši vides un sieviešu cilvēktiesību aizstāvjiem, cita starpā palielinot atbalstu neatkarīgām pilsoniskās sabiedrības organizācijām; |
| --- | --- |

11.

| 12. | prasa ES un tās dalībvalstīm izmantot asociācijas un politiskā dialoga un sadarbības nolīgumos paredzētos mehānismus, lai stingri mudinātu Gvatemalu īstenot vērienīgu cilvēktiesību programmu un apkarot nesodāmību nolūkā uzlabot cilvēktiesību stāvokli valstī; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzdod priekšsēdētājai nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Ārējās darbības dienestam, ES īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Amerikas valstu organizācijai, Eiropas un Latīņamerikas Parlamentārajai asamblejai, Gvatemalas Republikas prezidentam, valdībai un parlamentam, Centrālamerikas Ekonomiskās integrācijas sekretariātam un Centrālamerikas parlamentam. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  OV C 23, 21.1.2021., 92. lpp.

(2)  OV L 346, 15.12.2012., 3. lpp.

---

| 15.11.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 434/75 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 434/75

---

P9_TA(2022)0125

Represiju pieaugums Krievijā, cita starpā arī Alekseja Navaļnija lieta

Eiropas Parlamenta 2022. gada 7. aprīļa rezolūcija par represiju pieaugumu Krievijā, cita starpā arī Alekseja Navaļnija lietu (2022/2622(RSP))

(2022/C 434/12)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Krieviju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Krieviju,

| — | ņemot vērā ANO Statūtus, Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, Eiropas Cilvēktiesību konvenciju, Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un ANO Deklarāciju par cilvēktiesību aizstāvjiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Statūtus, Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, Eiropas Cilvēktiesību konvenciju, Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un ANO Deklarāciju par cilvēktiesību aizstāvjiem,

| — | ņemot vērā Krievijas Federācijas konstitūciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Krievijas Federācijas konstitūciju,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētājas vietnieka / Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) Žuzepa Borela 2022. gada 28. marta paziņojumu par Krievijas neatkarīgo laikrakstu “Novaja Gazeta”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētājas vietnieka / Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) Žuzepa Borela 2022. gada 28. marta paziņojumu par Krievijas neatkarīgo laikrakstu “Novaja Gazeta”,

| — | ņemot vērā ES vārdā sniegto Augstā pārstāvja 2022. gada 22. marta deklarāciju par tiesas nolēmumu politiski motivēto Alekseja Navaļnija ieslodzījumu pagarināt vēl par deviņiem gadiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES vārdā sniegto Augstā pārstāvja 2022. gada 22. marta deklarāciju par tiesas nolēmumu politiski motivēto Alekseja Navaļnija ieslodzījumu pagarināt vēl par deviņiem gadiem,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes cilvēktiesību komisāres 2022. gada 24. marta paziņojumu, kurā augsti vērtēts žurnālistu un cilvēktiesību aizstāvju, tostarp Krievijas Federācijas un Baltkrievijas žurnālistu un cilvēktiesību aizstāvju, drosmīgais darbs, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes cilvēktiesību komisāres 2022. gada 24. marta paziņojumu, kurā augsti vērtēts žurnālistu un cilvēktiesību aizstāvju, tostarp Krievijas Federācijas un Baltkrievijas žurnālistu un cilvēktiesību aizstāvju, drosmīgais darbs,

| — | ņemot vērā Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas pārstāvja mediju brīvības jautājumos 2022. gada 3. marta paziņojumu par nopietniem vārda brīvības un mediju brīvības pārkāpumiem Krievijā, kuri izdarīti sakarā ar Krievijas militāro uzbrukumu Ukrainai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas pārstāvja mediju brīvības jautājumos 2022. gada 3. marta paziņojumu par nopietniem vārda brīvības un mediju brīvības pārkāpumiem Krievijā, kuri izdarīti sakarā ar Krievijas militāro uzbrukumu Ukrainai,

| — | ņemot vērā ANO augstās cilvēktiesību komisāres paziņojumus par notikumu attīstību Krievijā un Ukrainā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO augstās cilvēktiesību komisāres paziņojumus par notikumu attīstību Krievijā un Ukrainā,

| — | ņemot vērā Reglamenta 144. panta 5. punktu un 132. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 144. panta 5. punktu un 132. panta 4. punktu,

| A. | tā kā Krievijas Federācija ir atkārtoti pārkāpusi starptautiskās tiesības un savas starptautiskās saistības un ir sākusi nelikumīgu, neprovocētu un nepamatotu agresijas karu pret Ukrainu un masveidā nogalinājusi tās pilsoņus; tā kā leģislatīvie ierobežojumi, mediju aizliegumi, kriminālatbildības noteikšana par neatkarīgu žurnālistisko darbību un viedokļu brīvību, kā arī citas politiskās vajāšanas formas pēdējos mēnešos ir sasniegušas totalitārisma mērogu, kā rezultātā neatkarīga un plurālistiska pilsoniskā telpa Krievijā ir iznīcināta; |
| --- | --- |

A.

tā kā Krievijas Federācija ir atkārtoti pārkāpusi starptautiskās tiesības un savas starptautiskās saistības un ir sākusi nelikumīgu, neprovocētu un nepamatotu agresijas karu pret Ukrainu un masveidā nogalinājusi tās pilsoņus; tā kā leģislatīvie ierobežojumi, mediju aizliegumi, kriminālatbildības noteikšana par neatkarīgu žurnālistisko darbību un viedokļu brīvību, kā arī citas politiskās vajāšanas formas pēdējos mēnešos ir sasniegušas totalitārisma mērogu, kā rezultātā neatkarīga un plurālistiska pilsoniskā telpa Krievijā ir iznīcināta;

| B. | tā kā Krievijas režīms ir vēl nepieredzētā veidā pastiprinājis represijas pret miermīlīgiem protestētājiem, neatkarīgiem žurnālistiem un blogu autoriem, cilvēktiesību aizstāvjiem un pilsoniskās sabiedrības aktīvistiem, cenšoties apklusināt jebkādu kritiku un iebildumus pret Krievijas nelikumīgo, neprovocēto un nepamatoto militāro agresiju pret Ukrainu; tā kā tūkstošiem cilvēku ir aizbēguši no Krievijas, jo ir krasi palielinājies patvaļīgas apcietināšanas un kriminālvajāšanas risks; tā kā šī apspiešana ir postoši ietekmējusi minoritāšu, LGBTQI+, sieviešu un visu to cilvēku dzīvi un brīvības, kurus valdība un sabiedrība ir pasludinājusi par tādiem, kas neatbilst uzvedības vai tiesību aktu normām un ekspektācijām, vai kuri kritizē Krievijas režīmu un iestāžu rīcībpolitiku; |
| --- | --- |

B.

tā kā Krievijas režīms ir vēl nepieredzētā veidā pastiprinājis represijas pret miermīlīgiem protestētājiem, neatkarīgiem žurnālistiem un blogu autoriem, cilvēktiesību aizstāvjiem un pilsoniskās sabiedrības aktīvistiem, cenšoties apklusināt jebkādu kritiku un iebildumus pret Krievijas nelikumīgo, neprovocēto un nepamatoto militāro agresiju pret Ukrainu; tā kā tūkstošiem cilvēku ir aizbēguši no Krievijas, jo ir krasi palielinājies patvaļīgas apcietināšanas un kriminālvajāšanas risks; tā kā šī apspiešana ir postoši ietekmējusi minoritāšu, LGBTQI+, sieviešu un visu to cilvēku dzīvi un brīvības, kurus valdība un sabiedrība ir pasludinājusi par tādiem, kas neatbilst uzvedības vai tiesību aktu normām un ekspektācijām, vai kuri kritizē Krievijas režīmu un iestāžu rīcībpolitiku;

| C. | tā kā cilvēka pamattiesības, tostarp biedrošanās brīvība un vārda brīvība, ir nostiprinātas Krievijas Federācijas konstitūcijā, kā arī daudzos starptautiskos tiesību instrumentos, kurus Krievija ir apņēmusies ievērot; tā kā Krievijas iestādes ir atbildīgas par gadiem ilgām sistemātiskām propagandas kampaņām pret Ukrainu, Eiropu un liberālajām demokrātiskajām vērtībām un ir iznīcinājusi jebkādas dzīvīgas, politiski aktīvas un neatkarīgas pilsoniskās sabiedrības paliekas; |
| --- | --- |

C.

tā kā cilvēka pamattiesības, tostarp biedrošanās brīvība un vārda brīvība, ir nostiprinātas Krievijas Federācijas konstitūcijā, kā arī daudzos starptautiskos tiesību instrumentos, kurus Krievija ir apņēmusies ievērot; tā kā Krievijas iestādes ir atbildīgas par gadiem ilgām sistemātiskām propagandas kampaņām pret Ukrainu, Eiropu un liberālajām demokrātiskajām vērtībām un ir iznīcinājusi jebkādas dzīvīgas, politiski aktīvas un neatkarīgas pilsoniskās sabiedrības paliekas;

| D. | tā kā kopš 2022. gada 24. februāra Krievijas iestādes visā valstī ir patvaļīgi apcietinājušas vairāk nekā 15 400 miermīlīgu pretkara protestētāju un pret daļu no viņiem izturējušās ārkārtīgi slikti, kā arī izdarījušas citus cilvēktiesību pārkāpumus; tā kā kopš tā laika jau ir ierosinātas vairāk nekā 60 krimināllietas; |
| --- | --- |

D.

tā kā kopš 2022. gada 24. februāra Krievijas iestādes visā valstī ir patvaļīgi apcietinājušas vairāk nekā 15 400 miermīlīgu pretkara protestētāju un pret daļu no viņiem izturējušās ārkārtīgi slikti, kā arī izdarījušas citus cilvēktiesību pārkāpumus; tā kā kopš tā laika jau ir ierosinātas vairāk nekā 60 krimināllietas;

| E. | tā kā Krievijas iestādes daudzus pēdējos gados ieviestus likumus, piemēram, likumu par “ārvalstu aģentiem” un tā variācijas, noteikumus un tiesas spriedumus par tā sauktajām “ekstrēmistu organizācijām”, kā arī neskaitāmus par mediju uzraudzību atbildīgā regulatora (Roskomnadzor) dekrētus, ir izmantojušas, lai koncentrēti apspiestu neatkarīgu pilsonisko sabiedrību un medijus, kas darbojas Krievijā, īpaši vēršoties pret nevalstiskajām organizācijām (NVO), cilvēktiesību aizstāvjiem, žurnālistiem, juristiem, kā arī sieviešu tiesību, LGBTQI+ un vides aktīvistiem un etnisko un kultūras minoritāšu aktīvistiem; tā kā visu šo tiesību aktu, noteikumu, kā arī tiesiskā un administratīvā sloga piemērošana liek pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem atteikties no ārvalstu finansējuma, nodarboties ar pašcenzūru un mazināt gan savu publisko pamanāmību, gan darbību, baidoties no valsts represijām; |
| --- | --- |

E.

tā kā Krievijas iestādes daudzus pēdējos gados ieviestus likumus, piemēram, likumu par “ārvalstu aģentiem” un tā variācijas, noteikumus un tiesas spriedumus par tā sauktajām “ekstrēmistu organizācijām”, kā arī neskaitāmus par mediju uzraudzību atbildīgā regulatora (Roskomnadzor) dekrētus, ir izmantojušas, lai koncentrēti apspiestu neatkarīgu pilsonisko sabiedrību un medijus, kas darbojas Krievijā, īpaši vēršoties pret nevalstiskajām organizācijām (NVO), cilvēktiesību aizstāvjiem, žurnālistiem, juristiem, kā arī sieviešu tiesību, LGBTQI+ un vides aktīvistiem un etnisko un kultūras minoritāšu aktīvistiem; tā kā visu šo tiesību aktu, noteikumu, kā arī tiesiskā un administratīvā sloga piemērošana liek pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem atteikties no ārvalstu finansējuma, nodarboties ar pašcenzūru un mazināt gan savu publisko pamanāmību, gan darbību, baidoties no valsts represijām;

| F. | tā kā 2022. gada 4. martā Krievijas parlaments grozīja Kriminālkodeksu, paredzot cietumsodu līdz 15 gadiem par it kā nepatiesas informācijas izplatīšanu par karu Ukrainā; tā kā 2022. gada 22. martā likums tika paplašināts, lai noteiktu kriminālatbildību “viltus ziņu” izplatīšanu par jebkādām Krievijas oficiālo struktūru darbībām ārvalstīs; tā kā 2022. gada 4. martā Krievijas Valsts dome aizliedza demonstrācijas pret karu Ukrainā; tā kā Krievija ar juridiskajām reformām ir noteikusi administratīvo atbildību un kriminālatbildību Krievijas valstspiederīgajiem un juridiskām personām, kas pieprasa starptautiskas sankcijas pret Krievijas valsti, tās valstspiederīgajiem vai jebkādām Krievijas juridiskajām personām; |
| --- | --- |

F.

tā kā 2022. gada 4. martā Krievijas parlaments grozīja Kriminālkodeksu, paredzot cietumsodu līdz 15 gadiem par it kā nepatiesas informācijas izplatīšanu par karu Ukrainā; tā kā 2022. gada 22. martā likums tika paplašināts, lai noteiktu kriminālatbildību “viltus ziņu” izplatīšanu par jebkādām Krievijas oficiālo struktūru darbībām ārvalstīs; tā kā 2022. gada 4. martā Krievijas Valsts dome aizliedza demonstrācijas pret karu Ukrainā; tā kā Krievija ar juridiskajām reformām ir noteikusi administratīvo atbildību un kriminālatbildību Krievijas valstspiederīgajiem un juridiskām personām, kas pieprasa starptautiskas sankcijas pret Krievijas valsti, tās valstspiederīgajiem vai jebkādām Krievijas juridiskajām personām;

| G. | tā kā Krievijas iestādes ir piespiedušas vairākus neatkarīgus medijus pārtraukt, izbeigt vai pārcelt uz ārvalstīm savu darbību un vienlaikus bloķējušas piekļuvi citiem medijiem, aizvien palielinoties interneta cenzūrai, kontrolei un izolācijai, un tādējādi Krievijas iedzīvotājiem tiek liegta objektīva informācija par Krievijas karu pret Ukrainu un kara noziegumiem, kas tur izdarīti Krievijas Federācijas vārdā; tā kā šo mediju vidū īpaši jāmin radiostacija “Eho Moskvi”, televīzijas kanāls “Dožģ” un laikraksts “Novaja Gazeta”; tā kā iestādes Krievijā ir bloķējušas ārvalstu sociālos medijus un melnajā sarakstā iekļāvušas “Facebook”, “Instagram” un “WhatsApp” mātesuzņēmumu “Meta”, pasludinot to par ekstrēmistisku; |
| --- | --- |

G.

tā kā Krievijas iestādes ir piespiedušas vairākus neatkarīgus medijus pārtraukt, izbeigt vai pārcelt uz ārvalstīm savu darbību un vienlaikus bloķējušas piekļuvi citiem medijiem, aizvien palielinoties interneta cenzūrai, kontrolei un izolācijai, un tādējādi Krievijas iedzīvotājiem tiek liegta objektīva informācija par Krievijas karu pret Ukrainu un kara noziegumiem, kas tur izdarīti Krievijas Federācijas vārdā; tā kā šo mediju vidū īpaši jāmin radiostacija “Eho Moskvi”, televīzijas kanāls “Dožģ” un laikraksts “Novaja Gazeta”; tā kā iestādes Krievijā ir bloķējušas ārvalstu sociālos medijus un melnajā sarakstā iekļāvušas “Facebook”, “Instagram” un “WhatsApp” mātesuzņēmumu “Meta”, pasludinot to par ekstrēmistisku;

| H. | tā kā kopš brīža, kad Krievija sāka karu Ukrainā. Krieviju ir pametuši simtiem žurnālistu, cilvēktiesību aizstāvju, aktīvistu un citu cilvēku, jo krasi palielinājies patvaļīgas apcietināšanas un kriminālvajāšanas risks, tostarp pēc tam, kad prezidents Putins tos, kuri ir pret karu, nosauca par valsts nodevējiem un piekto kolonnu; |
| --- | --- |

H.

tā kā kopš brīža, kad Krievija sāka karu Ukrainā. Krieviju ir pametuši simtiem žurnālistu, cilvēktiesību aizstāvju, aktīvistu un citu cilvēku, jo krasi palielinājies patvaļīgas apcietināšanas un kriminālvajāšanas risks, tostarp pēc tam, kad prezidents Putins tos, kuri ir pret karu, nosauca par valsts nodevējiem un piekto kolonnu;

| I. | tā kā 2022. gada 16. martā Eiropas Padomes Ministru komiteja nolēma ar tūlītēju spēku atsaukt Krievijas Federācijas dalību Eiropas Padomē; tā kā Krievijas Federācija 2022. gada 15. martā nolēma izstāties no Eiropas Padomes, liedzot Krievijas pilsoņiem aizsardzību, kas paredzēta Eiropas Cilvēktiesību konvencijā, un piekļuvi tiesiskās aizsardzības līdzekļiem Eiropas Cilvēktiesību tiesā; |
| --- | --- |

I.

tā kā 2022. gada 16. martā Eiropas Padomes Ministru komiteja nolēma ar tūlītēju spēku atsaukt Krievijas Federācijas dalību Eiropas Padomē; tā kā Krievijas Federācija 2022. gada 15. martā nolēma izstāties no Eiropas Padomes, liedzot Krievijas pilsoņiem aizsardzību, kas paredzēta Eiropas Cilvēktiesību konvencijā, un piekļuvi tiesiskās aizsardzības līdzekļiem Eiropas Cilvēktiesību tiesā;

| J. | tā kā Aleksejs Navaļnijs, Krievijas jurists, opozīcijas politiķis, pretkorupcijas aktīvists un 2021. gada Saharova balvas laureāts, 2021. gada janvārī tika apcietināts un kopš 2021. gada februāra ir cietumā, kur viņš izcieš patvaļīgu, politiski motivētu sodu un vairākkārt ir ticis pakļauts spīdzināšanai un necilvēcīgai attieksmei; tā kā ES ir stingri nosodījusi Alekseja Navaļnija saindēšanu un politiski motivēto ieslodzīšanu, piemērojusi mērķorientētas sankcijas un joprojām pieprasa veikt neatkarīgu izmeklēšanu par viņa saindēšanu; |
| --- | --- |

J.

tā kā Aleksejs Navaļnijs, Krievijas jurists, opozīcijas politiķis, pretkorupcijas aktīvists un 2021. gada Saharova balvas laureāts, 2021. gada janvārī tika apcietināts un kopš 2021. gada februāra ir cietumā, kur viņš izcieš patvaļīgu, politiski motivētu sodu un vairākkārt ir ticis pakļauts spīdzināšanai un necilvēcīgai attieksmei; tā kā ES ir stingri nosodījusi Alekseja Navaļnija saindēšanu un politiski motivēto ieslodzīšanu, piemērojusi mērķorientētas sankcijas un joprojām pieprasa veikt neatkarīgu izmeklēšanu par viņa saindēšanu;

| K. | tā kā 2022. gada 22. martā Maskavas Ļefortovas rajona tiesa pēc ārkārtas sēdes, kas notika ieslodzījuma nometnē un tādējādi ārpus normālajām tiesas telpām, Aleksejam Navaļnijam piesprieda deviņu gadu cietumsodu augstākā drošības līmeņa cietumā un administratīvo naudas sodu 1,2 miljonu RUB (aptuveni 12 838 EUR) apmērā; tā kā šis spriedums nepārprotami ir pretrunā starptautiskajām tiesībām un Krievijas konstitūcijai un ir tikpat nelikumīgs, patvaļīgs un politiski motivēts kā iepriekšējais; |
| --- | --- |

K.

tā kā 2022. gada 22. martā Maskavas Ļefortovas rajona tiesa pēc ārkārtas sēdes, kas notika ieslodzījuma nometnē un tādējādi ārpus normālajām tiesas telpām, Aleksejam Navaļnijam piesprieda deviņu gadu cietumsodu augstākā drošības līmeņa cietumā un administratīvo naudas sodu 1,2 miljonu RUB (aptuveni 12 838 EUR) apmērā; tā kā šis spriedums nepārprotami ir pretrunā starptautiskajām tiesībām un Krievijas konstitūcijai un ir tikpat nelikumīgs, patvaļīgs un politiski motivēts kā iepriekšējais;

| L. | tā kā daudzi aktīvisti ir saskārušies ar draudiem, tikuši apcietināti un pakļauti kriminālvajāšanai par atbalstu Aleksejam Navaļnijam vai darbošanos kopā ar viņu, vai par viņa ideju, piemēram, viedās balsošanas stratēģijas, atbalstīšanu; tā kā viņi tikuši apsūdzēti un kriminālvajāti par šādu atbalstu, pamatojoties uz jauno likumu vai administratīvo lēmumu piemērošanu ar atpakaļejošu spēku viņu paziņojumiem sociālajos medijos, un daudzi no viņiem ir pametuši Krieviju pēc tam, kad viņiem tika izvirzītas kriminālapsūdzības; tā kā Alekseja Navaļnija Korupcijas apkarošanas fonds ir pasludināts par ekstrēmistisku, |
| --- | --- |

L.

tā kā daudzi aktīvisti ir saskārušies ar draudiem, tikuši apcietināti un pakļauti kriminālvajāšanai par atbalstu Aleksejam Navaļnijam vai darbošanos kopā ar viņu, vai par viņa ideju, piemēram, viedās balsošanas stratēģijas, atbalstīšanu; tā kā viņi tikuši apsūdzēti un kriminālvajāti par šādu atbalstu, pamatojoties uz jauno likumu vai administratīvo lēmumu piemērošanu ar atpakaļejošu spēku viņu paziņojumiem sociālajos medijos, un daudzi no viņiem ir pametuši Krieviju pēc tam, kad viņiem tika izvirzītas kriminālapsūdzības; tā kā Alekseja Navaļnija Korupcijas apkarošanas fonds ir pasludināts par ekstrēmistisku,

| 1. | nosoda Krievijas režīma iekšējās represijas, kas ir pasliktinājušās pēc tam, kad sākās Krievijas agresijas karš pret Ukrainu; prasa Krievijas iestādēm izbeigt vajāšanu, iebiedēšanu un uzbrukumus, kas vērsti pret Krievijas pretkara protestētājiem, neatkarīgām pilsoniskās sabiedrības organizācijām, NVO, cilvēktiesību aizstāvjiem, žurnālistiem, juristiem, kā arī sieviešu tiesību, LGBTQI+ un vides aktīvistiem; pauž solidaritāti ar Krievijas demokrātiskajiem spēkiem, kas ir apņēmušies veidot atvērtu un brīvu sabiedrību, un uzsver savu atbalstu visiem cilvēkiem un organizācijām, pret ko vērsti uzbrukumi un represijas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nosoda Krievijas valdības un tās propagandistu neototalitāristisko, imperiālistisko ideoloģiju; uzsver, ka uzbrukumi demokrātijai un citu nāciju tiesību neievērošana ir pavēruši Krievijas ceļu uz despotismu, starptautisku agresiju un kara noziegumiem; uzsver, ka nedemokrātiska Krievija ir pastāvīgs drauds Eiropas drošībai un stabilitātei; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pauž nožēlu par Krievijas tiesību aktiem, tostarp likumu par “ārvalstu aģentiem”, izmaiņām Kriminālkodeksā, kas tika ieviestas 2022. gada 4. un 22. martā, un Plašsaziņas līdzekļu likumu, ko izmanto, lai tiesās vajātu cilvēkus ar atšķirīgiem viedokļiem gan pašā valstī, gan ārvalstīs un apdraudētu neatkarīgos medijus; uzsver, ka šāda virzība ir klaji pretrunā saistībām, ko Krievija brīvprātīgi uzņēmusies saskaņā ar starptautiskajām tiesībām un iekļāvusi savā konstitūcijā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nosoda Krievijas iestāžu īstenoto pastāvīgo un pieaugošo cenzūru, tostarp interneta cenzūru, un mudina tās kontroli un cenzūru nekavējoties izbeigt; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nosoda to, ka Krievijas iestādes vajā Krievijas kareivju mātes un viņu izveidotās organizācijas, liedzot vecākiem informāciju par viņu bērnu atrašanās vietu un atsakoties sadarboties ar Ukrainas iestādēm karā nogalināto Krievijas kareivju mirstīgo atlieku nodošanā piederīgajiem; |
| --- | --- |

5.

| 6. | Nosoda Krievas Pareizticīgās baznīcas vadītāja Maskavas patriarha Kiriila lomu par to, ka viņš sniedz Krievijas agresijai pret Ukrainu teoloģisku segumu; atzinīgi vērtē to 300 Krievijas Pareizticīgās baznīcas mācītāju drosmi, kas parakstīja vēstuli, kurā nosoda agresiju, sēro par Ukrainas iedzīvotāju ciešanām un prasa “izbeigt karu”; |
| --- | --- |

6.

| 7. | stingri nosoda Saharova balvas laureāta Alekseja Navaļnija ieslodzīšanu un vēlreiz aicina nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot gan viņu, gan arī simtiem citus Krievijas pilsoņus, kas nepamatoti aizturēti vien tāpēc, ka uzdrīkstējušies demonstrēt par labu demokrātijai un mieram vai viņu tiesību uzlabošanai, ieskaitot tiesības uz vārda brīvību un miermīlīgu pulcēšanos; aicina Krievijas iestādes uzlabot apstākļus cietumos un aizturējuma vietās, lai nodrošinātu atbilstību starptautiskajiem standartiem; uzskata, ka Alekseja Navaļnija humanitārā, veselības un drošības situācija ir viena no ES prioritātēm; aicina Krievijas iestādes veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai pilnībā nodrošinātu viņa tiesības nelikumīgā apcietinājuma laikā; nosoda to, ka Alekseja Navaļnija tiesas procesā netika ievērotas viņa tiesības uz taisnīgu tiesu, un vēlreiz aicina nekavējoties veikt pārredzamu izmeklēšanu par Alekseja Navaļnija saindēšanu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzskata, ka represijas pret Alekseju Navaļniju, viņa atbalstītājiem, plašsaziņas līdzekļiem un pilsonisko sabiedrību ir ieplānota kā daļa no Krievijas noziedzīgā agresijas kara, un atkārtoti norāda, ka politiskais plurālisms un brīvi plašsaziņas līdzekļi ir labākais aizsardzības līdzeklis un šķērslis starptautiskai agresijai, ko īsteno nedemokrātiska valdība; uzskata, ka mūsu centieni atbalstīt Krievijas pilsoņu tiesības brīvi paust uzskatus un plašsaziņas līdzekļu brīvību ir neatņemama daļa no mūsu centieniem vērsties pret karu un agresiju Ukrainā; |
| --- | --- |

8.

| 9. | stingri nosoda Krievijas tiesu lēmumus, ar kuriem tika slēgts Starptautiskais memoriāls un Cilvēktiesību centrs “Memoriāls”, kas abi kopā ir viena no Krievijas vecākajām un nozīmīgākajām cilvēktiesību organizācijām, kam turklāt piešķirta Saharova balva; nosoda Roskomnadzor regulāri izteiktos brīdinājumus Novaya Gazeta, kuri saistīti ar cenzūru un apgalvojumiem par “ārvalstu aģentu” likuma pārkāpumiem, kā rezultātā laikraksts paziņojis par darbības pārtraukšanu līdz kara beigām Ukrainā; vienlīdz lielu nožēlu pauž par Krievijas ģenerālprokurora prasību Roskomnadzor ierobežot piekļuvi Ekho Moskvy un Dozhd, jo šie mediji vēsta par Ukrainas karu; atzinīgi vērtē šo mediju, kā arī daudzu citu kopš agresijas Ukrainā slēgto neatkarīgo organizāciju un ziņu kanālu lomu patiesības atklāšanā un faktu sniegšanā par padomju režīma un Krievijas valdības noziegumiem, kā arī uzteic šo mediju apņemšanos aizstāvēt cilvēktiesības; prasa pārtraukt sistemātiskās represijas pret žurnālistikas iestādēm un neatkarīgiem plašsaziņas līdzekļiem, kas ir brīvības un demokrātijas pamatpīlāri; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina ANO Cilvēktiesību padomi nekavējoties un rūpīgi izmeklēt Krievijas režīma darbības, ar kurām pārkāptas tiesības uz informāciju un vārda brīvību; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ir ļoti nobažījies, ka represijas pret Krievijas pilsonisko sabiedrību, cilvēktiesību aizstāvjiem, sieviešu tiesību aktīvistiem, seksuālās un reproduktīvās veselības un tiesību aktīvistiem un LGBTQI+ kopienām vēl vairāk saasina jau tā neaizsargāto un uzbrukumiem pakļauto grupu stāvokli valstī; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atkārtoti norāda, ka pilsoniskās sabiedrības organizāciju un plašsaziņas līdzekļu brīva un neatkarīga darbība ir demokrātiskas sabiedrības stūrakmens; tādēļ aicina Krieviju izveidot skaidru tiesisko regulējumu, kā arī drošu vidi pilsoniskās sabiedrības organizācijām, protestētājiem, plašsaziņas līdzekļiem un politiskajiem rīcībspēkiem saskaņā ar Krievijas konstitūciju un starptautiskajām saistībām un starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem, kas attiecīgajiem rīcībspēkiem ļautu bez iejaukšanās darīt savu likumīgo un vajadzīgo darbu; uzsver, ka jāgarantē efektīva tiesiskā aizsardzība protestētājiem, pilsoniskās sabiedrības aktīvistiem un žurnālistiem, kuru pamattiesības tiek pārkāptas; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina Komisiju, Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) un dalībvalstis cieši uzraudzīt cilvēktiesību situāciju Krievijā, sniegt ārkārtas palīdzību un palielināt atbalstu pilsoniskajai sabiedrībai, neatkarīgām NVO, cilvēktiesību aizstāvjiem un neatkarīgajiem plašsaziņas līdzekļiem, kas joprojām aktīvi darbojas Krievijā, tostarp aicina sniegt ilgtspējīgu un elastīgu finansiālo palīdzību; aicina ES delegāciju un dalībvalstu pārstāvniecības Krievijā publiski paust solidaritāti ar vajātajām struktūrām; |
| --- | --- |

13.

| 14. | mudina Komisiju un dalībvalstis stiprināt to aktīvistu, neatkarīgo žurnālistu un cilvēktiesību aizstāvju, pret kuriem vērstas Krievijas iestāžu represijas, tiesību un fiziskās integritātes aizsardzību un izsniegt ārkārtas vīzas, lai viņi spētu pamest valsti un rast pagaidu patvērumu ES, kā arī aicina vajadzības gadījumā nodrošināt iespēju, lai darbu no ES teritorijas nekavējoties varētu turpināt Krievijas NVO un plašsaziņas līdzekļi, pret kuriem vērš draudus vai kuri jau aizliegti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aicina PV/AP un Padomi efektīvi izmantot ES globālo cilvēktiesību sankciju mehānismu un noteikt ierobežojošus pasākumus pret visām Krievijas amatpersonām, kas iesaistītas represijās pret neatkarīgiem pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, plašsaziņas līdzekļiem un miermīlīgiem protestētājiem, kā arī nesenajā lietā pret Alekseju Navaļniju; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina Komisiju un dalībvalstis novērst un apkarot dezinformācijas, tostarp propagandas, izplatīšanu un stiprināt neatkarīgus plašsaziņas līdzekļus; tādēļ atzinīgi vērtē speciālu platformu un ziņu kanālu izveidi, kas vēsta krievu un ukraiņu valodā; prasa uzlabot ES stratēģisko komunikāciju un apzināt veidus, kā efektīvi cīnīties pret Krievijas kara propagandu no tādiem kanāliem kā Rossija, Krievijas pirmais kanāls un NTV, kuri izplata agresijas karu atbalstošu saturu un maldina cilvēkus; aicina dalībvalstis, Komisiju un EĀDD dezinformācijas apkarošanas nolūkā stiprināt alternatīvas un atmaskojošas informācijas izvietošanu tiešsaistē krievu valodā, arī turpmāk nodrošināt ES publisko paziņojumu tulkošanu krievu valodā un vērsties pie krieviski runājošām auditorijām un platformām; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina Komisiju un dalībvalstis uzņemt aizliegtu plašsaziņas līdzekļu komandas ES un izveidot kopīgu platformu trimdas plašsaziņas līdzekļiem, kā arī atbalstīt tehnoloģijas, kas cilvēkiem ļauj izmantot internetu, lai īstenotu savas pamattiesības, jo īpaši informācijas un vārda brīvību, un atbalstīt demokrātijas un tiesiskuma īstenošanu, ieviešot tehnoloģiskus līdzekļus, ar ko apiet komunikācijas uzraudzību un tīmekļa vietņu un lietojumprogrammu bloķēšanu Krievijā, tostarp aicina izmantot tādus līdzekļus kā tehnoloģiski mazprasīgi risinājumi mikroviļņos, virtuālā privātā tīkla (VPN) Krievijas platforma, anonimizācijas tīkli un satelīttelevīzija; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aicina ES delegāciju un valstu diplomātiskās pārstāvniecības Krievijā cieši uzraudzīt situāciju uz vietas un to, kā notiek tiesas prāvas, un piedāvāt skartajām personām vajadzīgo atbalstu, tostarp tiešu finansiālu palīdzību, lai šie cilvēki spētu samaksāt advokātiem un ekspertiem; aicina visas valdības noraidīt jebkādus turpmākus pieprasījumus izdot Krievijas valstspiederīgos par nodarījumiem saskaņā ar Kriminālkodeksu un Administratīvo pārkāpumu kodeksu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | mudina dalībvalstis, Padomi un Komisiju nodrošināt humanitāro statusu un radīt drošas migrācijas iespējas apdraudētajai Krievijas opozīcijai, pilsoniskajai sabiedrībai un plašsaziņas līdzekļu pārstāvjiem, tostarp sniegt viņiem iespējas dzīvot un strādāt Eiropas Savienībā; aicina dalībvalstis izstrādāt mehānismu, kā aizsargāt Krievijas karavīrus, kuri izvēlas dezertēt; aicina finanšu iestādes, bankas, kredītkaršu uzņēmumus un valdības iestādes ieviest skrīninga procedūras sankciju mērķētai piemērošanai Krievijas pilsoņiem ES, lai opozīcijas aktīvistiem, neatkarīgai pilsoniskajai sabiedrībai un plašsaziņas līdzekļu pārstāvjiem saglabātu piekļuvi finanšu aktīviem, kas viņiem nepieciešami dzīvošanai Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atgādina, ka akadēmiskā un kultūras sadarbība individuālā līmenī — pat konflikta laikos — var palīdzēt plurālistisku viedokļu stiprināšanā nedemokrātiskos apstākļos un kalpot par pamatu attiecību atjaunošanai pēc konflikta; uzsver, ka Krievijas zinātnieku kopiena ir bijusi viens no galvenajiem Putina režīma represiju mērķiem; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver, cik būtiska stratēģiskā vērtība ir to Krievijas akadēmisko aprindu ieguldījumam, kas iestājas pret karu, jo ļauj labāk analizēt Putina režīmu un apzināt, kā pret to cīnīties; prasa izstrādāt ES stratēģiju, kas ļautu Krievijas studentiem un profesoriem oficiāli turpināt studijas un darbu Eiropas augstskolās, jo īpaši humanitārajās disciplīnās, ka arī saņemt attiecīgus diplomus; |
| --- | --- |

21.

| 22. | aicina EĀDD, Komisiju un dalībvalstis integrēt cilvēktiesības un apspriedes ar pilsonisko sabiedrību visos dialogos starp ES, tās dalībvalstīm un Krieviju un ievērot apņemšanos nodrošināt integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai; |
| --- | --- |

22.

| 23. | prasa ES un dalībvalstīm turpināt sadarbību ar Krievijas iedzīvotājiem un trimdā devušos Krievijas pilsonisko sabiedrību; mudina ES uzskatāmi parādīt gatavību atbalstīt Krievijas pilsoniskās sabiedrības centienus veidot demokrātisku Krieviju un aicina atbalstīt demokrātiskas un atbildīgas Krievijas reintegrāciju starptautiskajā sabiedrībā; |
| --- | --- |

23.

| 24. | prasa ES iecelt īpašu sūtni demokrātiskas Krievijas jautājumos, kurš uzņemtos atbildību par attiecībām ar Krievijas iedzīvotājiem, jo īpaši ar demokrātijas aizstāvjiem, kuri devušies trimdā, un tiem, kas palikuši Krievijā un vēlas valsts došanos demokrātijas virzienā; |
| --- | --- |

24.

| 25. | aicina Komisiju sadarbībā ar EĀDD palīdzēt izveidot un atbalstīt Demokrātiskās Krievijas centru pastāvīga dialoga veidošanai ar Krievijas demokrātisko kopienu, jo īpaši pretkara komiteju, ko izveidojuši Krievijas demokrātiskās opozīcijas aktīvisti, lai nodrošinātu tiešu saziņu ar Krievijas iedzīvotājiem, kopā ar pilsonisko sabiedrību izstrādātu ES stratēģiju nākotnes demokrātiskajai Krievijai, uzlabotu jaunu Krievijas emigrantu integrāciju, izmantojot izglītības programmas, un organizētu ikgadējas ES augstākā līmeņa sanāksmes ar trimdā devušos demokrātisko Krieviju; |
| --- | --- |

25.

| 26. | mudina PV/AP un dalībvalstis īstenot koordinētu rīcību ar līdzīgi domājošām valstīm, lai palielinātu informētību par Krievijas iestāžu noteiktajiem pamatbrīvību un cilvēktiesību ierobežojumiem un vērstos pret tiem, tostarp izmantojot augsta līmeņa un publiskus pasākumus, koordinētus demaršus, noturīgu kontroli starptautiskos un reģionālos cilvēktiesību forumos, kā arī regulārus cilvēktiesību ietekmes novērtējumus, lai sadarbība ar Krieviju neapdraudētu cilvēktiesību mērķus un tieši vai netieši neveicinātu cilvēktiesību pārkāpumus; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atzīmē, ka saskaņā ar “Ļevada-Centr” datiem 83 % Krievijas iedzīvotāju atbalsta Putina karu Ukrainā, savukārt to Krievijas iedzīvotāju īpatsvars, kuri apgalvo, ka valsts virzās pareizajā virzienā, ir palielinājies no 52 % uz 69 %, savukārt tas ir augstākais līmenis kopš 1996. gada; šajā sakarā atzinīgi vērtē tos drosmīgos cilvēkus, kuri atklāti protestē un iestājas pret Krievijas imperiālismu tā jaunākajā formā — iebrukumu Ukrainā —, neraugoties uz kārtības policijas brutalitāti, kā arī mediju un sociālo spiedienu; aicina ES pilsoņus tomēr nelikt vienlīdzības zīmi starp visiem Krievijas pilsoņiem un viņu līderu un armijas nežēlīgajām darbībām Ukrainā; aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt un aizsargāt kritisku viedokļu paudējus Krievijas diasporā, kuri cieš no Krievijas varas iestāžu draudiem; nosoda Krievijas diasporu organizētos mītiņus, kuros tiek pausts atbalsts karam vai protestēts pret Ukrainas bēgļu uzņemšanu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzdod priekšsēdētājai nosūtīt šo rezolūciju Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ANO augstajam cilvēktiesību komisāram, Eiropas Padomei, Eiropas Drošības un sadarbības organizācijai, kā arī Krievijas Federācijas prezidentam, valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

28.

---

| 15.11.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 434/81 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 434/81

---

P9_TA(2022)0126

Tiesības uz remontējamību

Eiropas Parlamenta 2022. gada 7. aprīļa rezolūcija par tiesībām uz remontējamību (2022/2515(RSP))

(2022/C 434/13)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 20. maija Direktīvu (ES) 2019/771 par atsevišķiem preču pārdošanas līgumu aspektiem (1) (“Preču pārdošanas direktīva”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 20. maija Direktīvu (ES) 2019/771 par atsevišķiem preču pārdošanas līgumu aspektiem (1) (“Preču pārdošanas direktīva”),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 20. maija Direktīvu (ES) 2019/770 par dažiem digitālā satura un digitālo pakalpojumu piegādes līgumu aspektiem (2) (“Digitālā satura direktīva”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 20. maija Direktīvu (ES) 2019/770 par dažiem digitālā satura un digitālo pakalpojumu piegādes līgumu aspektiem (2) (“Digitālā satura direktīva”),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Direktīvu 2009/125/EK, ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības ar enerģiju saistītiem ražojumiem (3) (“Ekodizaina direktīva”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Direktīvu 2009/125/EK, ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības ar enerģiju saistītiem ražojumiem (3) (“Ekodizaina direktīva”),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 11. maija Direktīvu 2005/29/EK, kas attiecas uz uzņēmēju negodīgu komercpraksi iekšējā tirgū attiecībā pret patērētājiem (“Negodīgas komercprakses direktīva”) (4) un īpaši tās I pielikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 11. maija Direktīvu 2005/29/EK, kas attiecas uz uzņēmēju negodīgu komercpraksi iekšējā tirgū attiecībā pret patērētājiem (“Negodīgas komercprakses direktīva”) (4) un īpaši tās I pielikumu,

| — | ņemot vērā 2020. gada 25. novembra rezolūciju par virzību uz ilgtspējīgāku uzņēmumiem un patērētājiem paredzētu vienoto tirgu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 25. novembra rezolūciju par virzību uz ilgtspējīgāku uzņēmumiem un patērētājiem paredzētu vienoto tirgu (5),

| — | ņemot vērā 2021. gada 10. februāra rezolūciju par jaunu aprites ekonomikas rīcības plānu (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 10. februāra rezolūciju par jaunu aprites ekonomikas rīcības plānu (6),

| — | ņemot vērā 2017. gada 4. jūlija rezolūciju par ilgāku produktu derīguma laiku: priekšrocības patērētājiem un uzņēmumiem (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 4. jūlija rezolūciju par ilgāku produktu derīguma laiku: priekšrocības patērētājiem un uzņēmumiem (7),

| — | ņemot vērā jautājumu Komisijai par tiesībām uz remontējamību (O-000010/2022 – B9-0010/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jautājumu Komisijai par tiesībām uz remontējamību (O-000010/2022 – B9-0010/2022),

| — | ņemot vērā Reglamenta 136. panta 5. punktu un 132. panta 2. punktu |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 136. panta 5. punktu un 132. panta 2. punktu

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| A. | tā kā Parlaments vairākkārt ir uzsvēris (8), cik svarīgi ir piešķirt patērētājiem tiesības uz remontējamību kā aprites ekonomikas programmas galveno pīlāru Eiropas zaļā kursa ietvaros, jo tas veicinātu efektīvāku un ilgtspējīgāku resursu izmantošanu, novērstu un samazinātu atkritumus un veicinātu produktu plašāku izmantošanu un atkārtotu izmantošanu, kā arī sadarbīgu ekonomiku, vienlaikus stiprinot arī patērētāju tiesības un labklājību; |
| --- | --- |

A.

tā kā Parlaments vairākkārt ir uzsvēris (8), cik svarīgi ir piešķirt patērētājiem tiesības uz remontējamību kā aprites ekonomikas programmas galveno pīlāru Eiropas zaļā kursa ietvaros, jo tas veicinātu efektīvāku un ilgtspējīgāku resursu izmantošanu, novērstu un samazinātu atkritumus un veicinātu produktu plašāku izmantošanu un atkārtotu izmantošanu, kā arī sadarbīgu ekonomiku, vienlaikus stiprinot arī patērētāju tiesības un labklājību;

| B. | tā kā Komisijas nodomu vēstulē par stāvokli Savienībā 2021. gadā (9) kā viena no galvenajām iniciatīvām 2022. gadam ir paziņots tiesību akta priekšlikums par tiesībām uz remontējamību un tā kā šis priekšlikums būtu jāpieņem ciešā sadarbībā ar saistītām likumdošanas iniciatīvām, piemēram, iniciatīvu “Ilgtspējīgi produkti” un iniciatīvu “Patērētāju iespēju nodrošināšana zaļās pārkārtošanās procesā”, kurām visām ir kopīgs mērķis panākt ilgtspējīgākus produktus un patēriņa modeļus; |
| --- | --- |

B.

tā kā Komisijas nodomu vēstulē par stāvokli Savienībā 2021. gadā (9) kā viena no galvenajām iniciatīvām 2022. gadam ir paziņots tiesību akta priekšlikums par tiesībām uz remontējamību un tā kā šis priekšlikums būtu jāpieņem ciešā sadarbībā ar saistītām likumdošanas iniciatīvām, piemēram, iniciatīvu “Ilgtspējīgi produkti” un iniciatīvu “Patērētāju iespēju nodrošināšana zaļās pārkārtošanās procesā”, kurām visām ir kopīgs mērķis panākt ilgtspējīgākus produktus un patēriņa modeļus;

| C. | tā kā Komisija ir sākusi sabiedrisko apspriešanu līdz 2022. gada 5. aprīlim par preču ilgtspējīgu patēriņu — remontējamības un atkārtotas izmantošanas veicināšana; tā kā Komisijas mērķis ir ierosināt direktīvu, ar ko groza Preču pārdošanas direktīvu, un tā apsver iespēju ierosināt atsevišķu tiesību aktu par tiesībām uz remontējamību; |
| --- | --- |

C.

tā kā Komisija ir sākusi sabiedrisko apspriešanu līdz 2022. gada 5. aprīlim par preču ilgtspējīgu patēriņu — remontējamības un atkārtotas izmantošanas veicināšana; tā kā Komisijas mērķis ir ierosināt direktīvu, ar ko groza Preču pārdošanas direktīvu, un tā apsver iespēju ierosināt atsevišķu tiesību aktu par tiesībām uz remontējamību;

| D. | tā kā Digitālā satura direktīva un Preču pārdošanas direktīva ietver visaptverošu regulējumu, kas attiecas uz būtiskiem patērētāju līgumtiesību elementiem, piemēram, prasībām par atbilstību līgumam un patērētājiem pieejamiem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem neatbilstības gadījumā, tostarp noteikumus par remontējamību, aizstāšanu, digitālā satura vai pakalpojumu atbilstības nodrošināšanu, cenas samazināšanu un līguma izbeigšanu, kā arī noteikumus par šādu tiesiskās aizsardzības līdzekļu izmantošanas galvenajiem nosacījumiem un komercgarantijām; |
| --- | --- |

D.

tā kā Digitālā satura direktīva un Preču pārdošanas direktīva ietver visaptverošu regulējumu, kas attiecas uz būtiskiem patērētāju līgumtiesību elementiem, piemēram, prasībām par atbilstību līgumam un patērētājiem pieejamiem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem neatbilstības gadījumā, tostarp noteikumus par remontējamību, aizstāšanu, digitālā satura vai pakalpojumu atbilstības nodrošināšanu, cenas samazināšanu un līguma izbeigšanu, kā arī noteikumus par šādu tiesiskās aizsardzības līdzekļu izmantošanas galvenajiem nosacījumiem un komercgarantijām;

| E. | tā kā 79 % ES iedzīvotāju uzskata, ka ražotājiem būtu jāuzliek pienākums nodrošināt, lai ir vieglāk remontēt digitālas ierīces vai aizstāt atsevišķas to daļas; tā kā 77 % ES iedzīvotāju drīzāk salabotu savas ierīces, nevis tās aizstātu; tā kā remontuzņēmumi Eiropā varētu būt vietējo darbvietu un īpašas zinātības avots; |
| --- | --- |

E.

tā kā 79 % ES iedzīvotāju uzskata, ka ražotājiem būtu jāuzliek pienākums nodrošināt, lai ir vieglāk remontēt digitālas ierīces vai aizstāt atsevišķas to daļas; tā kā 77 % ES iedzīvotāju drīzāk salabotu savas ierīces, nevis tās aizstātu; tā kā remontuzņēmumi Eiropā varētu būt vietējo darbvietu un īpašas zinātības avots;

| F. | tā kā Covid-19 krīze ir parādījusi, ka ir jāveido jauni un noturīgāki uzņēmējdarbības modeļi un jāatbalsta Eiropas uzņēmumi, jo īpaši mazie un vidējie uzņēmumi (MVU), mikrouzņēmumi un pašnodarbinātas personas; |
| --- | --- |

F.

tā kā Covid-19 krīze ir parādījusi, ka ir jāveido jauni un noturīgāki uzņēmējdarbības modeļi un jāatbalsta Eiropas uzņēmumi, jo īpaši mazie un vidējie uzņēmumi (MVU), mikrouzņēmumi un pašnodarbinātas personas;

| G. | tā kā, piešķirot patērētājiem tiesības uz remontējamību, būtu svarīgi veicināt Eiropas rūpniecības pārkārtošanu un stiprināt tās noturību un atvērto stratēģisko autonomiju; tā kā remontējamības kultūras veicināšana piedāvā ekonomisko un sociālo iespēju avotus uzņēmējdarbības un darbvietu radīšanas ziņā; tā kā ilgtspējīgi produkti dod labumu gan uzņēmumiem, gan patērētājiem, palielinot pieprasījumu pēc ilgtspējīgām precēm un to piedāvājumu; |
| --- | --- |

G.

tā kā, piešķirot patērētājiem tiesības uz remontējamību, būtu svarīgi veicināt Eiropas rūpniecības pārkārtošanu un stiprināt tās noturību un atvērto stratēģisko autonomiju; tā kā remontējamības kultūras veicināšana piedāvā ekonomisko un sociālo iespēju avotus uzņēmējdarbības un darbvietu radīšanas ziņā; tā kā ilgtspējīgi produkti dod labumu gan uzņēmumiem, gan patērētājiem, palielinot pieprasījumu pēc ilgtspējīgām precēm un to piedāvājumu;

| H. | tā kā vairāki šķēršļi liedz patērētājiem izvēlēties remontēšanu, tostarp informācijas nepieejamība, rezerves daļu nepieejamība, standartizācijas un sadarbspējas trūkums vai citi tehniski šķēršļi, kā arī remonta izmaksas; |
| --- | --- |

H.

tā kā vairāki šķēršļi liedz patērētājiem izvēlēties remontēšanu, tostarp informācijas nepieejamība, rezerves daļu nepieejamība, standartizācijas un sadarbspējas trūkums vai citi tehniski šķēršļi, kā arī remonta izmaksas;

| I. | tā kā e-atkritumi ir visstraujāk augošā atkritumu plūsma pasaulē, 2019. gadā izmetot vairāk nekā 53 miljonus tonnu elektronisko atkritumu, |
| --- | --- |

I.

tā kā e-atkritumi ir visstraujāk augošā atkritumu plūsma pasaulē, 2019. gadā izmetot vairāk nekā 53 miljonus tonnu elektronisko atkritumu,

1.

uzsver, ka efektīvām tiesībām uz remontējamību būtu jāattiecas uz produkta dzīves cikla aspektiem un tām būtu jāpievēršas dažādās savstarpēji saistītās politikas jomās, tostarp produktu izstrādē, ražošanas ētikas pamatprincipos, standartizācijā, patērētāju informēšanā, tostarp marķējumā par remontējamību, un, ja tas ir iespējams un lietderīgi, informācijā par kalpošanas laiku, patērētāju tiesībām un garantijām, kā arī publisko iepirkumu;

2.

uzsver, ka iniciatīvai par tiesībām uz remontējamību ir jābūt samērīgai, balstītai uz pierādījumiem un rentablai un jālīdzsvaro ilgtspējas, patērētāju aizsardzības un augsti konkurētspējīgas sociālās tirgus ekonomikas principi, lai visas attiecīgās ieinteresētās personas varētu izmantot zaļās pārkārtošanās sniegtās iespējas;

3.

uzsver, ka efektīvām tiesībām uz remontējamību būtu jārada ievērojamas konkurences priekšrocības Eiropas uzņēmumiem, vienlaikus neradot tiem nekāda veida nesamērīgu finansiālu slogu, un tām būtu jārosina inovācija un jāveicina ieguldījumi ilgtspējīgās tehnoloģijās, vienlaikus ņemot vērā tirgus attīstību un patērētāju mainīgās vajadzības;

Izturīgāku un remontējamu ražojumu izstrāde

Izturīgāku un remontējamu ražojumu izstrāde

| 4. | atzinīgi vērtē Komisijas nodomu pieņemt Ilgtspējīgu produktu iniciatīvu, ar ko pārskata Ekodizaina direktīvu un paplašina tās darbības jomu, attiecinot to ne tikai uz energopatēriņu ietekmējošiem ražojumiem vien; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē Komisijas nodomu pieņemt Ilgtspējīgu produktu iniciatīvu, ar ko pārskata Ekodizaina direktīvu un paplašina tās darbības jomu, attiecinot to ne tikai uz energopatēriņu ietekmējošiem ražojumiem vien;

| 5. | atgādina, ka atbilstīgu, ilgtspējīgu un drošu produktu ražošana ir ES vienotā tirgus galvenā priekšrocība, kas sniedz labumu gan patērētājiem, gan uzņēmumiem; aicina Komisiju pieprasīt, lai ražotāji veido savus ražojumus tā, lai tie būtu izturīgāki, lai tos varētu droši remontēt un to rezerves daļas būtu viegli pieejamas un noņemamas; |
| --- | --- |

5.

atgādina, ka atbilstīgu, ilgtspējīgu un drošu produktu ražošana ir ES vienotā tirgus galvenā priekšrocība, kas sniedz labumu gan patērētājiem, gan uzņēmumiem; aicina Komisiju pieprasīt, lai ražotāji veido savus ražojumus tā, lai tie būtu izturīgāki, lai tos varētu droši remontēt un to rezerves daļas būtu viegli pieejamas un noņemamas;

| 6. | uzsver, ka ir nepieciešams nodrošināt galalietotājiem un neatkarīgajiem remonta pakalpojumu sniedzējiem labāku piekļuvi rezerves daļām un lietošanas pamācībām saprātīgā termiņā un par saprātīgu cenu laikposmā, kas atbilst produkta paredzamajam kalpošanas laikam; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka ir nepieciešams nodrošināt galalietotājiem un neatkarīgajiem remonta pakalpojumu sniedzējiem labāku piekļuvi rezerves daļām un lietošanas pamācībām saprātīgā termiņā un par saprātīgu cenu laikposmā, kas atbilst produkta paredzamajam kalpošanas laikam;

| 7. | aicina Komisiju apsvērt noturības un remontējamības prasības gaidāmajā ekodizaina direktīvā ar plašāku darbības jomu; uzsver, ka ir rūpīgi jāanalizē prasības attiecībā uz katru produktu, lai pārliecinātos, ka tiek izvēlēta prasība, kas vislabāk atbilst mērķim, piemēram, norādot, ka dažu produktu modulārā konstrukcija atvieglos remontu un pagarinās produkta kalpošanas laiku, savukārt attiecībā uz citiem ražojumiem modulārs dizains vai pienākums nodrošināt remontējamību var apdraudēt ilgizturību; |
| --- | --- |

7.

aicina Komisiju apsvērt noturības un remontējamības prasības gaidāmajā ekodizaina direktīvā ar plašāku darbības jomu; uzsver, ka ir rūpīgi jāanalizē prasības attiecībā uz katru produktu, lai pārliecinātos, ka tiek izvēlēta prasība, kas vislabāk atbilst mērķim, piemēram, norādot, ka dažu produktu modulārā konstrukcija atvieglos remontu un pagarinās produkta kalpošanas laiku, savukārt attiecībā uz citiem ražojumiem modulārs dizains vai pienākums nodrošināt remontējamību var apdraudēt ilgizturību;

| 8. | uzsver, ka 2019. gadā tika pieņemti vairāki īstenošanas pasākumi saskaņā ar Ekodizaina direktīvu, ieviešot obligātu termiņu rezerves daļu nodrošināšanai un maksimālo piegādes laiku, kā arī konstrukcijas prasības attiecībā uz komponentu demontāžu/montāžu; tādēļ aicina Komisiju paplašināt šādu pasākumu darbības jomu, iekļaujot citas produktu kategorijas, tostarp ar enerģiju nesaistītus ražojumus, ņemot vērā to īpatnības; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka 2019. gadā tika pieņemti vairāki īstenošanas pasākumi saskaņā ar Ekodizaina direktīvu, ieviešot obligātu termiņu rezerves daļu nodrošināšanai un maksimālo piegādes laiku, kā arī konstrukcijas prasības attiecībā uz komponentu demontāžu/montāžu; tādēļ aicina Komisiju paplašināt šādu pasākumu darbības jomu, iekļaujot citas produktu kategorijas, tostarp ar enerģiju nesaistītus ražojumus, ņemot vērā to īpatnības;

| 9. | atgādina, ka remonta un tehniskās apkopes informācijas pieejamība visiem remonta nozares dalībniekiem ir būtiska, lai patērētājiem nodrošinātu plašāku piekļuvi remonta pakalpojumiem; tādēļ uzstāj, ka pienācīgām “tiesībām uz remontējamību” būtu jānodrošina remonta nozares dalībniekiem, tostarp neatkarīgajiem remontētājiem, un patērētājiem bez maksas pieejama nepieciešamā remonta un tehniskās apkopes informācija, tostarp informācija par diagnostikas rīkiem, rezerves daļām, programmatūru un atjauninājumiem, kas nepieciešami remonta un tehniskās apkopes veikšanai; atgādina, cik svarīga ir inovatīva uzņēmējdarbības vide un komercnoslēpumu ievērošana; |
| --- | --- |

9.

atgādina, ka remonta un tehniskās apkopes informācijas pieejamība visiem remonta nozares dalībniekiem ir būtiska, lai patērētājiem nodrošinātu plašāku piekļuvi remonta pakalpojumiem; tādēļ uzstāj, ka pienācīgām “tiesībām uz remontējamību” būtu jānodrošina remonta nozares dalībniekiem, tostarp neatkarīgajiem remontētājiem, un patērētājiem bez maksas pieejama nepieciešamā remonta un tehniskās apkopes informācija, tostarp informācija par diagnostikas rīkiem, rezerves daļām, programmatūru un atjauninājumiem, kas nepieciešami remonta un tehniskās apkopes veikšanai; atgādina, cik svarīga ir inovatīva uzņēmējdarbības vide un komercnoslēpumu ievērošana;

| 10. | uzsver, ka īpaša uzmanība jāpievērš precēm ar digitāliem elementiem; jo īpaši uzsver, ka programmatūras atjauninājumi ir jādara pieejami minimālā laikposmā saskaņā ar Digitālā satura direktīvu; uzstāj, ka patērētāji būtu pilnībā jāinformē par atjauninājumu pieejamību pirkuma brīdī; piebilst, ka funkcionalitātes atjauninājumiem vajadzētu būt atgriezeniskiem un tiem nevajadzētu mazināt veiktspēju; norāda, ka praksi, kas nepamatoti ierobežo tiesības uz remontējamību vai izraisa novecošanu, varētu uzskatīt par negodīgu komercpraksi un tāpēc to varētu iekļaut Negodīgas komercprakses direktīvas I pielikumā; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka īpaša uzmanība jāpievērš precēm ar digitāliem elementiem; jo īpaši uzsver, ka programmatūras atjauninājumi ir jādara pieejami minimālā laikposmā saskaņā ar Digitālā satura direktīvu; uzstāj, ka patērētāji būtu pilnībā jāinformē par atjauninājumu pieejamību pirkuma brīdī; piebilst, ka funkcionalitātes atjauninājumiem vajadzētu būt atgriezeniskiem un tiem nevajadzētu mazināt veiktspēju; norāda, ka praksi, kas nepamatoti ierobežo tiesības uz remontējamību vai izraisa novecošanu, varētu uzskatīt par negodīgu komercpraksi un tāpēc to varētu iekļaut Negodīgas komercprakses direktīvas I pielikumā;

Patērētāju iespējas izvēlēties remontējamus produktus

Patērētāju iespējas izvēlēties remontējamus produktus

| 11. | uzskata, ka patērētāju informētības uzlabošana par produktu remontējamību ir būtiska, lai patērētāji varētu aktīvāk iesaistīties aprites ekonomikā; uzskata, ka labāka patērētāju informēšana ļautu patērētājiem pieņemt pārdomātākus lēmumus par pirkumu, kas varētu panākt, ka tirgū nonāk remontējami produkti; tādēļ atzinīgi vērtē paziņoto Komisijas iniciatīvu par iespēju nodrošināšanu patērētājiem zaļās pārkārtošanās procesā; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka patērētāju informētības uzlabošana par produktu remontējamību ir būtiska, lai patērētāji varētu aktīvāk iesaistīties aprites ekonomikā; uzskata, ka labāka patērētāju informēšana ļautu patērētājiem pieņemt pārdomātākus lēmumus par pirkumu, kas varētu panākt, ka tirgū nonāk remontējami produkti; tādēļ atzinīgi vērtē paziņoto Komisijas iniciatīvu par iespēju nodrošināšanu patērētājiem zaļās pārkārtošanās procesā;

| 12. | uzsver, ka patērētājiem tirdzniecības vietā būtu jāsaņem uzticama, skaidra un viegli saprotama informācija par produkta ilgizturību un remontējamību, lai palīdzētu viņiem salīdzināt un identificēt ilgtspējīgākos tirgū pieejamos produktus; aicina Komisiju ierosināt saskaņotus noteikumus attiecībā uz šādu informāciju patērētājiem, tostarp informāciju par remontdarbiem, informāciju par paredzamo kalpošanas ilgumu, informāciju par rezerves daļām, informāciju par remonta pakalpojumiem un laikposmu, kurā programmatūras atjauninājumi būtu pieejami tādu preču gadījumā, kurām ir digitāli elementi, vienlaikus paturot prātā patērētāju drošības prasības; norāda, ka, lai šāda informācija būtu noderīga, tai jābūt pieejamai iegādes brīdī; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka patērētājiem tirdzniecības vietā būtu jāsaņem uzticama, skaidra un viegli saprotama informācija par produkta ilgizturību un remontējamību, lai palīdzētu viņiem salīdzināt un identificēt ilgtspējīgākos tirgū pieejamos produktus; aicina Komisiju ierosināt saskaņotus noteikumus attiecībā uz šādu informāciju patērētājiem, tostarp informāciju par remontdarbiem, informāciju par paredzamo kalpošanas ilgumu, informāciju par rezerves daļām, informāciju par remonta pakalpojumiem un laikposmu, kurā programmatūras atjauninājumi būtu pieejami tādu preču gadījumā, kurām ir digitāli elementi, vienlaikus paturot prātā patērētāju drošības prasības; norāda, ka, lai šāda informācija būtu noderīga, tai jābūt pieejamai iegādes brīdī;

| 13. | turklāt aicina Komisiju pārliecināties, ka informācija par produktu ir balstīta uz standartizētiem mērījumiem, piemēram, attiecībā uz ilgizturību, un uzsākt standartu izstrādi, ja tādu nav; |
| --- | --- |

13.

turklāt aicina Komisiju pārliecināties, ka informācija par produktu ir balstīta uz standartizētiem mērījumiem, piemēram, attiecībā uz ilgizturību, un uzsākt standartu izstrādi, ja tādu nav;

| 14. | uzsver ES ekomarķējuma būtisko nozīmi, veicinot tādas marķēšanas politiku ieviešanu nozarē, kas sniedz patērētājiem pamatinformāciju par preču kalpošanas laiku, vienlaikus līdzsvarojot uzņēmumu pienākumus ar spēcīgiem pozitīviem komerciāliem stimuliem, lai veidotu patērētāju uzticēšanos; tomēr norāda, ka šī marķēšanas sistēma ir tikai brīvprātīga; |
| --- | --- |

14.

uzsver ES ekomarķējuma būtisko nozīmi, veicinot tādas marķēšanas politiku ieviešanu nozarē, kas sniedz patērētājiem pamatinformāciju par preču kalpošanas laiku, vienlaikus līdzsvarojot uzņēmumu pienākumus ar spēcīgiem pozitīviem komerciāliem stimuliem, lai veidotu patērētāju uzticēšanos; tomēr norāda, ka šī marķēšanas sistēma ir tikai brīvprātīga;

| 15. | aicina Komisiju visos jaunajos tiesību aktos par produktiem un Ekodizaina direktīvas pārskatīšanā izvērtēt ierosinātās prasības ražotājiem ieviest vieda marķējuma līdzekļus, piemēram, QR kodus un digitālās produktu pases; aicina nodrošināt līdzsvaru tādu iniciatīvu izstrādē kā Eiropas digitālā produkta pase, cieši sadarbojoties ar nozari un attiecīgajām ieinteresētajām personām, jo īpaši ņemot vērā proporcionalitātes principu un īpašu uzmanību pievēršot MVU vajadzībām; |
| --- | --- |

15.

aicina Komisiju visos jaunajos tiesību aktos par produktiem un Ekodizaina direktīvas pārskatīšanā izvērtēt ierosinātās prasības ražotājiem ieviest vieda marķējuma līdzekļus, piemēram, QR kodus un digitālās produktu pases; aicina nodrošināt līdzsvaru tādu iniciatīvu izstrādē kā Eiropas digitālā produkta pase, cieši sadarbojoties ar nozari un attiecīgajām ieinteresētajām personām, jo īpaši ņemot vērā proporcionalitātes principu un īpašu uzmanību pievēršot MVU vajadzībām;

| 16. | uzstāj, ka patērētājiem, kuri iegādājas produktus tiešsaistē, būtu jāsaņem informācija līdzīgā līmenī kā bezsaistes pircējiem, un ka dalībvalstīm būtu jāuzrauga un jānodrošina, lai tiešsaistes pārdevēji savā tīmekļa vietnē un, piedāvājot savus produktus tiešsaistes tirdzniecības vietās, iekļautu nepieciešamo informāciju; |
| --- | --- |

16.

uzstāj, ka patērētājiem, kuri iegādājas produktus tiešsaistē, būtu jāsaņem informācija līdzīgā līmenī kā bezsaistes pircējiem, un ka dalībvalstīm būtu jāuzrauga un jānodrošina, lai tiešsaistes pārdevēji savā tīmekļa vietnē un, piedāvājot savus produktus tiešsaistes tirdzniecības vietās, iekļautu nepieciešamo informāciju;

| 17. | mudina Komisiju iesniegt tiesību akta priekšlikumu, lai veicinātu zaļā publiskā iepirkuma ieviešanu; uzskata, ka atkārtoti izmantoti, remontēti, pārstrādāti, atjaunoti un citādi resursefektīvi produkti un risinājumi, kas samazina aprites cikla ietekmi uz vidi, ir automātiska izvēle visos publiskajos iepirkumos saskaņā ar Eiropas zaļo kursu, un, ja tiem netiek dota priekšroka, ir jāpiemēro princips “ievēro vai paskaidro”; |
| --- | --- |

17.

mudina Komisiju iesniegt tiesību akta priekšlikumu, lai veicinātu zaļā publiskā iepirkuma ieviešanu; uzskata, ka atkārtoti izmantoti, remontēti, pārstrādāti, atjaunoti un citādi resursefektīvi produkti un risinājumi, kas samazina aprites cikla ietekmi uz vidi, ir automātiska izvēle visos publiskajos iepirkumos saskaņā ar Eiropas zaļo kursu, un, ja tiem netiek dota priekšroka, ir jāpiemēro princips “ievēro vai paskaidro”;

| 18. | aicina Komisiju un valstu iestādes palīdzēt vietējām un reģionālajām pašvaldībām, uzņēmumiem un apvienībām un sniegt tām finansiālu atbalstu, īstenojot patērētāju informēšanas kampaņas par produktu dzīves cikla pagarināšanu, jo īpaši sniedzot uzticamu un skaidru informāciju, konsultācijas un pakalpojumus, piemēram, apkopi, remontējamību un atkārtotu izmantošanu; |
| --- | --- |

18.

aicina Komisiju un valstu iestādes palīdzēt vietējām un reģionālajām pašvaldībām, uzņēmumiem un apvienībām un sniegt tām finansiālu atbalstu, īstenojot patērētāju informēšanas kampaņas par produktu dzīves cikla pagarināšanu, jo īpaši sniedzot uzticamu un skaidru informāciju, konsultācijas un pakalpojumus, piemēram, apkopi, remontējamību un atkārtotu izmantošanu;

| 19. | aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt finansiālus stimulus remonta pakalpojumiem, lai padarītu remontu ērtu un pievilcīgu patērētājiem; |
| --- | --- |

19.

aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt finansiālus stimulus remonta pakalpojumiem, lai padarītu remontu ērtu un pievilcīgu patērētājiem;

Patērētāju tiesību un preču ilgākas izmantošanas garantiju stiprināšana

Patērētāju tiesību un preču ilgākas izmantošanas garantiju stiprināšana

| 20. | uzsver, ka Eiropas patērētājiem var tikt veikta preču remontēšana vai digitālā satura un pakalpojumu atbilstības nodrošināšana saskaņā ar Preču pārdošanas direktīvu un Digitālā satura direktīvu; uzsver – lai gan patērētājiem ir tiesības izvēlēties starp bojātu preču remontēšanu vai to nomaiņu saskaņā ar Preču pārdošanas direktīvu, remontēšana daudzos gadījumos varētu būt resursefektīvāka un klimatneitrālāka izvēle; norāda, ka praksē patērētāji parasti izvēlas aizstāšanu, nevis remontēšanu, kas varētu būt saistīts ar augstajām remonta izmaksām; uzsver, ka produktu nomaiņai arī turpmāk vajadzētu būt alternatīvai, ja patērētājs un pārdevējs tam piekrīt, jo remontēšana varētu būt pārāk laikietilpīga; |
| --- | --- |

20.

uzsver, ka Eiropas patērētājiem var tikt veikta preču remontēšana vai digitālā satura un pakalpojumu atbilstības nodrošināšana saskaņā ar Preču pārdošanas direktīvu un Digitālā satura direktīvu; uzsver – lai gan patērētājiem ir tiesības izvēlēties starp bojātu preču remontēšanu vai to nomaiņu saskaņā ar Preču pārdošanas direktīvu, remontēšana daudzos gadījumos varētu būt resursefektīvāka un klimatneitrālāka izvēle; norāda, ka praksē patērētāji parasti izvēlas aizstāšanu, nevis remontēšanu, kas varētu būt saistīts ar augstajām remonta izmaksām; uzsver, ka produktu nomaiņai arī turpmāk vajadzētu būt alternatīvai, ja patērētājs un pārdevējs tam piekrīt, jo remontēšana varētu būt pārāk laikietilpīga;

| 21. | tādēļ aicina Komisiju savā iniciatīvā par tiesībām uz remontējamību ierosināt virkni pasākumu, lai veicinātu un mudinātu patērētājus, ražotājus un tirgotājus izvēlēties remontēšanu, nevis aizstāšanu; uzsver, ka, ierosinot šādus pasākumus, Komisijai vienmēr būtu jāņem vērā visaugstākais iespējamais patērētāju aizsardzības un patērētāju labklājības līmenis; |
| --- | --- |

21.

tādēļ aicina Komisiju savā iniciatīvā par tiesībām uz remontējamību ierosināt virkni pasākumu, lai veicinātu un mudinātu patērētājus, ražotājus un tirgotājus izvēlēties remontēšanu, nevis aizstāšanu; uzsver, ka, ierosinot šādus pasākumus, Komisijai vienmēr būtu jāņem vērā visaugstākais iespējamais patērētāju aizsardzības un patērētāju labklājības līmenis;

| 22. | norāda, ka gaidāmā Preču pārdošanas direktīvas pārskatīšana cita starpā varētu ietvert pasākumus, kuru mērķis ir mudināt patērētājus izvēlēties remontēšanu, nevis aizstāšanu, piemēram, pienākumu nodrošināt aizstājējproduktu, kamēr daži produkti tiek remontēti; uzskata – lai veicinātu produktu remontēšanu, būtu jāpiedāvā noteikti stimuli patērētājiem, kuri izvēlas tos remontēt, nevis nomainīt; uzskata, ka paplašināta garantija varētu būt stimuls izvēlēties remontēšanu, nevis aizstāšanu; piebilst, ka pārdevējiem vienmēr būtu vienlīdzīgi jāinformē patērētāji par visām iespējām, kas tiem ir pieejamas, tostarp par remontējamības un saistītajām garantijas tiesībām; |
| --- | --- |

22.

norāda, ka gaidāmā Preču pārdošanas direktīvas pārskatīšana cita starpā varētu ietvert pasākumus, kuru mērķis ir mudināt patērētājus izvēlēties remontēšanu, nevis aizstāšanu, piemēram, pienākumu nodrošināt aizstājējproduktu, kamēr daži produkti tiek remontēti; uzskata – lai veicinātu produktu remontēšanu, būtu jāpiedāvā noteikti stimuli patērētājiem, kuri izvēlas tos remontēt, nevis nomainīt; uzskata, ka paplašināta garantija varētu būt stimuls izvēlēties remontēšanu, nevis aizstāšanu; piebilst, ka pārdevējiem vienmēr būtu vienlīdzīgi jāinformē patērētāji par visām iespējām, kas tiem ir pieejamas, tostarp par remontējamības un saistītajām garantijas tiesībām;

| 23. | aicina Komisiju izpētīt iespēju ieviest kopīgu ražotāja un pārdevēja atbildības mehānismu produkta neatbilstības gadījumā; |
| --- | --- |

23.

aicina Komisiju izpētīt iespēju ieviest kopīgu ražotāja un pārdevēja atbildības mehānismu produkta neatbilstības gadījumā;

| 24. | norāda, ka pašreizējais tiesiskais regulējums saskaņā ar Preču pārdošanas direktīvu paredz tikai divu gadu minimālo atbildības periodu par precēm ar trūkumiem, un mudina dalībvalstis to pagarināt; uzsver, ka šis ir minimālās saskaņošanas noteikums un ka tikai ierobežots skaits dalībvalstu pieņem noteikumus par šā laikposma pagarināšanu; tādēļ uzskata, ka, pārskatot Preču pārdošanas direktīvu, būtu arī jāierosina pagarināt juridisko garantiju uz laiku, kas pārsniedz divus gadus attiecībā uz dažām produktu kategorijām; turklāt norāda, ka ir svarīgi pilnībā saskaņot juridiskās garantijas periodu; |
| --- | --- |

24.

norāda, ka pašreizējais tiesiskais regulējums saskaņā ar Preču pārdošanas direktīvu paredz tikai divu gadu minimālo atbildības periodu par precēm ar trūkumiem, un mudina dalībvalstis to pagarināt; uzsver, ka šis ir minimālās saskaņošanas noteikums un ka tikai ierobežots skaits dalībvalstu pieņem noteikumus par šā laikposma pagarināšanu; tādēļ uzskata, ka, pārskatot Preču pārdošanas direktīvu, būtu arī jāierosina pagarināt juridisko garantiju uz laiku, kas pārsniedz divus gadus attiecībā uz dažām produktu kategorijām; turklāt norāda, ka ir svarīgi pilnībā saskaņot juridiskās garantijas periodu;

| 25. | aicina Komisiju izvērtēt, cik lielā mērā varētu ierosināt tiesības uz remontējamību, lai tirgus dalībnieki varētu piedāvāt vieglu un cenas ziņā pieejamu piekļuvi remontēšanai pat pēc garantijas perioda beigām; |
| --- | --- |

25.

aicina Komisiju izvērtēt, cik lielā mērā varētu ierosināt tiesības uz remontējamību, lai tirgus dalībnieki varētu piedāvāt vieglu un cenas ziņā pieejamu piekļuvi remontēšanai pat pēc garantijas perioda beigām;

| 26. | uzsver, ka ikviens priekšlikums būtu jāpapildina ar pienācīgu ietekmes novērtējumu, kas cita starpā ietver atbilstošu izmaksu un ieguvumu analīzi gan patērētājiem, gan uzņēmumiem, paraugprakses salīdzinājumu valsts līmenī un ar trešām valstīm, kā arī kvantificētu ietekmi uz vispārējo patērētāju labklājību, vidi un uzņēmumiem, tostarp MVU; aicina Komisiju sniegt informāciju par remontēšanas izmaksām ES uzņēmumiem vienotajā tirgū; uzsver, ka ir jāsniedz visa attiecīgā informācija un jāierosina kvantificējami rādītāji, lai novērtētu jebkādu turpmāku tiesību aktu ietekmi; |
| --- | --- |

26.

uzsver, ka ikviens priekšlikums būtu jāpapildina ar pienācīgu ietekmes novērtējumu, kas cita starpā ietver atbilstošu izmaksu un ieguvumu analīzi gan patērētājiem, gan uzņēmumiem, paraugprakses salīdzinājumu valsts līmenī un ar trešām valstīm, kā arī kvantificētu ietekmi uz vispārējo patērētāju labklājību, vidi un uzņēmumiem, tostarp MVU; aicina Komisiju sniegt informāciju par remontēšanas izmaksām ES uzņēmumiem vienotajā tirgū; uzsver, ka ir jāsniedz visa attiecīgā informācija un jāierosina kvantificējami rādītāji, lai novērtētu jebkādu turpmāku tiesību aktu ietekmi;

| 27. | atgādina, ka pašlaik nav īpašu noteikumu par pārražoto vai atjaunoto preču remontēšanu; aicina Komisiju ierosināt pasākumus, kas atalgotu tirgotājus par remontēšanas iespēju nodrošināšanu pārbūvētām vai atjaunotām precēm, lai palielinātu patērētāju uzticēšanos; aicina Komisiju apsvērt iespēju izmantot tādas iekārtas kā skaitītāji un nepārdoto preču iznīcināšanas aizliegums, lai atvieglotu produktu atkārtotu izmantošanu un remontējamību; |
| --- | --- |

27.

atgādina, ka pašlaik nav īpašu noteikumu par pārražoto vai atjaunoto preču remontēšanu; aicina Komisiju ierosināt pasākumus, kas atalgotu tirgotājus par remontēšanas iespēju nodrošināšanu pārbūvētām vai atjaunotām precēm, lai palielinātu patērētāju uzticēšanos; aicina Komisiju apsvērt iespēju izmantot tādas iekārtas kā skaitītāji un nepārdoto preču iznīcināšanas aizliegums, lai atvieglotu produktu atkārtotu izmantošanu un remontējamību;

o

o o

| 28. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

28.

uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 136, 22.5.2019., 28. lpp.

1

(2)  OV L 136, 22.5.2019., 1. lpp.

2

(3)  OV L 285, 31.10.2009., 10. lpp.

3

(4)  OV L 149, 11.6.2005., 22. lpp.

4

(5)  OV C 425, 20.10.2021., 10. lpp.

5

(6)  OV C 465, 17.11.2021., 11. lpp.

6

(7)  OV C 334, 19.9.2018., 60. lpp.

7

(8)  2020. gada 25. novembra rezolūcija par virzību uz ilgtspējīgāku uzņēmumiem un patērētājiem paredzētu vienoto tirgu; 2021. gada 10. februāra rezolūcija par jaunu aprites ekonomikas rīcības plānu.

8

(9)  Eiropas Komisija, 2021. gada nodomu vēstule par stāvokli Savienībā, 2021. gada 15. septembris.

9

---

| 15.11.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 434/86 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 434/86

---

P9_TA(2022)0128

Stāvoklis Afganistānā, jo īpaši stāvoklis sieviešu tiesību jomā

Eiropas Parlamenta 2022. gada 7. aprīļa rezolūcija par stāvokli Afganistānā, jo īpaši stāvokli sieviešu tiesību jomā (2022/2571(RSP))

(2022/C 434/14)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Afganistānu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Afganistānu,

| — | ņemot vērā talibu 2021. gada 7. septembra paziņojumu par Afganistānas pagaidu valdības izveidi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā talibu 2021. gada 7. septembra paziņojumu par Afganistānas pagaidu valdības izveidi,

| — | ņemot vērā ANO 2022. gada 17. marta Rezolūciju Nr. 2626 (2022. gads) par ANO palīdzības misijas Afganistānā pilnvaru pagarināšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 2022. gada 17. marta Rezolūciju Nr. 2626 (2022. gads) par ANO palīdzības misijas Afganistānā pilnvaru pagarināšanu,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes 2022. gada 27. marta paziņojumu presei par stāvokli Afganistānā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes 2022. gada 27. marta paziņojumu presei par stāvokli Afganistānā,

| — | ņemot vērā 2021. gada finālistu sarakstu Eiropas Parlamenta Saharova balvai par domas brīvību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada finālistu sarakstu Eiropas Parlamenta Saharova balvai par domas brīvību,

| — | ņemot vērā Afganistānas sieviešu dienas Eiropas Parlamentā 2022. gada 1. un 2. februārī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Afganistānas sieviešu dienas Eiropas Parlamentā 2022. gada 1. un 2. februārī,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta Delegācijas attiecībām ar Afganistānu priekšsēdētāja 2022. gada 23. marta paziņojumu par talibu paziņojumu pagarināt izglītības aizliegumu studentēm pēc sestās klases un ar to saistīto Komisijas priekšsēdētājas vietnieka/Savienības augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) 2022. gada 23. marta paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta Delegācijas attiecībām ar Afganistānu priekšsēdētāja 2022. gada 23. marta paziņojumu par talibu paziņojumu pagarināt izglītības aizliegumu studentēm pēc sestās klases un ar to saistīto Komisijas priekšsēdētājas vietnieka/Savienības augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) 2022. gada 23. marta paziņojumu,

| — | ņemot vērā PV/AP 2022. gada 28. marta deklarāciju ES vārdā, kurā aicināts Afganistānā nekavējoties no jauna atvērt vidusskolas meitenēm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā PV/AP 2022. gada 28. marta deklarāciju ES vārdā, kurā aicināts Afganistānā nekavējoties no jauna atvērt vidusskolas meitenēm,

| — | ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā 1951. gada ANO Bēgļu konvenciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1951. gada ANO Bēgļu konvenciju,

| — | ņemot vērā 1979. gada Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1979. gada Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu,

| — | ņemot vērā ANO Globālo paktu par drošu, sakārtotu un atbilstīgu migrāciju un ANO Globālo paktu par bēgļiem, kuru pieņēma pēc Ņujorkas Deklarācijas par bēgļiem un migrantiem, ko savukārt 2016. gada 19. septembrī vienbalsīgi pieņēma ANO Ģenerālā asambleja, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Globālo paktu par drošu, sakārtotu un atbilstīgu migrāciju un ANO Globālo paktu par bēgļiem, kuru pieņēma pēc Ņujorkas Deklarācijas par bēgļiem un migrantiem, ko savukārt 2016. gada 19. septembrī vienbalsīgi pieņēma ANO Ģenerālā asambleja,

| — | ņemot vērā ES tematiskās pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem, par bērnu tiesību veicināšanu un aizsardzību, par vardarbību pret sievietēm un meitenēm un par jebkādas pret viņām vērstas diskriminācijas apkarošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES tematiskās pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem, par bērnu tiesību veicināšanu un aizsardzību, par vardarbību pret sievietēm un meitenēm un par jebkādas pret viņām vērstas diskriminācijas apkarošanu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā talibu Izglītības ministrija 2022. gada 21. marta paziņojumā pauda, ka “tā ir apņēmusies ievērot visu tās pilsoņu tiesības uz izglītību” un strādā pie tā, lai “izskautu visu veidu diskrimināciju”; |
| --- | --- |

A.

tā kā talibu Izglītības ministrija 2022. gada 21. marta paziņojumā pauda, ka “tā ir apņēmusies ievērot visu tās pilsoņu tiesības uz izglītību” un strādā pie tā, lai “izskautu visu veidu diskrimināciju”;

| B. | tā kā Afganistānas de facto iestādes 2022. gada 15. janvārī apņēmās ļaut meitenēm atgriezties skolā visos līmeņos pēc jaunā mācību gada sākuma 2022. gada marta otrajā pusē; |
| --- | --- |

B.

tā kā Afganistānas de facto iestādes 2022. gada 15. janvārī apņēmās ļaut meitenēm atgriezties skolā visos līmeņos pēc jaunā mācību gada sākuma 2022. gada marta otrajā pusē;

| C. | tā kā meitenēm visā Afganistānā bija jāatgriežas skolā 2022. gada 23. martā; tā kā talibi uz nenoteiktu laiku ir pagarinājuši aizliegumu ļaut studentēm apmeklēt septīto un augstākas mācību klases, līdz viņi var izlemt, kādi formas tērpi ir vispiemērotākie meitenēm; tā kā tas liedz vidusskolas līmeņa izglītību vairāk nekā vienam miljonam meiteņu un ir visu bērnu pamattiesību uz izglītību pārkāpums, kā noteikts Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā; |
| --- | --- |

C.

tā kā meitenēm visā Afganistānā bija jāatgriežas skolā 2022. gada 23. martā; tā kā talibi uz nenoteiktu laiku ir pagarinājuši aizliegumu ļaut studentēm apmeklēt septīto un augstākas mācību klases, līdz viņi var izlemt, kādi formas tērpi ir vispiemērotākie meitenēm; tā kā tas liedz vidusskolas līmeņa izglītību vairāk nekā vienam miljonam meiteņu un ir visu bērnu pamattiesību uz izglītību pārkāpums, kā noteikts Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā;

| D. | tā kā Afganistāna ieņem pēdējo vietu globālajā sieviešu, miera un drošības indeksā, padarot to par visbīstamāko valsti sievietēm; tā kā saskaņā ar ANO īpašajām procedūrām talibu vadītāji mēģina izskaust sievietes un meitenes no sabiedriskās dzīves, izmantojot sistemātisku diskrimināciju un vardarbību dzimuma dēļ; |
| --- | --- |

D.

tā kā Afganistāna ieņem pēdējo vietu globālajā sieviešu, miera un drošības indeksā, padarot to par visbīstamāko valsti sievietēm; tā kā saskaņā ar ANO īpašajām procedūrām talibu vadītāji mēģina izskaust sievietes un meitenes no sabiedriskās dzīves, izmantojot sistemātisku diskrimināciju un vardarbību dzimuma dēļ;

| E. | tā kā kopš valsts varas pārņemšanas 2021. gada 15. augustā talibi ir slēguši Sieviešu lietu ministriju un atjaunojuši bijušo Vieduma un tikumības ministriju; tā kā talibi de facto ir atcēluši visus iepriekš spēkā esošos tiesību aktus, tostarp tos, kas aizsargā sievietes, un ir stingri ierobežojuši tiesības uz miermīlīgu pulcēšanos, vārda brīvību un sieviešu tiesības uz darbu, izglītību un veselības aprūpi; tā kā Afganistānas Neatkarīgā cilvēktiesību komisija (AIHRC) ir slēgta, kopš talibi pārņēmuši varu; |
| --- | --- |

E.

tā kā kopš valsts varas pārņemšanas 2021. gada 15. augustā talibi ir slēguši Sieviešu lietu ministriju un atjaunojuši bijušo Vieduma un tikumības ministriju; tā kā talibi de facto ir atcēluši visus iepriekš spēkā esošos tiesību aktus, tostarp tos, kas aizsargā sievietes, un ir stingri ierobežojuši tiesības uz miermīlīgu pulcēšanos, vārda brīvību un sieviešu tiesības uz darbu, izglītību un veselības aprūpi; tā kā Afganistānas Neatkarīgā cilvēktiesību komisija (AIHRC) ir slēgta, kopš talibi pārņēmuši varu;

| F. | tā kā saskaņā ar jaunu rīkojumu Afganistānas sievietēm nav atļauts pārvietoties vairāk nekā 45 jūdžu (72 km) attālumā no mājām bez tuva vīriešu dzimuma radinieka pavadības; tā kā šis rīkojums izriet no 2021. gada novembrī pieņemtā rīkojuma, ar kuru televīzijas raidorganizācijām tika aizliegts pārraidīt programmas, kurās iesaistītas sievietes; |
| --- | --- |

F.

tā kā saskaņā ar jaunu rīkojumu Afganistānas sievietēm nav atļauts pārvietoties vairāk nekā 45 jūdžu (72 km) attālumā no mājām bez tuva vīriešu dzimuma radinieka pavadības; tā kā šis rīkojums izriet no 2021. gada novembrī pieņemtā rīkojuma, ar kuru televīzijas raidorganizācijām tika aizliegts pārraidīt programmas, kurās iesaistītas sievietes;

| G. | tā kā ar spēku tiek apspiesti miermīlīgi protesti par sieviešu tiesībām Afganistānā; tā kā cilvēktiesību aizstāvji ir nolaupīti un nav sniegta nekāda informācija par viņu atrašanās vietu, neraugoties uz atkārtotiem lūgumiem viņus atbrīvot; tā kā personas, kas ir atbrīvotas no apcietinājuma, joprojām baidās par savu dzīvību; |
| --- | --- |

G.

tā kā ar spēku tiek apspiesti miermīlīgi protesti par sieviešu tiesībām Afganistānā; tā kā cilvēktiesību aizstāvji ir nolaupīti un nav sniegta nekāda informācija par viņu atrašanās vietu, neraugoties uz atkārtotiem lūgumiem viņus atbrīvot; tā kā personas, kas ir atbrīvotas no apcietinājuma, joprojām baidās par savu dzīvību;

| H. | tā kā katru dienu tiek ziņots par cilvēktiesību pārkāpumiem, tostarp arestiem, aizturēšanām, nolaupīšanām, spīdzināšanām, draudiem, izspiešanām, nogalināšanām bez tiesas sprieduma un uzbrukumiem cilvēktiesību aizstāvjiem un viņu ģimenes locekļiem; tā kā joprojām par šādiem pārkāpumiem nekāda atbildība nav paredzēta; tā kā tas īpaši skar sievietes cilvēktiesību aizstāves; tā kā īpaši ir skartas minoritāšu grupas, piemēram, hazareju kopiena; |
| --- | --- |

H.

tā kā katru dienu tiek ziņots par cilvēktiesību pārkāpumiem, tostarp arestiem, aizturēšanām, nolaupīšanām, spīdzināšanām, draudiem, izspiešanām, nogalināšanām bez tiesas sprieduma un uzbrukumiem cilvēktiesību aizstāvjiem un viņu ģimenes locekļiem; tā kā joprojām par šādiem pārkāpumiem nekāda atbildība nav paredzēta; tā kā tas īpaši skar sievietes cilvēktiesību aizstāves; tā kā īpaši ir skartas minoritāšu grupas, piemēram, hazareju kopiena;

| I. | tā kā nabadzība ir novedusi pie tā, ka afgāņu ģimenes organizē laulības un vāc ziedojumus meitu pūram un tā kā kopš aizlieguma īstenošanas meitenēm apmeklēt skolas Afganistānā ir palielinājies bērnu laulību skaits par 500 %; tā kā pirms tam, kad talibi pārņēma varu, 35 % meiteņu bija precējušās pirms 18 gadu vecuma sasniegšanas un 9 % — pirms 15 gadu vecuma sasniegšanas; |
| --- | --- |

I.

tā kā nabadzība ir novedusi pie tā, ka afgāņu ģimenes organizē laulības un vāc ziedojumus meitu pūram un tā kā kopš aizlieguma īstenošanas meitenēm apmeklēt skolas Afganistānā ir palielinājies bērnu laulību skaits par 500 %; tā kā pirms tam, kad talibi pārņēma varu, 35 % meiteņu bija precējušās pirms 18 gadu vecuma sasniegšanas un 9 % — pirms 15 gadu vecuma sasniegšanas;

| J. | tā kā Afganistānā ir viens no augstākajiem zīdaiņu mirstības rādītājiem pasaulē un tūkstošiem sieviešu katru gadu mirst no viegli novēršamiem ar grūtniecību saistītiem cēloņiem; tā kā sociālekonomiskā situācija, kas jau pirms talibu apvērsuma bija nestabila, de facto administrācijas un Covid-19 pandēmijas, smaga sausuma un skarbas ziemas ietekmē ir dramatiski pasliktinājusies; |
| --- | --- |

J.

tā kā Afganistānā ir viens no augstākajiem zīdaiņu mirstības rādītājiem pasaulē un tūkstošiem sieviešu katru gadu mirst no viegli novēršamiem ar grūtniecību saistītiem cēloņiem; tā kā sociālekonomiskā situācija, kas jau pirms talibu apvērsuma bija nestabila, de facto administrācijas un Covid-19 pandēmijas, smaga sausuma un skarbas ziemas ietekmē ir dramatiski pasliktinājusies;

| K. | tā kā humanitārā krīze Afganistānā ir viena no visstraujāk augošajām krīzēm pasaulē un nesamērīgi skar sievietes un meitenes; tā kā gandrīz 100 % Afganistānas sieviešu vadīto mājsaimniecību saskaras ar pārtikas trūkumu; tā kā talibu valdības ieviestā jaunā politika ir būtiski ietekmējusi sieviešu spēju pelnīt iztiku, vēl vairāk grūžot viņas nabadzībā, īpaši smagi ietekmējot daudzas sievietes, kuras ir mājsaimniecības galvas; |
| --- | --- |

K.

tā kā humanitārā krīze Afganistānā ir viena no visstraujāk augošajām krīzēm pasaulē un nesamērīgi skar sievietes un meitenes; tā kā gandrīz 100 % Afganistānas sieviešu vadīto mājsaimniecību saskaras ar pārtikas trūkumu; tā kā talibu valdības ieviestā jaunā politika ir būtiski ietekmējusi sieviešu spēju pelnīt iztiku, vēl vairāk grūžot viņas nabadzībā, īpaši smagi ietekmējot daudzas sievietes, kuras ir mājsaimniecības galvas;

| L. | tā kā saskaņā ar Starptautiskās Migrācijas organizācijas 2022. gada marta ziņojumu 2021. gadā vairāk nekā 1,258 miljoni afgāņu pameta savu valsti — divreiz vairāk nekā iepriekšējos gados; tā kā tajā pašā laikā iekšzemē pārvietoto personu skaits, kas atgriežas savās mājās, ir trīskāršojies, 2021. gadā sasniedzot rekordlielu atgriešanos skaitu – 3,06 miljonus; tā kā visā reģionā gandrīz 5 miljoni afgāņu joprojām ir pārvietoti ārpus valsts, no kuriem 90 % atrodas Pakistānā un Irānā; |
| --- | --- |

L.

tā kā saskaņā ar Starptautiskās Migrācijas organizācijas 2022. gada marta ziņojumu 2021. gadā vairāk nekā 1,258 miljoni afgāņu pameta savu valsti — divreiz vairāk nekā iepriekšējos gados; tā kā tajā pašā laikā iekšzemē pārvietoto personu skaits, kas atgriežas savās mājās, ir trīskāršojies, 2021. gadā sasniedzot rekordlielu atgriešanos skaitu – 3,06 miljonus; tā kā visā reģionā gandrīz 5 miljoni afgāņu joprojām ir pārvietoti ārpus valsts, no kuriem 90 % atrodas Pakistānā un Irānā;

| M. | tā kā saskaņā ar ANO augstā komisāra bēgļu jautājumos sniegto informāciju 35 % sieviešu un meiteņu, meklējot patvērumu kaimiņvalstīs Irānā un Pakistānā, ir ziņojušas, ka viņas jūtas nedrošas ar dzimumu saistītas vardarbības dēļ; tā kā tikai 70 % meiteņu ir uzņemtas skolās, bet attiecībā uz zēniem šāda daļa veido 92 %; |
| --- | --- |

M.

tā kā saskaņā ar ANO augstā komisāra bēgļu jautājumos sniegto informāciju 35 % sieviešu un meiteņu, meklējot patvērumu kaimiņvalstīs Irānā un Pakistānā, ir ziņojušas, ka viņas jūtas nedrošas ar dzimumu saistītas vardarbības dēļ; tā kā tikai 70 % meiteņu ir uzņemtas skolās, bet attiecībā uz zēniem šāda daļa veido 92 %;

| N. | tā kā ES ir palielinājusi atbalstu iedzīvotājiem, uzsākot projektus vairāk nekā 268,3 miljonu EUR vērtībā, kas vērsti uz izglītības saglabāšanu, iztikas līdzekļu saglabāšanu un sabiedrības veselības aizsardzību; tā kā šie projekti ir daļa no kopējās ES atbalsta paketes 1 miljarda EUR apmērā, par kuru Komisija paziņoja 2021. gada oktobrī un kura ietver palīdzību bēgļiem, migrantiem un iekšzemē pārvietotām personām un atbalstu cilvēktiesību aizstāvjiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām; |
| --- | --- |

N.

tā kā ES ir palielinājusi atbalstu iedzīvotājiem, uzsākot projektus vairāk nekā 268,3 miljonu EUR vērtībā, kas vērsti uz izglītības saglabāšanu, iztikas līdzekļu saglabāšanu un sabiedrības veselības aizsardzību; tā kā šie projekti ir daļa no kopējās ES atbalsta paketes 1 miljarda EUR apmērā, par kuru Komisija paziņoja 2021. gada oktobrī un kura ietver palīdzību bēgļiem, migrantiem un iekšzemē pārvietotām personām un atbalstu cilvēktiesību aizstāvjiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām;

| O. | tā kā saskaņā ar organizācijas “Reportieri bez robežām” sniegto informāciju Afganistānā ir slēgti 231 plašsaziņas līdzekļi, kas veido 40 % no visām plašsaziņas līdzekļu organizācijām; tā kā 80 % no 6 400 žurnālistiem, kuri zaudējuši darbu, ir sievietes; tā kā ir noteikti ierobežojumi, kas aizliedz vietējos un starptautiskos plašsaziņas līdzekļus, piemēram, BBC, bet žurnālisti ir arestēti, aizturēti un piekauti; |
| --- | --- |

O.

tā kā saskaņā ar organizācijas “Reportieri bez robežām” sniegto informāciju Afganistānā ir slēgti 231 plašsaziņas līdzekļi, kas veido 40 % no visām plašsaziņas līdzekļu organizācijām; tā kā 80 % no 6 400 žurnālistiem, kuri zaudējuši darbu, ir sievietes; tā kā ir noteikti ierobežojumi, kas aizliedz vietējos un starptautiskos plašsaziņas līdzekļus, piemēram, BBC, bet žurnālisti ir arestēti, aizturēti un piekauti;

| P. | tā kā sankcijām pret organizācijām un personām, kas saistītas ar talibiem, nevajadzētu kavēt finanšu darījumus, kas saistīti ar humāno palīdzību un pamatpakalpojumu sniegšanu, ko veic nevalstiskās organizācijas (NVO); |
| --- | --- |

P.

tā kā sankcijām pret organizācijām un personām, kas saistītas ar talibiem, nevajadzētu kavēt finanšu darījumus, kas saistīti ar humāno palīdzību un pamatpakalpojumu sniegšanu, ko veic nevalstiskās organizācijas (NVO);

| Q. | tā kā līdz 2021. gada 15. augustam bijušajā Afganistānas Republikā sievietes tika ieceltas augsta līmeņa amatos, bija, piemēram, parlamenta deputātes, ministres, tiesneses, gubernatores, juristes un vēstnieces; tā kā talibu spēki ir piespiedu kārtā atcēluši bijušās likumīgās valdības amatpersonas un nav iekļāvuši sievietes savā jaunajā neatzītajā de facto valdībā; tā kā šajās de facto iestādēs trūkst Afganistānas daudzveidīgās sabiedrības iekļaujošas pārstāvības; |
| --- | --- |

Q.

tā kā līdz 2021. gada 15. augustam bijušajā Afganistānas Republikā sievietes tika ieceltas augsta līmeņa amatos, bija, piemēram, parlamenta deputātes, ministres, tiesneses, gubernatores, juristes un vēstnieces; tā kā talibu spēki ir piespiedu kārtā atcēluši bijušās likumīgās valdības amatpersonas un nav iekļāvuši sievietes savā jaunajā neatzītajā de facto valdībā; tā kā šajās de facto iestādēs trūkst Afganistānas daudzveidīgās sabiedrības iekļaujošas pārstāvības;

| R. | tā kā izlūkošanas aģentūras ir brīdinājušas, ka Afganistāna nedrīkst kļūt par drošu patvērumu teroristu organizācijām, |
| --- | --- |

R.

tā kā izlūkošanas aģentūras ir brīdinājušas, ka Afganistāna nedrīkst kļūt par drošu patvērumu teroristu organizācijām,

| 1. | pauž dziļas bažas par humanitāro un cilvēktiesību krīzi, kas Afganistānā ir sākusies kopš talibu īstenotā apvērsuma; atkārtoti pauž savu nelokāmo solidaritāti Afganistānas tautai un apņemšanos attiecībā uz to; uzsver, ka ir jāievēro pamattiesības un brīvības, kas iepriekšējos 20 gados tika piešķirtas Afganistānas tautai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pauž nožēlu par to, ka sieviešu un meiteņu stāvoklis Afganistānā kopš talibu apvērsuma ir pastāvīgi pasliktinājies; nosoda talibu pastāvīgo koncentrēšanos uz sieviešu un meiteņu izskaušanas no sabiedriskās dzīves un viņu pamattiesību, tostarp tiesību uz izglītību, darbu, pārvietošanos un veselības aprūpi, liegšanu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pauž visstingrāko nosodījumu par talibu lēmumu uz nenoteiktu laiku atlikt 6. klases meiteņu atgriešanos skolā, neraugoties uz viņu iepriekšējo apņemšanos ļaut ikvienam pilsonim piekļūt izglītībai; mudina talibus atcelt savus lēmumus un ierobežojumus, kas īpaši vērsti pret sievietēm un meitenēm, un atjaunot Sieviešu lietu ministrijas darbu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka ES un tās dalībvalstis uzskata, ka izglītības pieejamība sievietēm un meitenēm ir būtisks nosacījums jebkādām turpmākām saistībām attiecībā uz de facto Afganistānas iestādēm; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina talibus pildīt savu apņemšanos nodrošināt tiesības uz izglītību visiem Afganistānas pilsoņiem, tostarp sievietēm un meitenēm; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pauž nožēlu par talibu represijām pret miermīlīgiem sieviešu tiesību protestiem Afganistānā; prasa nekavējoties atbrīvot sievieti policisti Alia Azizi, kura tika arestēta Herātā 2021. gada oktobrī, kā arī atbrīvot visus citus sieviešu tiesību aktīvistus, kas varētu būt ieslodzījumā, un pārtraukt šo aktīvistu iebiedēšanu un vajāšanu; aicina izbeigt aizskaršanu, draudus un uzbrukumus skolotājiem un studentiem; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina de facto iestādes garantēt visām sievietēm un meitenēm pilnas tiesības un piekļuvi reproduktīvās veselības aprūpei visā Afganistānā; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pauž nopietnas bažas par to, ka kopš talibu īstenotās varas pārņemšanas valstī sievietes un meitenes ir saskārušās ar paaugstinātu ekspluatācijas risku, tostarp risku, ka viņas tiks pārdotas piespiedu laulību, seksuālas izmantošanas un piespiedu darba nolūkā; nosoda ar dzimumu saistītu vardarbību un diskrimināciju; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina de facto Afganistānas iestādes izveidot iekļaujošu valdību, kurā sievietes būtu iesaistītas lēmumu pieņemšanas procesā visos līmeņos; uzstāj, ka ir jāizstrādā jauna ES stratēģija attiecībā uz Afganistānu, kas būtu pielāgota sieviešu un meiteņu situācijai, lai konkrēti veicinātu sieviešu tiesības un viņu līdzdalību sabiedriskajā dzīvē; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atgādina, ka ES ir stabila nostāja attiecībā uz jebkādām politiskām attiecībām ar talibiem, pamatojoties uz tematiskiem kritērijiem iesaistei, kuri ir balstīti uz principiem par cilvēktiesību ievērošanu attiecībā uz visiem un uz tiesiskumu; uzskata, ka kopš 2021. gada 15. augusta šo kritēriju ievērošana ir tikai pasliktinājusies, un šis apstāklis ir pret talibu valdības de facto atzīšanu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atzinīgi vērtē ANO Rezolūciju Nr. 2626 (2022. gads), kas tika pieņemta 2022. gada 17. martā un ar kuru pagarināja ANO palīdzības misijas Afganistānā pilnvaras; aicina ES un tās dalībvalstis atbalstīt ģenerālsekretāra īpašā pārstāvja Afganistānā pilnvaras, tostarp sadarbojoties ar visiem attiecīgajiem Afganistānas dalībniekiem un ieinteresētajām personām, lai nodrošinātu skolu atvēršanu visām skolniecēm bez turpmākas kavēšanās; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pieņem zināšanai 2022. gada janvārī notikušās Oslo sarunas starp Eiropas un ASV amatpersonām un talibu delegāciju, kā arī to, ka ASV nesen atcēla Dohas sarunas, reaģējot uz talibu lēmumu neļaut meitenēm atgriezties skolās; uzsver, ka visās turpmākajās valsts līmeņa sarunās ar talibiem ir jāiesaista afgāņu sieviešu pārstāvji; |
| --- | --- |

12.

| 13. | prasa ES un tās dalībvalstīm atbalstīt un aizsargāt visus tos, kas bēg no Afganistānas; atkārtoti uzsver nepieciešamību nodrošināt afgāņu sieviešu juristu, pilsoniskās sabiedrības līderu, mākslinieču, sportistu un citu neaizsargātu personu, jo īpaši to personu, kuru dzīvība ir apdraudēta, piemēram, LGBTQI+ personu, statusu; atkārtoti aicina izveidot īpašu vīzu programmu, uzlabotas pārmitināšanas shēmas un efektīvu garantētu aizsardzību afgāņu bēgļiem; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver, ka ir svarīgi risināt ar dzimumu saistītas vardarbības problēmu, ar ko saskaras Afganistānas sievietes un meitenes uzņēmējvalstīs, jo īpaši Irānā un Pakistānā, kā arī nodrošināt, ka viņas apmeklē skolu, piedalās darba tirgū un to, ka viņām ir pieejami veselības aprūpes pakalpojumi, tostarp garīgās veselības aprūpes pakalpojumi; atgādina, ka bēgļi un tie, kas atrodas tranzītā, ir īpaši pakļauti ar dzimumu saistītas vardarbības riskam; tādēļ aicina piešķirt lielāku finansējumu humānās palīdzības organizācijām un aģentūrām, kas veic aizsardzības pasākumus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aicina valstis nekavējoties pārtraukt personu atgriešanu Afganistānā vai trešās valstīs, kurās pastāv risks, ka šīs personas varētu tikt atgrieztas Afganistānā; aicina cieši uzraudzīt Afganistānas valstspiederīgos, kuri jau ir atgriezti atpakaļ, jo īpaši bērnus; |
| --- | --- |

15.

| 16. | nosoda to, ka aizvien pieaug ziņojumu skaits par etnisko un reliģisko minoritāšu nogalināšanu, vajāšanu un iebiedēšanu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pauž dziļas bažas par to, ka talibi atkal sniedz drošu patvērumu teroristu grupējumiem; uzstāj, ka talibiem un Afganistānas de facto iestādēm ir jāpilda savas saistības terorisma apkarošanas jomā; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atgādina par savu norādījumu Eiropas Ārējās darbības dienestam (EĀDD) informēt Pakistānas vadību, ka tā ir atbildīga par drošību un stabilitāti Afganistānā un ka tai ir jāizmanto sava ietekme uz talibiem, lai sasniegtu šos mērķus, tostarp nodrošinot pamata cilvēktiesības Afganistānas sievietēm un meitenēm; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atkārtoti apliecina, ka ES šajā sakarībā ir jāstiprina sadarbība ar Vidusāzijas valstīm un jāveicina to konstruktīva praktiskā loma bēgļu no Afganistānas izmitināšanā; uzsver, ka šī sadarbība nedrīkstētu apdraudēt ES pamatvērtību un tiesiskuma aizsardzību; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzsver, ka, kamēr turpināsies humanitārā katastrofa, sieviešu un meiteņu atbrīvošana joprojām nebūs iespējama; mudina ES un tās dalībvalstis pievērsties pašreizējās humanitārās krīzes cēloņiem, darot visu iespējamo, lai palielinātu humāno palīdzību, ievērotu dzimumu līdztiesības pieeju, atjaunotu likviditāti un saglabātu sociālos pamatpakalpojumus; aicina atcelt Afganistānas līdzekļu iesaldēšanu un palielināt finansiālo atbalstu tādām programmām kā Komisijas Starptautisko partnerattiecību ģenerāldirektorāta palīdzība (DG INTPA), kas koncentrējas uz pamatvajadzībām un iztikas līdzekļiem, un Pasaules Bankas Afganistānas Rekonstrukcijas trasta fondam; uzsver, ka humānās palīdzības finansējums būtu jādara pieejams ar funkcionējošas banku sistēmas starpniecību un elastīgi jānodrošina uzticamām NVO un kopienu organizācijām, kas darbojas Afganistānā, tostarp vietējām sieviešu organizācijām; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ņem vērā atjaunoto ES delegācijas klātbūtni uz vietas Kabulā, lai koordinētu humāno palīdzību un uzraudzītu humanitāro situāciju; stingri uzsver, ka tas nenozīmē, ka ES atzīst talibu režīmu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pauž nožēlu par to, ka 2022. gada 31. martā starptautiskie līdzekļu devēji, tostarp ES un tās dalībvalstis, apsolīja tikai 2,44 miljardus USD ANO aicinājumam 4,4 miljardu USD apmērā tās 2022. gada humānās palīdzības reaģēšanas plānam par humāno palīdzību Afganistānā; mudina Komisiju piešķirt pienācīgus un īpašus līdzekļus sieviešu tiesību programmām un projektiem un īstenot tos kā daļu no visaptverošas un ilgtermiņa apņemšanās atbalstīt cilvēktiesības un sieviešu tiesības Afganistānā; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzstāj, ka ir vajadzīga neierobežota piekļuve humānajai palīdzībai, lai nodrošinātu, ka piešķirtie līdzekļi patiešām nonāk pie personām, kam tā paredzēta; mudina ES un tās dalībvalstis attiecīgi pārskatīt un pielāgot pašreizējos pasākumus; atgādina, ka humānajai palīdzībai jābūt neitrālai, objektīvai, humānai un neatkarīgai un uz to nekad nevajadzētu attiecināt nekādus priekšnoteikumus; aicina Padomi, Komisiju un EĀDD konsekventi paust vēstījumu, ka humānās palīdzības sniegšana nav atkarīga no Padomes pieciem kritērijiem attiecībā uz sadarbību ar talibiem; |
| --- | --- |

23.

| 24. | aicina ES un tās dalībvalstis, ņemot vērā ANO augsta līmeņa līdzekļu devēju pasākumu par atbalstu humānās palīdzības sniegšanai Afganistānā, kas notika 2022. gada 31. martā, veikt turpmākus pasākumus, lai humāno palīdzību padarītu pārredzamāku un efektīvāku; tādēļ uzskata, ka ir būtiski nodrošināt humānās palīdzības finansējuma pieejamību, izmantojot funkcionālu banku sistēmu, lai nodrošinātu līdzekļus uzticamām NVO, kas darbojas valstī; |
| --- | --- |

24.

| 25. | atzinīgi vērtē to meiteņu un sieviešu drosmi, kuras piedalās protestos; aicina EĀDD un Komisiju sadarboties ar Afganistānas de facto iestādēm, lai pieprasītu izpaust to sieviešu tiesību aktīvistu atrašanās vietu, kas tiek uzskatīti par ieslodzītiem un pazudušiem, un aicināt viņus nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot šīs personas; prasa talibiem nekavējoties pārtraukt šādu patvaļīgas vajāšanas praksi bez tiesas nolēmuma un nodrošināt miermīlīgas pulcēšanās un vārda brīvību; |
| --- | --- |

25.

| 26. | aicina ES un tās dalībvalstis palielināt atbalstu sieviešu tiesību aktīvistiem Afganistānā un pilnībā īstenot ES pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem, tostarp nodrošinot saukšanu pie atbildības par pārkāpumiem, izmantojot privātu un publisku aizstāvību konkrētās lietās; |
| --- | --- |

26.

| 27. | prasa jaunajam īpašajam referentam par cilvēktiesību stāvokli Afganistānā nodrošināt pietiekamus līdzekļus, speciālās zināšanas un diplomātisko atbalstu, lai viņš varētu pildīt savas pilnvaras; aicina ANO Cilvēktiesību padomi izveidot neatkarīgu starptautisku izmeklēšanas komisiju ar daudzgadu pilnvarām un pietiekamiem resursiem, lai dokumentētu, ziņotu un vāktu pierādījumus par pārkāpumiem, tostarp sieviešu tiesību pārkāpumiem; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atzinīgi vērtē to, ka ir izveidots Afganistānas sieviešu līderu forums; aicina Komisiju un EĀDD veicināt pirmās starptautiskās Afganistānas sieviešu konferences organizēšanu, lai viņu viedoklis tiktu uzklausīts Afganistānā un starptautiskā mērogā, atjaunotu sieviešu tīklus un iekļaujošākā veidā atbalstītu Afganistānas sieviešu līderu foruma darbu; atbalsta Afganistānas trimdas tiešsaistes universitātes izveidi ar ES finansiālu palīdzību; |
| --- | --- |

28.

| 29. | aicina Afganistānas parlamenta deputātus, bijušos valdības ierēdņus un pilsoniskās sabiedrības aktīvistus, jo īpaši 2021. gada Saharova balvas par domas brīvību finālistus, aktīvi sadarboties ar Eiropas Parlamenta Delegāciju attiecībām ar Afganistānu, attiecīgajām komitejām un citām struktūrām, lai nodrošinātu, ka ES politika Afganistānas atbalstam atbilst Afganistānas tautas vajadzībām; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atbalsta Afganistānas pilsoniskās sabiedrības, jo īpaši Eiropas Parlamenta Afganistānas sieviešu dienu dalībnieku, aicinājumu saukt pie atbildības Afganistānas de facto iestādes par iepriekšējiem noziegumiem un neaizmirst par viņu zvērībām; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzdod priekšsēdētājai nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos, Afgāņu Nacionālās Asamblejas locekļiem, Apvienoto Nāciju Organizācijas Cilvēktiesību padomei un Talibu politiskajam birojam Dohā. |
| --- | --- |

31.

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2022. gada 5. aprīlis

| 15.11.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 434/92 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 434/92

---

P9_TA(2022)0101

ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas tirgus stabilitātes rezerves pārskatīšana ***I

Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. aprīlī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko Lēmumu (ES) 2015/1814 groza attiecībā uz kvotu apjomu, kurš līdz 2030. gadam jāieskaita Savienības siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas tirgus stabilitātes rezervē (COM(2021)0571 – C9-0325/2021 – 2021/0202(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2022/C 434/15)

Grozījums Nr. 1

Lēmuma priekšlikums

1. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1) | Parīzes nolīgums, kas pieņemts 2015. gada decembrī saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC), stājās spēkā 2016. gada novembrī (“Parīzes nolīgums”) (3). Parīzes nolīguma puses ir vienojušās ierobežot globālo vidējās temperatūras pieaugumu krietni zem 2 oC atzīmes salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni un tiekties temperatūras kāpumu iegrožot līdz 1,5  oC salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1)

Parīzes nolīgums, kas pieņemts 2015. gada decembrī saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC), stājās spēkā 2016. gada novembrī (“Parīzes nolīgums”) (3). Parīzes nolīguma puses ir vienojušās ierobežot globālo vidējās temperatūras pieaugumu krietni zem 2 oC atzīmes salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni un tiekties temperatūras kāpumu iegrožot līdz 1,5  oC salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni.

| (1) | Parīzes nolīgums, kas pieņemts 2015. gada decembrī saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC), stājās spēkā 2016. gada novembrī (“Parīzes nolīgums”) (3). Parīzes nolīguma puses ir vienojušās ierobežot globālo vidējās temperatūras pieaugumu krietni zem 2 oC atzīmes salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni un tiekties temperatūras kāpumu iegrožot līdz 1,5  oC salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni.
  Pieņemot Glāzgovas klimata paktu, Parīzes nolīguma puses atzina, ka, ierobežojot globālo vidējās temperatūras pieaugumu līdz 1,5  oC atzīmei salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni, ievērojami mazinātos ar klimata pārmaiņām saistītie riska faktori un šādu pārmaiņu ietekme, un tās apņēmās līdz 2022. gada beigām nostiprināt savus 2030. gada mērķrādītājus, lai likvidētu vēriena atšķirības, ņemot vērā Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) secinājumus. Tas būtu jāpanāk, rīkojoties taisnīgi un ievērojot kopīgas, bet diferencētas atbildības un attiecīgo iespēju principu, kā arī rēķinoties ar katrai valstij atšķirīgajiem apstākļiem. Eiropas Savienības emisijas kvotu


  tirdzniecības sistēmas (ES ETS) un cita starpā arī tās tirgus stabilitātes rezerves pārskatīšana ir unikāla iespēja sekmēt vēl vērienīgāku Savienības rīcību klimata politikas jomā pirms UNFCCC Pušu konferences 27. sesijas (COP 27) Ēģiptē. |
| --- | --- |

(1)

Parīzes nolīgums, kas pieņemts 2015. gada decembrī saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC), stājās spēkā 2016. gada novembrī (“Parīzes nolīgums”) (3). Parīzes nolīguma puses ir vienojušās ierobežot globālo vidējās temperatūras pieaugumu krietni zem 2 oC atzīmes salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni un tiekties temperatūras kāpumu iegrožot līdz 1,5  oC salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni.
  Pieņemot Glāzgovas klimata paktu, Parīzes nolīguma puses atzina, ka, ierobežojot globālo vidējās temperatūras pieaugumu līdz 1,5  oC atzīmei salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni, ievērojami mazinātos ar klimata pārmaiņām saistītie riska faktori un šādu pārmaiņu ietekme, un tās apņēmās līdz 2022. gada beigām nostiprināt savus 2030. gada mērķrādītājus, lai likvidētu vēriena atšķirības, ņemot vērā Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) secinājumus. Tas būtu jāpanāk, rīkojoties taisnīgi un ievērojot kopīgas, bet diferencētas atbildības un attiecīgo iespēju principu, kā arī rēķinoties ar katrai valstij atšķirīgajiem apstākļiem. Eiropas Savienības emisijas kvotu


  tirdzniecības sistēmas (ES ETS) un cita starpā arī tās tirgus stabilitātes rezerves pārskatīšana ir unikāla iespēja sekmēt vēl vērienīgāku Savienības rīcību klimata politikas jomā pirms UNFCCC Pušu konferences 27. sesijas (COP 27) Ēģiptē.

Grozījums Nr. 2

Lēmuma priekšlikums

1.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (1a) | Nepieciešamība steidzami nodrošināt, lai savu aktualitāti nezaudētu Parīzes nolīgumā temperatūras kāpuma iegrožošanai noteiktais 1,5  oC mērķis, ir kļuvusi vēl nozīmīgāka, spriežot pēc secinājumiem, pie kuriem savā 2021. gada 7. augusta ziņojumā “Climate Change 2021: The Physical Science Basis” [Klimata pārmaiņas 2021. gadā: fizikālo zinātņu pamatojums] ir nonākusi IPCC. IPCC konstatēja, ka globālās sasilšanas kontekstā 1,5  oC atzīmi temperatūras kāpums sasniegs vai pat pārsniegs ātrāk, nekā sākotnēji bija prognozēts, proti, tas notiks nākamajos 20 gados. Turklāt minētā padome konstatēja — ja nevilcinoties un vērienīgi netiks samazināts siltumnīcefekta gāzu emisijas apjoms, iegrožot globālo sasilšanu līdz 1,5  oC vai pat 2 oC atzīmei vairs nebūs iespējams. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1a)

Nepieciešamība steidzami nodrošināt, lai savu aktualitāti nezaudētu Parīzes nolīgumā temperatūras kāpuma iegrožošanai noteiktais 1,5  oC mērķis, ir kļuvusi vēl nozīmīgāka, spriežot pēc secinājumiem, pie kuriem savā 2021. gada 7. augusta ziņojumā “Climate Change 2021: The Physical Science Basis” [Klimata pārmaiņas 2021. gadā: fizikālo zinātņu pamatojums] ir nonākusi IPCC. IPCC konstatēja, ka globālās sasilšanas kontekstā 1,5  oC atzīmi temperatūras kāpums sasniegs vai pat pārsniegs ātrāk, nekā sākotnēji bija prognozēts, proti, tas notiks nākamajos 20 gados. Turklāt minētā padome konstatēja — ja nevilcinoties un vērienīgi netiks samazināts siltumnīcefekta gāzu emisijas apjoms, iegrožot globālo sasilšanu līdz 1,5  oC vai pat 2 oC atzīmei vairs nebūs iespējams.

Grozījums Nr. 3

Lēmuma priekšlikums

1.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (1b) | Eiropas Parlaments savā 2019. gada 28. novembra rezolūcijā par ārkārtas situāciju klimata un vides jomā



   (1a)



  mudināja Komisiju nevilcinoties vērienīgi rīkoties, lai globālo sasilšanu ierobežotu līdz 1,5  oC atzīmei un nepieļautu bioloģiskās daudzveidības masveida izzušanu, un tādēļ cita starpā arī novērst neatbilstības spēkā esošajās Savienības politikas nostādnēs, kuras attiecas uz ārkārtas situāciju klimata un vides jomā, un nodrošināt, ka visi attiecīgie tiesību akti un budžeta priekšlikumi ir pilnīgā saskaņā ar mērķi ierobežot globālo sasilšanu līdz 1,5  oC un neveicina bioloģiskās daudzveidības izzušanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1b)

Eiropas Parlaments savā 2019. gada 28. novembra rezolūcijā par ārkārtas situāciju klimata un vides jomā



   (1a)



  mudināja Komisiju nevilcinoties vērienīgi rīkoties, lai globālo sasilšanu ierobežotu līdz 1,5  oC atzīmei un nepieļautu bioloģiskās daudzveidības masveida izzušanu, un tādēļ cita starpā arī novērst neatbilstības spēkā esošajās Savienības politikas nostādnēs, kuras attiecas uz ārkārtas situāciju klimata un vides jomā, un nodrošināt, ka visi attiecīgie tiesību akti un budžeta priekšlikumi ir pilnīgā saskaņā ar mērķi ierobežot globālo sasilšanu līdz 1,5  oC un neveicina bioloģiskās daudzveidības izzušanu.

Grozījums Nr. 4

Lēmuma priekšlikums

1.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (1c) | Nepieciešamību steidzami rīkoties vēl skaudrāk akcentē arī tas, ka aizvien biežāk ir vērojami ekstremāli laikapstākļi, kas kļūst aizvien postošāki, un tas ir tiešs klimata pārmaiņu rezultāts. Spriežot pēc ANO Katastrofu riska mazināšanas biroja datiem, aizvadītajos 20 gados pasaulē reģistrēto katastrofu skaits un globālo ekonomisko zaudējumu apjoms ir gandrīz divkāršojies, un šo pieaugumu lielā mērā ir noteicis būtisks ar klimatu saistītu katastrofu skaita pieaugums. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1c)

Nepieciešamību steidzami rīkoties vēl skaudrāk akcentē arī tas, ka aizvien biežāk ir vērojami ekstremāli laikapstākļi, kas kļūst aizvien postošāki, un tas ir tiešs klimata pārmaiņu rezultāts. Spriežot pēc ANO Katastrofu riska mazināšanas biroja datiem, aizvadītajos 20 gados pasaulē reģistrēto katastrofu skaits un globālo ekonomisko zaudējumu apjoms ir gandrīz divkāršojies, un šo pieaugumu lielā mērā ir noteicis būtisks ar klimatu saistītu katastrofu skaita pieaugums.

Grozījums Nr. 5

Lēmuma priekšlikums

1.d apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (1d) | Tāpēc Savienībai šis jautājums būtu steidzami jārisina, strādājot vēl intensīvāk un kļūstot par starptautisku līderi cīņā pret klimata pārmaiņām, un vienlaikus nodrošinot, ka ir atspoguļots taisnīguma princips, kā arī kopīgas, bet diferencētas atbildības un attiecīgo iespēju princips, kā tas ir noteikts Parīzes nolīguma 2. panta 2. punktā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1d)

Tāpēc Savienībai šis jautājums būtu steidzami jārisina, strādājot vēl intensīvāk un kļūstot par starptautisku līderi cīņā pret klimata pārmaiņām, un vienlaikus nodrošinot, ka ir atspoguļots taisnīguma princips, kā arī kopīgas, bet diferencētas atbildības un attiecīgo iespēju princips, kā tas ir noteikts Parīzes nolīguma 2. panta 2. punktā.

Grozījums Nr. 6

Lēmuma priekšlikums

2. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2) | Komisijas 2019. gada 11. decembrī pieņemtā paziņojuma “Eiropas zaļais kurss” pamatā ir ar klimatu un vidi saistītu problēmu risināšana un Parīzes nolīguma mērķu sasniegšana (4). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2)

Komisijas 2019. gada 11. decembrī pieņemtā paziņojuma “Eiropas zaļais kurss” pamatā ir ar klimatu un vidi saistītu problēmu risināšana un Parīzes nolīguma mērķu sasniegšana (4).

| (2) | Tāpēc
  Komisijas 2019. gada 11. decembrī pieņemtā paziņojuma “Eiropas zaļais kurss” pamatā ir ar klimatu un vidi saistītu problēmu risināšana un Parīzes nolīguma mērķu sasniegšana (4). |
| --- | --- |

(2)

Tāpēc
  Komisijas 2019. gada 11. decembrī pieņemtā paziņojuma “Eiropas zaļais kurss” pamatā ir ar klimatu un vidi saistītu problēmu risināšana un Parīzes nolīguma mērķu sasniegšana (4).

Grozījums Nr. 7

Lēmuma priekšlikums

3. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3) | Eiropas
  zaļajā kursā ir ietverts visaptverošs tādu savstarpēji papildinošu pasākumu un iniciatīvu kopums
  ,
  kuru mērķis ir līdz 2050. gadam ES
  panākt
  klimatneitralitāti
  , un izklāstīta jauna izaugsmes stratēģija, kas tiecas ES pārveidot par taisnīgu un pārticīgu sabiedrību ar mūsdienīgu,
  resursefektīvu
  un konkurētspējīgu ekonomiku,
  kurā ekonomiskā izaugsme būtu atsaistīta no resursu patēriņa
  .
  Tās
  mērķis ir arī aizsargāt, saglabāt un stiprināt Savienības dabas kapitālu un aizsargāt iedzīvotāju veselību un
  labbūtību
  no
  vidiskiem
  apdraudējumiem un ietekmes. Tajā pašā laikā šī pārkārtošanās atšķirīgi ietekmē
  sievietes un vīriešus
  un īpaši ietekmē dažas nelabvēlīgākā situācijā esošas grupas, piemēram, vecākus cilvēkus, personas ar invaliditāti un personas, kas pieder pie rasu minoritātes vai etniskas minoritātes. Tāpēc jānodrošina, ka pārkārtošanās ir taisnīga un iekļaujoša
  un neviens netiek atstāts novārtā
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3)

Eiropas
  zaļajā kursā ir ietverts visaptverošs tādu savstarpēji papildinošu pasākumu un iniciatīvu kopums
  ,
  kuru mērķis ir līdz 2050. gadam ES
  panākt
  klimatneitralitāti
  , un izklāstīta jauna izaugsmes stratēģija, kas tiecas ES pārveidot par taisnīgu un pārticīgu sabiedrību ar mūsdienīgu,
  resursefektīvu
  un konkurētspējīgu ekonomiku,
  kurā ekonomiskā izaugsme būtu atsaistīta no resursu patēriņa
  .
  Tās
  mērķis ir arī aizsargāt, saglabāt un stiprināt Savienības dabas kapitālu un aizsargāt iedzīvotāju veselību un
  labbūtību
  no
  vidiskiem
  apdraudējumiem un ietekmes. Tajā pašā laikā šī pārkārtošanās atšķirīgi ietekmē
  sievietes un vīriešus
  un īpaši ietekmē dažas nelabvēlīgākā situācijā esošas grupas, piemēram, vecākus cilvēkus, personas ar invaliditāti un personas, kas pieder pie rasu minoritātes vai etniskas minoritātes. Tāpēc jānodrošina, ka pārkārtošanās ir taisnīga un iekļaujoša
  un neviens netiek atstāts novārtā
  .

| (3) | Eiropas
  zaļais kurss nodrošina spēcīgas izejas pozīcijas, lai ne vēlāk kā līdz 2050. gadam sasniegtu Savienības klimatneitralitātes mērķi
  ,
  kā arī mērķi pēc tam
  panākt
  negatīvu emisijas bilanci
  ,
  kā noteikts Eiropas Parlamenta
  un
  Padomes Regulas (ES) 2021/1119



   (1a)



  2. panta 1. punktā. Tajā ir
  izklāstīta jauna izaugsmes stratēģija, kas tiecas ES pārveidot par taisnīgu un pārticīgu sabiedrību ar mūsdienīgu,
  resursu ziņā efektīvu
  un konkurētspējīgu ekonomiku,
  vienlaikus nodrošinot, ka neviens nav atstāts novārtā, un tādēļ īstenojot taisnīgu pārkārtošanos, ar ko tiek risināta arī enerģētiskās nabadzības problēma
  .
  Tā
  mērķis ir arī aizsargāt, saglabāt un stiprināt Savienības dabas kapitālu un aizsargāt iedzīvotāju veselību un
  labklājību
  no apdraudējumiem un ietekmes
  , kas rodas saistībā ar vidi
  . Tajā pašā laikā šī pārkārtošanās atšķirīgi ietekmē
  darba ņēmējus dažādās nozarēs
  un
  atšķirīgi ietekmē katru dzimumu, turklāt
  īpaši ietekmē dažas nelabvēlīgākā situācijā esošas
  neaizsargātās
  grupas, piemēram, vecākus cilvēkus, personas ar invaliditāti un personas, kas pieder pie rasu minoritātes vai etniskas minoritātes
  , kā arī personas un mājsaimniecības ar zemiem un vidējiem ienākumiem. Turklāt šī pārkārtošanās dažiem reģioniem ir problemātiskāka, un tas jo īpaši attiecas uz strukturāli nelabvēlīgākā situācijā esošiem perifērajiem reģioniem, kā arī salām
  . Tāpēc jānodrošina, ka pārkārtošanās ir taisnīga un iekļaujoša. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas
  zaļais kurss nodrošina spēcīgas izejas pozīcijas, lai ne vēlāk kā līdz 2050. gadam sasniegtu Savienības klimatneitralitātes mērķi
  ,
  kā arī mērķi pēc tam
  panākt
  negatīvu emisijas bilanci
  ,
  kā noteikts Eiropas Parlamenta
  un
  Padomes Regulas (ES) 2021/1119



   (1a)



  2. panta 1. punktā. Tajā ir
  izklāstīta jauna izaugsmes stratēģija, kas tiecas ES pārveidot par taisnīgu un pārticīgu sabiedrību ar mūsdienīgu,
  resursu ziņā efektīvu
  un konkurētspējīgu ekonomiku,
  vienlaikus nodrošinot, ka neviens nav atstāts novārtā, un tādēļ īstenojot taisnīgu pārkārtošanos, ar ko tiek risināta arī enerģētiskās nabadzības problēma
  .
  Tā
  mērķis ir arī aizsargāt, saglabāt un stiprināt Savienības dabas kapitālu un aizsargāt iedzīvotāju veselību un
  labklājību
  no apdraudējumiem un ietekmes
  , kas rodas saistībā ar vidi
  . Tajā pašā laikā šī pārkārtošanās atšķirīgi ietekmē
  darba ņēmējus dažādās nozarēs
  un
  atšķirīgi ietekmē katru dzimumu, turklāt
  īpaši ietekmē dažas nelabvēlīgākā situācijā esošas
  neaizsargātās
  grupas, piemēram, vecākus cilvēkus, personas ar invaliditāti un personas, kas pieder pie rasu minoritātes vai etniskas minoritātes
  , kā arī personas un mājsaimniecības ar zemiem un vidējiem ienākumiem. Turklāt šī pārkārtošanās dažiem reģioniem ir problemātiskāka, un tas jo īpaši attiecas uz strukturāli nelabvēlīgākā situācijā esošiem perifērajiem reģioniem, kā arī salām
  . Tāpēc jānodrošina, ka pārkārtošanās ir taisnīga un iekļaujoša.

Grozījums Nr. 8

Lēmuma priekšlikums

4. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | Nepieciešamība pēc Eiropas zaļā kursa un tā vērtība ir tikai pieaugusi saistībā ar Covid-19 pandēmiju, kas ir ļoti nelabvēlīgi ietekmējusi Savienības iedzīvotāju veselību, dzīves un darba apstākļus un
  labbūtību
  un kas ir parādījusi, ka mūsu sabiedrībai un ekonomikai ir
  jāuzlabo noturība
  pret ārējiem satricinājumiem un jārīkojas savlaicīgi, lai
  tos novērstu
  vai mazinātu. Eiropas iedzīvotāji joprojām ir stingri pārliecināti, ka tas jo īpaši attiecas uz klimata pārmaiņām (5). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4)

Nepieciešamība pēc Eiropas zaļā kursa un tā vērtība ir tikai pieaugusi saistībā ar Covid-19 pandēmiju, kas ir ļoti nelabvēlīgi ietekmējusi Savienības iedzīvotāju veselību, dzīves un darba apstākļus un
  labbūtību
  un kas ir parādījusi, ka mūsu sabiedrībai un ekonomikai ir
  jāuzlabo noturība
  pret ārējiem satricinājumiem un jārīkojas savlaicīgi, lai
  tos novērstu
  vai mazinātu. Eiropas iedzīvotāji joprojām ir stingri pārliecināti, ka tas jo īpaši attiecas uz klimata pārmaiņām (5).

| (4) | Nepieciešamība pēc
  labi īstenota
  Eiropas zaļā kursa un tā vērtība ir tikai pieaugusi saistībā ar Covid-19 pandēmiju, kas ir ļoti nelabvēlīgi ietekmējusi Savienības iedzīvotāju veselību, dzīves un darba apstākļus un
  labklājību
  un kas ir parādījusi, ka mūsu sabiedrībai un ekonomikai ir
  jākļūst noturīgākai
  pret ārējiem satricinājumiem un jārīkojas savlaicīgi, lai
  šādus satricinājumus nepieļautu
  vai mazinātu
  , turklāt tas ir jādara taisnīgi un nodrošinot, ka neviens nav atstāts novārtā, arī tie, kuriem draud enerģētiskā nabadzība
  . Eiropas iedzīvotāji joprojām ir stingri pārliecināti, ka tas jo īpaši attiecas uz klimata pārmaiņām (5). |
| --- | --- |

(4)

Nepieciešamība pēc
  labi īstenota
  Eiropas zaļā kursa un tā vērtība ir tikai pieaugusi saistībā ar Covid-19 pandēmiju, kas ir ļoti nelabvēlīgi ietekmējusi Savienības iedzīvotāju veselību, dzīves un darba apstākļus un
  labklājību
  un kas ir parādījusi, ka mūsu sabiedrībai un ekonomikai ir
  jākļūst noturīgākai
  pret ārējiem satricinājumiem un jārīkojas savlaicīgi, lai
  šādus satricinājumus nepieļautu
  vai mazinātu
  , turklāt tas ir jādara taisnīgi un nodrošinot, ka neviens nav atstāts novārtā, arī tie, kuriem draud enerģētiskā nabadzība
  . Eiropas iedzīvotāji joprojām ir stingri pārliecināti, ka tas jo īpaši attiecas uz klimata pārmaiņām (5).

Grozījums Nr. 9

Lēmuma priekšlikums

4.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (4a) | Starpvaldību zinātnes un politikas platforma bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu jomā (IPBES) savā 2020. gada 29. oktobra ziņojumā “Bioloģiskā daudzveidība un pandēmija” norādīja, ka pandēmijas pamatcēloņi ir tās pašas globālās vides pārmaiņas, kas veicina bioloģiskās daudzveidības izzušanu un klimata pārmaiņas. Tāpēc klimata pārmaiņas būtu jāmazina, lai saglabātu veselīgu bioloģisko daudzveidību un padarītu to vēl veselīgāku, tā aizsargājot arī cilvēka veselību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4a)

Starpvaldību zinātnes un politikas platforma bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu jomā (IPBES) savā 2020. gada 29. oktobra ziņojumā “Bioloģiskā daudzveidība un pandēmija” norādīja, ka pandēmijas pamatcēloņi ir tās pašas globālās vides pārmaiņas, kas veicina bioloģiskās daudzveidības izzušanu un klimata pārmaiņas. Tāpēc klimata pārmaiņas būtu jāmazina, lai saglabātu veselīgu bioloģisko daudzveidību un padarītu to vēl veselīgāku, tā aizsargājot arī cilvēka veselību.

Grozījums Nr. 10

Lēmuma priekšlikums

6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1119

   (7)

  Savienība ir iekļāvusi mērķi līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti visas ekonomikas mērogā
  . Minētajā regulā ir
  arī
  ietverta saistoša apņemšanās
  Savienības mērogā — panākt, ka līdz 2030. gadam siltumnīcefekta gāzu neto
  emisiju
  apjoms (emisijas, no
  kurām atskaitīti piesaistījumi
  ) ir samazinājies vismaz par 55 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1119

   (7)

  Savienība ir iekļāvusi mērķi līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti visas ekonomikas mērogā
  . Minētajā regulā ir
  arī
  ietverta saistoša apņemšanās
  Savienības mērogā — panākt, ka līdz 2030. gadam siltumnīcefekta gāzu neto
  emisiju
  apjoms (emisijas, no
  kurām atskaitīti piesaistījumi
  ) ir samazinājies vismaz par 55 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni.

| (6) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1119 Savienība ir iekļāvusi mērķi
  ne vēlāk kā
  līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti visas ekonomikas mērogā
  , kā arī mērķi pēc tam panākt negatīvu emisijas bilanci. Minētā regula
  arī
  ietver saistošu apņemšanos
  Savienības mērogā — panākt, ka līdz 2030. gadam siltumnīcefekta gāzu neto
  emisijas
  apjoms (emisijas
  apjoms
  , no
  kura atskaitīts piesaistes apjoms
  ) ir samazinājies vismaz par 55 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni.
  Tas viss būtu jāpanāk ar taisnīgu pārkārtošanos, kas nevienu neatstāj novārtā. |
| --- | --- |

(6)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1119 Savienība ir iekļāvusi mērķi
  ne vēlāk kā
  līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti visas ekonomikas mērogā
  , kā arī mērķi pēc tam panākt negatīvu emisijas bilanci. Minētā regula
  arī
  ietver saistošu apņemšanos
  Savienības mērogā — panākt, ka līdz 2030. gadam siltumnīcefekta gāzu neto
  emisijas
  apjoms (emisijas
  apjoms
  , no
  kura atskaitīts piesaistes apjoms
  ) ir samazinājies vismaz par 55 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni.
  Tas viss būtu jāpanāk ar taisnīgu pārkārtošanos, kas nevienu neatstāj novārtā.

Grozījums Nr. 11

Lēmuma priekšlikums

7. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (7) | Visām ekonomikas nozarēm jādod ieguldījums, lai panāktu minētos emisiju samazinājumus. Tāpēc ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK (8) izveidotās ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ES ETS) ieceru vēriens būtu jāsaskaņo ar apņemšanos līdz 2030. gadam panākt siltumnīcefekta gāzu neto
  emisiju
  samazinājumu visas ekonomikas mērogā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7)

Visām ekonomikas nozarēm jādod ieguldījums, lai panāktu minētos emisiju samazinājumus. Tāpēc ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK (8) izveidotās ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ES ETS) ieceru vēriens būtu jāsaskaņo ar apņemšanos līdz 2030. gadam panākt siltumnīcefekta gāzu neto
  emisiju
  samazinājumu visas ekonomikas mērogā.

| (7) | Visām ekonomikas nozarēm jādod ieguldījums, lai panāktu minētos emisiju samazinājumus. Tāpēc ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK (8) izveidotās ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ES ETS) ieceru vēriens būtu jāsaskaņo ar apņemšanos līdz 2030. gadam panākt siltumnīcefekta gāzu neto
  emisijas
  samazinājumu visas ekonomikas mērogā
  , Savienības mērķi ne vēlāk kā līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti un mērķi pēc tam panākt negatīvu emisijas bilanci, kā noteikts Regulas (ES) 2021/1119 2. panta 1. punktā
  . |
| --- | --- |

(7)

Visām ekonomikas nozarēm jādod ieguldījums, lai panāktu minētos emisiju samazinājumus. Tāpēc ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK (8) izveidotās ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ES ETS) ieceru vēriens būtu jāsaskaņo ar apņemšanos līdz 2030. gadam panākt siltumnīcefekta gāzu neto
  emisijas
  samazinājumu visas ekonomikas mērogā
  , Savienības mērķi ne vēlāk kā līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti un mērķi pēc tam panākt negatīvu emisijas bilanci, kā noteikts Regulas (ES) 2021/1119 2. panta 1. punktā
  .

Grozījums Nr. 12

Lēmuma priekšlikums

8. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (8) | Lai novērstu strukturālu nelīdzsvarotību starp kvotu piedāvājumu un pieprasījumu tirgū, ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2015/1814 (9) 2018. gadā izveidoja tirgus stabilitātes rezervi (“rezerve”), kas darbojas kopš 2019. gada. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8)

Lai novērstu strukturālu nelīdzsvarotību starp kvotu piedāvājumu un pieprasījumu tirgū, ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2015/1814 (9) 2018. gadā izveidoja tirgus stabilitātes rezervi (“rezerve”), kas darbojas kopš 2019. gada.

| (8) | Lai novērstu strukturālu nelīdzsvarotību starp kvotu piedāvājumu un pieprasījumu tirgū 
  — kas vājināja ES ETS, jo zemāku oglekļa cenu dēļ ES ETS nespēja piedāvāt spēcīgus stimulus emisijas samazināt —
  , ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2015/1814 (9) 2018. gadā izveidoja tirgus stabilitātes rezervi (“rezerve”), kas darbojas kopš 2019. gada.
  Rezerves izveidošana palīdzēja 2019. gadā samazināt apritē esošo kvotu pārpalikumu par 29 %, salīdzinot ar attiecīgo 2013. gada rekordlīmeni. Taču, spriežot pēc 2021. gada ziņojuma par Eiropas oglekļa tirgus darbību, apritē esošo kvotu kopskaits jau 2020. gadā atkal palielinājās līdz 1 579  miljardiem kvotu salīdzinājumā ar 1 385  miljardiem kvotu 2019. gadā. Tik krass kopējā pārpalikuma pieaugums bija saistīts ar zemāku pieprasījumu Covid-19 krīzes dēļ. Spriežot pēc Komisijas aplēsēm, būs vajadzīgi gandrīz četri gadi, lai šo papildu 2020. gada pārpalikumu absorbētu, un līdz ar to vēl vairāk kavēsies nepieciešamība steidzami absorbēt vēsturiski izveidojušos pārpalikumu un nodrošināt, ka ES ETS joprojām atbilst mērķim, ar kādu izveidota. Tāpēc — un neskarot turpmāk iespējamās izmaiņas rezervē saistībā ar Direktīvas 2003/87/EK un Lēmuma (ES) 2015/1814 vispārējo pārskatīšanu 2022. gadā, — Komisijai būtu nepārtraukti jāseko līdzi tam, kā rezerve darbojas, un jānodrošina, ka tā nemainīgi atbilst mērķim, ar kādu izveidota, arī nākotnē iespējamu neparedzamu ārējo satricinājumu gadījumā. |
| --- | --- |

(8)

Lai novērstu strukturālu nelīdzsvarotību starp kvotu piedāvājumu un pieprasījumu tirgū 
  — kas vājināja ES ETS, jo zemāku oglekļa cenu dēļ ES ETS nespēja piedāvāt spēcīgus stimulus emisijas samazināt —
  , ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2015/1814 (9) 2018. gadā izveidoja tirgus stabilitātes rezervi (“rezerve”), kas darbojas kopš 2019. gada.
  Rezerves izveidošana palīdzēja 2019. gadā samazināt apritē esošo kvotu pārpalikumu par 29 %, salīdzinot ar attiecīgo 2013. gada rekordlīmeni. Taču, spriežot pēc 2021. gada ziņojuma par Eiropas oglekļa tirgus darbību, apritē esošo kvotu kopskaits jau 2020. gadā atkal palielinājās līdz 1 579  miljardiem kvotu salīdzinājumā ar 1 385  miljardiem kvotu 2019. gadā. Tik krass kopējā pārpalikuma pieaugums bija saistīts ar zemāku pieprasījumu Covid-19 krīzes dēļ. Spriežot pēc Komisijas aplēsēm, būs vajadzīgi gandrīz četri gadi, lai šo papildu 2020. gada pārpalikumu absorbētu, un līdz ar to vēl vairāk kavēsies nepieciešamība steidzami absorbēt vēsturiski izveidojušos pārpalikumu un nodrošināt, ka ES ETS joprojām atbilst mērķim, ar kādu izveidota. Tāpēc — un neskarot turpmāk iespējamās izmaiņas rezervē saistībā ar Direktīvas 2003/87/EK un Lēmuma (ES) 2015/1814 vispārējo pārskatīšanu 2022. gadā, — Komisijai būtu nepārtraukti jāseko līdzi tam, kā rezerve darbojas, un jānodrošina, ka tā nemainīgi atbilst mērķim, ar kādu izveidota, arī nākotnē iespējamu neparedzamu ārējo satricinājumu gadījumā.

Grozījums Nr. 13

Lēmuma priekšlikums

8.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (8a) | Stabila un uz nākotni vērsta rezerve ir būtiska, lai garantētu ES ETS integritāti un to efektīvi vadītu ar mērķi panākt, ka šī sistēma kā politikas instruments palīdz ne vēlāk kā līdz 2050. gadam sasniegt Savienības klimatneitralitātes mērķi, kā arī mērķi pēc tam panākt negatīvu emisijas bilanci, kā noteikts Regulas (ES) 2021/1119 2. panta 1. punktā. Būtu jānodrošina, lai ES ETS un līdz ar to arī rezerve būtu saskaņā ar centieniem ierobežot globālo vidējās temperatūras pieaugumu līdz 1,5  oC atzīmei salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni, turklāt atzīstot, ka tas ievērojami mazinātu ar klimata pārmaiņām saistītos riskus un šo pārmaiņu ietekmi, un vienlaikus nodrošinot, ka ir atspoguļots taisnīguma princips, kā arī kopīgas, bet diferencētas atbildības un attiecīgo iespēju princips, kā tas ir noteikts Parīzes nolīguma 2. pantā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8a)

Stabila un uz nākotni vērsta rezerve ir būtiska, lai garantētu ES ETS integritāti un to efektīvi vadītu ar mērķi panākt, ka šī sistēma kā politikas instruments palīdz ne vēlāk kā līdz 2050. gadam sasniegt Savienības klimatneitralitātes mērķi, kā arī mērķi pēc tam panākt negatīvu emisijas bilanci, kā noteikts Regulas (ES) 2021/1119 2. panta 1. punktā. Būtu jānodrošina, lai ES ETS un līdz ar to arī rezerve būtu saskaņā ar centieniem ierobežot globālo vidējās temperatūras pieaugumu līdz 1,5  oC atzīmei salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni, turklāt atzīstot, ka tas ievērojami mazinātu ar klimata pārmaiņām saistītos riskus un šo pārmaiņu ietekmi, un vienlaikus nodrošinot, ka ir atspoguļots taisnīguma princips, kā arī kopīgas, bet diferencētas atbildības un attiecīgo iespēju princips, kā tas ir noteikts Parīzes nolīguma 2. pantā.

Grozījums Nr. 14

Lēmuma priekšlikums

10. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (10) | Ja apritē esošo kvotu skaits pārsniedz noteikto augšējo robežvērtību, kvotu daudzumu, kas atbilst noteiktam procentuālajam daudzumam, atskaita no izsolāmo kvotu apjoma un ieskaita rezervē. Savukārt, ja apritē esošo kvotu kopskaits ir zem noteiktās apakšējās robežvērtības, no rezerves atbrīvo attiecīgu skaitu kvotu, darot tās pieejamas dalībvalstīm, un pieskaita izsolāmajam kvotu daudzumam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10)

Ja apritē esošo kvotu skaits pārsniedz noteikto augšējo robežvērtību, kvotu daudzumu, kas atbilst noteiktam procentuālajam daudzumam, atskaita no izsolāmo kvotu apjoma un ieskaita rezervē. Savukārt, ja apritē esošo kvotu kopskaits ir zem noteiktās apakšējās robežvērtības, no rezerves atbrīvo attiecīgu skaitu kvotu, darot tās pieejamas dalībvalstīm, un pieskaita izsolāmajam kvotu daudzumam.

| (10) | Patlaban,
  ja apritē esošo kvotu skaits pārsniedz noteikto augšējo robežvērtību, kvotu daudzumu, kas atbilst noteiktam procentuālajam daudzumam, atskaita no izsolāmo kvotu apjoma un ieskaita rezervē. Savukārt, ja apritē esošo kvotu kopskaits ir zem noteiktās apakšējās robežvērtības, no rezerves atbrīvo attiecīgu skaitu kvotu, darot tās pieejamas dalībvalstīm, un pieskaita izsolāmajam kvotu daudzumam. |
| --- | --- |

(10)

Patlaban,
  ja apritē esošo kvotu skaits pārsniedz noteikto augšējo robežvērtību, kvotu daudzumu, kas atbilst noteiktam procentuālajam daudzumam, atskaita no izsolāmo kvotu apjoma un ieskaita rezervē. Savukārt, ja apritē esošo kvotu kopskaits ir zem noteiktās apakšējās robežvērtības, no rezerves atbrīvo attiecīgu skaitu kvotu, darot tās pieejamas dalībvalstīm, un pieskaita izsolāmajam kvotu daudzumam.

Grozījums Nr. 15

Lēmuma priekšlikums

11. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (11) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/410 (10)

  tika
  grozīts Lēmums (ES) 2015/1814, līdz 2023. gada 31. decembrim no 12 % uz 24 % divkāršojot procentuālo lielumu, kurš jāizmanto to kvotu skaita noteikšanai, ko katru gadu ieskaita rezervē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/410 (10)

  tika
  grozīts Lēmums (ES) 2015/1814, līdz 2023. gada 31. decembrim no 12 % uz 24 % divkāršojot procentuālo lielumu, kurš jāizmanto to kvotu skaita noteikšanai, ko katru gadu ieskaita rezervē.

| (11) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/410 (10)

  ir
  grozīts Lēmums (ES) 2015/1814, līdz 2023. gada 31. decembrim no 12 % uz 24 % divkāršojot procentuālo lielumu, kurš jāizmanto to kvotu skaita noteikšanai, ko katru gadu ieskaita rezervē
  , un tas ir darīts, lai ātri absorbētu vēsturiski izveidojušos pārpalikumu, kas savukārt būtu spēcīgāks cenas signāls izmaksu ziņā efektīvi panākt siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanos. Minētais lēmums ir pieņemts saistībā ar klimata jomā iepriekš noteikto Savienības mērķrādītāju, proti, līdz 2030. gadam visas ekonomikas mērogā samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas apjomu par vismaz 40 % salīdzinājumā ar attiecīgo 1990. gada līmeni. |
| --- | --- |

(11)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/410 (10)

  ir
  grozīts Lēmums (ES) 2015/1814, līdz 2023. gada 31. decembrim no 12 % uz 24 % divkāršojot procentuālo lielumu, kurš jāizmanto to kvotu skaita noteikšanai, ko katru gadu ieskaita rezervē
  , un tas ir darīts, lai ātri absorbētu vēsturiski izveidojušos pārpalikumu, kas savukārt būtu spēcīgāks cenas signāls izmaksu ziņā efektīvi panākt siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanos. Minētais lēmums ir pieņemts saistībā ar klimata jomā iepriekš noteikto Savienības mērķrādītāju, proti, līdz 2030. gadam visas ekonomikas mērogā samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas apjomu par vismaz 40 % salīdzinājumā ar attiecīgo 1990. gada līmeni.

Grozījums Nr. 16

Lēmuma priekšlikums

14. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (14) | Saistībā ar rezerves pārskatīšanu veiktā analīze un paredzamās ar oglekļa tirgu saistītās norises liecina, ka ar 12 % no apritē esošo kvotu kopskaita, kas pēc 2023. gada katru gadu jāieskaita rezervē,
  nav pietiekami
  , lai
  novērstu
  kvotu pārpalikuma ievērojamu pieaugumu ES ETS.
  Tāpēc pēc 2023. gada procentuālajam skaitlim arī turpmāk vajadzētu būt 24 %, un minimālajam kvotu apjomam, kas jāieskaita rezervē, arī turpmāk vajadzētu būt 200 miljoniem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(14)

Saistībā ar rezerves pārskatīšanu veiktā analīze un paredzamās ar oglekļa tirgu saistītās norises liecina, ka ar 12 % no apritē esošo kvotu kopskaita, kas pēc 2023. gada katru gadu jāieskaita rezervē,
  nav pietiekami
  , lai
  novērstu
  kvotu pārpalikuma ievērojamu pieaugumu ES ETS.
  Tāpēc pēc 2023. gada procentuālajam skaitlim arī turpmāk vajadzētu būt 24 %, un minimālajam kvotu apjomam, kas jāieskaita rezervē, arī turpmāk vajadzētu būt 200 miljoniem.

| (14) | Saistībā ar rezerves pārskatīšanu veiktā analīze un paredzamās ar oglekļa tirgu saistītās norises liecina, ka ar 12 % no apritē esošo kvotu kopskaita, kas pēc 2023. gada katru gadu jāieskaita rezervē,
  nepietiek
  , lai
  nepieļautu
  kvotu pārpalikuma ievērojamu pieaugumu ES ETS.
  Ja procentuālais skaitlis, pēc kura nosaka apritē esošo kvotu kopskaitu, kas katru gadu jāieskaita rezervē, pēc 2023. gada atgrieztos atpakaļ uz 12 %, iespaidīgs un nelabvēlīgs kvotu pārpalikums ES ETS varētu apdraudēt tirgus stabilitāti un ES ETS pienācīgu darbību, un līdz ar to būtu apdraudēta iespēja panākt siltumnīcefekta gāzu emisijas apjoma samazināšanos, kas ir vajadzīga, lai sasniegtu juridiski saistošos klimata mērķrādītājus, kā tas ir norādīts ietekmes ziņojumā, kuru par šo lēmumu sagatavojusi Komisija. |
| --- | --- |

(14)

Saistībā ar rezerves pārskatīšanu veiktā analīze un paredzamās ar oglekļa tirgu saistītās norises liecina, ka ar 12 % no apritē esošo kvotu kopskaita, kas pēc 2023. gada katru gadu jāieskaita rezervē,
  nepietiek
  , lai
  nepieļautu
  kvotu pārpalikuma ievērojamu pieaugumu ES ETS.
  Ja procentuālais skaitlis, pēc kura nosaka apritē esošo kvotu kopskaitu, kas katru gadu jāieskaita rezervē, pēc 2023. gada atgrieztos atpakaļ uz 12 %, iespaidīgs un nelabvēlīgs kvotu pārpalikums ES ETS varētu apdraudēt tirgus stabilitāti un ES ETS pienācīgu darbību, un līdz ar to būtu apdraudēta iespēja panākt siltumnīcefekta gāzu emisijas apjoma samazināšanos, kas ir vajadzīga, lai sasniegtu juridiski saistošos klimata mērķrādītājus, kā tas ir norādīts ietekmes ziņojumā, kuru par šo lēmumu sagatavojusi Komisija.

Grozījums Nr. 17

Lēmuma priekšlikums

15. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (15) | Ja procentuālo skaitli, ar ko nosaka apritē esošo kvotu kopskaitu
  ,
  kas katru gadu jāieskaita rezervē,
  pēc 2023. gada
  samazina atpakaļ uz 12
   %
  , potenciāli kaitīgs kvotu pārpalikums ES ETS var radīt traucējumus tirgus stabilitātei. Turklāt 24 % likme pēc 2023
  . 
  gada
  būtu
  jānosaka
  atsevišķi no Direktīvas 2003/87/EK un Lēmuma (ES) 2015/1814 vispārējās pārskatīšanas, lai stiprinātu ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu
  saskaņā ar
  Savienības
  palielināto klimatisko ieceri
  2030. 
  gadam, nodrošinot
  tirgus prognozējamību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15)

Ja procentuālo skaitli, ar ko nosaka apritē esošo kvotu kopskaitu
  ,
  kas katru gadu jāieskaita rezervē,
  pēc 2023. gada
  samazina atpakaļ uz 12
   %
  , potenciāli kaitīgs kvotu pārpalikums ES ETS var radīt traucējumus tirgus stabilitātei. Turklāt 24 % likme pēc 2023
  . 
  gada
  būtu
  jānosaka
  atsevišķi no Direktīvas 2003/87/EK un Lēmuma (ES) 2015/1814 vispārējās pārskatīšanas, lai stiprinātu ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu
  saskaņā ar
  Savienības
  palielināto klimatisko ieceri
  2030. 
  gadam, nodrošinot
  tirgus prognozējamību.

| (15) | Tāpēc ir svarīgi nepieļaut
  ,
  ka attiecīgā likme
  pēc 2023. gada
  atkal nokrīt zemāk par 24
   %
  īpatsvara atzīmi un ka minimālais apritē esošo kvotu skaits, kas katru gadu jāieskaita rezervē, vairs nesasniedz 200 miljonus
  .
  Tas
  būtu
  jādara
  atsevišķi no Direktīvas 2003/87/EK un Lēmuma (ES) 2015/1814 vispārējās pārskatīšanas, lai stiprinātu ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu
  atbilstoši vērienīgākām
  Savienības
  iecerēm klimata jomā attiecībā uz
  2030. 
  gadu un tādējādi nodrošinātu tās laicīgu stāšanos spēkā un līdz ar to arī
  tirgus prognozējamību
  , novēršot risku, ka attiecīgā likme atkal nokrīt zemāk par 24 % īpatsvara atzīmi. Šīs 24 % likmes saglabāšana šajā lēmumā neskar rezerves turpmākās pārskatīšanas reizes, nedz arī iespējas attiecīgā gadījumā pārskatīt ieskaitīšanai rezervē noteikto kvotu likmi, īstenojot Direktīvas 2003/87/EK un Lēmuma (ES) 2015/1814 vispārēju pārskatīšanu 2022. gadā. |
| --- | --- |

(15)

Tāpēc ir svarīgi nepieļaut
  ,
  ka attiecīgā likme
  pēc 2023. gada
  atkal nokrīt zemāk par 24
   %
  īpatsvara atzīmi un ka minimālais apritē esošo kvotu skaits, kas katru gadu jāieskaita rezervē, vairs nesasniedz 200 miljonus
  .
  Tas
  būtu
  jādara
  atsevišķi no Direktīvas 2003/87/EK un Lēmuma (ES) 2015/1814 vispārējās pārskatīšanas, lai stiprinātu ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu
  atbilstoši vērienīgākām
  Savienības
  iecerēm klimata jomā attiecībā uz
  2030. 
  gadu un tādējādi nodrošinātu tās laicīgu stāšanos spēkā un līdz ar to arī
  tirgus prognozējamību
  , novēršot risku, ka attiecīgā likme atkal nokrīt zemāk par 24 % īpatsvara atzīmi. Šīs 24 % likmes saglabāšana šajā lēmumā neskar rezerves turpmākās pārskatīšanas reizes, nedz arī iespējas attiecīgā gadījumā pārskatīt ieskaitīšanai rezervē noteikto kvotu likmi, īstenojot Direktīvas 2003/87/EK un Lēmuma (ES) 2015/1814 vispārēju pārskatīšanu 2022. gadā.

Grozījums Nr. 18

Lēmuma priekšlikums

15.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (15a) | Pēc 2023. gada 24 % likme būtu jānosaka atsevišķi no Direktīvas 2003/87/EK un Lēmuma (ES) 2015/1814 vispārējās pārskatīšanas, lai stiprinātu ES ETS atbilstoši vērienīgākām Savienības iecerēm klimata jomā attiecībā uz 2030. gadu un tādējādi nodrošinātu arī tirgus prognozējamību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15a)

Pēc 2023. gada 24 % likme būtu jānosaka atsevišķi no Direktīvas 2003/87/EK un Lēmuma (ES) 2015/1814 vispārējās pārskatīšanas, lai stiprinātu ES ETS atbilstoši vērienīgākām Savienības iecerēm klimata jomā attiecībā uz 2030. gadu un tādējādi nodrošinātu arī tirgus prognozējamību.

Grozījums Nr. 19

Lēmuma priekšlikums

15.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (15b) | Ņemot vērā to, ka šī lēmuma mērķi, proti, turpmāk izmantot pašreizējos tirgus stabilitātes rezerves parametrus, kas noteikti saskaņā ar Direktīvu (ES) 2018/410, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet paredzamās darbības mēroga un iedarbības dēļ minēto mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15b)

Ņemot vērā to, ka šī lēmuma mērķi, proti, turpmāk izmantot pašreizējos tirgus stabilitātes rezerves parametrus, kas noteikti saskaņā ar Direktīvu (ES) 2018/410, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet paredzamās darbības mēroga un iedarbības dēļ minēto mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

---

(1)  Jautājums tika nodots atpakaļ atbildīgajai komitejai starpiestāžu sarunām saskaņā ar 59. panta 4. punkta ceturto daļu (A9-0045/2022).

(3)  Parīzes nolīgums (OV L 282, 19.10.2016., 4. lpp.).

(3)  Parīzes nolīgums (OV L 282, 19.10.2016., 4. lpp.).

(1a)  

  OV C 232, 16.6.2021., 28. lpp.

(4)  COM(2019)0640.

(4)  COM(2019)0640.

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1119 (2021. gada 30. jūnijs), ar ko izveido klimatneitralitātes panākšanas satvaru un groza Regulas (EK) Nr. 401/2009 un (ES) 2018/1999 (“Eiropas Klimata akts”) (OV L 243, 9.7.2021., 1. lpp.).

(5)  Eirobarometra speciālaptauja Nr. 513 par klimata pārmaiņām, 2021 (https://ec.europa.eu/clima/citizens/support_lv).

(5)  Eirobarometra speciālaptauja Nr. 513 par klimata pārmaiņām, 2021 (https://ec.europa.eu/clima/citizens/support_lv).

(7)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1119 (2021. gada 30. jūnijs), ar ko izveido klimatneitralitātes panākšanas satvaru un groza Regulas (EK) Nr. 401/2009 un (ES) 2018/1999 (“Eiropas Klimata akts”) (OV L 243, 9.7.2021., 1. lpp.).

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/87/EK (2003. gada 13. oktobris), ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Savienībā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK (OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.).

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/87/EK (2003. gada 13. oktobris), ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Savienībā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK (OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.).

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2015/1814 (2015. gada 6. oktobris) par Savienības siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas tirgus stabilitātes rezerves izveidi un darbību un ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK (OV L 264, 9.10.2015., 1. lpp.).

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2015/1814 (2015. gada 6. oktobris) par Savienības siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas tirgus stabilitātes rezerves izveidi un darbību un ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK (OV L 264, 9.10.2015., 1. lpp.).

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/410 (2018. gada 14. marts), ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, lai sekmētu emisiju izmaksefektīvu samazināšanu un investīcijas mazoglekļa risinājumos, un Lēmumu (ES) 2015/1814 (OV L 76, 19.3.2018., 3. lpp.).

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/410 (2018. gada 14. marts), ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, lai sekmētu emisiju izmaksefektīvu samazināšanu un investīcijas mazoglekļa risinājumos, un Lēmumu (ES) 2015/1814 (OV L 76, 19.3.2018., 3. lpp.).

---

| 15.11.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 434/103 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 434/103

---

P9_TA(2022)0102

Bez transportlīdzekļa vadītājiem nomātu transportlīdzekļu izmantošana kravu autopārvadājumiem ***II

Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. aprīļa normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko groza Direktīvu 2006/1/EK par bez transportlīdzekļa vadītājiem nomātu transportlīdzekļu izmantošanu kravu autopārvadājumiem (13531/1/2021 – C8-0172/2017 – 2017/0113(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums)

(2022/C 434/16)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (13531/1/2021 – C8-0172/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (13531/1/2021 – C8-0172/2017),

| — | ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 6. decembra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 6. decembra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2018. gada 18. februāra atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2018. gada 18. februāra atzinumu (2),

| — | ņemot vērā Komisijas atzinumu (COM(2022)0014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas atzinumu (COM(2022)0014),

| — | ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (3) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2017)0282), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (3) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2017)0282),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 67. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 67. pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ieteikumu otrajam lasījumam (A9-0041/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ieteikumu otrajam lasījumam (A9-0041/2022),

| 1. | apstiprina Padomes nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar Padomes nostāju; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājai parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, ka ir pienācīgi ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  OV C 129, 11.4.2018., 71. lpp.

(2)  OV C 176, 23.5.2018., 57. lpp.

(3)  OV C 411, 27.11.2020., 258. lpp.

---

| 15.11.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 434/104 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 434/104

---

P9_TA(2022)0105

Eiropas energoinfrastruktūra ***I

Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. aprīļa normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka Eiropas energoinfrastruktūras vadlīnijas un atceļ Regulu (ES) Nr. 347/2013 (COM(2020)0824 – C9-0417/2020 – 2020/0360(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2022/C 434/17)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2020)0824), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2020)0824),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 172. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0417/2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 172. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0417/2020),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada 24. marta atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada 24. marta atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2021. gada 1. jūlija atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2021. gada 1. jūlija atzinumu (2),

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2021. gada 22. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2021. gada 22. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Transporta un tūrisma komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Transporta un tūrisma komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumus,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu (A9-0269/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu (A9-0269/2021),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 220, 9.6.2021., 51. lpp.

(2)  OV C 440, 29.10.2021., 105. lpp.

---

P9_TC1-COD(2020)0360

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 5. aprīlī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/... par Eiropas energoinfrastruktūras pamatnostādnēm un ar ko groza Regulas (EK) Nr. 715/2009, (ES) 2019/942 un (ES) 2019/943 un Direktīvas 2009/73/EK un (ES) 2019/944 un atceļ Regulu (ES) Nr. 347/2013

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/869.)

---

| 15.11.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 434/105 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 434/105

---

P9_TA(2022)0106

2023. gada budžeta pamatnostādnes — III iedaļa

Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. aprīļa rezolūcija par 2023. gada budžeta izstrādes vispārējām pamatnostādnēm, III iedaļa – Komisija (2021/2226(BUI))

(2022/C 434/18)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LEGSD) 314. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LEGSD) 314. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam (1) (“Finanšu regula”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam (1) (“Finanšu regula”),

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 17. decembra Regulu (ES, Euratom) 2020/2093, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (2) (“DFS regula”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 17. decembra Regulu (ES, Euratom) 2020/2093, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (2) (“DFS regula”),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgo deklarāciju par konkrētu programmu pastiprināšanu un pamataktu pielāgošanu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgo deklarāciju par konkrētu programmu pastiprināšanu un pamataktu pielāgošanu (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgo deklarāciju par to, ka atmaksājumi no ĀKK ieguldījumu mehānisma tiek izmantoti Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta labā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgo deklarāciju par to, ka atmaksājumi no ĀKK ieguldījumu mehānisma tiek izmantoti Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta labā (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgo deklarāciju par atbrīvoto līdzekļu atkārtotu izmantošanu saistībā ar pētniecības programmu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgo deklarāciju par atbrīvoto līdzekļu atkārtotu izmantošanu saistībā ar pētniecības programmu (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgo deklarāciju par rīcību attiecībā uz NGEU procentu izmaksām un atmaksājumiem 2021.–2027. gada DFS (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgo deklarāciju par rīcību attiecībā uz NGEU procentu izmaksām un atmaksājumiem 2021.–2027. gada DFS (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgo deklarāciju par budžeta rūpīgu pārbaudi attiecībā uz jauniem priekšlikumiem, kuru pamatā ir LESD 122. pants un kuri varētu radīt ievērojamu ietekmi uz Savienības budžetu (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgo deklarāciju par budžeta rūpīgu pārbaudi attiecībā uz jauniem priekšlikumiem, kuru pamatā ir LESD 122. pants un kuri varētu radīt ievērojamu ietekmi uz Savienības budžetu (7),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgo deklarāciju par atkārtotu izvērtēšanu Finanšu regulas noteikumos attiecībā uz ārējiem piešķirtiem ieņēmumiem un aizņēmumiem un aizdevumiem (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgo deklarāciju par atkārtotu izvērtēšanu Finanšu regulas noteikumos attiecībā uz ārējiem piešķirtiem ieņēmumiem un aizņēmumiem un aizdevumiem (8),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2020. gada 16. decembra nostāju par projektu Padomes regulai, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam, (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2020. gada 16. decembra nostāju par projektu Padomes regulai, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam, (9),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 22. decembra priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (ES, Euratom) 2020/2093, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2020. gadam (COM(2021)0569), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 22. decembra priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (ES, Euratom) 2020/2093, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2020. gadam (COM(2021)0569),

| — | ņemot vērā 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (10),

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 14. decembra Lēmumu (ES, Euratom) 2020/2053 par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 14. decembra Lēmumu (ES, Euratom) 2020/2053 par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu (11),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 22. decembra priekšlikumu šā lēmuma grozīšanai (COM(2021)0570), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 22. decembra priekšlikumu šā lēmuma grozīšanai (COM(2021)0570),

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 14. decembra Regulu (ES) 2020/2094, ar ko izveido Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumentu ekonomikas atveseļošanas atbalstam pēc Covid-19 krīzes (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 14. decembra Regulu (ES) 2020/2094, ar ko izveido Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumentu ekonomikas atveseļošanas atbalstam pēc Covid-19 krīzes (12),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2020. gada 16. decembra Regulu (ES, Euratom) 2020/2092 par vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2020. gada 16. decembra Regulu (ES, Euratom) 2020/2092 par vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai (13),

| — | ņemot vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru (ESTP), ko 2017. gada novembrī izsludināja Eiropadome, Parlaments un Komisija, Komisijas 2021. gada 4. marta rīcības plānu par Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanu un Eiropadomes locekļu 2021. gada maijā pieņemto Portu deklarāciju par sociālajām lietām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru (ESTP), ko 2017. gada novembrī izsludināja Eiropadome, Parlaments un Komisija, Komisijas 2021. gada 4. marta rīcības plānu par Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanu un Eiropadomes locekļu 2021. gada maijā pieņemto Portu deklarāciju par sociālajām lietām,

| — | ņemot vērā ANO Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un tajā noteiktos ilgtspējīgas attīstības mērķus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un tajā noteiktos ilgtspējīgas attīstības mērķus,

| — | ņemot vērā 2021. gada 25. marta rezolūciju par digitālās izglītības politikas veidošanu (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 25. marta rezolūciju par digitālās izglītības politikas veidošanu (14),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 9. marta paziņojumu “Digitālais kompass līdz 2030. gadam: Eiropas ceļam digitālajā gadu desmitā” (COM(2021)0118), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 9. marta paziņojumu “Digitālais kompass līdz 2030. gadam: Eiropas ceļam digitālajā gadu desmitā” (COM(2021)0118),

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumu “Eiropas zaļais kurss” (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumu “Eiropas zaļais kurss” (COM(2019)0640),

| — | ņemot vērā 2020. gada 15. janvāra rezolūciju par Eiropas zaļo kursu (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 15. janvāra rezolūciju par Eiropas zaļo kursu (15),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 30. jūnija Regulu (ES) 2021/1119, ar ko izveido klimatneitralitātes panākšanas satvaru (16) (Eiropas Klimata akts), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 30. jūnija Regulu (ES) 2021/1119, ar ko izveido klimatneitralitātes panākšanas satvaru (16) (Eiropas Klimata akts),

| — | ņemot vērā Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) ziņojumus par globālo sasilšanu par 1,5 C, par klimata pārmaiņām un zemi, kā arī par okeānu un kriosfēru klimata pārmaiņu ietekmē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) ziņojumus par globālo sasilšanu par 1,5 C, par klimata pārmaiņām un zemi, kā arī par okeānu un kriosfēru klimata pārmaiņu ietekmē,

| — | ņemot vērā nolīgumu, ko 2015. gada 12. decembrī pieņēma Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (UNFCCC) Pušu 21. konferencē (COP21) Parīzē (“Parīzes nolīgums”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nolīgumu, ko 2015. gada 12. decembrī pieņēma Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (UNFCCC) Pušu 21. konferencē (COP21) Parīzē (“Parīzes nolīgums”),

| — | ņemot vērā 2022. gada 1. marta rezolūciju par Krievijas agresiju pret Ukrainu (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 1. marta rezolūciju par Krievijas agresiju pret Ukrainu (17),

| — | ņemot vērā Starpvaldību zinātnes un politikas platformas bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu jomā (IPBES) vispārējo novērtējuma ziņojumu par bioloģisko daudzveidību un ekosistēmu pakalpojumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starpvaldību zinātnes un politikas platformas bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu jomā (IPBES) vispārējo novērtējuma ziņojumu par bioloģisko daudzveidību un ekosistēmu pakalpojumiem,

| — | ņemot vērā ES dzimumu līdztiesības stratēģiju 2020.–2025. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES dzimumu līdztiesības stratēģiju 2020.–2025. gadam,

| — | ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas 2021. gada 26. maija īpašo ziņojumu 10/2021 “Dzimumu līdztiesības aspekta integrēšana ES budžetā: laiks vārdus pārvērst darbos”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas 2021. gada 26. maija īpašo ziņojumu 10/2021 “Dzimumu līdztiesības aspekta integrēšana ES budžetā: laiks vārdus pārvērst darbos”,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2022. finanšu gada vispārējo budžetu (18) un tam pievienotos Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgos paziņojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2022. finanšu gada vispārējo budžetu (18) un tam pievienotos Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgos paziņojumus,

| — | ņemot vērā Padomes 2022. gada 15. marta secinājumus par budžeta pamatnostādnēm 2023. gadam (07218/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2022. gada 15. marta secinājumus par budžeta pamatnostādnēm 2023. gadam (07218/2022),

| — | ņemot vērā Reglamenta 93. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 93. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Transporta un tūrisma komitejas, Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas, Kultūras un izglītības komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Transporta un tūrisma komitejas, Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas, Kultūras un izglītības komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas nostāju grozījumu veidā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas nostāju grozījumu veidā,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas, Budžeta kontroles komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Reģionālās attīstības komitejas, Zivsaimniecības komitejas un Konstitucionālo jautājumu komitejas vēstules, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas, Budžeta kontroles komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Reģionālās attīstības komitejas, Zivsaimniecības komitejas un Konstitucionālo jautājumu komitejas vēstules,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A9-0062/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A9-0062/2022),

| A. | tā kā Parlaments vairākās rezolūcijās ir ieteicis visām dalībvalstīm vismaz 2 % no Atveseļošanas un noturības mehānisma (ANM) finansējuma piešķirt kultūras un radošajām nozarēm un vismaz 10 % — izglītībai un vismaz 5 % no dalīti pārvaldītajiem Eiropas Sociālā fonda Plus (ESF+) līdzekļiem piešķirt pasākumu atbalstam saskaņā ar Eiropas Garantiju bērniem, |
| --- | --- |

A.

tā kā Parlaments vairākās rezolūcijās ir ieteicis visām dalībvalstīm vismaz 2 % no Atveseļošanas un noturības mehānisma (ANM) finansējuma piešķirt kultūras un radošajām nozarēm un vismaz 10 % — izglītībai un vismaz 5 % no dalīti pārvaldītajiem Eiropas Sociālā fonda Plus (ESF+) līdzekļiem piešķirt pasākumu atbalstam saskaņā ar Eiropas Garantiju bērniem,

2023. gada budžets: turpināt atveseļošanu atbilstīgi izvirzītajiem mērķiem un nevienu neatstājot novārtā

| 1. | norāda, ka ir vērojamas iepriecinošas pazīmes, kas liek cerēt uz gaidāmu turpmāko izaugsmi 2022. gadā, tomēr ekonomiskā un sociālā prognoze joprojām ir neskaidra, jo to ietekmē tādi faktori kā piegādes ķēdes traucējumi, augstās enerģijas cenas, pieaugošā inflācija un ieilgusī Covid-19 pandēmija, kā arī sekas, ko izraisa Krievijas iebrukums Ukrainā; tādēļ atgādina, ka Savienības 2023. gada budžets būs nozīmīgs, lai stiprinātu Savienības ekonomiku un konkurētspēju, veidotu mūsu kopējo noturību, sekmētu Eiropas zaļā kursa un taisnīgas pārkārtošanās veiksmīgu iznākumu, garantējot, ka neviens netiek atstāts novārtā, veicinātu ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, kas ir viens no atveseļošanas stūrakmeņiem, kā arī risinātu ģeopolitiskos izaicinājumus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tādēļ apņemas strādāt pie tā, lai pieņemtu uz nākotni vērstu budžetu, kas atbilst Savienības politiskajām prioritātēm, proti, nodrošināt spēcīgāku veselības savienību, sekmīgi īstenot zaļo un digitālo pārkārtošanos un veicināt taisnīgu, iekļaujošu, ilgtspējīgu un noturīgu atveseļošanu, tostarp palielināt atbalstu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), sekmēt tiesiskumu, ES vērtības un pamattiesības un to piemērošanu, veicināt lielākas iespējas visiem un jo īpaši jauniešiem visā Savienībā un nodrošināt spēcīgāku Eiropu tās iedzīvotājiem un pasaulē; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka ES kohēzijas politikai ir izšķiroša nozīme, jo tā ir svarīga Savienības investīciju politika un viens no ilgtspējīgas un iekļaujošas atveseļošanas stūrakmeņiem, un norāda uz tās unikālo Eiropas pievienoto vērtību un devumu ES un tās dalībvalstu un reģionu vispārējā harmoniskā attīstībā; norāda, ka 2023. gads būs pēdējais gads, kurā varēs īstenot ES programmas no 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmas (DFS), jo īpaši dalītās pārvaldības programmas kohēzijas politikas jomā, kā arī gads, kurā aktīvāk sāksies jaunu programmu īstenošana; tādēļ sagaida, ka attiecīgi būtiski palielināsies maksājumu apropriācijas ES 2023. gada budžetā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka no 2023. gada stāsies spēkā jaunā kopējā lauksaimniecības politika (KLP); atgādina par KLP un kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) lielo nozīmi Eiropas pārtikas sistēmā, ņemot vērā, ka tās sniedz cenas ziņā pieejamu un kvalitatīvu pārtiku un pārtikas nodrošinājumu visiem ES iedzīvotājiem; norāda arī uz to, cik svarīga ir lauksaimniecības tirgu pareiza darbība, lauku reģionu ilgtspējīga attīstība, stabili un pieņemami ienākumi lauksaimniekiem un zvejniekiem, dabas resursu ilgtspējīga pārvaldība un bioloģiskās daudzveidības saglabāšana, kā arī lauksaimnieku paaudžu maiņa; prasa īpašu uzmanību pievērst mazapjoma lauksaimniecībai, gados jaunajiem lauksaimniekiem un mazajiem zvejniecības uzņēmumiem, pēc iespējas labāk izmantojot attiecīgās ES programmas; norāda, ka vairākas lauksaimniecības nozares ir smagi ietekmējis Covid-19 uzliesmojums, augošās enerģijas cenas un citas krīzes; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka dalībvalstīm ir jāizmanto visi ANM pieejamie līdzekļi līdz 2023. gada beigām, un šajā sakarībā aicina Komisiju atbalstīt dalībvalstis un saņēmējus, vienlaikus iesaistot Parlamentu šā procesa pārraudzībā un pārredzamā novērtēšanā; turklāt atgādina, ka ir svarīgi iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības, sociālos partnerus un pilsonisko sabiedrību attiecīgo ES programmu īstenošanā un uzraudzībā; |
| --- | --- |

5.

Spēcīgāka veselības savienība

| 6. | atgādina, ka Covid-19 krīze ir radījusi vēl nepieredzētu slodzi sabiedrības veselības sistēmām un saasinājusi jau esošās problēmas; atzinīgi vērtē Savienības veselības politikai piešķirto prioritāti un uzsver programmu “ES — veselībai” un veselības kopu pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa”; norāda, ka Veselības ārkārtas situāciju gatavības un reaģēšanas iestādes (HERA) sagatavotības darbībām paredzētais budžets ir ņemts no šīm programmām un ES civilās aizsardzības mehānisma, un pauž dziļas bažas par to, ka tas varētu traucēt sasniegt citus svarīgus veselības jomas mērķus, par kuriem ir vienojušās likumdevējas iestādes; tādēļ atgādina, ka HERA ir jāparedz jauni resursi; turklāt uzsver, ka īpaša uzmanība būtu jāpievērš Eiropas Parlamenta veiktajai HERA rūpīgajai pārbaudei; uzsver, ka ir svarīgi ES civilās aizsardzības mehānisma ietvaros izveidot Eiropas Medicīnas korpusu, un aicina visas dalībvalstis šajā korpusā ieguldīt papildu resursus; uzsver, ka ir jānodrošina pienācīgs finansējums Vēža uzveikšanas plānam, lielu uzmanību pievēršot pasākumiem, kas iedzīvotājiem sniedz taustāmus rezultātus, piemēram, Eiropas Vēža attēldiagnostikas iniciatīvai vai HPV vakcinācijas programmai; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atzīst citu Savienības programmu, tostarp ANM, nozīmi investīciju un atbalsta sniegšanā ar mērķi novērst veselības krīzes un stiprināt veselības aprūpes sistēmu un infrastruktūras noturību; uzsver, ka šīs darbības ir jāsaskaņo ar citām ES finansētām programmām, tostarp programmu “ES — veselībai”, vienlaikus samazinot veselības aprūpes pieejamības atšķirības; uzsver, ka ir jāpastiprina vakcinācijas informācijas kampaņas visās dalībvalstīs un ārpus tām; turklāt atgādina, cik svarīga ir stabila īstenošana un tehniskās palīdzības pieejamība dalībvalstīm ar zemu administratīvo spēju; uzsver, ka decentralizētajām veselības un drošuma jomas aģentūrām un struktūrām būtu jāpiešķir pienācīgs finansējums un cilvēkresursi, kuri vajadzības gadījumā būtu jāpalielina; |
| --- | --- |

7.

Sekmīga zaļā un digitālā pārkārtošanās

| 8. | atzīst, ka Eiropas zaļā kursa īstenošanai un Savienības klimatneitralitātes mērķa sasniegšanai līdz 2050. gadam, kā arī nulles piesārņojuma stratēģijas ieviešanai būs vajadzīgas ievērojamas publiskās un privātās investīcijas, lai novērstu Komisijas konstatēto investīciju trūkumu zaļās pārkārtošanās jomā un sasniegtu Parīzes nolīguma saistošos mērķus; tomēr uzsver, ka bezdarbības izmaksas būtu daudz augstākas; uzsver, ka Savienības budžets ir galvenais elements centienos īstenot taisnīgu pārkārtošanos uz zaļāku, noturīgāku, sociāli iekļaujošu, noturīgāku un konkurētspējīgāku Savienību un ka ir vajadzīgi turpmāki finansiāli centieni; jo īpaši uzsver to, ka ir jānodrošina pienācīgi finanšu resursi tam, lai Savienība spētu īstenot savas apņemšanās, vienlaikus nodrošinot, ka neviens netiek atstāts novārtā; stingri norāda, ka Eiropas zaļā kursa veiksmīga īstenošana būs atkarīga no tā finansējuma, un aicina Savienības finansēšanas instrumentus prioritāri izmantot tajos reģionos, nozarēs un apgabalos, kurus visvairāk skars zaļā pārkārtošanās, un šajā saistībā ņemt vērā dalībvalstu vajadzības; uzsver, ka ir jāļauj MVU pilnībā izmantot iespējas, ko sniedz Eiropas zaļais kurss un pašu uzņēmumu pārkārtošanās uz vidisko ilgtspēju un digitalizāciju; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atgādina, ka ir jānodrošina vērienīgi resursi programmām, ar kurām atbalsta rīcību klimata un bioloģiskās daudzveidības jomā un vides aizsardzību, piemēram, LIFE, un ka ir jāpaātrina un pilnībā jāīsteno Taisnīgas pārkārtošanās mehānisms, tostarp sniedzot turpmāku tehnisko palīdzību, lai atbalstītu dalībvalstis šā uzdevuma veikšanā; atgādina arī par nepieciešamību nodrošināt, ka Savienības izdevumi veicina klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos klimata pārmaiņām, tostarp stiprinot sagatavotību dabas katastrofām, jo īpaši ar Eiropas civilās aizsardzības mehānismu, kā arī apturot bioloģiskās daudzveidības izzušanu; sagaida, ka Komisija ievēros apņemšanos, ko tā pauda samierināšanas procedūrā attiecībā uz 2022. gada budžetu, proti, stiprināt aģentūru šajā jomā, jo īpaši ņemot vērā tās svarīgo lomu paketes “Gatavi mērķrādītājam 55 %” īstenošanā un ar to saistītajos ziņojumos; turklāt pauž dziļas bažas par ilgstošo cilvēkresursu trūkumu dažos Komisijas dienestos un tādēļ atkārtoti aicina Komisiju nodrošināt pietiekamus resursus un personālu; tāpat arī aicina Komisiju un dalībvalstis ievērot principu “nekaitēt”, lai nodrošinātu vajadzīgo saskaņotību starp politikas mērķiem un izdevumu maksimālu efektivitāti pārkārtošanās procesā un pēc tā; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver, ka ir vajadzīgas investīcijas videi nekaitīgu tehnoloģiju, procesu un prasmju pētniecībā un inovācijā, tostarp, lai nodrošinātu Savienības konkurētspēju nākotnes klimatneitrālajā ekonomikā, un šajā sakarībā uzsver, ka programmai “Apvārsnis Eiropa” ir jānodrošina pietiekami resursi; uzskata, ka ir svarīgi sniegt MVU pienācīgu atbalstu, lai palielinātu to lomu pētniecībā un inovācijā; uzskata, ka Savienībai ir pilnībā jāizmanto Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (EISI), lai modernizētu un savienotu savu transporta un enerģētikas infrastruktūru un palielinātu to ilgtspēju, tādējādi stiprinot ES enerģētisko drošību un autonomiju un tālāk attīstītu enerģētikas savienību, izmantojot dalībvalstu savstarpējo savienojamību; tādēļ uzskata, ka EISI ir jānodrošina pietiekami resursi; turklāt uzsver humānās palīdzības programmas nozīmi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pieņem zināšanai Komisijas iesniegtos tiesību aktu priekšlikumus par Eiropas mikroshēmu aktu un drošas savienojamības programmu; atgādina par principu, ka jaunas programmas nedrīkst radīt uz esošo programmu rēķina, un atkārtoti pauž savu jau sen zināmo nostāju, ka jaunas iniciatīvas būtu jāfinansē, izmantojot jaunus resursus; plāno rūpīgi izvērtēt minēto priekšlikumu ietekmi uz budžetu un to ietekmi uz 2023. gada budžeta procedūru; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzskata, ka, lai nodrošinātu Savienības konkurētspēju, ir būtiski turpināt ekonomikas un publiskā sektora digitalizāciju; uzskata, ka, lai sekmīgi īstenotu digitālo pārkārtošanos, ir jāveic pētniecības un inovācijas centieni pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa”, ievērojamas investīcijas digitālajā infrastruktūrā, izmantojot EISI digitalizācijas sadaļu, un jāsniedz atbalsts tādās jomās kā mākslīgais intelekts, kiberdrošība un ES augstas veiktspējas datošana, izmantojot programmu “Digitālā Eiropa”; norāda, ka ir jānovērš digitālo prasmju trūkums, veicinot padziļinātas digitālās prasmes un iekļaujošu mācīšanos; uzsver, ka ir vajadzīgi profesionāli pārveides instrumenti; uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt pietiekamu finansējumu un sinerģijas starp ES programmām, lai radītu apstākļus revolucionāru tehnoloģiju un inovāciju ieviešanai tirgū un lai Eiropas ekonomika un publiskais sektors varētu būt digitālās pārkārtošanās un konkurences priekšgalā; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atzīst Savienības finansēšanas programmu devumu ekonomikas atveseļošanā, bezdarba apkarošanā un investīciju stimulēšanā, un jo īpaši MVU un jaunuzņēmumu atbalstīšanā; atgādina, ka MVU joprojām ir Eiropas ekonomikas balsts un tiem arī turpmāk ir būtiska nozīme darbvietu un izaugsmes radīšanā; uzsver programmu InvestEU un tās MVU sadaļu, kā arī programmas sniegto iespēju pandēmijas negatīvi ietekmētajiem MVU saņemt kapitāla atbalstu; uzsver, ka ir jāveicina labi funkcionējošs vienotais tirgus, piešķirot pietiekamu finansējumu, lai garantētu patērētāju aizsardzību, palielinātu mazo uzņēmumu konkurētspēju, attīstot digitālās un uzņēmējdarbības prasmes, uzlabotu piekļuvi tirgiem, izmantotu Erasmus jaunajiem uzņēmējiem un vēl vairāk paplašinātu iespējas izveidot un izvērst jaunuzņēmumus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pauž solidaritāti ar tiem, kas strādā pandēmijas smagi skartajās nozarēs, jo īpaši tūrisma, viesmīlības, kultūras un radošajās nozarēs; uzsver, ka šīs nozares ir būtisks Savienības ekonomikas balsts un tajās, jo īpaši MVU un ģimenes uzņēmumos, ir nodarbināta ievērojama daļa Savienības darbaspēka; uzskata, ka šīm nozarēm būtu jāsaņem lielāks dalībvalstu un Savienības atbalsts, tostarp izmantojot ANM, un aicina veikt papildu pasākumus attiecībā uz šīm nozarēm un nodrošināt pietiekamu finansējumu saistītajām ES programmām; stingri prasa, ka gadījumā, ja jaunais Eiropas “Bauhaus” (NEB) tiktu pārveidots par ilgtermiņa iniciatīvu vai programmu, tam būtu vajadzīgi jauni resursi; atkārtoti pauž vilšanos par to, ka netika izpildīta Parlamenta prasība izveidot īpašu ES tūrisma programmu; |
| --- | --- |

14.

Tiesiskuma, ES vērtību un pamattiesību un to piemērošanas veicināšana

| 15. | uzskata, ka, lai nezaudētu Savienības uzticamību, ir būtiski nodrošināt Savienības līdzekļu pareizu izmantošanu un veikt visus pasākumus, lai aizsargātu Savienības finanšu intereses; uzsver, ka pastāv nepārprotama saikne starp tiesiskuma ievērošanu un efektīvu Savienības budžeta izpildi saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem; uzskata, ka Regula (ES, Euratom) 2020/2092 par vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai būtu jāpiemēro nekavējoties un pilnībā, kā to ir vairākkārt prasījis Parlaments; pauž nožēlu par to, ka Komisija regulu vēl nav īstenojusi, neraugoties uz to, ka tā stājās spēkā 2021. gada 1. janvārī, un uzsver, ka regula pilnībā atbilst ES Līgumiem, kā apstiprināts Eiropas Savienības Tiesas 2022. gada 16. februāra spriedumos (19); sagaida, ka Komisija nekavējoties piemēros regulas 6. panta 1. punktu attiecībā uz dalībvalstīm, kurām jau ir nosūtītas informatīvas vēstules, kā noteikts regulas 6. panta 4. punktā; uzskata, ka būtu jāpiešķir pienācīgi resursi aģentūrām un struktūrām, kas darbojas šajā jomā, piemēram, Eiropas Prokuratūrai (EPPO), jo īpaši ņemot vērā, ka pastāvīgi palielinās to darba slodze, tostarp ANM izdevumu uzraudzības un kontroles jomā; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver, ka tiesiskums aizsargā pārējās pamatvērtības, uz kurām balstās Savienība, un ir nesaraujami saistīts ar demokrātijas un pamattiesību ievērošanu; pauž dziļas bažas par tiesiskuma, demokrātijas un pamattiesību, tostarp tiesu iestāžu neatkarības, varas dalīšanas, korupcijas apkarošanas un mediju neatkarības un brīvības būtisko pasliktināšanos konkrētās dalībvalstīs; uzsver, cik svarīga ir programma “Pilsoņi, vienlīdzība, tiesības un vērtības”, kas jo īpaši aizsargā un veicina ES līgumos un ES Pamattiesību hartā noteiktās tiesības un vērtības, kā arī saglabā un pilnveido iedzīvotāju iesaisti un izglītošanu un atklātu, tiesībās balstītu, demokrātisku, vienlīdzīgu un iekļaujošu sabiedrību; tādēļ aicina šai programmai piešķirt vērienīgu resursu apjomu; atgādina, ka valstu tiesu iestāžu sadarbībai ir liela nozīme tiesiskuma stiprināšanā Savienībā; prasa piešķirt pienācīgu finansējumu programmai “Tiesiskums”; |
| --- | --- |

16.

Lielākas iespējas visiem un jo īpaši jauniešiem visā Savienībā

| 17. | atzīst, ka Covid-19 krīze ir ļoti negatīvi ietekmējusi jauniešus, viņu nodarbinātības izredzes, darba apstākļus un garīgo veselību, kas savukārt ir samazinājis viņu iespējas un izredzes un paplašinājis izglītības plaisu; šajā sakarībā norāda uz profesionālās izglītības un apmācības nozīmi; pauž stingru pārliecību, ka 2023. gada budžetā būtu jākoncentrējas uz jaunatni, lai turpinātu Eiropas Jaunatnes gada 2022 iesākto darbu un paredzētu konkrētus pasākumus un politiku, kas būtu jāturpina 2023. gadā; vērš uzmanību uz to, cik svarīga ir programma Erasmus+, un uzsver, ka ir ārkārtīgi būtiski nodrošināt pietiekamus finanšu resursus šai konkrētajai programmai, kuras veiksmīgais devums Savienībā pieejamo izglītības, apmācības un darba iespēju paplašināšanā nav apstrīdams un kura ir sniegusi taustāmus rezultātus; uzskata, ka tai būtu jākļūst iekļaujošākai un jāpiedāvā lielākas iespējas un vienlīdzīga piekļuve visiem, jo īpaši cilvēkiem no nelabvēlīgas vides, kā arī no lauku un attāliem apgabaliem; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzsver, ka ir jārod ilgtspējīgi un ilgtermiņa risinājumi, kā sekmīgi risināt strukturālās demogrāfiskās problēmas un mazināt intelektuālā darbaspēka aizplūšanu no lauku, attāliem un mazāk attīstītiem ES apgabaliem; uzsver, ka ir vajadzīgi finanšu resursi, lai atdzīvinātu un radītu kvalitatīvas vietējās nodarbinātības iespējas apgabalos, kas cieš no iedzīvotāju skaita samazināšanās; uzsver ES budžeta izšķirošo nozīmi Eiropas Sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un vietējo un reģionālo sociālo pasākumu stiprināšanā, sociālā dialoga sekmēšanā un visu iedzīvotāju piekļuves nodrošināšanā tādiem svarīgiem pakalpojumiem kā veselības aprūpei, mobilitātei, pilnvērtīgam uzturam un pienācīgam mājoklim; |
| --- | --- |

18.

| 19. | norāda uz nepieciešamību stiprināt Eiropas Solidaritātes korpusu, kas palīdz jauniešiem iegūt praktisku pieredzi citā dalībvalstī, tādējādi palielinot viņu nodarbināmību un dzīves iespējas; atgādina, cik svarīgi ir pienācīgi finansēt jauniešiem un bērniem paredzētos ES pasākumus un darbības, jo īpaši tos, kurus īsteno ar ESF+, ReactEU un ANM; atgādina, ka Komisijai būtu regulāri jāziņo par to, kā tiek īstenots ieteikums par Eiropas Garantijas bērniem un pastiprinātas Garantijas jauniešiem izveidi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atgādina, ka pandēmija ir smagi skārusi arī vecāka gadagājuma cilvēkus; uzstāj, ka 2023. gada budžetā būtu jāsniedz pietiekams atbalsts visneaizsargātākajām personām un jāaizsargā viņu labbūtība, cieņa un pamattiesības; norāda, ka programma Erasmus+ piedāvā iespējas pieaugušajiem un senioriem, un aicina Komisiju nodrošināt, lai viņi to plašāk izmantotu; norāda, ka ES budžets palīdz nodrošināt vecāka gadagājuma cilvēkiem piekļuvi sociālajiem un veselības aprūpes pakalpojumiem, mobilitātei un brīvprātīgā darba iespējām; aicina ES racionalizēt un pastiprināt vecāka gadagājuma cilvēkiem paredzētās darbības saskaņotā sistēmā, kas saistīta ar ES programmu sniegto finansējumu; |
| --- | --- |

20.

Spēcīgāka Savienība tās iedzīvotājiem un pasaulē

| 21. | pauž visstingrāko nosodījumu par Krievijas Federācijas nelikumīgo, neprovocēto un nepamatoto iebrukumu Ukrainā un visiem mēģinājumiem destabilizēt ES partnerus austrumu kaimiņvalstīs, kā arī Baltkrievijas iesaistīšanos šajā agresijā; uzsver, ka Savienībai arī turpmāk jābūt vienotai, un šajā sarežģītajā situācijā aicina pastiprināt sadarbību un solidaritāti starp dalībvalstīm; mudina Savienību garantēt ievērojamu finansējumu pašreizējās krīzes ģeopolitisko seku novēršanai, tostarp atbalstu humānās palīdzības un sagatavotības pasākumu īstenošanai bēgļu uzņemšanai dalībvalstīs un austrumu kaimiņvalstīs; atgādina, ka Savienības stabilitāte ir atkarīga arī no tās kaimiņvalstu stabilitātes; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atgādina par savu rezolūciju par Krievijas agresiju pret Ukrainu un aicina Komisiju un dalībvalstis izmantot visus pieejamos finanšu līdzekļus Ukrainas atbalstam; šajā sakarībā atkārtoti pauž atbalstu Eiropas Miera mehānisma izmantošanai; aicina Komisiju, Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) un dalībvalstis sniegt Parlamentam agrīnus un pārredzamus ziņojumus un informāciju par šo jautājumu; aicina Komisiju un dalībvalstis sadarbībā ar ANO humānās palīdzības aģentūrām un citām starptautiskajām partnerorganizācijām sniegt Ukrainai turpmāku ārkārtas humāno palīdzību; uzsver, ka īpaša uzmanība jāpievērš neaizsargātām grupām, minoritātēm, sievietēm un bērniem, jo viņi īpaši cieš konflikta situācijās un viņiem ir vajadzīga īpaša aizsardzība un atbalsts; aicina Komisiju apsvērt visus pieejamos līdzekļus, lai nodrošinātu atbalsta sniegšanu ar attiecīgajām ES programmām, jo īpaši saistībā ar sociālajiem un medicīniskajiem pakalpojumiem un izglītību; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atkārtoti pauž nelokāmu atbalstu visu Austrumu partnerības valstu suverenitātei un teritoriālajai integritātei un aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt šīs valstis, jo īpaši Moldovas Republiku, pagaidu patvēruma nodrošināšanā bēgļiem no Ukrainas; atkārtoti uzsver, ka dalībvalstīm ir jābūt solidārām, pārvietojot Ungārijā, Rumānijā un Slovākijā iebraukušos Ukrainas bēgļus uz citām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atzīst sankciju nozīmi un to, cik ir svarīgi, lai Savienība tās vienoti piemērotu, un aicina Komisiju apzināt un sekmēt līdzekļus un veidus, kā risināt šo sankciju radītās ekonomiskās un sociālās sekas ES teritorijā; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzsver paplašināšanās politikas stratēģisko nozīmi Rietumbalkānu valstīs un uzsver nepieciešamību nodrošināt pienācīgu finansējumu Rietumbalkānu valstīm un austrumu un dienvidu kaimiņreģiona valstīm, jo īpaši tām, kuras īsteno asociācijas nolīgumus ar ES, un tādā veidā atbalstīt visaptverošas politiskās un sociālekonomiskās reformas un stiprināt pilsonisko sabiedrību un tiesiskumu, kā arī palīdzēt atgūties no Covid-19 krīzes un tās ilgtermiņa ekonomiskajām sekām; uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt pietiekamu finanšu atbalstu tehniskajai palīdzībai, lai uzlabotu ES finansējuma apguvi šajos reģionos; |
| --- | --- |

25.

| 26. | sagaida, ka patvēruma un migrācijas jautājumi arī turpmāk ieņems nozīmīgu vietu ES darba kārtībā, ne tikai pašreizējās krīzes kontekstā; uzsver, ka ir nepieciešams pastāvīgs finansiāls atbalsts patvēruma meklētāju uzņemšanai, reģistrācijai, pārbaudei un integrācijai un jānodrošina pienācīgs finansējums Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda konkrētajiem mērķiem, lai nodrošinātu kopējās Eiropas patvēruma sistēmas pienācīgu īstenošanu; uzsver, ka šīs sistēmas pamatā jābūt solidaritātei un kopīgai atbildībai, t. i., tā nedrīkst nesamērīgi pārslogot dažas dalībvalstis, cilvēktiesību ievērošanai, integrācijas veicināšanai, likumīgas migrācijas regulējuma izveidei, kā to pieprasījis Parlaments, cilvēku tirdzniecības apkarošanai un labākām sistēmām efektīvai, drošai un cieņpilnai personu atgriešanai un brīvprātīgas atgriešanās procesam saskaņā ar ES vērtībām un starptautiskajām saistībām; turklāt prasa piešķirt pienācīgu finansējumu Robežu pārvaldības un vīzu instrumentam, lai stiprinātu robežu pārvaldības sistēmas; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzsver, ka ir jānodrošina, lai to personu vai vienību sarakstā, kuriem piemēro ES ierobežojošos pasākumus, nebūtu ES finansējuma saņēmēji (tostarp līgumslēdzēji vai apakšuzņēmēji, darbsemināru vai apmācību dalībnieki un trešās personas); |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzsver, ka Savienībai ir vajadzīgi pietiekami resursi, lai reaģētu uz lielām krīzēm un ilgtermiņa izaicinājumiem tās kaimiņvalstīs un visā pasaulē, un vienlaikus atgādina, ka DFS 6. izdevumu kategorijas maksimālais apjoms jau tā ir pārāk mazs un pašreizējās DFS pārskatīšana ir nenovēršama; prasa piešķirt pietiekamu finansējumu Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentam un Pirmspievienošanās palīdzības instrumentam, lai tie varētu pildīt savu būtisko lomu ilgtspējīgas un demokrātiskas attīstības un politisko un ekonomisko reformu veicināšanā, tiesiskuma un cilvēktiesību aizsardzībā, vēlēšanu procesu atbalstīšanā un sociālo un klimata problēmu un migrācijas pamatcēloņu risināšanā; norāda uz nepieciešamību sniegt pastāvīgu atbalstu bēgļiem, jo īpaši Turcijā un plašākā reģionā, un reaģēt uz notikumiem Afganistānā, un vienlaikus atkārto, ka Savienības budžetam nevajadzētu būt vienīgajam finansējuma avotam; aicina ANO Palīdzības un darba aģentūrai Palestīnas bēgļiem Tuvajos Austrumos (UNRWA) 2023. gadā piešķirt vērienīgu finansējumu no ES budžeta, lai tā varētu pienācīgi atbalstīt reģionālo stabilitāti un stiprināt palestīniešu bēgļu noturību; uzsver humānās palīdzības programmas nozīmi un norāda, ka resursi nepalielinās atbilstīgi rekordaugstajām vajadzībām; tādēļ prasa, lai tai tiktu piešķirts lielāks finansējums un lai dalībvalstis palielinātu humāno palīdzību; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atkārtoti pauž viedokli, ka Savienības rīcībā vajadzētu būt pietiekamiem līdzekļiem, lai reaģētu uz negaidītām norisēm ES un ārpus tās; tādēļ aicina Komisiju padziļināti analizēt pašreizējo problēmu dažādās sekas un to ietekmi uz 2023. gada budžeta procedūru un visu DFS 2021.–2027. gadam un novērtēt, vai būtu lietderīgi pārskatīt DFS; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzskata, ka pēdējais Covid-19 inficēšanās gadījumu skaita pieaugums ir vēl viens pierādījums tam, ka būtu jādara vairāk, lai vakcinētu visu pasauli; atgādina par triju iestāžu vienošanos 2022. gada budžeta ietvaros līdz 2022. gada jūnija beigām izvērtēt, kā norit reaģēšana uz pandēmiju, jo īpaši starptautiskā vakcinācija, un nekavējoties veikt visus nepieciešamos pasākumus; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzsver, ka aizvien vairāk kļūst nepieciešams sniegt pienācīgu finansiālo atbalstu Savienības drošības un aizsardzības jomai, tostarp ar Eiropas Aizsardzības fondu, kas atbalsta pētniecību un izstrādi aizsardzības nozarē; aicina vairāk censties pastiprināt izvietojamību un operatīvo efektivitāti un uzlabot militāro mobilitāti, arī nolūkā stiprināt stabilitāti ES kaimiņvalstīs un ārpus tām un novērst hibrīddraudus un kiberdraudus; uzskata, ka šādi centieni palielinātu Savienības stratēģisko autonomiju un stiprinātu Eiropas aizsardzības rūpniecības konkurētspēju; turklāt prasa piešķirt pienācīgu finansējumu Iekšējās drošības fondam; |
| --- | --- |

31.

| 32. | stingri atbalsta ES centienus novērst augošos drošības apdraudējumus, piemēram, dezinformācijas, tostarp dezinformācijas tiešsaistē, pret ES īstenotu viltus ziņu kampaņu, terorisma, radikalizācijas un vardarbīga ekstrēmisma izplatību ES un tās kaimiņvalstīs; uzskata, ka finansējuma piešķīrumiem būtu jāatspoguļo draudu mainīgā būtība un nepieciešamība novērst to pamatcēloņus un nodrošināt Savienības centienu labāku koordināciju šajā jomā; |
| --- | --- |

32.

| 33. | aicina Padomi un dalībvalstis pastiprināt centienus, lai pabeigtu visu to dalībvalstu, jo īpaši Rumānijas, Bulgārijas un Horvātijas, integrāciju Šengenas zonā, kuras atbilst visām tehniskajām prasībām; uzskata, ka ekonomiskā izaugsme un labklājība, iekšējā drošība, ES ārējo robežu aizsardzība, pamattiesības, Šengenas zonas pienācīga darbība un pārvietošanās brīvība ES teritorijā ir nesaraujami saistītas un savstarpēji izdevīgas jomas; uzskata, ka ir jānodrošina pienācīgs finansējums, personāls un personāla apmācība visām aģentūrām, kas darbojas pamattiesību, patvēruma, drošības, tiesiskuma un integrētas robežu pārvaldības jomā; atgādina, ka Šengenas zona tās dalībvalstīm sniedz ekonomisku labumu; |
| --- | --- |

33.

Transversāli jautājumi

| 34. | atgādina, ka ES Atveseļošanas instrumenta (ESAI) finansēšanas izmaksas ir jāsedz no Savienības budžeta, tostarp izmantojot pietiekamus ieņēmumus no jaunajiem pašu resursiem, un ka šim nolūkam būtu jāparedz vajadzīgas un savlaicīgas apropriācijas; uzsver, ka izdevumu programmu finansējumu nevajadzētu izmantot, lai segtu neparedzētas ESAI finansēšanas izmaksas; uzskata, ka budžeta lēmējinstitūcijai ir visas pilnvaras pieņemt lēmumu par jebkuras ES programmas pastiprināšanu, tostarp gadījumos, kad ESAI finansēšanas izmaksas ir zemākas nekā paredzēts; atgādina, ka Parlamenta, Padomes un Komisijas 2021. gada 15. novembrī samierināšanas laikposmā pieņemtais kopējais paziņojums par ESAI finansiālajām izmaksām 2022. gadā attiecas uz 2022. gada budžeta procedūru un nerada precedentu; atgādina, ka visus turpmākos lēmumus var pieņemt tikai ikgadējās budžeta procedūras laikā; |
| --- | --- |

34.

| 35. | atgādina, ka Savienības iestādes Iestāžu nolīgumā vienojās par juridiski saistošu ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai, lai nodrošinātu ES atveseļošanas plāna līdzekļu pamatsummas un saistīto procentu pilnu atmaksu, nemazinot DFS paredzētos programmu izdevumus vai investīciju instrumentus un vienlaikus ievērojot universāluma principu; atzinīgi vērtē Komisijas 2021. gada 22. decembrī iesniegto finanšu paketi, ar ko tiek atjaunināts lēmums par pašu resursiem (20), tajā iekļaujot trīs jaunus pašu resursus: oglekļa ievedkorekcijas mehānismu, emisiju tirdzniecības sistēmu un lielāko un ienesīgāko daudznacionālo uzņēmumu atlikušās peļņas daļu; uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi virzīties uz priekšu šīs finanšu paketes pieņemšanā; tādēļ prasa, lai Padome ievērotu saskaņoto grafiku un panāktu progresu attiecībā uz pirmo pašu resursu grozu līdz 2023. gada budžeta procedūras pabeigšanai; aicina Komisiju līdz 2023. gada decembrim iesniegt priekšlikumu par otro jauno pašu resursu grozu, lai nodrošinātu pietiekamus resursus NextGenerationEU atmaksai; atgādina, ka 2023. gads būs otrais gads, kad saskaņā ar DFS regulas 5. pantu tiks piemērota konkrētām programmām paredzētā korekcija; |
| --- | --- |

35.

| 36. | norāda, ka pētniecības jomā tika atcelts neparedzēti daudz saistību (vairāk nekā 469 miljoni EUR) tādā līmenī, kāds DFS nolīgumā nebija prognozēts un līdz ar to paredzēts; uzskata, ka saskaņā ar Finanšu regulas 15. panta 3. punktu būtu jādara pieejamas visas pētniecības jomā atceltās saistības; paredz atceltās saistības, kas papildina summas, kuras Komisijai jāiekļauj budžeta projektā, koncentrēt dažām galvenajām politikas prioritātēm; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ar nepacietību gaida pārskatītās klimata uzraudzības metodikas piemērošanu 2023. gada budžeta projektam saskaņā ar Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un snieguma ziņojumā ietverto ziņojumu par principa “nenodarīt būtisku kaitējumu” ievērošanu; sagaida, ka Komisija pēc iespējas drīzāk pieņems efektīvu, pārredzamu un visaptverošu metodiku bioloģiskās daudzveidības izsekošanai, paturot prātā 2024., 2026. un 2027. gadam izvirzītos mērķrādītājus; aicina Komisiju pienācīgi ņemt vērā visus attiecīgos konstatējumus un ieteikumus, lai panāktu turpmāko izdevumu pilnīgu pārredzamību un noteiktu skaidrāku saikni starp klimata un bioloģiskās daudzveidības izdevumiem un to faktisko ietekmi, tostarp piemērojot iznākuma un rezultātu rādītājus; aicina Parlamentu pilnībā iesaistīt metodiku izstrādē, kā noteikts iestāžu nolīgumā; sagaida, ka Komisija pirms 2023. gada budžeta projekta publicēšanas apspriedīsies ar Parlamentu par bioloģiskās daudzveidības metodiku; |
| --- | --- |

37.

| 38. | aicina Komisiju izstrādāt metodiku sociālo izdevumu izsekošanai ES budžetā, pamatojoties uz Eiropas sociālo tiesību pīlāra principiem; |
| --- | --- |

38.

| 39. | atkārtoti norāda, ka Covid-19 izraisītā ekonomiskā un sociālā krīze ir nesamērīgi skārusi sievietes, tostarp ir palielinājies ar dzimumu saistītas vardarbības gadījumu skaits; tādēļ prasa paredzēt ievērojamu finansējumu programmas “Pilsoņi, vienlīdzība, tiesības un vērtības” sadaļai “Daphne”; prasa piešķirt papildu finansējumu ES budžetā tam, lai veicinātu dzimumu līdztiesību un novērstu diskrimināciju, jo īpaši pret sievietēm un LGBTI+ personām, un aicina Komisiju veicināt lielāku sinerģiju starp ES programmām šajās jomās; prasa piešķirt ievērojamus resursus, lai atbalstītu seksuālās un reproduktīvās veselības un tiesību aizsardzību, veicināšanu un vispārēju pieejamību un atbalstītu sieviešu cilvēktiesību aizstāvjus; |
| --- | --- |

39.

| 40. | atgādina, ka Komisijai ne vēlāk kā 2023. gada 1. janvārī ir jāievieš metodika, pēc kuras mēra izdevumus, kas saistīti ar dzimumu līdztiesības, kā arī tiesību un vienlīdzīgu iespēju visiem veicināšanu, un līdztekus ir sistemātiski jāvāc, jāziņo un jānovērtē pēc dzimuma sadalīti dati; uzsver, ka dzimumu līdztiesības aspektu ir svarīgi īstenot un integrēt kā horizontālu principu visās ES darbībās, politikas virzienos un programmās; uzsver aģentūru un struktūru svarīgo lomu šajā jomā un nepieciešamību nodrošināt pienācīgu finansējumu un personālu to uzdevumu veikšanai; aicina Komisiju ātri ieviest ES dzimumu līdztiesības stratēģiju 2020.–2025. gadam; |
| --- | --- |

40.

| 41. | atgādina par svarīgo darbu, ko veic decentralizētās aģentūras; uzskata, ka aģentūrām ir jābūt pienācīgi nodrošinātām ar personālu un pietiekamiem resursiem, lai tās varētu veikt savus uzdevumus; atgādina, ka aģentūru uzdevumi attīstās saskaņā ar politikas prioritātēm, un uzsver, ka jaunu pienākumu gadījumā ir jāpiešķir jauni resursi; |
| --- | --- |

41.

| 42. | uzskata, ka 2023. gada budžetā būtu jāiekļauj pietiekams maksājumu apropriāciju līmenis gan jauno programmu īstenošanai, gan iepriekšējo programmu pabeigšanai, arī tādēļ, lai nodrošinātu, ka Savienības budžets sniedz nepieciešamo ekonomisko stimulu; pamatojoties uz iepriekšējās daudzgadu finanšu shēmās gūto pieredzi, uzsver, ka ir jāpaātrina programmu īstenošana, lai izvairītos no maksājumu uzkrāšanās DFS perioda otrajā pusē; |
| --- | --- |

42.

| 43. | uzskata, ka, īstenojot Konferences par Eiropas nākotni ieteikumus, būtu jādara pieejamas nepieciešamās apropriācijas; |
| --- | --- |

43.

| 44. | uzsver izmēģinājuma projektu un sagatavošanas darbību (IP un SD) nozīmi jaunu politikas iniciatīvu izmēģināšanā un pamatu likšanā turpmākām Savienības darbībām; tādēļ paredz ierosināt IP un SD paketi atbilstīgi savām politikas prioritātēm un Komisijas novērtējumam; cer, ka Komisija, pamatojoties uz juridisku un finansiālu novērtējumu, objektīvi izvērtēs izmēģinājuma projektu un sagatavošanas darbību priekšlikumus, un vēlas saņemt precīzus un detalizētus paskaidrojumus, ja projekts tiek uzskatīts par ES programmu un politikas jomu aptverošu projektu, sniedzot konkrētus piemērus par ES darbībām, kas tiek uzskatītas par tādām, kas aptver priekšlikumus; aicina Komisiju nodrošināt, ka budžetā pieņemtie IP un SD tiek pilnībā, savlaicīgi un sadarbībā ar Parlamentu īstenoti un padarīti pamanāmāki, lai maksimāli palielinātu to ietekmi; |
| --- | --- |

44.

o

o o

| 45. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai. |
| --- | --- |

45.

---

(1)  OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.

(2)  OV L 433 I, 22.12.2020., 11. lpp.

(3)  OV C 444 I, 22.12.2020., 1. lpp.

(4)  OV C 444 I, 22.12.2020., 2. lpp.

(5)  OV C 444 I, 22.12.2020., 3. lpp.

(6)  OV C 444 I, 22.12.2020., 4. lpp.

(7)  OV C 444 I, 22.12.2020., 5. lpp.

(8)  OV C 444 I, 22.12.2020., 6. lpp.

(9)  OV C 445, 29.10.2021., 240. lpp.

(10)  OV L 433 I, 22.12.2020., 28. lpp.

(11)  OV L 424, 15.12.2020., 1. lpp.

(12)  OV L 433 I, 22.12.2020., 23. lpp.

(13)  OV L 433 I, 22.12.2020., 1. lpp.

(14)  OV C 494, 8.12.2021., 2. lpp.

(15)  OV C 270, 7.7.2021., 2. lpp.

(16)  OV L 243, 9.7.2021., 1. lpp.

(17)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0052.

(18)  OV L 45, 24.2.2022., 1. lpp.

(19)  2022. gada 16. februāra spriedumi lietā C-156/21 Ungārija/ Parlaments un Padome, ECLI:EU:C:2022:97 un lietā C-157/21 Polija/ Parlaments un Padome, ECLI:EU:C:2022:98.

(20)  Padomes Lēmums (ES, Euratom) 2020/2053 (2020. gada 14. decembris) par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu un ar ko atceļ Lēmumu 2014/335/ES, Euratom (OV L 424, 15.12.2020., 1. lpp.).

---

| 15.11.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 434/115 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 434/115

---

P9_TA(2022)0107

Bolīvijā veiktu lauka apskašu un dažu Bolīvijā ražotu sēklu līdzvērtīgums ***I

Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. aprīļa normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko attiecībā uz piemērošanas termiņu un attiecībā uz tādu lauka apskašu līdzvērtīgumu, ko Bolīvijā veic sakarā ar graudaugu sēklu ražošanai paredzētiem augiem un eļļas augu un šķiedraugu sēklu ražošanai paredzētiem augiem, un attiecībā uz Bolīvijā ražotu graudaugu sēklu un eļļas augu un šķiedraugu sēklu līdzvērtīgumu groza Padomes Lēmumu 2003/17/EK (COM(2022)0026 – C9-0024/2022 – 2022/0016(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2022/C 434/19)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2022)0026), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2022)0026),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0024/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0024/2022),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2022. gada 23. marta atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2022. gada 23. marta atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2022. gada 23. marta vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2022. gada 23. marta vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A9-0053/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A9-0053/2022),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

---

P9_TC1-COD(2022)0016

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 5. aprīlī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2022/..., ar ko groza Padomes Lēmumu 2003/17/EK attiecībā uz tā piemērošanas termiņu un attiecībā uz tādu lauka apskašu līdzvērtīgumu, ko Bolīvijā veic sakarā ar graudaugu sēklu ražošanai paredzētiem augiem un eļļas augu un šķiedraugu sēklu ražošanai paredzētiem augiem, un attiecībā uz Bolīvijā ražotu graudaugu sēklu un eļļas augu un šķiedraugu sēklu līdzvērtīgumu

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Lēmumam (ES) 2022/871.)

---

| 15.11.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 434/116 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 434/116

---

P9_TA(2022)0108

Budžeta grozījuma Nr. 1/2022 projekts: 2021.-2027. gada daudzgadu finanšu shēmas korekcija

Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. aprīļa normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2022. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 1/2022 projektu “Budžeta plānošana attiecībā uz ietekmi, kādu 2022. gada budžetā radīs daudzgadu finanšu shēmas korekcija saskaņā ar 7. pantu Padomes Regulā (ES, Euratom) 2020/2093, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam” (06310/2022 – C9-0052/2022 – 2022/0018(BUD))

(2022/C 434/20)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (1), un jo īpaši tās 44. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (1), un jo īpaši tās 44. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2022. gada vispārējo budžetu, kas galīgajā variantā pieņemts 2021. gada 24. novembrī (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2022. gada vispārējo budžetu, kas galīgajā variantā pieņemts 2021. gada 24. novembrī (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 17. decembra Regulu (ES, Euratom) 2020/2093, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (3) (“DFS regula”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 17. decembra Regulu (ES, Euratom) 2020/2093, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (3) (“DFS regula”),

| — | ņemot vērā 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (4),

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 14. decembra Lēmumu (ES, Euratom) 2020/2053 par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu un ar ko atceļ Lēmumu 2014/335/ES, Euratom (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 14. decembra Lēmumu (ES, Euratom) 2020/2053 par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu un ar ko atceļ Lēmumu 2014/335/ES, Euratom (5),

| — | ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 1/2022 projektu, ko Komisija pieņēma 2022. gada 28. janvārī (COM(2022)0081), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 1/2022 projektu, ko Komisija pieņēma 2022. gada 28. janvārī (COM(2022)0081),

| — | ņemot vērā 2022. gada 24. februārī pieņemto un tajā pašā dienā Parlamentam nosūtīto Padomes nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 1/2022 projektu (06310/2022 – C9-0052/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 24. februārī pieņemto un tajā pašā dienā Parlamentam nosūtīto Padomes nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 1/2022 projektu (06310/2022 – C9-0052/2022),

| — | ņemot vērā Reglamenta 94. un 96. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 94. un 96. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A9-0051/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A9-0051/2022),

| A. | tā kā budžeta grozījuma Nr. 1/2022 projekts ir saistīts ar daudzgadu finanšu shēmas korekciju saskaņā ar DFS regulas 7. pantu, kas ļauj pārvietot 2021. gadā neizmantotos vai nepārnestos saistību apropriāciju piešķīrumus deviņiem fondiem dalītā pārvaldībā, ja pēc 2021. gada 1. janvāra tiek pieņemti jauni noteikumi vai programmas, uz ko attiecas dalītā pārvaldība; |
| --- | --- |

A.

tā kā budžeta grozījuma Nr. 1/2022 projekts ir saistīts ar daudzgadu finanšu shēmas korekciju saskaņā ar DFS regulas 7. pantu, kas ļauj pārvietot 2021. gadā neizmantotos vai nepārnestos saistību apropriāciju piešķīrumus deviņiem fondiem dalītā pārvaldībā, ja pēc 2021. gada 1. janvāra tiek pieņemti jauni noteikumi vai programmas, uz ko attiecas dalītā pārvaldība;

| B. | tā kā saistību apropriācijas, kuras 2021. gadā netika izmantotas dalītās pārvaldības programmām DFS regulas 7. panta nozīmē, ir 48 988 299 856 EUR faktiskajās cenās, kas atbilst visām 2021. gada saistību apropriācijām, kuras bija plānots izpildīt dalītā pārvaldībā astoņiem fondiem, jo 2021. gadā tika pilnībā pieņemtas tikai Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai programmas; |
| --- | --- |

B.

tā kā saistību apropriācijas, kuras 2021. gadā netika izmantotas dalītās pārvaldības programmām DFS regulas 7. panta nozīmē, ir 48 988 299 856 EUR faktiskajās cenās, kas atbilst visām 2021. gada saistību apropriācijām, kuras bija plānots izpildīt dalītā pārvaldībā astoņiem fondiem, jo 2021. gadā tika pilnībā pieņemtas tikai Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai programmas;

| C. | tā kā minētā summa līdzvērtīgās daļās ir jāpārnes uz katru gadu laikposmā no 2022. līdz 2025. gadam; |
| --- | --- |

C.

tā kā minētā summa līdzvērtīgās daļās ir jāpārnes uz katru gadu laikposmā no 2022. līdz 2025. gadam;

| D. | tā kā budžeta grozījuma Nr. 1/2022 projekta mērķis ir atspoguļot īpašo ietekmi, ko rada 2021. gadā neizmanto piešķīrumu pārnešana uz 2022. gadu 25 % apmērā astoņos dalītas pārvaldības fondos (Eiropas Reģionālās attīstības fonds, Kohēzijas fonds, Eiropas Sociālajam fonds Plus, Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fonds, Taisnīgas pārkārtošanās fonds, Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds, Integrētās robežu pārvaldības fonds un Iekšējās drošības fonds); |
| --- | --- |

D.

tā kā budžeta grozījuma Nr. 1/2022 projekta mērķis ir atspoguļot īpašo ietekmi, ko rada 2021. gadā neizmanto piešķīrumu pārnešana uz 2022. gadu 25 % apmērā astoņos dalītas pārvaldības fondos (Eiropas Reģionālās attīstības fonds, Kohēzijas fonds, Eiropas Sociālajam fonds Plus, Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fonds, Taisnīgas pārkārtošanās fonds, Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds, Integrētās robežu pārvaldības fonds un Iekšējās drošības fonds);

| E. | tā kā budžeta grozījuma Nr. 1/2022 projekta neto ietekme uz izdevumiem ir 12 247,1 miljona EUR palielinājums saistību apropriācijās dažādiem dalītas pārvaldības fondiem 2.a, 3., 4. un 5. izdevumu kategorijā; tā kā Komisija neprasa papildu maksājumu apropriācijas, |
| --- | --- |

E.

tā kā budžeta grozījuma Nr. 1/2022 projekta neto ietekme uz izdevumiem ir 12 247,1 miljona EUR palielinājums saistību apropriācijās dažādiem dalītas pārvaldības fondiem 2.a, 3., 4. un 5. izdevumu kategorijā; tā kā Komisija neprasa papildu maksājumu apropriācijas,

| 1. | pieņem zināšanai Komisijas iesniegto budžeta grozījuma Nr. 1/2022 projektu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pauž bažas par ievērojamo kavēšanos to Savienības programmu un fondu īstenošanā, uz kuriem attiecas dalīta pārvaldība; atkārtoti uzsver, ka ātra īstenošana ir nepieciešama, lai atbalstītu Savienības atveseļošanu; tādēļ mudina visas dalībvalstis un Komisiju paātrināt minēto programmu īstenošanu, lai nodrošinātu, ka 2022. gadā tās sāk pilnībā darboties, un novērst neizpildīto maksājumu uzkrāšanos, lai nodrošinātu programmu pilnīgu īstenošanu līdz 2027. gadam; |
| --- | --- |

2.

| 3. | brīdina par riskiem, kas saistīti ar nepietiekamu maksājumu apropriāciju līmeni; atgādina par apņemšanos novērst jebkādas turpmākas maksājumu krīzes, līdzīgas tai, kura tika piedzīvota iepriekšējās daudzgadu finanšu shēmas darbības sākumā; tādēļ sagaida, ka Komisija nekavējoties iesniegs budžeta grozījuma projektu, kas tiek uzskatīts par nepieciešamu maksājumu palielināšanai saistībā ar Savienības programmu un fondu ātrāku īstenošanu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | apstiprina Padomes nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 1/2022 projektu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzdod priekšsēdētājai paziņot, ka budžeta grozījums Nr. 1/2022 ir pieņemts galīgajā variantā, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.

(2)  OV L 45, 24.2.2022., 1. lpp.

(3)  OV L 433 I, 22.12.2020., 11. lpp.

(4)  OV L 433 I, 22.12.2020., 28. lpp.

(5)  OV L 424, 15.12.2020., 1. lpp.

---

| 15.11.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 434/118 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 434/118

---

P9_TA(2022)0109

Jūrnieku minimālais sagatavotības līmenis (kodifikācija) ***I

Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. aprīļa normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par jūrnieku minimālo sagatavotības līmeni (kodificēta redakcija) (COM(2020)0739 – C9-0371/2020 – 2020/0329(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra – kodifikācija)

(2022/C 434/21)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2020)0739), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2020)0739),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 100. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0371/2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 100. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0371/2020),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada 27. janvāra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada 27. janvāra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā 1994. gada 20. decembra Iestāžu nolīgumu par paātrinātu darba metodi tiesību aktu oficiālai kodifikācijai (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1994. gada 20. decembra Iestāžu nolīgumu par paātrinātu darba metodi tiesību aktu oficiālai kodifikācijai (2),

| — | ņemot vērā Reglamenta 109. un 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 109. un 59. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A9-0080/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A9-0080/2022),

| A. | tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumā teikts, ka šajā priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo tiesību aktu kodifikācija, negrozot to būtību, |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumā teikts, ka šajā priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo tiesību aktu kodifikācija, negrozot to būtību,

| 1. | pieņem nostāju pirmajā lasījumā, atbalstot Komisijas priekšlikumu un ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumus, kas ir pausti tās 2021. gada 31. marta un 2022. gada 10. marta atzinumos; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OV C 123, 9.4.2021., 80. lpp.

(2)  OV C 102, 4.4.1996., 2. lpp.

---

P9_TC1-COD(2020)0329

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 5. aprīlī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2022/... par jūrnieku minimālo sagatavotības līmeni (kodifikācija)

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai (ES) 2022/993.)

---

Trešdiena, 2022. gada 6. aprīlis

| 15.11.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 434/119 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 434/119

---

P9_TA(2022)0111

Datu pārvaldības akts ***I

Eiropas Parlamenta 2022. gada 6. aprīļa normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas datu pārvaldību (Datu pārvaldības akts) (COM(2020)0767 – C9-0377/2020 – 2020/0340(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2022/C 434/22)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2020)0767), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2020)0767),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0377/2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0377/2020),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada 27. aprīļa atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada 27. aprīļa atzinumu (1),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2021. gada 15. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2021. gada 15. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas, Juridiskās komitejas un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas, Juridiskās komitejas un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumus,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu (A9-0248/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu (A9-0248/2021),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 286, 26.7.2021., 38. lpp.

---

P9_TC1-COD(2020)0340

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 6. aprīlī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/... par Eiropas datu pārvaldību un ar ko groza Regulu (ES) 2018/1724 (Datu pārvaldības akts)

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/868.)

---

Ceturtdiena, 2022. gada 7. aprīlis

| 15.11.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 434/120 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 434/120

---

P9_TA(2022)0116

Zāles, ko dara pieejamas Apvienotajā Karalistē attiecībā uz Ziemeļīriju, kā arī Kiprā, Īrijā un Maltā ***I

Eiropas Parlamenta 2022. gada 7. aprīļa normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko Direktīvu 2001/20/EK un Direktīvu 2001/83/EK groza attiecībā uz atkāpēm no noteiktiem pienākumiem saistībā ar noteiktām cilvēkiem paredzētām zālēm, ko dara pieejamas Apvienotajā Karalistē attiecībā uz Ziemeļīriju, un Kiprā, Īrijā un Maltā (COM(2021)0997 – C9-0475/2021 – 2021/0431(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2022/C 434/23)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2021)0997), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2021)0997),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0475/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0475/2021),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2022. gada 24. februāra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2022. gada 24. februāra atzinumu (1),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2022. gada 30. marta vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2022. gada 30. marta vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. un 163. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. un 163. pantu,

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pieņem zināšanai Komisijas paziņojumu, kas pievienots šīs rezolūcijas pielikumā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

---

P9_TC1-COD(2021)0431

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 7. aprīlī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2022/..., ar ko Direktīvu 2001/20/EK un Direktīvu 2001/83/EK groza attiecībā uz atkāpēm no noteiktiem pienākumiem saistībā ar noteiktām cilvēkiem paredzētām zālēm, ko dara pieejamas Apvienotajā Karalistē attiecībā uz Ziemeļīriju, un Kiprā, Īrijā un Maltā

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai (ES) 2022/642.)

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

Projekts Komisijas deklarācijai par zāļu piegādi Kiprai, Īrijai un Maltai

Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības ir radījusi īpašas problēmas tām dalībvalstīm (Kiprai, Īrijai un Maltai), kurām daudzus gadus zāles tika piegādātas no Apvienotās Karalistes daļām vai caur tām.

Komisija atzīst progresu, ko Kipra, Īrija un Malta, kā arī nozares uzņēmumi ir panākuši, īstenojot nepieciešamās izmaiņas, lai atvieglotu zāļu piegādi pēc Apvienotās Karalistes izstāšanās no ES.

Lai ilgtermiņā nodrošinātu zāļu piegādes drošību, Komisija uzsver, ka visām iesaistītajām pusēm ir jāpieliek lielākas pūles, lai veicinātu piegādes ķēžu pielāgošanu situācijai pēc Apvienotās Karalistes izstāšanās.

Komisija ir pilnībā apņēmusies atbalstīt Kipras, Īrijas un Maltas centienus trīs gadu laikā pakāpeniski atcelt Regulā (ES) 2022/641 (1) un (ES) Direktīvā 2022/642 (2) paredzētās pagaidu atkāpes.

Šajā nolūkā Komisija saskaņā ar Savienības tiesību aktiem un pilnībā ievērojot kompetenču sadalījumu starp Savienību un dalībvalstīm cilvēkiem paredzēto zāļu jomā, pastāvīgi sekos notikumu attīstībai attiecīgajās dalībvalstīs un cieši sadarbosies ar Kipras, Īrijas un Maltas kompetentajām iestādēm to centienos samazināt savu iekšzemes tirgu atkarību no zāļu piegādes no Apvienotās Karalistes daļām, izņemot Ziemeļīriju, vai caur tām.

Komisija aicinās Kipras, Īrijas un Maltas kompetentās iestādes regulāri sniegt tai informāciju par šiem centieniem.

Ņemot vērā šo informāciju, Komisija 18 mēnešu laikā no Regulas (ES) 2022/641 un Direktīvas (ES) 2022/642 spēkā stāšanās dienas rakstiski ziņos Eiropas Parlamentam un Padomei par progresu, kas Kiprā, Īrijā un Maltā panākts, lai pilnībā atceltu atkāpes, un par Komisijas darbībām, lai šajā sakarā cieši sadarbotos ar minēto dalībvalstu kompetentajām iestādēm.

Komisija atgādinās attiecīgajiem nozares operatoriem, kuriem joprojām ir jāveic izmaiņas savās piegādes ķēdēs, ka tiem steidzami jāveic vajadzīgie pielāgojumi, lai nodrošinātu zāļu pieejamību mazākajos tirgos. Šajā sakarā Komisija uzraudzīs progresu, ko panākuši operatori, kuri šajās dalībvalstīs ir iesaistīti zāļu piegādē, attiecībā uz viņu spēju izpildīt tās Savienības tiesību aktu prasības, no kurām Regulā (ES) 2022/641 un Direktīvā (ES) 2022/642 paredzētas pagaidu atkāpes.

Papildus šiem tūlītējiem un nepieciešamajiem pasākumiem, kā paziņots “Eiropas Zāļu stratēģijā” (3), Komisija līdz 2022. gada beigām nāks klajā ar priekšlikumiem pārskatīt Savienības tiesību aktus farmācijas jomā. Ar šiem priekšlikumiem centīsies nodrošināt ilgtermiņa strukturālus risinājumus, jo īpaši attiecībā uz zāļu pieejamību, īpašu uzmanību pievēršot piegādes drošības uzlabošanai un deficīta risku novēršanai mazākajos Savienības tirgos.

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2022/641 (2022. gada 12. aprīlis), ar ko Regulu (ES) Nr. 536/2014 groza, lai paredzētu atkāpi no noteiktiem pienākumiem saistībā ar pētāmām zālēm, ko dara pieejamas Apvienotajā Karalistē attiecībā uz Ziemeļīriju, un Kiprā, Īrijā un Maltā (OV L 118, 20.4.2022., 1. lpp.).

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2022/642 (2022. gada 12. aprīlis), ar ko Direktīvu 2001/20/EK un Direktīvu 2001/83/EK Groza attiecībā uz atkāpēm no noteiktiem pienākumiem saistībā ar noteiktām cilvēkiem paredzētām zālēm, ko dara pieejamas Apvienotajā Karalistē attiecībā uz Ziemeļīriju, un Kiprā, Īrijā un Maltā (OV L 118, 20.4.2022., 4. lpp.).

(3)  Komisijas paziņojums “Eiropas Zāļu stratēģija”, COM(2020)0761 final, 25.11.2020.

---

| 15.11.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 434/122 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 434/122

---

P9_TA(2022)0117

Pētāmas zāles, ko dara pieejamas Apvienotajā Karalistē attiecībā uz Ziemeļīriju, kā arī Kiprā, Īrijā un Maltā ***I

Eiropas Parlamenta 2022. gada 7. aprīļa normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) Nr. 536/2014 groza, lai paredzētu atkāpi no noteiktiem pienākumiem saistībā ar pētāmām zālēm, ko dara pieejamas Apvienotajā Karalistē attiecībā uz Ziemeļīriju, kā arī Kiprā, Īrijā un Maltā (COM(2021)0998 – C9-0476/2021 – 2021/0432(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2022/C 434/24)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2021)0998), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2021)0998),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 114. pantu un 168. panta 4. punkta c) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0476/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 114. pantu un 168. panta 4. punkta c) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0476/2021),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2022. gada 24. februāra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2022. gada 24. februāra atzinumu (1),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2022. gada 30. marta vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2022. gada 30. marta vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. un 163. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. un 163. pantu,

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pieņem zināšanai Komisijas paziņojumu, kas pievienots šīs rezolūcijas pielikumā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

---

P9_TC1-COD(2021)0432

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 7. aprīlī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko Regulu (ES) Nr. 536/2014 groza, lai paredzētu atkāpi no noteiktiem pienākumiem saistībā ar pētāmām zālēm, ko dara pieejamas Apvienotajā Karalistē attiecībā uz Ziemeļīriju, un Kiprā, Īrijā un Maltā

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/641.)

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

Komisijas deklarācija par zāļu piegādi Kiprai, Īrijai un Maltai

Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības ir radījusi īpašas problēmas tām dalībvalstīm (Kiprai, Īrijai un Maltai), kurām daudzus gadus zāles tika piegādātas no Apvienotās Karalistes daļām vai caur tām.

Komisija atzīst progresu, ko Kipra, Īrija un Malta, kā arī nozares uzņēmumi ir panākuši, īstenojot nepieciešamās izmaiņas, lai atvieglotu zāļu piegādi pēc Apvienotās Karalistes izstāšanās no ES.

Lai ilgtermiņā nodrošinātu zāļu piegādes drošību, Komisija uzsver, ka visām iesaistītajām pusēm ir jāpieliek lielākas pūles, lai veicinātu piegādes ķēžu pielāgošanu situācijai pēc Apvienotās Karalistes izstāšanās.

Komisija ir pilnībā apņēmusies atbalstīt Kipras, Īrijas un Maltas centienus trīs gadu laikā pakāpeniski atcelt Regulā (ES) 2022/641 (1) un Direktīvā (ES) 2022/642 (2) paredzētās pagaidu atkāpes.

Šajā nolūkā Komisija saskaņā ar Savienības tiesību aktiem un pilnībā ievērojot kompetenču sadalījumu starp Savienību un dalībvalstīm cilvēkiem paredzēto zāļu jomā, pastāvīgi sekos notikumu attīstībai attiecīgajās dalībvalstīs un cieši sadarbosies ar Kipras, Īrijas un Maltas kompetentajām iestādēm to centienos samazināt savu iekšzemes tirgu atkarību no zāļu piegādes no Apvienotās Karalistes daļām, izņemot Ziemeļīriju, vai caur tām.

Komisija aicinās Kipras, Īrijas un Maltas kompetentās iestādes regulāri sniegt tai informāciju par šiem centieniem.

Ņemot vērā šo informāciju, Komisija 18 mēnešu laikā no Regulas (ES) 2022/641 un Direktīvas (ES) 2022/642 spēkā stāšanās dienas rakstiski ziņos Eiropas Parlamentam un Padomei par progresu, kas Kiprā, Īrijā un Maltā panākts, lai pilnībā atceltu atkāpes, un par Komisijas darbībām, lai šajā sakarā cieši sadarbotos ar minēto dalībvalstu kompetentajām iestādēm.

Komisija atgādinās attiecīgajiem nozares operatoriem, kuriem joprojām ir jāveic izmaiņas savās piegādes ķēdēs, ka tiem steidzami jāveic vajadzīgie pielāgojumi, lai nodrošinātu zāļu pieejamību mazākajos tirgos. Šajā sakarā Komisija uzraudzīs progresu, ko panākuši operatori, kuri šajās dalībvalstīs ir iesaistīti zāļu piegādē, attiecībā uz viņu spēju izpildīt tās Savienības tiesību aktu prasības, no kurām Regulā (ES) 2022/641 un Direktīvā (ES) 2022/642 paredzētas pagaidu atkāpes.

Papildus šiem tūlītējiem un nepieciešamajiem pasākumiem, kā paziņots “Eiropas Zāļu stratēģijā” (3), Komisija līdz 2022. gada beigām nāks klajā ar priekšlikumiem pārskatīt Savienības tiesību aktus farmācijas jomā. Ar šiem priekšlikumiem centīsies nodrošināt ilgtermiņa strukturālus risinājumus, jo īpaši attiecībā uz zāļu pieejamību, īpašu uzmanību pievēršot piegādes drošības uzlabošanai un deficīta risku novēršanai mazākajos Savienības tirgos.

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2022/641 (2022. gada 12. aprīlis), ar ko Regulu (ES) Nr. 536/2014 groza, lai paredzētu atkāpi no noteiktiem pienākumiem saistībā ar pētāmām zālēm, ko dara pieejamas Apvienotajā Karalistē attiecībā uz Ziemeļīriju, un Kiprā, Īrijā un Maltā (OV L 118, 20.4.2022., 1. lpp.).

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2022/642 (2022. gada 12. aprīlis), ar ko Direktīvu 2001/20/EK un Direktīvu 2001/83/EK Groza attiecībā uz atkāpēm no noteiktiem pienākumiem saistībā ar noteiktām cilvēkiem paredzētām zālēm, ko dara pieejamas Apvienotajā Karalistē attiecībā uz Ziemeļīriju, un Kiprā, Īrijā un Maltā (OV L 118, 20.4.2022., 4. lpp.).

(3)  Komisijas paziņojums “Eiropas Zāļu stratēģija”, COM(2020)0761, 25.11.2020.

---

| 15.11.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 434/124 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 434/124

---

P9_TA(2022)0118

Lielāks priekšfinansējums no REACT-EU resursiem ***I

Eiropas Parlamenta 2022. gada 7. aprīļa normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) Nr. 1303/2013 un Regulu (ES) Nr. 223/2014 groza attiecībā uz lielāku priekšfinansējumu no REACT-EU resursiem un vienības izmaksu ieviešanu (COM(2022)0145 – C9-0127/2022 – COM(2022)0162 – C9-0136/2022 – 2022/0096(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2022/C 434/25)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2022)0145) un grozīto priekšlikumu (COM(2022)0162), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2022)0145) un grozīto priekšlikumu (COM(2022)0162),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 175. panta trešo daļu un 177. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0127/2022, C9-0136/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 175. panta trešo daļu un 177. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0127/2022, C9-0136/2022),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | pēc apspriešanās ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju,

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2022. gada 6. aprīļa vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2022. gada 6. aprīļa vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. un 163. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. un 163. pantu,

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0096

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 7. aprīlī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1303/2013 un (ES) Nr. 223/2014 attiecībā uz lielāku priekšfinansējumu no REACT-EU resursiem un vienības izmaksu noteikšanu

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/613.)

---

| 15.11.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 434/125 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 434/125

---

P9_TA(2022)0119

Gāzes uzglabāšana ***I

Eiropas Parlamenta 2022. gada 7. aprīļa lēmums, ar ko jautājumu nodod atpakaļ atbildīgajai komitejai, lai risinātu iestāžu sarunas, pamatojoties uz negrozīto priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/1938 par gāzes piegādes drošības aizsardzības pasākumiem un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 715/2009 par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi dabasgāzes pārvades tīkliem (COM(2022)0135 –C9-0126/2022 – 2022/0090(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2022/C 434/26)

---

(1)  Lēmums pieņemts saskaņā ar Reglamenta 59. panta 4. punkta ceturto daļu (C9-0126/2022).

---

| 15.11.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 434/126 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 434/126

---

P9_TA(2022)0122

Šengenas izvērtēšanas mehānisms *

Eiropas Parlamenta 2022. gada 7. aprīļa normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes Regulai par tāda izvērtēšanas un uzraudzības mehānisma izveidi un darbību, kura mērķis ir pārbaudīt Šengenas acquis piemērošanu, un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 1053/2013 (COM(2021)0278 – C9-0349/2021 – 2021/0140(CNS))

(Īpašā likumdošanas procedūra — apspriešanās)

(2022/C 434/27)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2021)0278), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2021)0278),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 70. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C9-0349/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 70. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C9-0349/2021),

| — | ņemot vērā ieguldījumu, ko saistībā ar šo leģislatīvā akta projektu ir sniedzis Čehijas parlamenta Senāts, Spānijas parlamenta Senāts, Portugāles parlaments, kā arī Rumānijas parlamenta Senāts, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ieguldījumu, ko saistībā ar šo leģislatīvā akta projektu ir sniedzis Čehijas parlamenta Senāts, Spānijas parlamenta Senāts, Portugāles parlaments, kā arī Rumānijas parlamenta Senāts,

| — | ņemot vērā Reglamenta 82. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 82. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A9-0054/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A9-0054/2022),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tādēļ aicina Komisiju grozīt savu priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 293. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzdod priekšsēdētājai nosūtīt šo nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

1. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1) | Šengenas zona bez robežkontroles pie iekšējām robežām ir atkarīga no tā, cik efektīvi un lietderīgi dalībvalstis piemēro Šengenas acquis. Šis acquis ietver pasākumus ārējo robežu jomā, kompensējošos pasākumus saistībā ar kontroles neesību pie iekšējām robežām un stingru uzraudzības sistēmu, kas kopā
  veicina
  brīvu pārvietošanos
  un
  nodrošina augstu drošības, tiesiskuma un pamattiesību aizsardzības līmeni, t. sk. persondatu aizsardzību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1)

Šengenas zona bez robežkontroles pie iekšējām robežām ir atkarīga no tā, cik efektīvi un lietderīgi dalībvalstis piemēro Šengenas acquis. Šis acquis ietver pasākumus ārējo robežu jomā, kompensējošos pasākumus saistībā ar kontroles neesību pie iekšējām robežām un stingru uzraudzības sistēmu, kas kopā
  veicina
  brīvu pārvietošanos
  un
  nodrošina augstu drošības, tiesiskuma un pamattiesību aizsardzības līmeni, t. sk. persondatu aizsardzību.

| (1) | Šengenas zona bez robežkontroles pie iekšējām robežām ir atkarīga no tā, cik efektīvi un lietderīgi dalībvalstis piemēro Šengenas acquis. Šis acquis ietver pasākumus ārējo robežu jomā, kompensējošos pasākumus saistībā ar kontroles neesību pie iekšējām robežām un stingru uzraudzības sistēmu, kas kopā
  garantē
  brīvu pārvietošanos
  , kā arī
  nodrošina augstu drošības, tiesiskuma un pamattiesību aizsardzības līmeni, t. sk. persondatu aizsardzību. |
| --- | --- |

(1)

Šengenas zona bez robežkontroles pie iekšējām robežām ir atkarīga no tā, cik efektīvi un lietderīgi dalībvalstis piemēro Šengenas acquis. Šis acquis ietver pasākumus ārējo robežu jomā, kompensējošos pasākumus saistībā ar kontroles neesību pie iekšējām robežām un stingru uzraudzības sistēmu, kas kopā
  garantē
  brīvu pārvietošanos
  , kā arī
  nodrošina augstu drošības, tiesiskuma un pamattiesību aizsardzības līmeni, t. sk. persondatu aizsardzību.

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

4. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums Nr. |
| --- | --- |
| (4) | Lai palielinātu tā efektivitāti un lietderību, būtu jāuzlabo Šengenas izvērtēšanas un uzraudzības mehānisms. Pārskatītā izvērtēšanas un uzraudzības mehānisma mērķim vajadzētu būt saglabāt augstu dalībvalstu savstarpējās uzticēšanās līmeni, garantējot, ka dalībvalstis efektīvi piemēro Šengenas acquis, ievērojot saskaņotos kopīgos standartus, pamatprincipus un normas,
  tādējādi sekmējot
  Šengenas zonas pareizu darbību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums Nr.

(4)

Lai palielinātu tā efektivitāti un lietderību, būtu jāuzlabo Šengenas izvērtēšanas un uzraudzības mehānisms. Pārskatītā izvērtēšanas un uzraudzības mehānisma mērķim vajadzētu būt saglabāt augstu dalībvalstu savstarpējās uzticēšanās līmeni, garantējot, ka dalībvalstis efektīvi piemēro Šengenas acquis, ievērojot saskaņotos kopīgos standartus, pamatprincipus un normas,
  tādējādi sekmējot
  Šengenas zonas pareizu darbību.

| (4) | Lai palielinātu tā efektivitāti un lietderību, būtu jāuzlabo Šengenas izvērtēšanas un uzraudzības mehānisms. Pārskatītā izvērtēšanas un uzraudzības mehānisma mērķim vajadzētu būt saglabāt augstu dalībvalstu savstarpējās uzticēšanās līmeni, garantējot, ka dalībvalstis efektīvi piemēro Šengenas acquis, ievērojot saskaņotos kopīgos standartus, pamatprincipus un normas,
  lai nodrošinātu
  Šengenas zonas pareizu darbību
  , pilnībā ievērojot pamattiesības un neīstenojot iekšējo robežkontroli
  . |
| --- | --- |

(4)

Lai palielinātu tā efektivitāti un lietderību, būtu jāuzlabo Šengenas izvērtēšanas un uzraudzības mehānisms. Pārskatītā izvērtēšanas un uzraudzības mehānisma mērķim vajadzētu būt saglabāt augstu dalībvalstu savstarpējās uzticēšanās līmeni, garantējot, ka dalībvalstis efektīvi piemēro Šengenas acquis, ievērojot saskaņotos kopīgos standartus, pamatprincipus un normas,
  lai nodrošinātu
  Šengenas zonas pareizu darbību
  , pilnībā ievērojot pamattiesības un neīstenojot iekšējo robežkontroli
  .

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (5) | Izvērtēšanas un uzraudzības mehānismam būtu jāsasniedz šie mērķi ar objektīvām un taisnīgām izvērtēšanām, ar kurām var ātri noteikt tādus trūkumus Šengenas acquis piemērošanā, kas varētu traucēt Šengenas zonas pareizai darbībai, jānodrošina šo trūkumu ātra novēršana un jāsniedz pamats dialogam par Šengenas zonas darbību kopumā. Tam nepieciešama dalībvalstu un Komisijas cieša sadarbība, līdzsvarota kopīgās atbildības sadale un sistēmas salīdzinošās izvērtēšanas būtības uzturēšana. Tam nepieciešama arī pamatīgāka Eiropas Parlamenta iesaistīšanās. Ņemot vērā izmaiņu apjomu, Regula (ES) Nr. 1053/2013 būtu jāatceļ un jāaizstāj ar jaunu regulu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5)

Izvērtēšanas un uzraudzības mehānismam būtu jāsasniedz šie mērķi ar objektīvām un taisnīgām izvērtēšanām, ar kurām var ātri noteikt tādus trūkumus Šengenas acquis piemērošanā, kas varētu traucēt Šengenas zonas pareizai darbībai, jānodrošina šo trūkumu ātra novēršana un jāsniedz pamats dialogam par Šengenas zonas darbību kopumā. Tam nepieciešama dalībvalstu un Komisijas cieša sadarbība, līdzsvarota kopīgās atbildības sadale un sistēmas salīdzinošās izvērtēšanas būtības uzturēšana. Tam nepieciešama arī pamatīgāka Eiropas Parlamenta iesaistīšanās. Ņemot vērā izmaiņu apjomu, Regula (ES) Nr. 1053/2013 būtu jāatceļ un jāaizstāj ar jaunu regulu.

| (5) | Izvērtēšanas un uzraudzības mehānismam būtu jāsasniedz šie mērķi ar objektīvām un taisnīgām izvērtēšanām, ar kurām var ātri noteikt tādus trūkumus Šengenas acquis piemērošanā, kas varētu traucēt Šengenas zonas pareizai darbībai, jānodrošina šo trūkumu ātra novēršana un jāsniedz pamats
  patiesam dalībvalstu politiskajam
  dialogam par Šengenas zonas darbību kopumā. Tam nepieciešama dalībvalstu un Komisijas cieša sadarbība, līdzsvarota kopīgās atbildības sadale un sistēmas salīdzinošās izvērtēšanas būtības uzturēšana. Tam nepieciešama arī pamatīgāka Eiropas Parlamenta iesaistīšanās. Ņemot vērā izmaiņu apjomu, Regula (ES) Nr. 1053/2013 būtu jāatceļ un jāaizstāj ar jaunu regulu. |
| --- | --- |

(5)

Izvērtēšanas un uzraudzības mehānismam būtu jāsasniedz šie mērķi ar objektīvām un taisnīgām izvērtēšanām, ar kurām var ātri noteikt tādus trūkumus Šengenas acquis piemērošanā, kas varētu traucēt Šengenas zonas pareizai darbībai, jānodrošina šo trūkumu ātra novēršana un jāsniedz pamats
  patiesam dalībvalstu politiskajam
  dialogam par Šengenas zonas darbību kopumā. Tam nepieciešama dalībvalstu un Komisijas cieša sadarbība, līdzsvarota kopīgās atbildības sadale un sistēmas salīdzinošās izvērtēšanas būtības uzturēšana. Tam nepieciešama arī pamatīgāka Eiropas Parlamenta iesaistīšanās. Ņemot vērā izmaiņu apjomu, Regula (ES) Nr. 1053/2013 būtu jāatceļ un jāaizstāj ar jaunu regulu.

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | Izvērtēšanas un uzraudzības
  mehānisms var aptvert
  visas Šengenas acquis jomas — pašreizējās un turpmākās —, izņemot tās, kurās jau pastāv īpašs izvērtēšanas mehānisms saskaņā ar Savienības tiesību aktiem. Izvērtēšanas un uzraudzības mehānismam būtu jāaptver visi attiecīgie tiesību akti un operatīvās darbības, kas sekmē
  Šengenas zonas
  darbību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

Izvērtēšanas un uzraudzības
  mehānisms var aptvert
  visas Šengenas acquis jomas — pašreizējās un turpmākās —, izņemot tās, kurās jau pastāv īpašs izvērtēšanas mehānisms saskaņā ar Savienības tiesību aktiem. Izvērtēšanas un uzraudzības mehānismam būtu jāaptver visi attiecīgie tiesību akti un operatīvās darbības, kas sekmē
  Šengenas zonas
  darbību.

| (6) | Izvērtēšanas un uzraudzības
  mehānismam būtu jāaptver
  visas Šengenas acquis jomas — pašreizējās un turpmākās —, izņemot tās, kurās jau pastāv īpašs izvērtēšanas mehānisms saskaņā ar Savienības tiesību aktiem. Izvērtēšanas un uzraudzības mehānismam būtu jāaptver
  gan robežkontroles pie ārējām robežām efektivitāte, gan robežkontroles neesība pie iekšējām robežām. Izvērtēšanas un uzraudzības mehānismam būtu jāaptver
  visi attiecīgie tiesību akti un operatīvās darbības, kas sekmē
  zonas bez robežkontroles pie iekšējām robežām
  darbību. |
| --- | --- |

(6)

Izvērtēšanas un uzraudzības
  mehānismam būtu jāaptver
  visas Šengenas acquis jomas — pašreizējās un turpmākās —, izņemot tās, kurās jau pastāv īpašs izvērtēšanas mehānisms saskaņā ar Savienības tiesību aktiem. Izvērtēšanas un uzraudzības mehānismam būtu jāaptver
  gan robežkontroles pie ārējām robežām efektivitāte, gan robežkontroles neesība pie iekšējām robežām. Izvērtēšanas un uzraudzības mehānismam būtu jāaptver
  visi attiecīgie tiesību akti un operatīvās darbības, kas sekmē
  zonas bez robežkontroles pie iekšējām robežām
  darbību.

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

7. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (7) | Saskaņā ar Eiropadomes 2012. gada 1. un 2. marta secinājumiem visās izvērtēšanās būtu jāņem vērā pareiza to iestāžu darbība, kuras piemēro Šengenas acquis. Izvērtēšanai būtu jāaptver arī privātu subjektu, piemēram, aviosabiedrību vai ārēju pakalpojumu sniedzēju, prakse, ciktāl tie ir iesaistīti Šengenas acquis īstenošanā vai tos ietekmē tās īstenošana, vienlaikus sadarbojoties ar dalībvalstīm. Turklāt, ņemot vērā Savienības struktūru, biroju un aģentūru pieaugošo lomu Šengenas acquis īstenošanā, izvērtēšanas un uzraudzības mehānismam būtu jāatbalsta šo Savienības struktūru, biroju un aģentūru darbību pārbaude, ciktāl tās veic funkcijas dalībvalstu vārdā, lai palīdzētu piemērot Šengenas acquis noteikumus praksē. Šo darbību pārbaude šajā saistībā būtu jāiekļauj dalībvalstu izvērtēšanā un jāveic, neskarot un pilnībā ievērojot pienākumus, kas uzticēti Komisijai un attiecīgajām aģentūru, biroju un struktūru pārvaldes struktūrām saskaņā ar to izveides tiesību aktiem un pašu izvērtēšanas un uzraudzības procedūrām. Ja izvērtēšanās konstatē trūkumus saistībā ar funkcijām, kuras pilda vai atbalsta Savienības struktūras, biroji un aģentūras, Komisijai būtu
  jāinformē
  attiecīgās to pārvaldes struktūras. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7)

Saskaņā ar Eiropadomes 2012. gada 1. un 2. marta secinājumiem visās izvērtēšanās būtu jāņem vērā pareiza to iestāžu darbība, kuras piemēro Šengenas acquis. Izvērtēšanai būtu jāaptver arī privātu subjektu, piemēram, aviosabiedrību vai ārēju pakalpojumu sniedzēju, prakse, ciktāl tie ir iesaistīti Šengenas acquis īstenošanā vai tos ietekmē tās īstenošana, vienlaikus sadarbojoties ar dalībvalstīm. Turklāt, ņemot vērā Savienības struktūru, biroju un aģentūru pieaugošo lomu Šengenas acquis īstenošanā, izvērtēšanas un uzraudzības mehānismam būtu jāatbalsta šo Savienības struktūru, biroju un aģentūru darbību pārbaude, ciktāl tās veic funkcijas dalībvalstu vārdā, lai palīdzētu piemērot Šengenas acquis noteikumus praksē. Šo darbību pārbaude šajā saistībā būtu jāiekļauj dalībvalstu izvērtēšanā un jāveic, neskarot un pilnībā ievērojot pienākumus, kas uzticēti Komisijai un attiecīgajām aģentūru, biroju un struktūru pārvaldes struktūrām saskaņā ar to izveides tiesību aktiem un pašu izvērtēšanas un uzraudzības procedūrām. Ja izvērtēšanās konstatē trūkumus saistībā ar funkcijām, kuras pilda vai atbalsta Savienības struktūras, biroji un aģentūras, Komisijai būtu
  jāinformē
  attiecīgās to pārvaldes struktūras.

| (7) | Saskaņā ar Eiropadomes 2012. gada 1. un 2. marta secinājumiem visās izvērtēšanās būtu jāņem vērā pareiza to iestāžu darbība, kuras piemēro Šengenas acquis

  , un to atbilstība Eiropas Savienības Pamattiesību hartai (“Harta”)
  . Izvērtēšanai būtu jāaptver arī privātu subjektu, piemēram, aviosabiedrību vai ārēju pakalpojumu sniedzēju, prakse, ciktāl tie ir iesaistīti Šengenas acquis īstenošanā vai tos ietekmē tās īstenošana, vienlaikus sadarbojoties ar dalībvalstīm. Turklāt, ņemot vērā Savienības struktūru, biroju un aģentūru pieaugošo lomu Šengenas acquis īstenošanā, izvērtēšanas un uzraudzības mehānismam būtu jāatbalsta šo Savienības struktūru, biroju un aģentūru darbību pārbaude, ciktāl tās veic funkcijas dalībvalstu vārdā, lai palīdzētu piemērot Šengenas acquis noteikumus praksē. Šo darbību pārbaude šajā saistībā būtu jāiekļauj dalībvalstu izvērtēšanā un jāveic, neskarot un pilnībā ievērojot pienākumus, kas uzticēti Komisijai un attiecīgajām aģentūru, biroju un struktūru pārvaldes struktūrām saskaņā ar to izveides tiesību aktiem un pašu izvērtēšanas un uzraudzības procedūrām. Ja izvērtēšanās konstatē trūkumus saistībā ar funkcijām, kuras pilda vai atbalsta Savienības struktūras, biroji un aģentūras, Komisijai būtu
  jāiekļauj šie trūkumi izvērtēšanas ziņojumā un jāiesaista
  attiecīgās to pārvaldes struktūras. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar Eiropadomes 2012. gada 1. un 2. marta secinājumiem visās izvērtēšanās būtu jāņem vērā pareiza to iestāžu darbība, kuras piemēro Šengenas acquis

  , un to atbilstība Eiropas Savienības Pamattiesību hartai (“Harta”)
  . Izvērtēšanai būtu jāaptver arī privātu subjektu, piemēram, aviosabiedrību vai ārēju pakalpojumu sniedzēju, prakse, ciktāl tie ir iesaistīti Šengenas acquis īstenošanā vai tos ietekmē tās īstenošana, vienlaikus sadarbojoties ar dalībvalstīm. Turklāt, ņemot vērā Savienības struktūru, biroju un aģentūru pieaugošo lomu Šengenas acquis īstenošanā, izvērtēšanas un uzraudzības mehānismam būtu jāatbalsta šo Savienības struktūru, biroju un aģentūru darbību pārbaude, ciktāl tās veic funkcijas dalībvalstu vārdā, lai palīdzētu piemērot Šengenas acquis noteikumus praksē. Šo darbību pārbaude šajā saistībā būtu jāiekļauj dalībvalstu izvērtēšanā un jāveic, neskarot un pilnībā ievērojot pienākumus, kas uzticēti Komisijai un attiecīgajām aģentūru, biroju un struktūru pārvaldes struktūrām saskaņā ar to izveides tiesību aktiem un pašu izvērtēšanas un uzraudzības procedūrām. Ja izvērtēšanās konstatē trūkumus saistībā ar funkcijām, kuras pilda vai atbalsta Savienības struktūras, biroji un aģentūras, Komisijai būtu
  jāiekļauj šie trūkumi izvērtēšanas ziņojumā un jāiesaista
  attiecīgās to pārvaldes struktūras.

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

9. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (9) | Frontex veiktais neaizsargātības novērtējums ir mehānisms, kas papildina ar šo Regulu izveidoto izvērtēšanas un uzraudzības mehānismu, lai garantētu kvalitātes kontroli Savienības līmenī un gan Savienības, gan valstu līmenī nodrošinātu pastāvīgu gatavību reaģēt uz visām problēmām pie ārējām robežām. Abi mehānismi ir Eiropas integrētās robežu pārvaldības sastāvdaļa. Lai uzlabotu Šengenas zonas darbību, būtu jāpalielina sinerģija starp neaizsargātības novērtējumu un izvērtēšanas un uzraudzības mehānismu, pēc iespējas izvairoties no centienu dublēšanās un pretrunīgiem ieteikumiem. Tālab starp Frontex un Komisiju būtu jānotiek regulārai informācijas apmaiņai par abu mehānismu rezultātiem. Lai pastiprinātu stratēģisko fokusu un mērķorientētāku izvērtēšanas izstrādāšanu, arī turpmāk ir jāpalielina sinerģija ar attiecīgajiem mehānismiem un platformām, kuru darbību nodrošina ES aģentūras un valstu pārvaldes iestādes, piemēram, Eiropas daudzdisciplīnu platforma pret noziedzības draudiem (EMPACT), vai pārraudzību, ko veic Komisija ar eu-LISA atbalstu attiecībā uz dalībvalstu sagatavošanos attiecīgo IT sistēmu ieviešanai, kā arī valstu kvalitātes kontroles mehānismu konstatējumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9)

Frontex veiktais neaizsargātības novērtējums ir mehānisms, kas papildina ar šo Regulu izveidoto izvērtēšanas un uzraudzības mehānismu, lai garantētu kvalitātes kontroli Savienības līmenī un gan Savienības, gan valstu līmenī nodrošinātu pastāvīgu gatavību reaģēt uz visām problēmām pie ārējām robežām. Abi mehānismi ir Eiropas integrētās robežu pārvaldības sastāvdaļa. Lai uzlabotu Šengenas zonas darbību, būtu jāpalielina sinerģija starp neaizsargātības novērtējumu un izvērtēšanas un uzraudzības mehānismu, pēc iespējas izvairoties no centienu dublēšanās un pretrunīgiem ieteikumiem. Tālab starp Frontex un Komisiju būtu jānotiek regulārai informācijas apmaiņai par abu mehānismu rezultātiem. Lai pastiprinātu stratēģisko fokusu un mērķorientētāku izvērtēšanas izstrādāšanu, arī turpmāk ir jāpalielina sinerģija ar attiecīgajiem mehānismiem un platformām, kuru darbību nodrošina ES aģentūras un valstu pārvaldes iestādes, piemēram, Eiropas daudzdisciplīnu platforma pret noziedzības draudiem (EMPACT), vai pārraudzību, ko veic Komisija ar eu-LISA atbalstu attiecībā uz dalībvalstu sagatavošanos attiecīgo IT sistēmu ieviešanai, kā arī valstu kvalitātes kontroles mehānismu konstatējumiem.

| (9) | Frontex veiktais neaizsargātības novērtējums ir mehānisms, kas papildina ar šo Regulu izveidoto izvērtēšanas un uzraudzības mehānismu, lai garantētu kvalitātes kontroli Savienības līmenī un gan Savienības, gan valstu līmenī nodrošinātu pastāvīgu gatavību reaģēt uz visām problēmām pie ārējām robežām.
  Minētais neaizsargātības novērtējums būtu jāiekļauj gada izvērtēšanas programmā, tādējādi nodrošinot aktuālu situācijas apzināšanos.
  Abi mehānismi ir Eiropas integrētās robežu pārvaldības sastāvdaļa. Lai uzlabotu Šengenas zonas darbību, būtu jāpalielina sinerģija starp neaizsargātības novērtējumu un izvērtēšanas un uzraudzības mehānismu, pēc iespējas izvairoties no centienu dublēšanās un pretrunīgiem ieteikumiem. Tālab starp Frontex un Komisiju būtu jānotiek regulārai informācijas apmaiņai par abu mehānismu rezultātiem. Lai pastiprinātu stratēģisko fokusu un mērķorientētāku izvērtēšanas izstrādāšanu, arī turpmāk ir jāpalielina sinerģija ar attiecīgajiem mehānismiem un platformām, kuru darbību nodrošina ES aģentūras un valstu pārvaldes iestādes, piemēram, Eiropas daudzdisciplīnu platforma pret noziedzības draudiem (EMPACT), vai pārraudzību, ko veic Komisija ar eu-LISA atbalstu attiecībā uz dalībvalstu sagatavošanos attiecīgo IT sistēmu ieviešanai, kā arī valstu kvalitātes kontroles mehānismu konstatējumiem. |
| --- | --- |

(9)

Frontex veiktais neaizsargātības novērtējums ir mehānisms, kas papildina ar šo Regulu izveidoto izvērtēšanas un uzraudzības mehānismu, lai garantētu kvalitātes kontroli Savienības līmenī un gan Savienības, gan valstu līmenī nodrošinātu pastāvīgu gatavību reaģēt uz visām problēmām pie ārējām robežām.
  Minētais neaizsargātības novērtējums būtu jāiekļauj gada izvērtēšanas programmā, tādējādi nodrošinot aktuālu situācijas apzināšanos.
  Abi mehānismi ir Eiropas integrētās robežu pārvaldības sastāvdaļa. Lai uzlabotu Šengenas zonas darbību, būtu jāpalielina sinerģija starp neaizsargātības novērtējumu un izvērtēšanas un uzraudzības mehānismu, pēc iespējas izvairoties no centienu dublēšanās un pretrunīgiem ieteikumiem. Tālab starp Frontex un Komisiju būtu jānotiek regulārai informācijas apmaiņai par abu mehānismu rezultātiem. Lai pastiprinātu stratēģisko fokusu un mērķorientētāku izvērtēšanas izstrādāšanu, arī turpmāk ir jāpalielina sinerģija ar attiecīgajiem mehānismiem un platformām, kuru darbību nodrošina ES aģentūras un valstu pārvaldes iestādes, piemēram, Eiropas daudzdisciplīnu platforma pret noziedzības draudiem (EMPACT), vai pārraudzību, ko veic Komisija ar eu-LISA atbalstu attiecībā uz dalībvalstu sagatavošanos attiecīgo IT sistēmu ieviešanai, kā arī valstu kvalitātes kontroles mehānismu konstatējumiem.

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

10. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (10) | Veicot izvērtēšanu, papildus atsevišķās izvērtēšanās veiktajai Šengenas acquis datu aizsardzības prasību pareizas īstenošanas un piemērošanas izvērtēšanai īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, kā, piemērojot Šengenas acquis, tiek ievērotas pamattiesības. Lai palielinātu izvērtēšanas un uzraudzības mehānisma spēju noteikt pamattiesību pārkāpumus attiecīgajās politikas jomās, būtu jāveic papildu pasākumi. Šengenas vērtētāji būtu pienācīgi jāapmāca šajā jomā, būtu labāk jāizmanto attiecīgā Eiropas Pamattiesību aģentūras informācija, un tās eksperti būtu labāk jāiesaista izvērtēšanu izstrādāšanā un īstenošanā. Turklāt izvērtēšanu plānošanā, izstrādāšanā un īstenošanā būtu jāņem vērā pierādījumi, kas publiskoti vai sniegti, izmantojot neatkarīgus uzraudzības mehānismus, vai ko pēc savas iniciatīvas sniegušas attiecīgās trešās personas, piemēram, ombudi, iestādes, kas uzrauga pamattiesību ievērošanu, nevalstiskās un starptautiskās organizācijas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10)

Veicot izvērtēšanu, papildus atsevišķās izvērtēšanās veiktajai Šengenas acquis datu aizsardzības prasību pareizas īstenošanas un piemērošanas izvērtēšanai īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, kā, piemērojot Šengenas acquis, tiek ievērotas pamattiesības. Lai palielinātu izvērtēšanas un uzraudzības mehānisma spēju noteikt pamattiesību pārkāpumus attiecīgajās politikas jomās, būtu jāveic papildu pasākumi. Šengenas vērtētāji būtu pienācīgi jāapmāca šajā jomā, būtu labāk jāizmanto attiecīgā Eiropas Pamattiesību aģentūras informācija, un tās eksperti būtu labāk jāiesaista izvērtēšanu izstrādāšanā un īstenošanā. Turklāt izvērtēšanu plānošanā, izstrādāšanā un īstenošanā būtu jāņem vērā pierādījumi, kas publiskoti vai sniegti, izmantojot neatkarīgus uzraudzības mehānismus, vai ko pēc savas iniciatīvas sniegušas attiecīgās trešās personas, piemēram, ombudi, iestādes, kas uzrauga pamattiesību ievērošanu, nevalstiskās un starptautiskās organizācijas.

| (10) | Veicot izvērtēšanu, papildus atsevišķās izvērtēšanās veiktajai Šengenas acquis datu aizsardzības prasību pareizas īstenošanas un piemērošanas izvērtēšanai īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, kā, piemērojot Šengenas acquis, tiek ievērotas pamattiesības. Lai palielinātu izvērtēšanas un uzraudzības mehānisma spēju noteikt pamattiesību pārkāpumus attiecīgajās politikas jomās, būtu jāveic papildu pasākumi. Šengenas vērtētāji būtu pienācīgi jāapmāca šajā jomā, būtu labāk jāizmanto attiecīgā Eiropas Pamattiesību aģentūras informācija, un tās eksperti būtu labāk jāiesaista izvērtēšanu izstrādāšanā un īstenošanā.
  Jo īpaši Komisijai sadarbībā ar Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru būtu jāizstrādā konkrēti kritēriji, kas jāiekļauj standarta anketā un pēc kuriem var novērtēt atbilstību pamattiesībām.
  Turklāt izvērtēšanu plānošanā, izstrādāšanā un īstenošanā būtu jāņem vērā pierādījumi, kas publiskoti vai sniegti, izmantojot neatkarīgus uzraudzības mehānismus, vai ko pēc savas iniciatīvas sniegušas attiecīgās trešās personas, piemēram, ombudi, iestādes, kas uzrauga pamattiesību ievērošanu, nevalstiskās un starptautiskās organizācijas. |
| --- | --- |

(10)

Veicot izvērtēšanu, papildus atsevišķās izvērtēšanās veiktajai Šengenas acquis datu aizsardzības prasību pareizas īstenošanas un piemērošanas izvērtēšanai īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, kā, piemērojot Šengenas acquis, tiek ievērotas pamattiesības. Lai palielinātu izvērtēšanas un uzraudzības mehānisma spēju noteikt pamattiesību pārkāpumus attiecīgajās politikas jomās, būtu jāveic papildu pasākumi. Šengenas vērtētāji būtu pienācīgi jāapmāca šajā jomā, būtu labāk jāizmanto attiecīgā Eiropas Pamattiesību aģentūras informācija, un tās eksperti būtu labāk jāiesaista izvērtēšanu izstrādāšanā un īstenošanā.
  Jo īpaši Komisijai sadarbībā ar Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru būtu jāizstrādā konkrēti kritēriji, kas jāiekļauj standarta anketā un pēc kuriem var novērtēt atbilstību pamattiesībām.
  Turklāt izvērtēšanu plānošanā, izstrādāšanā un īstenošanā būtu jāņem vērā pierādījumi, kas publiskoti vai sniegti, izmantojot neatkarīgus uzraudzības mehānismus, vai ko pēc savas iniciatīvas sniegušas attiecīgās trešās personas, piemēram, ombudi, iestādes, kas uzrauga pamattiesību ievērošanu, nevalstiskās un starptautiskās organizācijas.

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

12. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (12) | Izvērtēšanu veidi un metodes būtu jāpadara elastīgākas, lai palielinātu izvērtēšanas un uzraudzības mehānisma lietderību un spēju pielāgoties jauniem apstākļiem un izmaiņām tiesību aktos, kā arī racionalizētu dalībvalstu, Komisijas un Savienības struktūru, biroju un aģentūru resursu izmantošanu. Periodiskām izvērtēšanām apmeklējumu ietvaros vajadzētu būt galvenajam izvērtēšanas veidam. Nepaziņotu apmeklējumu un tematisku izvērtēšanu proporcija būtu pakāpeniski jāpalielina, lai nodrošinātu pieejamo rīku līdzsvarotāku izmantošanu. Izvērtēšanas veidiem vajadzētu būt skaidri noteiktiem. Atkarībā no politikas jomas un izvērtēšanas un uzraudzības darbības būtības izvērtēšanas un uzraudzības mehānismam būtu jāļauj vienlaikus izvērtēt vairākas dalībvalstis un pilnībā vai daļēji veikt attālinātas izvērtēšanas, kā arī apvienot politikas jomu izvērtēšanu. Ar izvērtēšanas un uzraudzības mehānismu būtu jācenšas sagatavot visaptveroši dalībvalstu izvērtēšanas ziņojumi, kuros novērtēts dalībvalsts vispārējais sniegums Šengenas acquis piemērošanā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12)

Izvērtēšanu veidi un metodes būtu jāpadara elastīgākas, lai palielinātu izvērtēšanas un uzraudzības mehānisma lietderību un spēju pielāgoties jauniem apstākļiem un izmaiņām tiesību aktos, kā arī racionalizētu dalībvalstu, Komisijas un Savienības struktūru, biroju un aģentūru resursu izmantošanu. Periodiskām izvērtēšanām apmeklējumu ietvaros vajadzētu būt galvenajam izvērtēšanas veidam. Nepaziņotu apmeklējumu un tematisku izvērtēšanu proporcija būtu pakāpeniski jāpalielina, lai nodrošinātu pieejamo rīku līdzsvarotāku izmantošanu. Izvērtēšanas veidiem vajadzētu būt skaidri noteiktiem. Atkarībā no politikas jomas un izvērtēšanas un uzraudzības darbības būtības izvērtēšanas un uzraudzības mehānismam būtu jāļauj vienlaikus izvērtēt vairākas dalībvalstis un pilnībā vai daļēji veikt attālinātas izvērtēšanas, kā arī apvienot politikas jomu izvērtēšanu. Ar izvērtēšanas un uzraudzības mehānismu būtu jācenšas sagatavot visaptveroši dalībvalstu izvērtēšanas ziņojumi, kuros novērtēts dalībvalsts vispārējais sniegums Šengenas acquis piemērošanā.

| (12) | Izvērtēšanu veidi un metodes būtu jāpadara elastīgākas, lai palielinātu izvērtēšanas un uzraudzības mehānisma lietderību un spēju pielāgoties jauniem apstākļiem un izmaiņām tiesību aktos, kā arī racionalizētu dalībvalstu, Komisijas un Savienības struktūru, biroju un aģentūru resursu izmantošanu. Periodiskām izvērtēšanām apmeklējumu ietvaros vajadzētu būt galvenajam izvērtēšanas veidam. Nepaziņotu apmeklējumu un tematisku izvērtēšanu proporcija būtu pakāpeniski jāpalielina, lai nodrošinātu pieejamo rīku līdzsvarotāku izmantošanu. Izvērtēšanas veidiem vajadzētu būt skaidri noteiktiem. Atkarībā no politikas jomas un izvērtēšanas un uzraudzības darbības būtības izvērtēšanas un uzraudzības mehānismam būtu jāļauj vienlaikus izvērtēt vairākas dalībvalstis un pilnībā vai daļēji veikt attālinātas izvērtēšanas,
  izmantojot tās kā papildu metodi fiziskiem apmeklējumiem,
  kā arī apvienot politikas jomu izvērtēšanu. Ar izvērtēšanas un uzraudzības mehānismu būtu jācenšas sagatavot visaptveroši dalībvalstu izvērtēšanas ziņojumi, kuros novērtēts dalībvalsts vispārējais sniegums Šengenas acquis piemērošanā. |
| --- | --- |

(12)

Izvērtēšanu veidi un metodes būtu jāpadara elastīgākas, lai palielinātu izvērtēšanas un uzraudzības mehānisma lietderību un spēju pielāgoties jauniem apstākļiem un izmaiņām tiesību aktos, kā arī racionalizētu dalībvalstu, Komisijas un Savienības struktūru, biroju un aģentūru resursu izmantošanu. Periodiskām izvērtēšanām apmeklējumu ietvaros vajadzētu būt galvenajam izvērtēšanas veidam. Nepaziņotu apmeklējumu un tematisku izvērtēšanu proporcija būtu pakāpeniski jāpalielina, lai nodrošinātu pieejamo rīku līdzsvarotāku izmantošanu. Izvērtēšanas veidiem vajadzētu būt skaidri noteiktiem. Atkarībā no politikas jomas un izvērtēšanas un uzraudzības darbības būtības izvērtēšanas un uzraudzības mehānismam būtu jāļauj vienlaikus izvērtēt vairākas dalībvalstis un pilnībā vai daļēji veikt attālinātas izvērtēšanas,
  izmantojot tās kā papildu metodi fiziskiem apmeklējumiem,
  kā arī apvienot politikas jomu izvērtēšanu. Ar izvērtēšanas un uzraudzības mehānismu būtu jācenšas sagatavot visaptveroši dalībvalstu izvērtēšanas ziņojumi, kuros novērtēts dalībvalsts vispārējais sniegums Šengenas acquis piemērošanā.

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

13. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (13) | Tematiskās izvērtēšanas būtu jāizmanto biežāk, lai sniegtu dalībvalstu prakses salīdzinošu analīzi. Tās būtu jāveic, lai novērtētu būtisku tiesību aktu izmaiņu īstenošanu, kad tās sāk piemērot, un jaunu iniciatīvu īstenošanu, kā arī lai novērtētu jautājumus visās politikas jomās vai
  to dalībvalstu praksē, kurām ir līdzīgas problēmas
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13)

Tematiskās izvērtēšanas būtu jāizmanto biežāk, lai sniegtu dalībvalstu prakses salīdzinošu analīzi. Tās būtu jāveic, lai novērtētu būtisku tiesību aktu izmaiņu īstenošanu, kad tās sāk piemērot, un jaunu iniciatīvu īstenošanu, kā arī lai novērtētu jautājumus visās politikas jomās vai
  to dalībvalstu praksē, kurām ir līdzīgas problēmas
  .

| (13) | Tematiskās izvērtēšanas būtu jāizmanto biežāk, lai sniegtu dalībvalstu prakses salīdzinošu analīzi. Tās būtu jāveic, lai novērtētu būtisku tiesību aktu izmaiņu īstenošanu, kad tās sāk piemērot, un jaunu iniciatīvu īstenošanu, kā arī lai novērtētu problēmas visās politikas jomās vai
  līdzīgus politikas virzienus un praksi visās dalībvalstīs
  . |
| --- | --- |

(13)

Tematiskās izvērtēšanas būtu jāizmanto biežāk, lai sniegtu dalībvalstu prakses salīdzinošu analīzi. Tās būtu jāveic, lai novērtētu būtisku tiesību aktu izmaiņu īstenošanu, kad tās sāk piemērot, un jaunu iniciatīvu īstenošanu, kā arī lai novērtētu problēmas visās politikas jomās vai
  līdzīgus politikas virzienus un praksi visās dalībvalstīs
  .

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums

14. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (14) | Nepaziņotiem apmeklējumiem, kas ir viens no efektīvākajiem rīkiem, lai pārbaudītu dalībvalstu praksi,
  atkarībā no to mērķa
  būtu jānotiek bez iepriekšējas paziņošanas attiecīgajai dalībvalstij
  vai ar iepriekšēju paziņošanu neilgi pirms tam
  . Nepaziņotiem apmeklējumiem
  bez iepriekšējas paziņošanas
  būtu jānotiek “izmeklēšanas” nolūkā, lai pārbaudītu Šengenas acquis noteikto saistību izpildi, t. sk. reaģējot uz norādēm par tādu sistēmisku problēmu rašanos, kuras varētu
  būtiski
  ietekmēt Šengenas zonas darbību, vai pamattiesību
  pārkāpumiem
  , it īpaši apgalvojumiem par nopietniem pamattiesību pārkāpumiem pie ārējām robežām.
  Šādos gadījumos iepriekšēja paziņošana neļautu sasniegt apmeklējuma mērķi. Ja apmeklējuma galvenais mērķis ir izlases veidā pārbaudīt, kā dalībvalsts īsteno Šengenas acquis, būtu jānotiek nepaziņotam apmeklējumam, par to paziņojot 24 stundas iepriekš. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(14)

Nepaziņotiem apmeklējumiem, kas ir viens no efektīvākajiem rīkiem, lai pārbaudītu dalībvalstu praksi,
  atkarībā no to mērķa
  būtu jānotiek bez iepriekšējas paziņošanas attiecīgajai dalībvalstij
  vai ar iepriekšēju paziņošanu neilgi pirms tam
  . Nepaziņotiem apmeklējumiem
  bez iepriekšējas paziņošanas
  būtu jānotiek “izmeklēšanas” nolūkā, lai pārbaudītu Šengenas acquis noteikto saistību izpildi, t. sk. reaģējot uz norādēm par tādu sistēmisku problēmu rašanos, kuras varētu
  būtiski
  ietekmēt Šengenas zonas darbību, vai pamattiesību
  pārkāpumiem
  , it īpaši apgalvojumiem par nopietniem pamattiesību pārkāpumiem pie ārējām robežām.
  Šādos gadījumos iepriekšēja paziņošana neļautu sasniegt apmeklējuma mērķi. Ja apmeklējuma galvenais mērķis ir izlases veidā pārbaudīt, kā dalībvalsts īsteno Šengenas acquis, būtu jānotiek nepaziņotam apmeklējumam, par to paziņojot 24 stundas iepriekš.

| (14) | Nepaziņotiem apmeklējumiem, kas ir viens no efektīvākajiem rīkiem, lai pārbaudītu dalībvalstu praksi, būtu jānotiek bez iepriekšējas paziņošanas attiecīgajai dalībvalstij. Nepaziņotiem apmeklējumiem būtu jānotiek “izmeklēšanas” nolūkā, lai pārbaudītu Šengenas acquis noteikto saistību izpildi, t. sk. reaģējot uz norādēm par tādu sistēmisku problēmu rašanos, kuras varētu
  negatīvi
  ietekmēt Šengenas zonas darbību, vai
  radīt
  pamattiesību
  pārkāpumus
  , it īpaši apgalvojumiem par nopietniem pamattiesību pārkāpumiem pie ārējām robežām. |
| --- | --- |

(14)

Nepaziņotiem apmeklējumiem, kas ir viens no efektīvākajiem rīkiem, lai pārbaudītu dalībvalstu praksi, būtu jānotiek bez iepriekšējas paziņošanas attiecīgajai dalībvalstij. Nepaziņotiem apmeklējumiem būtu jānotiek “izmeklēšanas” nolūkā, lai pārbaudītu Šengenas acquis noteikto saistību izpildi, t. sk. reaģējot uz norādēm par tādu sistēmisku problēmu rašanos, kuras varētu
  negatīvi
  ietekmēt Šengenas zonas darbību, vai
  radīt
  pamattiesību
  pārkāpumus
  , it īpaši apgalvojumiem par nopietniem pamattiesību pārkāpumiem pie ārējām robežām.

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums

14.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (14a) | Par īsi iepriekš paziņotu apmeklējumu, kas ir papildu rīks, dalībvalstij ir jāpaziņo ne vairāk kā 24 stundas iepriekš. Īsi iepriekš paziņots apmeklējums būtu jāveic tikai tad, ja apmeklējuma galvenais mērķis ir veikt izlases veida pārbaudi par to, kā konkrēta dalībvalsts īsteno Šengenas acquis. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(14a)

Par īsi iepriekš paziņotu apmeklējumu, kas ir papildu rīks, dalībvalstij ir jāpaziņo ne vairāk kā 24 stundas iepriekš. Īsi iepriekš paziņots apmeklējums būtu jāveic tikai tad, ja apmeklējuma galvenais mērķis ir veikt izlases veida pārbaudi par to, kā konkrēta dalībvalsts īsteno Šengenas acquis.

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums

15. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (15) | Saskaņā ar šo regulu veikto darbību plānošana daudzgadu un gada izvērtēšanas programmās jau ir pierādījusi savu pievienoto vērtību, nodrošinot paredzamību un noteiktību. Tāpēc Komisijai sadarbībā ar dalībvalstīm būtu jāpieņem daudzgadu un gada izvērtēšanas programmas. Šīm programmām vajadzētu būt pietiekami elastīgām, lai tās laika gaitā varētu pielāgot Šengenas acquis dinamiskajai būtībai. Nepārvaramas varas gadījumā korekcijas programmās būtu jāveic, vienojoties ar attiecīgajām dalībvalstīm, neveicot oficiālu grozījumu programmās. Daudzgadu izvērtēšanas programmā, kas pieņemta septiņiem gadiem, būtu jānosaka konkrētas prioritārās jomas, kas jāaptver ar periodiskajām izvērtēšanām. Šai pieejai būtu jāsniedz lielāka elastība, jāpalīdz labāk noteikt prioritātes
  un
  līdzsvarotāk un stratēģiskāk izmantot visus pieejamos rīkus. Daudzgadu izvērtēšanas programmas termiņa pagarināšanai no pieciem līdz septiņiem gadiem būtu jānodrošina labāka, ciešāka un mērķorientētāka dalībvalstu uzraudzība, nepazeminot pārbaudes līmeni. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15)

Saskaņā ar šo regulu veikto darbību plānošana daudzgadu un gada izvērtēšanas programmās jau ir pierādījusi savu pievienoto vērtību, nodrošinot paredzamību un noteiktību. Tāpēc Komisijai sadarbībā ar dalībvalstīm būtu jāpieņem daudzgadu un gada izvērtēšanas programmas. Šīm programmām vajadzētu būt pietiekami elastīgām, lai tās laika gaitā varētu pielāgot Šengenas acquis dinamiskajai būtībai. Nepārvaramas varas gadījumā korekcijas programmās būtu jāveic, vienojoties ar attiecīgajām dalībvalstīm, neveicot oficiālu grozījumu programmās. Daudzgadu izvērtēšanas programmā, kas pieņemta septiņiem gadiem, būtu jānosaka konkrētas prioritārās jomas, kas jāaptver ar periodiskajām izvērtēšanām. Šai pieejai būtu jāsniedz lielāka elastība, jāpalīdz labāk noteikt prioritātes
  un
  līdzsvarotāk un stratēģiskāk izmantot visus pieejamos rīkus. Daudzgadu izvērtēšanas programmas termiņa pagarināšanai no pieciem līdz septiņiem gadiem būtu jānodrošina labāka, ciešāka un mērķorientētāka dalībvalstu uzraudzība, nepazeminot pārbaudes līmeni.

| (15) | Saskaņā ar šo regulu veikto darbību plānošana daudzgadu un gada izvērtēšanas programmās jau ir pierādījusi savu pievienoto vērtību, nodrošinot paredzamību un noteiktību. Tāpēc Komisijai sadarbībā ar dalībvalstīm būtu jāpieņem daudzgadu un gada izvērtēšanas programmas. Šīm programmām vajadzētu būt pietiekami elastīgām, lai tās laika gaitā varētu pielāgot Šengenas acquis dinamiskajai būtībai. Nepārvaramas varas gadījumā korekcijas programmās būtu jāveic, vienojoties ar attiecīgajām dalībvalstīm, neveicot oficiālu grozījumu programmās. Daudzgadu izvērtēšanas programmā, kas pieņemta septiņiem gadiem, būtu jānosaka konkrētas prioritārās jomas, kas jāaptver ar periodiskajām izvērtēšanām. Šai pieejai būtu jāsniedz lielāka elastība,
  pielāgošanās spēja, pamatojoties uz atjaunināto informāciju, kas savākta dažādās analīzēs, lai izveidotu labāku situācijas ainu par Šengenas zonas darbību,
  jāpalīdz labāk noteikt prioritātes
  , kā arī
  līdzsvarotāk un stratēģiskāk izmantot visus pieejamos rīkus. Daudzgadu izvērtēšanas programmas termiņa pagarināšanai no pieciem līdz septiņiem gadiem būtu jānodrošina labāka, ciešāka un mērķorientētāka dalībvalstu uzraudzība, nepazeminot pārbaudes līmeni. |
| --- | --- |

(15)

Saskaņā ar šo regulu veikto darbību plānošana daudzgadu un gada izvērtēšanas programmās jau ir pierādījusi savu pievienoto vērtību, nodrošinot paredzamību un noteiktību. Tāpēc Komisijai sadarbībā ar dalībvalstīm būtu jāpieņem daudzgadu un gada izvērtēšanas programmas. Šīm programmām vajadzētu būt pietiekami elastīgām, lai tās laika gaitā varētu pielāgot Šengenas acquis dinamiskajai būtībai. Nepārvaramas varas gadījumā korekcijas programmās būtu jāveic, vienojoties ar attiecīgajām dalībvalstīm, neveicot oficiālu grozījumu programmās. Daudzgadu izvērtēšanas programmā, kas pieņemta septiņiem gadiem, būtu jānosaka konkrētas prioritārās jomas, kas jāaptver ar periodiskajām izvērtēšanām. Šai pieejai būtu jāsniedz lielāka elastība,
  pielāgošanās spēja, pamatojoties uz atjaunināto informāciju, kas savākta dažādās analīzēs, lai izveidotu labāku situācijas ainu par Šengenas zonas darbību,
  jāpalīdz labāk noteikt prioritātes
  , kā arī
  līdzsvarotāk un stratēģiskāk izmantot visus pieejamos rīkus. Daudzgadu izvērtēšanas programmas termiņa pagarināšanai no pieciem līdz septiņiem gadiem būtu jānodrošina labāka, ciešāka un mērķorientētāka dalībvalstu uzraudzība, nepazeminot pārbaudes līmeni.

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums

16. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (16) | Izvērtēšanas un uzraudzības darbības būtu jāveic darba grupām, ko veido Komisijas pārstāvji un dalībvalstu izraudzīti eksperti. Šiem pārstāvjiem un ekspertiem vajadzētu būt atbilstīgai kvalifikācijai, t. sk. pamatīgām teorētiskām zināšanām un praktiskai pieredzei. Lai ātrāk un mazāk apgrūtinošā veidā nodrošinātu pietiekama skaita pieredzējušu ekspertu dalību, Komisijai ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm būtu jāizveido un jāuztur ekspertu rezerve. Rezervei vajadzētu būt galvenajam ekspertu avotam izvērtēšanas un uzraudzības darbību vajadzībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16)

Izvērtēšanas un uzraudzības darbības būtu jāveic darba grupām, ko veido Komisijas pārstāvji un dalībvalstu izraudzīti eksperti. Šiem pārstāvjiem un ekspertiem vajadzētu būt atbilstīgai kvalifikācijai, t. sk. pamatīgām teorētiskām zināšanām un praktiskai pieredzei. Lai ātrāk un mazāk apgrūtinošā veidā nodrošinātu pietiekama skaita pieredzējušu ekspertu dalību, Komisijai ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm būtu jāizveido un jāuztur ekspertu rezerve. Rezervei vajadzētu būt galvenajam ekspertu avotam izvērtēšanas un uzraudzības darbību vajadzībām.

| (16) | Izvērtēšanas un uzraudzības darbības būtu jāveic darba grupām, ko veido Komisijas pārstāvji un dalībvalstu izraudzīti eksperti
  , un Savienības novērotāji
  . Šiem pārstāvjiem un ekspertiem vajadzētu būt atbilstīgai kvalifikācijai, t. sk. pamatīgām teorētiskām zināšanām un praktiskai pieredzei
  , kā arī jābūt pabeigušiem attiecīgas mācības. Lai nodrošinātu to izvērtēšanas ziņojumu integritāti, kurus pēc izvērtēšanas sagatavo darba grupas, Savienības novērotājiem, kopā ar dalībvalsts iestādēm izvērtējot Šengenas acquis īstenošanā iesaistītās Savienības struktūras, biroja vai aģentūras darbības, nedrīkst būt interešu konfliktu.
  Lai ātrāk un mazāk apgrūtinošā veidā nodrošinātu pietiekama skaita pieredzējušu ekspertu dalību, Komisijai ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm būtu jāizveido un jāuztur ekspertu rezerve. Rezervei vajadzētu būt galvenajam ekspertu avotam izvērtēšanas un uzraudzības darbību vajadzībām. |
| --- | --- |

(16)

Izvērtēšanas un uzraudzības darbības būtu jāveic darba grupām, ko veido Komisijas pārstāvji un dalībvalstu izraudzīti eksperti
  , un Savienības novērotāji
  . Šiem pārstāvjiem un ekspertiem vajadzētu būt atbilstīgai kvalifikācijai, t. sk. pamatīgām teorētiskām zināšanām un praktiskai pieredzei
  , kā arī jābūt pabeigušiem attiecīgas mācības. Lai nodrošinātu to izvērtēšanas ziņojumu integritāti, kurus pēc izvērtēšanas sagatavo darba grupas, Savienības novērotājiem, kopā ar dalībvalsts iestādēm izvērtējot Šengenas acquis īstenošanā iesaistītās Savienības struktūras, biroja vai aģentūras darbības, nedrīkst būt interešu konfliktu.
  Lai ātrāk un mazāk apgrūtinošā veidā nodrošinātu pietiekama skaita pieredzējušu ekspertu dalību, Komisijai ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm būtu jāizveido un jāuztur ekspertu rezerve. Rezervei vajadzētu būt galvenajam ekspertu avotam izvērtēšanas un uzraudzības darbību vajadzībām.

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums

19. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (19) | Izvērtēšanas ziņojumiem vajadzētu būt īsiem un
  kodolīgiem.
  Tajos
  lielākā uzmanība
  būtu
  jāpievērš trūkumiem ar būtisku ietekmi
  un
  būtu
  jāuzsver jomas, kurās
  varētu veikt nozīmīgus uzlabojumus
  .
  Šajos ziņojumos nevajadzētu iekļaut nenozīmīgus konstatējumus. Tomēr
  izvērtēšanas darbības beigās darba grupai būtu jāpaziņo šie konstatējumi izvērtētajai dalībvalstij, t. sk. iestādēm, kas atbild par attiecīgo valsts kvalitātes kontroles mehānismu. Darba grupai būtu aktīvi jānosaka paraugprakse, kas būtu jāiekļauj ziņojumos. Jo īpaši ziņojuma vajadzībām kā paraugprakse būtu jāizceļ jauni un novatoriski pasākumi, kas būtiski uzlabo kopīgo noteikumu īstenošanu un kurus citas dalībvalstis varētu īstenot praksē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(19)

Izvērtēšanas ziņojumiem vajadzētu būt īsiem un
  kodolīgiem.
  Tajos
  lielākā uzmanība
  būtu
  jāpievērš trūkumiem ar būtisku ietekmi
  un
  būtu
  jāuzsver jomas, kurās
  varētu veikt nozīmīgus uzlabojumus
  .
  Šajos ziņojumos nevajadzētu iekļaut nenozīmīgus konstatējumus. Tomēr
  izvērtēšanas darbības beigās darba grupai būtu jāpaziņo šie konstatējumi izvērtētajai dalībvalstij, t. sk. iestādēm, kas atbild par attiecīgo valsts kvalitātes kontroles mehānismu. Darba grupai būtu aktīvi jānosaka paraugprakse, kas būtu jāiekļauj ziņojumos. Jo īpaši ziņojuma vajadzībām kā paraugprakse būtu jāizceļ jauni un novatoriski pasākumi, kas būtiski uzlabo kopīgo noteikumu īstenošanu un kurus citas dalībvalstis varētu īstenot praksē.

| (19) | Izvērtēšanas ziņojumiem vajadzētu būt īsiem un tajos būtu
  jāsniedz pārskats par konstatētajiem trūkumiem
  un jāuzsver jomas, kurās
  būtu jāveic uzlabojumi
  . Izvērtēšanas darbības beigās darba grupai būtu jāpaziņo šie konstatējumi izvērtētajai dalībvalstij, t. sk. iestādēm, kas atbild par attiecīgo valsts kvalitātes kontroles mehānismu. Darba grupai būtu aktīvi jānosaka paraugprakse, kas būtu jāiekļauj ziņojumos. Jo īpaši ziņojuma vajadzībām kā paraugprakse būtu jāizceļ jauni un novatoriski pasākumi, kas būtiski uzlabo kopīgo noteikumu īstenošanu un kurus citas dalībvalstis varētu īstenot praksē. |
| --- | --- |

(19)

Izvērtēšanas ziņojumiem vajadzētu būt īsiem un tajos būtu
  jāsniedz pārskats par konstatētajiem trūkumiem
  un jāuzsver jomas, kurās
  būtu jāveic uzlabojumi
  . Izvērtēšanas darbības beigās darba grupai būtu jāpaziņo šie konstatējumi izvērtētajai dalībvalstij, t. sk. iestādēm, kas atbild par attiecīgo valsts kvalitātes kontroles mehānismu. Darba grupai būtu aktīvi jānosaka paraugprakse, kas būtu jāiekļauj ziņojumos. Jo īpaši ziņojuma vajadzībām kā paraugprakse būtu jāizceļ jauni un novatoriski pasākumi, kas būtiski uzlabo kopīgo noteikumu īstenošanu un kurus citas dalībvalstis varētu īstenot praksē.

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums

20. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (20) | Izvērtēšanas ziņojumos parasti būtu jāietver ieteikumi par to, kā novērst konstatētos trūkumus (t. sk. pamattiesību pārkāpumus), un Komisijai tie būtu jāpieņem vienā aktā, izmantojot īstenošanas aktus atbilstīgi pārbaudes procedūrai, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 182/2011 (36) 5. pantā. Ziņojuma un ieteikumu apvienošana vienā dokumentā atbilstīgi vienotai pieņemšanas procedūrai pastiprina patieso saikni starp izvērtēšanas konstatējumiem un ieteikumiem. Turklāt paātrinātai ieteikumu publicēšanai būtu jāpalīdz dalībvalstīm ātrāk un efektīvāk novērst trūkumus. Vienlaikus pārbaudes procedūras izmantošanai būtu jānodrošina dalībvalsts iesaiste lēmumu pieņemšanas procesā, kura rezultātā tiek pieņemti ieteikumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(20)

Izvērtēšanas ziņojumos parasti būtu jāietver ieteikumi par to, kā novērst konstatētos trūkumus (t. sk. pamattiesību pārkāpumus), un Komisijai tie būtu jāpieņem vienā aktā, izmantojot īstenošanas aktus atbilstīgi pārbaudes procedūrai, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 182/2011 (36) 5. pantā. Ziņojuma un ieteikumu apvienošana vienā dokumentā atbilstīgi vienotai pieņemšanas procedūrai pastiprina patieso saikni starp izvērtēšanas konstatējumiem un ieteikumiem. Turklāt paātrinātai ieteikumu publicēšanai būtu jāpalīdz dalībvalstīm ātrāk un efektīvāk novērst trūkumus. Vienlaikus pārbaudes procedūras izmantošanai būtu jānodrošina dalībvalsts iesaiste lēmumu pieņemšanas procesā, kura rezultātā tiek pieņemti ieteikumi.

| (20) | Izvērtēšanas ziņojumos parasti būtu jāietver ieteikumi par to, kā novērst konstatētos trūkumus (t. sk. pamattiesību pārkāpumus), un Komisijai tie būtu jāpieņem vienā aktā, izmantojot īstenošanas aktus atbilstīgi pārbaudes procedūrai, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 182/2011 (36) 5. pantā
  , un bez nepamatotas kavēšanās. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš pamattiesību pārkāpumu identificēšanai un novēršanai
  . Ziņojuma un ieteikumu apvienošana vienā dokumentā atbilstīgi vienotai pieņemšanas procedūrai pastiprina patieso saikni starp izvērtēšanas konstatējumiem un ieteikumiem. Turklāt paātrinātai ieteikumu publicēšanai būtu jāpalīdz dalībvalstīm ātrāk un efektīvāk novērst trūkumus. Vienlaikus pārbaudes procedūras izmantošanai būtu jānodrošina dalībvalsts iesaiste lēmumu pieņemšanas procesā, kura rezultātā tiek pieņemti ieteikumi. |
| --- | --- |

(20)

Izvērtēšanas ziņojumos parasti būtu jāietver ieteikumi par to, kā novērst konstatētos trūkumus (t. sk. pamattiesību pārkāpumus), un Komisijai tie būtu jāpieņem vienā aktā, izmantojot īstenošanas aktus atbilstīgi pārbaudes procedūrai, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 182/2011 (36) 5. pantā
  , un bez nepamatotas kavēšanās. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš pamattiesību pārkāpumu identificēšanai un novēršanai
  . Ziņojuma un ieteikumu apvienošana vienā dokumentā atbilstīgi vienotai pieņemšanas procedūrai pastiprina patieso saikni starp izvērtēšanas konstatējumiem un ieteikumiem. Turklāt paātrinātai ieteikumu publicēšanai būtu jāpalīdz dalībvalstīm ātrāk un efektīvāk novērst trūkumus. Vienlaikus pārbaudes procedūras izmantošanai būtu jānodrošina dalībvalsts iesaiste lēmumu pieņemšanas procesā, kura rezultātā tiek pieņemti ieteikumi.

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums

22. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (22) | Turklāt, ja izvērtēšanās ir konstatēts būtisks trūkums, būtu jāpiemēro īpaši noteikumi, lai nodrošinātu korektīvu pasākumu ātru pieņemšanu. Ņemot vērā šāda trūkuma radīto risku, tiklīdz izvērtētā dalībvalsts ir informēta par būtisko trūkumu, tai nekavējoties būtu jāsāk veikt darbības trūkuma novēršanai, vajadzības gadījumā piesaistot visus pieejamos operatīvos un finanšu līdzekļus. Korektīvajiem pasākumiem būtu jānosaka stingrāki termiņi un ciešāka politiskā kontrole un uzraudzība visā procesā. Šajā saistībā Komisijai būtu nekavējoties jāinformē Padome un Eiropas Parlaments, ja izvērtēšanā ir konstatēts būtisks trūkums, un jāorganizē atkārtots apmeklējums saistībā ar “būtisko trūkumu” ne vēlāk kā
  gadu
  pēc izvērtēšanas dienas, lai pārbaudītu, vai dalībvalsts ir novērsusi attiecīgās nepilnības. Pēc atkārtota apmeklējuma Komisijai būtu jāiesniedz Padomei atkārtota apmeklējuma ziņojums. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(22)

Turklāt, ja izvērtēšanās ir konstatēts būtisks trūkums, būtu jāpiemēro īpaši noteikumi, lai nodrošinātu korektīvu pasākumu ātru pieņemšanu. Ņemot vērā šāda trūkuma radīto risku, tiklīdz izvērtētā dalībvalsts ir informēta par būtisko trūkumu, tai nekavējoties būtu jāsāk veikt darbības trūkuma novēršanai, vajadzības gadījumā piesaistot visus pieejamos operatīvos un finanšu līdzekļus. Korektīvajiem pasākumiem būtu jānosaka stingrāki termiņi un ciešāka politiskā kontrole un uzraudzība visā procesā. Šajā saistībā Komisijai būtu nekavējoties jāinformē Padome un Eiropas Parlaments, ja izvērtēšanā ir konstatēts būtisks trūkums, un jāorganizē atkārtots apmeklējums saistībā ar “būtisko trūkumu” ne vēlāk kā
  gadu
  pēc izvērtēšanas dienas, lai pārbaudītu, vai dalībvalsts ir novērsusi attiecīgās nepilnības. Pēc atkārtota apmeklējuma Komisijai būtu jāiesniedz Padomei atkārtota apmeklējuma ziņojums.

| (22) | Turklāt, ja izvērtēšanās ir konstatēts būtisks trūkums, būtu jāpiemēro īpaši noteikumi, lai nodrošinātu korektīvu pasākumu ātru pieņemšanu. Ņemot vērā šāda trūkuma radīto risku, tiklīdz izvērtētā dalībvalsts ir informēta par būtisko trūkumu, tai nekavējoties būtu jāsāk veikt darbības trūkuma novēršanai, vajadzības gadījumā piesaistot visus pieejamos operatīvos un finanšu līdzekļus. Korektīvajiem pasākumiem būtu jānosaka stingrāki termiņi un ciešāka politiskā kontrole un uzraudzība visā procesā. Šajā saistībā Komisijai būtu nekavējoties jāinformē Padome un Eiropas Parlaments, ja izvērtēšanā ir konstatēts būtisks trūkums, un
  jāziņo par vai nu notiekošu pārkāpuma procedūru, vai arī tādu, kas tiks uzsākta pret izvērtēto dalībvalsti. Komisijai būtu arī
  jāorganizē atkārtots apmeklējums saistībā ar “būtisko trūkumu” ne vēlāk kā
  180 dienas
  pēc izvērtēšanas dienas, lai pārbaudītu, vai dalībvalsts ir novērsusi attiecīgās nepilnības. Pēc atkārtota apmeklējuma Komisijai būtu jāiesniedz Padomei
  un Eiropas Parlamentam
  atkārtota apmeklējuma ziņojums.
  Ņemot vērā nopietno ietekmi, ko būtiski trūkumi varētu radīt Šengenas zonai, Komisijai būtu nekavējoties jāuzsāk pārkāpuma procedūra saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību, lai novērstu konstatētos trūkumus. |
| --- | --- |

(22)

Turklāt, ja izvērtēšanās ir konstatēts būtisks trūkums, būtu jāpiemēro īpaši noteikumi, lai nodrošinātu korektīvu pasākumu ātru pieņemšanu. Ņemot vērā šāda trūkuma radīto risku, tiklīdz izvērtētā dalībvalsts ir informēta par būtisko trūkumu, tai nekavējoties būtu jāsāk veikt darbības trūkuma novēršanai, vajadzības gadījumā piesaistot visus pieejamos operatīvos un finanšu līdzekļus. Korektīvajiem pasākumiem būtu jānosaka stingrāki termiņi un ciešāka politiskā kontrole un uzraudzība visā procesā. Šajā saistībā Komisijai būtu nekavējoties jāinformē Padome un Eiropas Parlaments, ja izvērtēšanā ir konstatēts būtisks trūkums, un
  jāziņo par vai nu notiekošu pārkāpuma procedūru, vai arī tādu, kas tiks uzsākta pret izvērtēto dalībvalsti. Komisijai būtu arī
  jāorganizē atkārtots apmeklējums saistībā ar “būtisko trūkumu” ne vēlāk kā
  180 dienas
  pēc izvērtēšanas dienas, lai pārbaudītu, vai dalībvalsts ir novērsusi attiecīgās nepilnības. Pēc atkārtota apmeklējuma Komisijai būtu jāiesniedz Padomei
  un Eiropas Parlamentam
  atkārtota apmeklējuma ziņojums.
  Ņemot vērā nopietno ietekmi, ko būtiski trūkumi varētu radīt Šengenas zonai, Komisijai būtu nekavējoties jāuzsāk pārkāpuma procedūra saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību, lai novērstu konstatētos trūkumus.

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums

23. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (23) | Lai noteiktu būtisku trūkumu, ir jāveic rūpīga izvērtēšana katrā gadījumā atsevišķi, pamatojoties uz skaidriem kritērijiem attiecībā uz problēmu būtību, apjomu un iespējamo ietekmi, kas katrā politikas jomā var atšķirties. Dažādi efektīvas Šengenas acquis īstenošanas galvenie elementi un dažādas faktoru kombinācijas var būt pamats, lai konstatējumu klasificētu kā būtisku trūkumu. Tomēr, ja uzskatāms, ka konstatētais trūkums apdraud vai īstermiņā var apdraudēt teritorijas bez iekšējās robežkontroles darbību kopumā, vai arī tam ir būtiska negatīva ietekme uz personu tiesībām, šāds trūkums ir uzskatāms par būtisku trūkumu. Ja izvērtēšanas ziņojumā ir konstatēts būtisks trūkums ārējā robežkontrolē, var piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/399 21. un 29. pantu (37). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(23)

Lai noteiktu būtisku trūkumu, ir jāveic rūpīga izvērtēšana katrā gadījumā atsevišķi, pamatojoties uz skaidriem kritērijiem attiecībā uz problēmu būtību, apjomu un iespējamo ietekmi, kas katrā politikas jomā var atšķirties. Dažādi efektīvas Šengenas acquis īstenošanas galvenie elementi un dažādas faktoru kombinācijas var būt pamats, lai konstatējumu klasificētu kā būtisku trūkumu. Tomēr, ja uzskatāms, ka konstatētais trūkums apdraud vai īstermiņā var apdraudēt teritorijas bez iekšējās robežkontroles darbību kopumā, vai arī tam ir būtiska negatīva ietekme uz personu tiesībām, šāds trūkums ir uzskatāms par būtisku trūkumu. Ja izvērtēšanas ziņojumā ir konstatēts būtisks trūkums ārējā robežkontrolē, var piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/399 21. un 29. pantu (37).

| (23) | Lai noteiktu būtisku trūkumu, ir jāveic rūpīga izvērtēšana katrā gadījumā atsevišķi, pamatojoties uz skaidriem kritērijiem attiecībā uz problēmu būtību, apjomu un iespējamo ietekmi, kas katrā politikas jomā var atšķirties. Dažādi efektīvas Šengenas acquis īstenošanas galvenie elementi un dažādas faktoru kombinācijas var būt pamats, lai konstatējumu klasificētu kā būtisku trūkumu. Tomēr, ja uzskatāms, ka konstatētais trūkums apdraud vai īstermiņā var apdraudēt teritorijas bez iekšējās robežkontroles darbību kopumā, vai arī tam ir
  negatīva ietekme uz pamattiesībām, vai
  būtiska negatīva ietekme uz personu tiesībām, šāds trūkums ir uzskatāms par būtisku trūkumu. Ja izvērtēšanas ziņojumā ir konstatēts būtisks trūkums ārējā robežkontrolē, var piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/399 21. un 29. pantu (37). |
| --- | --- |

(23)

Lai noteiktu būtisku trūkumu, ir jāveic rūpīga izvērtēšana katrā gadījumā atsevišķi, pamatojoties uz skaidriem kritērijiem attiecībā uz problēmu būtību, apjomu un iespējamo ietekmi, kas katrā politikas jomā var atšķirties. Dažādi efektīvas Šengenas acquis īstenošanas galvenie elementi un dažādas faktoru kombinācijas var būt pamats, lai konstatējumu klasificētu kā būtisku trūkumu. Tomēr, ja uzskatāms, ka konstatētais trūkums apdraud vai īstermiņā var apdraudēt teritorijas bez iekšējās robežkontroles darbību kopumā, vai arī tam ir
  negatīva ietekme uz pamattiesībām, vai
  būtiska negatīva ietekme uz personu tiesībām, šāds trūkums ir uzskatāms par būtisku trūkumu. Ja izvērtēšanas ziņojumā ir konstatēts būtisks trūkums ārējā robežkontrolē, var piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/399 21. un 29. pantu (37).

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums

26. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (26) | Ir svarīgi un vēlams, lai Eiropas Parlaments un Padome regulāri rīkotu diskusijas politiskā līmenī, lai palielinātu izpratni par Šengenas acquis īstenošanas nozīmi, sauktu pie atbildības dalībvalstis, kuras pastāvīgi pārkāpj kopīgos noteikumus, un palielinātu spiedienu uz tām, lai tiktu novērsti konstatētie trūkumi. Komisijai būtu jāsniedz pienācīgs ieguldījums, lai veicinātu šīs diskusijas, t. sk. pieņemot visaptverošu gada ziņojumu par iepriekšējā gadā veiktajām izvērtēšanām un ieteikumu īstenošanas stāvokli, kas būtu daļa no ziņojuma par “Šengenas stāvokli”. Eiropas Parlaments tiek mudināts pieņemt rezolūcijas, un Padomei būtu jāpieņem secinājumi, lai palielinātu spiedienu uz dalībvalstīm, kuru progress ir nepietiekams. “Šengenas forumam” kā unikālai vietai, kur apspriest Šengenas jautājumus augstā līmenī ar Eiropas Parlamenta, dalībvalstu un Komisijas pārstāvjiem, būtu jānodrošina platforma neformālām diskusijām, kuru mērķis ir labāk īstenot Šengenas acquis. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(26)

Ir svarīgi un vēlams, lai Eiropas Parlaments un Padome regulāri rīkotu diskusijas politiskā līmenī, lai palielinātu izpratni par Šengenas acquis īstenošanas nozīmi, sauktu pie atbildības dalībvalstis, kuras pastāvīgi pārkāpj kopīgos noteikumus, un palielinātu spiedienu uz tām, lai tiktu novērsti konstatētie trūkumi. Komisijai būtu jāsniedz pienācīgs ieguldījums, lai veicinātu šīs diskusijas, t. sk. pieņemot visaptverošu gada ziņojumu par iepriekšējā gadā veiktajām izvērtēšanām un ieteikumu īstenošanas stāvokli, kas būtu daļa no ziņojuma par “Šengenas stāvokli”. Eiropas Parlaments tiek mudināts pieņemt rezolūcijas, un Padomei būtu jāpieņem secinājumi, lai palielinātu spiedienu uz dalībvalstīm, kuru progress ir nepietiekams. “Šengenas forumam” kā unikālai vietai, kur apspriest Šengenas jautājumus augstā līmenī ar Eiropas Parlamenta, dalībvalstu un Komisijas pārstāvjiem, būtu jānodrošina platforma neformālām diskusijām, kuru mērķis ir labāk īstenot Šengenas acquis.

| (26) | Ir svarīgi un vēlams, lai Eiropas Parlaments un Padome regulāri rīkotu diskusijas politiskā līmenī, lai palielinātu izpratni par Šengenas acquis īstenošanas nozīmi, sauktu pie atbildības dalībvalstis, kuras pastāvīgi pārkāpj kopīgos noteikumus, un palielinātu spiedienu uz tām, lai tiktu novērsti konstatētie trūkumi.
  Abas iestādes būtu pilnībā un vienādi jāinformē par visām norisēm Šengenas acquis īstenošanā dalībvalstīs.
  Komisijai būtu jāsniedz pienācīgs ieguldījums, lai veicinātu šīs diskusijas, t. sk. pieņemot visaptverošu gada ziņojumu par iepriekšējā gadā veiktajām izvērtēšanām un ieteikumu īstenošanas stāvokli, kas būtu daļa no ziņojuma par “Šengenas stāvokli”. Eiropas Parlaments tiek mudināts pieņemt rezolūcijas, un Padomei būtu jāpieņem secinājumi, lai palielinātu spiedienu uz dalībvalstīm, kuru progress ir nepietiekams. “Šengenas forumam” kā unikālai vietai, kur apspriest Šengenas jautājumus augstā līmenī ar Eiropas Parlamenta, dalībvalstu un Komisijas pārstāvjiem, būtu jānodrošina platforma neformālām diskusijām, kuru mērķis ir labāk īstenot Šengenas acquis. |
| --- | --- |

(26)

Ir svarīgi un vēlams, lai Eiropas Parlaments un Padome regulāri rīkotu diskusijas politiskā līmenī, lai palielinātu izpratni par Šengenas acquis īstenošanas nozīmi, sauktu pie atbildības dalībvalstis, kuras pastāvīgi pārkāpj kopīgos noteikumus, un palielinātu spiedienu uz tām, lai tiktu novērsti konstatētie trūkumi.
  Abas iestādes būtu pilnībā un vienādi jāinformē par visām norisēm Šengenas acquis īstenošanā dalībvalstīs.
  Komisijai būtu jāsniedz pienācīgs ieguldījums, lai veicinātu šīs diskusijas, t. sk. pieņemot visaptverošu gada ziņojumu par iepriekšējā gadā veiktajām izvērtēšanām un ieteikumu īstenošanas stāvokli, kas būtu daļa no ziņojuma par “Šengenas stāvokli”. Eiropas Parlaments tiek mudināts pieņemt rezolūcijas, un Padomei būtu jāpieņem secinājumi, lai palielinātu spiedienu uz dalībvalstīm, kuru progress ir nepietiekams. “Šengenas forumam” kā unikālai vietai, kur apspriest Šengenas jautājumus augstā līmenī ar Eiropas Parlamenta, dalībvalstu un Komisijas pārstāvjiem, būtu jānodrošina platforma neformālām diskusijām, kuru mērķis ir labāk īstenot Šengenas acquis.

Grozījums Nr. 19

Regulas priekšlikums

28. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (28) | Izvērtēšanas un atkārtoto apmeklējumu ziņojumu klasifikācijas statuss būtu jānosaka saskaņā ar piemērojamajiem drošības noteikumiem, kas izklāstīti Komisijas Lēmumā (ES, Euratom) 2015/444 (38). Izvērtētajai dalībvalstij tomēr būtu jāsaglabā iespēja pieprasīt visa ziņojuma vai tā daļu klasifikāciju saskaņā ar piemērojamajiem drošības noteikumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(28)

Izvērtēšanas un atkārtoto apmeklējumu ziņojumu klasifikācijas statuss būtu jānosaka saskaņā ar piemērojamajiem drošības noteikumiem, kas izklāstīti Komisijas Lēmumā (ES, Euratom) 2015/444 (38). Izvērtētajai dalībvalstij tomēr būtu jāsaglabā iespēja pieprasīt visa ziņojuma vai tā daļu klasifikāciju saskaņā ar piemērojamajiem drošības noteikumiem.

| (28) | Izvērtēšanas un atkārtoto apmeklējumu ziņojumu klasifikācijas statuss būtu jānosaka saskaņā ar piemērojamajiem drošības noteikumiem, kas izklāstīti Komisijas Lēmumā (ES, Euratom) 2015/444 (38).
  Izņēmuma gadījumos
  izvērtētajai dalībvalstij tomēr būtu jāsaglabā iespēja pieprasīt visa ziņojuma vai tā daļu klasifikāciju saskaņā ar piemērojamajiem drošības noteikumiem. |
| --- | --- |

(28)

Izvērtēšanas un atkārtoto apmeklējumu ziņojumu klasifikācijas statuss būtu jānosaka saskaņā ar piemērojamajiem drošības noteikumiem, kas izklāstīti Komisijas Lēmumā (ES, Euratom) 2015/444 (38).
  Izņēmuma gadījumos
  izvērtētajai dalībvalstij tomēr būtu jāsaglabā iespēja pieprasīt visa ziņojuma vai tā daļu klasifikāciju saskaņā ar piemērojamajiem drošības noteikumiem.

Grozījums Nr. 20

Regulas priekšlikums

29. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (29) | Ņemot vērā īpašo lomu, kas saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 70. panta pēdējo teikumu piešķirta Eiropas Parlamentam un valstu parlamentiem, un kā attiecībā uz valstu parlamentu lomu uzsvērts Līguma par Eiropas Savienību (LES) 12. panta c) punktā, Padomei un Komisijai būtu pilnībā jāinformē Eiropas Parlaments un dalībvalstu parlamenti par izvērtēšanu saturu un rezultātiem. Papildus minētajam gadījumā, ja Komisija iesniegtu priekšlikumu grozīt šo regulu, Padome saskaņā ar tās reglamenta (39) 19. panta 7. punkta h) apakšpunktu apspriestos ar Eiropas Parlamentu, lai pirms galīgā teksta pieņemšanas pēc iespējas lielāka mērā ņemtu vērā tā atzinumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(29)

Ņemot vērā īpašo lomu, kas saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 70. panta pēdējo teikumu piešķirta Eiropas Parlamentam un valstu parlamentiem, un kā attiecībā uz valstu parlamentu lomu uzsvērts Līguma par Eiropas Savienību (LES) 12. panta c) punktā, Padomei un Komisijai būtu pilnībā jāinformē Eiropas Parlaments un dalībvalstu parlamenti par izvērtēšanu saturu un rezultātiem. Papildus minētajam gadījumā, ja Komisija iesniegtu priekšlikumu grozīt šo regulu, Padome saskaņā ar tās reglamenta (39) 19. panta 7. punkta h) apakšpunktu apspriestos ar Eiropas Parlamentu, lai pirms galīgā teksta pieņemšanas pēc iespējas lielāka mērā ņemtu vērā tā atzinumu.

| (29) | Ņemot vērā īpašo lomu, kas saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 70. panta pēdējo teikumu piešķirta Eiropas Parlamentam un valstu parlamentiem, un kā attiecībā uz valstu parlamentu lomu uzsvērts Līguma par Eiropas Savienību (LES) 12. panta c) punktā, Padomei un Komisijai būtu pilnībā jāinformē Eiropas Parlaments un dalībvalstu parlamenti par izvērtēšanu saturu un rezultātiem
  ne vēlāk kā 14 dienas pēc izvērtēšanas procedūras beigām
  . Papildus minētajam gadījumā, ja Komisija iesniegtu priekšlikumu grozīt šo regulu, Padome saskaņā ar tās reglamenta (39) 19. panta 7. punkta h) apakšpunktu apspriestos ar Eiropas Parlamentu, lai pirms galīgā teksta pieņemšanas pēc iespējas lielāka mērā ņemtu vērā tā atzinumu. |
| --- | --- |

(29)

Ņemot vērā īpašo lomu, kas saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 70. panta pēdējo teikumu piešķirta Eiropas Parlamentam un valstu parlamentiem, un kā attiecībā uz valstu parlamentu lomu uzsvērts Līguma par Eiropas Savienību (LES) 12. panta c) punktā, Padomei un Komisijai būtu pilnībā jāinformē Eiropas Parlaments un dalībvalstu parlamenti par izvērtēšanu saturu un rezultātiem
  ne vēlāk kā 14 dienas pēc izvērtēšanas procedūras beigām
  . Papildus minētajam gadījumā, ja Komisija iesniegtu priekšlikumu grozīt šo regulu, Padome saskaņā ar tās reglamenta (39) 19. panta 7. punkta h) apakšpunktu apspriestos ar Eiropas Parlamentu, lai pirms galīgā teksta pieņemšanas pēc iespējas lielāka mērā ņemtu vērā tā atzinumu.

Grozījums Nr. 21

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Ar šo regulu izveido izvērtēšanas un uzraudzības mehānismu nolūkā nodrošināt, ka dalībvalstis piemēro Šengenas acquis efektīvi,
  tādējādi sekmējot
  zonas bez iekšējas robežkontroles pareizu darbību. | 1.   Ar šo regulu izveido izvērtēšanas un uzraudzības mehānismu nolūkā nodrošināt, ka dalībvalstis piemēro Šengenas acquis efektīvi,
  lai nodrošinātu
  zonas bez iekšējas robežkontroles pareizu darbību
  un pilnīgu pamattiesību ievērošanu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Ar šo regulu izveido izvērtēšanas un uzraudzības mehānismu nolūkā nodrošināt, ka dalībvalstis piemēro Šengenas acquis efektīvi,
  tādējādi sekmējot
  zonas bez iekšējas robežkontroles pareizu darbību.

1.   Ar šo regulu izveido izvērtēšanas un uzraudzības mehānismu nolūkā nodrošināt, ka dalībvalstis piemēro Šengenas acquis efektīvi,
  lai nodrošinātu
  zonas bez iekšējas robežkontroles pareizu darbību
  un pilnīgu pamattiesību ievērošanu
  .

Grozījums Nr. 22

Grozījums Nr. 22

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 3. punkts

1. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Izvērtēšanās var ietvert visus Šengenas acquis aspektus un ņemt vērā to iestāžu darbību, kuras piemēro Šengenas acquis. | 3.   Izvērtēšana var attiekties uz visiem Šengenas acquis aspektiem
  , tostarp uz to, ka dalībvalstis efektīvi un iedarbīgi piemēro papildu pasākumus tādās jomās kā ārējās robežas, vīzu politika,
  Šengenas
  Informācijas sistēma, datu aizsardzība, policijas sadarbība, tiesu iestāžu sadarbība, kā arī uz to, ka nepastāv robežkontrole pie iekšējām robežām
  .
  Visos izvērtējumos iekļauj novērtējumu par pamattiesību ievērošanu saistībā ar aptvertajiem aspektiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Izvērtēšanās var ietvert visus Šengenas acquis aspektus un ņemt vērā to iestāžu darbību, kuras piemēro Šengenas acquis.

3.   Izvērtēšana var attiekties uz visiem Šengenas acquis aspektiem
  , tostarp uz to, ka dalībvalstis efektīvi un iedarbīgi piemēro papildu pasākumus tādās jomās kā ārējās robežas, vīzu politika,
  Šengenas
  Informācijas sistēma, datu aizsardzība, policijas sadarbība, tiesu iestāžu sadarbība, kā arī uz to, ka nepastāv robežkontrole pie iekšējām robežām
  .
  Visos izvērtējumos iekļauj novērtējumu par pamattiesību ievērošanu saistībā ar aptvertajiem aspektiem.

Grozījums Nr. 23

Grozījums Nr. 23

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – d apakšpunkts

2. pants – 1. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | “nepaziņota izvērtēšana” ir izvērtēšana, kas nav iekļauta daudzgadu izvērtēšanas programmā un gada izvērtēšanas programmā, lai pārbaudītu, kā viena vai vairākas dalībvalstis piemēro Šengenas acquis vienā vai vairākās politikas jomās; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

“nepaziņota izvērtēšana” ir izvērtēšana, kas nav iekļauta daudzgadu izvērtēšanas programmā un gada izvērtēšanas programmā, lai pārbaudītu, kā viena vai vairākas dalībvalstis piemēro Šengenas acquis vienā vai vairākās politikas jomās;

acquis

| (d) | “nepaziņota izvērtēšana” ir izvērtēšana,
  ko veic bez iepriekšēja paziņojuma un
  kas nav iekļauta daudzgadu izvērtēšanas programmā un gada izvērtēšanas programmā, lai pārbaudītu, kā viena vai vairākas dalībvalstis piemēro Šengenas acquis vienā vai vairākās politikas jomās; |
| --- | --- |

(d)

“nepaziņota izvērtēšana” ir izvērtēšana,
  ko veic bez iepriekšēja paziņojuma un
  kas nav iekļauta daudzgadu izvērtēšanas programmā un gada izvērtēšanas programmā, lai pārbaudītu, kā viena vai vairākas dalībvalstis piemēro Šengenas acquis vienā vai vairākās politikas jomās;

ko veic bez iepriekšēja paziņojuma un

acquis

Grozījums Nr. 24

Grozījums Nr. 24

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – fa apakšpunkts (jauns)

2. pants – 1. punkts – fa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (fa) | “īsi iepriekš paziņots apmeklējums” ir apmeklējums, ko veic, par to paziņojot ne vairāk kā 24 stundas iepriekš, lai veiktu izlases veida pārbaudi par to, kā konkrēta dalībvalsts īsteno Šengenas acquis; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(fa)

(fa)

“īsi iepriekš paziņots apmeklējums” ir apmeklējums, ko veic, par to paziņojot ne vairāk kā 24 stundas iepriekš, lai veiktu izlases veida pārbaudi par to, kā konkrēta dalībvalsts īsteno Šengenas acquis;

“īsi iepriekš paziņots apmeklējums” ir apmeklējums, ko veic, par to paziņojot ne vairāk kā 24 stundas iepriekš, lai veiktu izlases veida pārbaudi par to, kā konkrēta dalībvalsts īsteno Šengenas acquis;

Grozījums Nr. 25

Grozījums Nr. 25

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – i apakšpunkts

2. pants – 1. punkts – i apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (i) | “būtisks trūkums” ir viens vai vairāki trūkumi, kas attiecas uz Šengenas acquis

  galveno elementu
  efektīvu piemērošanu un kuri atsevišķi vai kopā
  būtiski
  negatīvi ietekmē vai
  laika gaitā var ietekmēt
  personu
  tiesības
  vai Šengenas zonas darbību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(i)

“būtisks trūkums” ir viens vai vairāki trūkumi, kas attiecas uz Šengenas acquis

  galveno elementu
  efektīvu piemērošanu un kuri atsevišķi vai kopā
  būtiski
  negatīvi ietekmē vai
  laika gaitā var ietekmēt
  personu
  tiesības
  vai Šengenas zonas darbību;

acquis

galveno elementu

būtiski

laika gaitā var ietekmēt

tiesības

| (i) | “būtisks trūkums” ir viens vai vairāki trūkumi, kas attiecas uz Šengenas acquis

  vai tā daļas
  efektīvu piemērošanu
  , ietverot arī Hartas respektēšanu,
  un kuri atsevišķi vai kopā negatīvi ietekmē vai
  rada negatīvas ietekmes risku attiecībā uz pārvietošanās brīvību,
  personu
  tiesībām
  vai Šengenas zonas darbību; |
| --- | --- |

(i)

“būtisks trūkums” ir viens vai vairāki trūkumi, kas attiecas uz Šengenas acquis

  vai tā daļas
  efektīvu piemērošanu
  , ietverot arī Hartas respektēšanu,
  un kuri atsevišķi vai kopā negatīvi ietekmē vai
  rada negatīvas ietekmes risku attiecībā uz pārvietošanās brīvību,
  personu
  tiesībām
  vai Šengenas zonas darbību;

acquis

vai tā daļas

, ietverot arī Hartas respektēšanu,

rada negatīvas ietekmes risku attiecībā uz pārvietošanās brīvību,

tiesībām

Grozījums Nr. 26

Grozījums Nr. 26

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – k apakšpunkts

2. pants – 1. punkts – k apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (k) | “darba grupa” ir grupa, ko veido dalībvalstu izraudzīti eksperti un Komisijas pārstāvji, kuri veic izvērtēšanas un uzraudzības darbības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(k)

“darba grupa” ir grupa, ko veido dalībvalstu izraudzīti eksperti un Komisijas pārstāvji, kuri veic izvērtēšanas un uzraudzības darbības.

| (k) | “darba grupa” ir grupa, ko veido dalībvalstu izraudzīti eksperti un Komisijas pārstāvji,
  un attiecīgo Savienības iestāžu, struktūru vai aģentūru izraudzīti novērotāji,
  kuri veic izvērtēšanas un uzraudzības darbības. |
| --- | --- |

(k)

“darba grupa” ir grupa, ko veido dalībvalstu izraudzīti eksperti un Komisijas pārstāvji,
  un attiecīgo Savienības iestāžu, struktūru vai aģentūru izraudzīti novērotāji,
  kuri veic izvērtēšanas un uzraudzības darbības.

un attiecīgo Savienības iestāžu, struktūru vai aģentūru izraudzīti novērotāji,

Grozījums Nr. 27

Grozījums Nr. 27

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – ka apakšpunkts (jauns)

2. pants – 1. punkts – ka apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ka) | “Savienības novērotājs” ir indivīds, ko izraudzījusies 7. panta 1. punktā minētā Savienības iestāde, struktūra, birojs vai aģentūra un kas piedalās izvērtēšanas vai uzraudzības darbībā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ka)

(ka)

“Savienības novērotājs” ir indivīds, ko izraudzījusies 7. panta 1. punktā minētā Savienības iestāde, struktūra, birojs vai aģentūra un kas piedalās izvērtēšanas vai uzraudzības darbībā.

“Savienības novērotājs” ir indivīds, ko izraudzījusies 7. panta 1. punktā minētā Savienības iestāde, struktūra, birojs vai aģentūra un kas piedalās izvērtēšanas vai uzraudzības darbībā.

Grozījums Nr. 28

Grozījums Nr. 28

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 3. punkts

3. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Dalībvalstis un
  Komisija
  pilnībā sadarbojas visos izvērtēšanu posmos, lai nodrošinātu šīs regulas efektīvu īstenošanu. | 3.   Dalībvalstis
  , Komisija
  un
  Padome
  pilnībā sadarbojas visos izvērtēšanu posmos, lai nodrošinātu šīs regulas efektīvu īstenošanu
  , vienlaikus nodrošinot, ka Eiropas Parlaments tiek pilnībā informēts par visām būtiskajām norisēm
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Dalībvalstis un
  Komisija
  pilnībā sadarbojas visos izvērtēšanu posmos, lai nodrošinātu šīs regulas efektīvu īstenošanu.

3.   Dalībvalstis
  , Komisija
  un
  Padome
  pilnībā sadarbojas visos izvērtēšanu posmos, lai nodrošinātu šīs regulas efektīvu īstenošanu
  , vienlaikus nodrošinot, ka Eiropas Parlaments tiek pilnībā informēts par visām būtiskajām norisēm
  .

Grozījums Nr. 29

Grozījums Nr. 29

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 4. punkts – otrā daļa

3. pants – 4. punkts – otrā daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Tās nodrošina, ka Komisija un darba grupas, veicot izvērtēšanas un uzraudzības darbības, var efektīvi pildīt savus uzdevumus, it īpaši sniedzot iespēju Komisijai un darba grupām tieši vērsties pie attiecīgajām personām un sniedzot pilnīgu un netraucētu piekļuvi visām zonām, telpām un dokumentiem, kuriem pieprasīta piekļuve, t. sk. valsts un iekšējām pamatnostādnēm un norādījumiem, arī klasificētajiem. | Tās nodrošina, ka Komisija un darba grupas, veicot izvērtēšanas un uzraudzības darbības, var efektīvi pildīt savus uzdevumus, it īpaši sniedzot iespēju Komisijai un darba grupām tieši
  un individuāli
  vērsties pie attiecīgajām personām un sniedzot pilnīgu un netraucētu piekļuvi visām zonām, telpām un dokumentiem, kuriem pieprasīta piekļuve, t. sk. valsts un iekšējām pamatnostādnēm un norādījumiem, arī klasificētajiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Tās nodrošina, ka Komisija un darba grupas, veicot izvērtēšanas un uzraudzības darbības, var efektīvi pildīt savus uzdevumus, it īpaši sniedzot iespēju Komisijai un darba grupām tieši vērsties pie attiecīgajām personām un sniedzot pilnīgu un netraucētu piekļuvi visām zonām, telpām un dokumentiem, kuriem pieprasīta piekļuve, t. sk. valsts un iekšējām pamatnostādnēm un norādījumiem, arī klasificētajiem.

Tās nodrošina, ka Komisija un darba grupas, veicot izvērtēšanas un uzraudzības darbības, var efektīvi pildīt savus uzdevumus, it īpaši sniedzot iespēju Komisijai un darba grupām tieši
  un individuāli
  vērsties pie attiecīgajām personām un sniedzot pilnīgu un netraucētu piekļuvi visām zonām, telpām un dokumentiem, kuriem pieprasīta piekļuve, t. sk. valsts un iekšējām pamatnostādnēm un norādījumiem, arī klasificētajiem.

un individuāli

Grozījums Nr. 30

Grozījums Nr. 30

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 5. punkts – otrā daļa

3. pants – 5. punkts – otrā daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Komisija sedz ceļa un uzturēšanās izdevumus ekspertiem
  un
  16. panta 2. punktā minētajiem novērotājiem, kuri piedalās apmeklējumos. | Komisija sedz ceļa un uzturēšanās izdevumus ekspertiem
  , kā arī
  16. panta 2. punktā minētajiem
  novērotājiem, un Savienības
  novērotājiem, kuri piedalās apmeklējumos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Komisija sedz ceļa un uzturēšanās izdevumus ekspertiem
  un
  16. panta 2. punktā minētajiem novērotājiem, kuri piedalās apmeklējumos.

un

Komisija sedz ceļa un uzturēšanās izdevumus ekspertiem
  , kā arī
  16. panta 2. punktā minētajiem
  novērotājiem, un Savienības
  novērotājiem, kuri piedalās apmeklējumos.

, kā arī

novērotājiem, un Savienības

Grozījums Nr. 31

Grozījums Nr. 31

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

4. pants – 1. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (c a) | īsi iepriekš paziņotas izvērtēšanas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c a)

(c a)

īsi iepriekš paziņotas izvērtēšanas;

īsi iepriekš paziņotas izvērtēšanas;

Grozījums Nr. 32

Grozījums Nr. 32

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

4. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | lai izvērtētu praksi pie iekšējām robežām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

lai izvērtētu praksi pie iekšējām robežām;

| (a) | lai izvērtētu praksi pie iekšējām robežām
  , jo īpaši, ja kontrole pie iekšējām robežām ir bijusi spēkā ilgāk par 180 dienām un ja ir pierādījumi par pamattiesību pārkāpumiem. |
| --- | --- |

(a)

lai izvērtētu praksi pie iekšējām robežām
  , jo īpaši, ja kontrole pie iekšējām robežām ir bijusi spēkā ilgāk par 180 dienām un ja ir pierādījumi par pamattiesību pārkāpumiem.

, jo īpaši, ja kontrole pie iekšējām robežām ir bijusi spēkā ilgāk par 180 dienām un ja ir pierādījumi par pamattiesību pārkāpumiem.

Grozījums Nr. 33

Grozījums Nr. 33

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

4. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | kad tā uzzina par jaunām vai
  sistēmiskām
  problēmām, kurām varētu būt būtiska negatīva ietekme uz Šengenas zonas darbību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

kad tā uzzina par jaunām vai
  sistēmiskām
  problēmām, kurām varētu būt būtiska negatīva ietekme uz Šengenas zonas darbību;

sistēmiskām

| (b) | kad tā uzzina par jaunām vai
  esošām
  problēmām, kurām varētu būt būtiska negatīva ietekme uz Šengenas zonas darbību
  , tostarp apstākļiem, kuri varētu izraisīt iekšējās drošības apdraudējumus. |
| --- | --- |

(b)

kad tā uzzina par jaunām vai
  esošām
  problēmām, kurām varētu būt būtiska negatīva ietekme uz Šengenas zonas darbību
  , tostarp apstākļiem, kuri varētu izraisīt iekšējās drošības apdraudējumus.

esošām

, tostarp apstākļiem, kuri varētu izraisīt iekšējās drošības apdraudējumus.

Grozījums Nr. 34

Grozījums Nr. 34

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

4. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | ja tai ir pamats uzskatīt, ka kāda dalībvalsts
  nopietni
  nepilda savus pienākumus saskaņā ar Šengenas acquis,
  t. sk.
  apgalvojumi par nopietniem pamattiesību pārkāpumiem pie ārējām robežām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

ja tai ir pamats uzskatīt, ka kāda dalībvalsts
  nopietni
  nepilda savus pienākumus saskaņā ar Šengenas acquis,
  t. sk.
  apgalvojumi par nopietniem pamattiesību pārkāpumiem pie ārējām robežām.

nopietni

acquis

t. sk.

| (c) | ja tai ir pamats uzskatīt, ka kāda dalībvalsts nepilda savus pienākumus saskaņā ar Šengenas acquis,
  īpaši, ja rodas
  apgalvojumi par nopietniem pamattiesību pārkāpumiem pie ārējām robežām. |
| --- | --- |

(c)

ja tai ir pamats uzskatīt, ka kāda dalībvalsts nepilda savus pienākumus saskaņā ar Šengenas acquis,
  īpaši, ja rodas
  apgalvojumi par nopietniem pamattiesību pārkāpumiem pie ārējām robežām.

acquis

īpaši, ja rodas

Grozījums Nr. 35

Grozījums Nr. 35

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 3. punkts

4. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Komisija var organizēt tematiskas izvērtēšanas, it īpaši, lai novērtētu būtisku tiesību aktu izmaiņu īstenošanu, kad tās sāk tos piemērot, un jaunu iniciatīvu īstenošanu, kā arī lai novērtētu problēmas visās politikas jomās vai
  to dalībvalstu praksē, kurām ir līdzīgas problēmas
  . | 3.   Komisija var organizēt tematiskas izvērtēšanas, it īpaši, lai novērtētu būtisku tiesību aktu izmaiņu īstenošanu, kad tās sāk tos piemērot, un jaunu iniciatīvu īstenošanu, kā arī lai novērtētu problēmas visās politikas jomās
  vai līdzīgus politikas virzienus un praksi visās dalībvalstīs
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Komisija var organizēt tematiskas izvērtēšanas, it īpaši, lai novērtētu būtisku tiesību aktu izmaiņu īstenošanu, kad tās sāk tos piemērot, un jaunu iniciatīvu īstenošanu, kā arī lai novērtētu problēmas visās politikas jomās vai
  to dalībvalstu praksē, kurām ir līdzīgas problēmas
  .

3.   Komisija var organizēt tematiskas izvērtēšanas, it īpaši, lai novērtētu būtisku tiesību aktu izmaiņu īstenošanu, kad tās sāk tos piemērot, un jaunu iniciatīvu īstenošanu, kā arī lai novērtētu problēmas visās politikas jomās
  vai līdzīgus politikas virzienus un praksi visās dalībvalstīs
  .

Grozījums Nr. 36

Grozījums Nr. 36

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. daļa

6. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Izvērtēšanas un uzraudzības darbības, kas minētas uz 4. un 5. pantā, var veikt, izmantojot paziņotus vai nepaziņotus apmeklējumus, kā arī anketas vai citas attālinātas metodes. | Izvērtēšanas un uzraudzības darbības, kas minētas uz 4. un 5. pantā, var veikt, izmantojot paziņotus
  , īsi iepriekš paziņotus
  vai nepaziņotus apmeklējumus, kā arī anketas vai citas attālinātas metodes.
  Attālinātās metodes vajadzētu izmantot tikai tad, ja tiek uzskatīts, ka nav nepieciešami fiziski apmeklējumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Izvērtēšanas un uzraudzības darbības, kas minētas uz 4. un 5. pantā, var veikt, izmantojot paziņotus vai nepaziņotus apmeklējumus, kā arī anketas vai citas attālinātas metodes.

Izvērtēšanas un uzraudzības darbības, kas minētas uz 4. un 5. pantā, var veikt, izmantojot paziņotus
  , īsi iepriekš paziņotus
  vai nepaziņotus apmeklējumus, kā arī anketas vai citas attālinātas metodes.
  Attālinātās metodes vajadzētu izmantot tikai tad, ja tiek uzskatīts, ka nav nepieciešami fiziski apmeklējumi.

, īsi iepriekš paziņotus

Attālinātās metodes vajadzētu izmantot tikai tad, ja tiek uzskatīts, ka nav nepieciešami fiziski apmeklējumi.

Grozījums Nr. 37

Grozījums Nr. 37

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 1. punkts – otrā daļa

7. pants – 1. punkts – otrā daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Lai atvieglotu sadarbību, Komisija var noslēgt vienošanās ar Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām. | Lai atvieglotu sadarbību, Komisija var noslēgt vienošanās ar Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām
  un attiecīgā gadījumā uzaicināt Savienības struktūru, biroju vai aģentūru locekli piedalīties darba grupās, kas veic izvērtēšanas un uzraudzības darbības
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Lai atvieglotu sadarbību, Komisija var noslēgt vienošanās ar Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām.

Lai atvieglotu sadarbību, Komisija var noslēgt vienošanās ar Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām
  un attiecīgā gadījumā uzaicināt Savienības struktūru, biroju vai aģentūru locekli piedalīties darba grupās, kas veic izvērtēšanas un uzraudzības darbības
  .

un attiecīgā gadījumā uzaicināt Savienības struktūru, biroju vai aģentūru locekli piedalīties darba grupās, kas veic izvērtēšanas un uzraudzības darbības

Grozījums Nr. 38

Grozījums Nr. 38

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 1. punkts

8. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Līdz katra gada 31. augustam Frontex iesniedz Komisijai un dalībvalstīm riska analīzi, ņemot vērā šīs regulas 13. pantā minēto gada izvērtēšanas programmu. | 1.   Līdz katra gada 31. augustam Frontex iesniedz Komisijai un dalībvalstīm
  riska analīzes
  , ņemot vērā šīs regulas 13. pantā minēto gada izvērtēšanas programmu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Līdz katra gada 31. augustam Frontex iesniedz Komisijai un dalībvalstīm riska analīzi, ņemot vērā šīs regulas 13. pantā minēto gada izvērtēšanas programmu.

1.   Līdz katra gada 31. augustam Frontex iesniedz Komisijai un dalībvalstīm
  riska analīzes
  , ņemot vērā šīs regulas 13. pantā minēto gada izvērtēšanas programmu.

Grozījums Nr. 39

Grozījums Nr. 39

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 2. punkts – pirmā daļa

8. pants – 2. punkts – pirmā daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Šā panta 1. punktā
  minētā
  riska
  analīze
  aptver visus būtiskos aspektus, kas saistīti ar integrētu robežu pārvaldību, un tajā iekļauj arī ieteikumus par nepaziņotiem apmeklējumiem nākamajā gadā neatkarīgi no katru gadu izvērtējamo dalībvalstu secības, kas noteikta daudzgadu izvērtēšanas programmā saskaņā ar 12. pantu. | Šā panta 1. punktā
  minētās
  riska
  analīzes
  aptver visus būtiskos aspektus, kas saistīti ar integrētu
  Eiropas
  robežu pārvaldību,
  kas izklāstīta Regulas (ES) 2019/1896 3. panta 1. punktā, un aptver pamattiesību komponentu,
  un tajā iekļauj arī ieteikumus par nepaziņotiem
  vai īsi iepriekš paziņotiem
  apmeklējumiem nākamajā gadā neatkarīgi no katru gadu izvērtējamo dalībvalstu secības, kas noteikta daudzgadu izvērtēšanas programmā saskaņā ar 12. pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Šā panta 1. punktā
  minētā
  riska
  analīze
  aptver visus būtiskos aspektus, kas saistīti ar integrētu robežu pārvaldību, un tajā iekļauj arī ieteikumus par nepaziņotiem apmeklējumiem nākamajā gadā neatkarīgi no katru gadu izvērtējamo dalībvalstu secības, kas noteikta daudzgadu izvērtēšanas programmā saskaņā ar 12. pantu.

minētā

analīze

Šā panta 1. punktā
  minētās
  riska
  analīzes
  aptver visus būtiskos aspektus, kas saistīti ar integrētu
  Eiropas
  robežu pārvaldību,
  kas izklāstīta Regulas (ES) 2019/1896 3. panta 1. punktā, un aptver pamattiesību komponentu,
  un tajā iekļauj arī ieteikumus par nepaziņotiem
  vai īsi iepriekš paziņotiem
  apmeklējumiem nākamajā gadā neatkarīgi no katru gadu izvērtējamo dalībvalstu secības, kas noteikta daudzgadu izvērtēšanas programmā saskaņā ar 12. pantu.

minētās

analīzes

Eiropas

kas izklāstīta Regulas (ES) 2019/1896 3. panta 1. punktā, un aptver pamattiesību komponentu,

vai īsi iepriekš paziņotiem

Grozījums Nr. 40

Grozījums Nr. 40

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 2. punkts – otrā daļa

8. pants – 2. punkts – otrā daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Minētie ieteikumi var attiekties uz jebkuru reģionu vai konkrētu zonu, un tajos iekļauj sarakstu ar vismaz desmit konkrētiem ārējo robežu posmiem un vismaz desmit konkrētām robežšķērsošanas vietām, konkrētām vietām, kas ir būtiskas, lai novērtētu atbilstību Direktīvai 2008/115/EK, kā arī citu būtisku informāciju (47). | Minētie ieteikumi var attiekties uz jebkuru reģionu vai konkrētu zonu, un tajos iekļauj sarakstu ar vismaz desmit konkrētiem ārējo robežu posmiem un vismaz desmit konkrētām robežšķērsošanas vietām, konkrētām vietām, kas ir būtiskas, lai novērtētu atbilstību Direktīvai 2008/115/EK, kā arī citu būtisku informāciju (47). |
| | Komisija riska analīzes nekavējoties nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Regulu (ES) 2019/1896. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Minētie ieteikumi var attiekties uz jebkuru reģionu vai konkrētu zonu, un tajos iekļauj sarakstu ar vismaz desmit konkrētiem ārējo robežu posmiem un vismaz desmit konkrētām robežšķērsošanas vietām, konkrētām vietām, kas ir būtiskas, lai novērtētu atbilstību Direktīvai 2008/115/EK, kā arī citu būtisku informāciju (47).

47

Minētie ieteikumi var attiekties uz jebkuru reģionu vai konkrētu zonu, un tajos iekļauj sarakstu ar vismaz desmit konkrētiem ārējo robežu posmiem un vismaz desmit konkrētām robežšķērsošanas vietām, konkrētām vietām, kas ir būtiskas, lai novērtētu atbilstību Direktīvai 2008/115/EK, kā arī citu būtisku informāciju (47).

47

Komisija riska analīzes nekavējoties nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Regulu (ES) 2019/1896.

Komisija riska analīzes nekavējoties nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Regulu (ES) 2019/1896.

Grozījums Nr. 41

Grozījums Nr. 41

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9.a punkts (jauns)

9.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 9.a pants




  Sadarbība ar Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru




  Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 168/2007



   (1a)



  4. panta 1. punkta a) un d) apakšpunktu Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra katru gadu līdz 31. augustam iesniedz Komisijai secinājumus par savu vispārējo pamattiesību novērtējumu saistībā ar Šengenas acquis īstenošanu, lai sniegtu Komisijai savus secinājumus, izstrādājot 13. pantā minēto gada izvērtēšanas programmu. |
| |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

9.a pants

Sadarbība ar Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru

Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 168/2007



   (1a)



  4. panta 1. punkta a) un d) apakšpunktu Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra katru gadu līdz 31. augustam iesniedz Komisijai secinājumus par savu vispārējo pamattiesību novērtējumu saistībā ar Šengenas acquis īstenošanu, lai sniegtu Komisijai savus secinājumus, izstrādājot 13. pantā minēto gada izvērtēšanas programmu.

Grozījums Nr. 42

Grozījums Nr. 42

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 1. punkts

10. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Komisija izmanto attiecīgo mehānismu un instrumentu rezultātus, arī Šengenas acquis īstenošanā iesaistīto Savienības struktūru, biroju un aģentūru un Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras izvērtēšanas un uzraudzības darbības, kā arī neatkarīgus valstu uzraudzības mehānismus un struktūras un citus valstu kvalitātes kontroles mehānismus, sagatavojot izvērtēšanas un uzraudzības darbības, lai uzlabotu informētību par Šengenas zonas darbību un izvairītos no centienu dublēšanās un pretrunīgiem pasākumiem. | 1.   Komisija izmanto attiecīgo mehānismu un instrumentu rezultātus, arī Šengenas acquis īstenošanā iesaistīto Savienības struktūru, biroju un aģentūru un Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras izvērtēšanas un uzraudzības darbības, kā arī neatkarīgus valstu uzraudzības mehānismus un struktūras un citus valstu kvalitātes kontroles mehānismus, sagatavojot izvērtēšanas un uzraudzības darbības,
  nosakot nepieciešamību veikt nepaziņotu izvērtēšanu vai īsi iepriekš paziņotas izvērtēšanas, un,
  lai uzlabotu informētību par Šengenas zonas darbību un izvairītos no centienu dublēšanās un pretrunīgiem pasākumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Komisija izmanto attiecīgo mehānismu un instrumentu rezultātus, arī Šengenas acquis īstenošanā iesaistīto Savienības struktūru, biroju un aģentūru un Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras izvērtēšanas un uzraudzības darbības, kā arī neatkarīgus valstu uzraudzības mehānismus un struktūras un citus valstu kvalitātes kontroles mehānismus, sagatavojot izvērtēšanas un uzraudzības darbības, lai uzlabotu informētību par Šengenas zonas darbību un izvairītos no centienu dublēšanās un pretrunīgiem pasākumiem.

1.   Komisija izmanto attiecīgo mehānismu un instrumentu rezultātus, arī Šengenas acquis īstenošanā iesaistīto Savienības struktūru, biroju un aģentūru un Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras izvērtēšanas un uzraudzības darbības, kā arī neatkarīgus valstu uzraudzības mehānismus un struktūras un citus valstu kvalitātes kontroles mehānismus, sagatavojot izvērtēšanas un uzraudzības darbības,
  nosakot nepieciešamību veikt nepaziņotu izvērtēšanu vai īsi iepriekš paziņotas izvērtēšanas, un,
  lai uzlabotu informētību par Šengenas zonas darbību un izvairītos no centienu dublēšanās un pretrunīgiem pasākumiem.

Grozījums Nr. 43

Grozījums Nr. 43

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 3. punkts – otrā daļa

10. pants – 3. punkts – otrā daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Informācijas apmaiņa notiek saskaņā ar attiecīgo Savienības struktūru, biroju un aģentūru pilnvarām. | Informācijas apmaiņa notiek saskaņā ar attiecīgo Savienības struktūru, biroju un aģentūru pilnvarām.
  Šāda informācijas apmaiņa notiek, lai nodrošinātu, ka attiecīgās Savienības struktūras, biroji un aģentūras labāk apzinās situāciju un nodrošina labāku operatīvo reakciju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Informācijas apmaiņa notiek saskaņā ar attiecīgo Savienības struktūru, biroju un aģentūru pilnvarām.

Informācijas apmaiņa notiek saskaņā ar attiecīgo Savienības struktūru, biroju un aģentūru pilnvarām.
  Šāda informācijas apmaiņa notiek, lai nodrošinātu, ka attiecīgās Savienības struktūras, biroji un aģentūras labāk apzinās situāciju un nodrošina labāku operatīvo reakciju.

Šāda informācijas apmaiņa notiek, lai nodrošinātu, ka attiecīgās Savienības struktūras, biroji un aģentūras labāk apzinās situāciju un nodrošina labāku operatīvo reakciju.

Grozījums Nr. 44

Grozījums Nr. 44

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 1. daļa

11. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Plānojot un īstenojot izvērtēšanas un uzraudzības darbības, Komisija ņem vērā trešo personu, t. sk. neatkarīgu iestāžu, nevalstisko organizāciju un starptautisko organizāciju, sniegto informāciju. | Plānojot un īstenojot izvērtēšanas un uzraudzības darbības,
  jo īpaši nosakot vajadzību pēc nepaziņotiem izvērtējumiem saskaņā ar 4. panta 2. un 2.a punktu,
  Komisija ņem vērā
  attiecīgo
  trešo personu, t. sk. neatkarīgu iestāžu, nevalstisko organizāciju un
  tādu
  starptautisko organizāciju
  kā Apvienoto Nāciju Organizācijas un Eiropas Padomes iestādes un struktūras
  , sniegto informāciju
  un ieteikumus. Ja izvērtēšanā tiek apstiprināti trūkumi, ko sniegtajā informācijā norādījušas trešās personas, dalībvalstīm ir iespēja sniegt piezīmes. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Plānojot un īstenojot izvērtēšanas un uzraudzības darbības, Komisija ņem vērā trešo personu, t. sk. neatkarīgu iestāžu, nevalstisko organizāciju un starptautisko organizāciju, sniegto informāciju.

Plānojot un īstenojot izvērtēšanas un uzraudzības darbības,
  jo īpaši nosakot vajadzību pēc nepaziņotiem izvērtējumiem saskaņā ar 4. panta 2. un 2.a punktu,
  Komisija ņem vērā
  attiecīgo
  trešo personu, t. sk. neatkarīgu iestāžu, nevalstisko organizāciju un
  tādu
  starptautisko organizāciju
  kā Apvienoto Nāciju Organizācijas un Eiropas Padomes iestādes un struktūras
  , sniegto informāciju
  un ieteikumus. Ja izvērtēšanā tiek apstiprināti trūkumi, ko sniegtajā informācijā norādījušas trešās personas, dalībvalstīm ir iespēja sniegt piezīmes.

jo īpaši nosakot vajadzību pēc nepaziņotiem izvērtējumiem saskaņā ar 4. panta 2. un 2.a punktu,

attiecīgo

tādu

kā Apvienoto Nāciju Organizācijas un Eiropas Padomes iestādes un struktūras

un ieteikumus. Ja izvērtēšanā tiek apstiprināti trūkumi, ko sniegtajā informācijā norādījušas trešās personas, dalībvalstīm ir iespēja sniegt piezīmes.

Grozījums Nr. 45

Grozījums Nr. 45

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 1. punkts – otrā daļa

12. pants – 1. punkts – otrā daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Katrā daudzgadu izvērtēšanas ciklā katrā dalībvalstī veic vienu periodisku izvērtēšanu un vismaz vienu nepaziņotu vai
  tematisku izvērtēšanu
  . | Katrā daudzgadu izvērtēšanas ciklā katrā dalībvalstī veic vienu periodisku izvērtēšanu un vismaz vienu nepaziņotu
  izvērtēšanu
  vai
  īsi iepriekš paziņotu apmeklējumu, kā arī vienu vai vairākas tematiskas izvērtēšanas. Komisija organizē nepaziņotas izvērtēšanas saskaņā ar 4. pantu ikreiz, kad rodas minētajā pantā paredzētie apstākļi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Katrā daudzgadu izvērtēšanas ciklā katrā dalībvalstī veic vienu periodisku izvērtēšanu un vismaz vienu nepaziņotu vai
  tematisku izvērtēšanu
  .

tematisku izvērtēšanu

Katrā daudzgadu izvērtēšanas ciklā katrā dalībvalstī veic vienu periodisku izvērtēšanu un vismaz vienu nepaziņotu
  izvērtēšanu
  vai
  īsi iepriekš paziņotu apmeklējumu, kā arī vienu vai vairākas tematiskas izvērtēšanas. Komisija organizē nepaziņotas izvērtēšanas saskaņā ar 4. pantu ikreiz, kad rodas minētajā pantā paredzētie apstākļi.

izvērtēšanu

īsi iepriekš paziņotu apmeklējumu, kā arī vienu vai vairākas tematiskas izvērtēšanas. Komisija organizē nepaziņotas izvērtēšanas saskaņā ar 4. pantu ikreiz, kad rodas minētajā pantā paredzētie apstākļi.

Grozījums Nr. 46

Grozījums Nr. 46

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 3. punkts – pirmā daļa

12. pants – 3. punkts – pirmā daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Daudzgadu izvērtēšanas programmā nosaka
  konkrētas prioritārās jomas
  ,
  kurās
  veicamas periodiskās izvērtēšanas, un iekļauj šo izvērtēšanu provizorisku grafiku. | Daudzgadu izvērtēšanas programmā
  saskaņā ar 4. pantu
  nosaka
  tos Šengenas acquis aspektus
  ,
  par kuriem
  veicamas periodiskās izvērtēšanas, un iekļauj šo izvērtēšanu provizorisku grafiku. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Daudzgadu izvērtēšanas programmā nosaka
  konkrētas prioritārās jomas
  ,
  kurās
  veicamas periodiskās izvērtēšanas, un iekļauj šo izvērtēšanu provizorisku grafiku.

konkrētas prioritārās jomas

kurās

Daudzgadu izvērtēšanas programmā
  saskaņā ar 4. pantu
  nosaka
  tos Šengenas acquis aspektus
  ,
  par kuriem
  veicamas periodiskās izvērtēšanas, un iekļauj šo izvērtēšanu provizorisku grafiku.

saskaņā ar 4. pantu

tos Šengenas acquis aspektus

par kuriem

Grozījums Nr. 47

Grozījums Nr. 47

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 3. punkts – otrā daļa

12. pants – 3. punkts – otrā daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Tajā nosaka to dalībvalstu provizorisko sarakstu, kurās attiecīgajā gadā jāveic periodiskas izvērtēšanas, neskarot saskaņā ar šā panta 4. punktu veiktās korekcijas. Pagaidu kārtībā, kādā dalībvalstīs veicama periodiska izvērtēšana, ņem vērā laiku, kas pagājis kopš iepriekšējās periodiskās izvērtēšanas. Tajā ņem vērā arī iepriekšējo izvērtēšanu rezultātus, rīcības plānu īstenošanas gaitu un citu būtisku informāciju, kas ir Komisijas rīcībā attiecībā uz dalībvalstu praksi. | Tajā nosaka to dalībvalstu provizorisko sarakstu, kurās attiecīgajā gadā jāveic periodiskas izvērtēšanas,
  kā arī attiecīgās Savienības iestādes, struktūras, birojus un aģentūras, kas veic funkcijas, kas saistītas ar Šengenas acquis īstenošanu attiecīgajās dalībvalstīs,
  neskarot saskaņā ar šā panta 4. punktu veiktās korekcijas. Pagaidu kārtībā, kādā dalībvalstīs veicama periodiska izvērtēšana, ņem vērā laiku, kas pagājis kopš iepriekšējās periodiskās izvērtēšanas. Tajā ņem vērā arī iepriekšējo izvērtēšanu rezultātus, rīcības plānu īstenošanas gaitu un citu būtisku informāciju, kas ir Komisijas rīcībā attiecībā uz dalībvalstu praksi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Tajā nosaka to dalībvalstu provizorisko sarakstu, kurās attiecīgajā gadā jāveic periodiskas izvērtēšanas, neskarot saskaņā ar šā panta 4. punktu veiktās korekcijas. Pagaidu kārtībā, kādā dalībvalstīs veicama periodiska izvērtēšana, ņem vērā laiku, kas pagājis kopš iepriekšējās periodiskās izvērtēšanas. Tajā ņem vērā arī iepriekšējo izvērtēšanu rezultātus, rīcības plānu īstenošanas gaitu un citu būtisku informāciju, kas ir Komisijas rīcībā attiecībā uz dalībvalstu praksi.

Tajā nosaka to dalībvalstu provizorisko sarakstu, kurās attiecīgajā gadā jāveic periodiskas izvērtēšanas,
  kā arī attiecīgās Savienības iestādes, struktūras, birojus un aģentūras, kas veic funkcijas, kas saistītas ar Šengenas acquis īstenošanu attiecīgajās dalībvalstīs,
  neskarot saskaņā ar šā panta 4. punktu veiktās korekcijas. Pagaidu kārtībā, kādā dalībvalstīs veicama periodiska izvērtēšana, ņem vērā laiku, kas pagājis kopš iepriekšējās periodiskās izvērtēšanas. Tajā ņem vērā arī iepriekšējo izvērtēšanu rezultātus, rīcības plānu īstenošanas gaitu un citu būtisku informāciju, kas ir Komisijas rīcībā attiecībā uz dalībvalstu praksi.

kā arī attiecīgās Savienības iestādes, struktūras, birojus un aģentūras, kas veic funkcijas, kas saistītas ar Šengenas acquis īstenošanu attiecīgajās dalībvalstīs,

Grozījums Nr. 48

Grozījums Nr. 48

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 1. punkts – otrā daļa

14. pants – 1. punkts – otrā daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Izstrādājot anketu, Komisija var apspriesties ar attiecīgajām 7. pantā minētajām Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām. | Izstrādājot anketu, Komisija var apspriesties ar attiecīgajām 7. pantā minētajām Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām.
  Komisija sadarbībā ar Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru anketā iekļauj konkrētus kritērijus, pēc kuriem izvērtēšanas grupas novērtē atbilstību pamattiesībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Izstrādājot anketu, Komisija var apspriesties ar attiecīgajām 7. pantā minētajām Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām.

Izstrādājot anketu, Komisija var apspriesties ar attiecīgajām 7. pantā minētajām Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām.
  Komisija sadarbībā ar Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru anketā iekļauj konkrētus kritērijus, pēc kuriem izvērtēšanas grupas novērtē atbilstību pamattiesībām.

Komisija sadarbībā ar Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru anketā iekļauj konkrētus kritērijus, pēc kuriem izvērtēšanas grupas novērtē atbilstību pamattiesībām.

Grozījums Nr. 49

Grozījums Nr. 49

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 4. punkts – trešā daļa

14. pants – 4. punkts – trešā daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Komisija dara šīs atbildes pieejamas pārējām dalībvalstīm. | Komisija dara šīs atbildes pieejamas pārējām dalībvalstīm
  un Eiropas Parlamentam un Padomei
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Komisija dara šīs atbildes pieejamas pārējām dalībvalstīm.

Komisija dara šīs atbildes pieejamas pārējām dalībvalstīm
  un Eiropas Parlamentam un Padomei
  .

un Eiropas Parlamentam un Padomei

Grozījums Nr. 50

Grozījums Nr. 50

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 1. daļa – pirmā daļa

16. pants – 1. daļa – pirmā daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstis un Komisija sadarbībā ar attiecīgajām Savienības struktūrām, birojiem vai aģentūrām nodrošina, ka dalībvalstu eksperti un Komisijas pārstāvji saņem atbilstošu apmācību, lai kļūtu par Šengenas vērtētājiem. | Dalībvalstis un Komisija sadarbībā ar attiecīgajām Savienības struktūrām, birojiem vai aģentūrām nodrošina, ka dalībvalstu eksperti un Komisijas pārstāvji saņem atbilstošu apmācību, lai kļūtu par Šengenas vērtētājiem.
  Minētās apmācības pabeigšana ir obligāta visiem ekspertiem, kas piedalās darba grupā, kura veic izvērtēšanas vai uzraudzības darbību saskaņā ar 18. pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Dalībvalstis un Komisija sadarbībā ar attiecīgajām Savienības struktūrām, birojiem vai aģentūrām nodrošina, ka dalībvalstu eksperti un Komisijas pārstāvji saņem atbilstošu apmācību, lai kļūtu par Šengenas vērtētājiem.

Dalībvalstis un Komisija sadarbībā ar attiecīgajām Savienības struktūrām, birojiem vai aģentūrām nodrošina, ka dalībvalstu eksperti un Komisijas pārstāvji saņem atbilstošu apmācību, lai kļūtu par Šengenas vērtētājiem.
  Minētās apmācības pabeigšana ir obligāta visiem ekspertiem, kas piedalās darba grupā, kura veic izvērtēšanas vai uzraudzības darbību saskaņā ar 18. pantu.

Minētās apmācības pabeigšana ir obligāta visiem ekspertiem, kas piedalās darba grupā, kura veic izvērtēšanas vai uzraudzības darbību saskaņā ar 18. pantu.

Grozījums Nr. 51

Grozījums Nr. 51

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 2. punkts

16. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Apmācības nolūkos katrā darba grupā, kas veic periodiskas izvērtēšanas, var būt novērotājs no dalībvalsts vai
  Komisijas
  . | 2.   Apmācības nolūkos katrā darba grupā, kas veic periodiskas izvērtēšanas, var būt novērotājs no dalībvalsts
  , no Komisijas
  vai
  no Savienības struktūras, biroja vai aģentūras, kas iesaistīta Šengenas acquis īstenošanā
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Apmācības nolūkos katrā darba grupā, kas veic periodiskas izvērtēšanas, var būt novērotājs no dalībvalsts vai
  Komisijas
  .

2.   Apmācības nolūkos katrā darba grupā, kas veic periodiskas izvērtēšanas, var būt novērotājs no dalībvalsts
  , no Komisijas
  vai
  no Savienības struktūras, biroja vai aģentūras, kas iesaistīta Šengenas acquis īstenošanā
  .

Grozījums Nr. 52

Grozījums Nr. 52

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 1. punkts

17. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm katru gadu izveido tādu ekspertu rezervi, kuru profesionālā pieredze
  aptver konkrētās prioritārās jomas
  ,
  kas noteiktas
  daudzgadu izvērtēšanas
  programmā
  . | 1.   Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm katru gadu izveido tādu ekspertu rezervi, kuru profesionālā pieredze
  iekļauj tos Šengenas acquis aspektus
  ,
  kuri jāaptver saskaņā ar
  daudzgadu izvērtēšanas
  programmu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm katru gadu izveido tādu ekspertu rezervi, kuru profesionālā pieredze
  aptver konkrētās prioritārās jomas
  ,
  kas noteiktas
  daudzgadu izvērtēšanas
  programmā
  .

1.   Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm katru gadu izveido tādu ekspertu rezervi, kuru profesionālā pieredze
  iekļauj tos Šengenas acquis aspektus
  ,
  kuri jāaptver saskaņā ar
  daudzgadu izvērtēšanas
  programmu
  .

Grozījums Nr. 53

Grozījums Nr. 53

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 2. punkts

17. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Vienlaikus ar ikgadējās izvērtēšanas programmas izstrādi saskaņā ar 13. panta 1. punktu pēc Komisijas uzaicinājuma dalībvalstis norīko nākamā gada ekspertu rezervei vismaz vienu kvalificētu ekspertu
  katrā konkrētajā jomā
  , kas
  noteikta
  daudzgadu izvērtēšanas programmā. | 2.   Vienlaikus ar ikgadējās izvērtēšanas programmas izstrādi saskaņā ar 13. panta 1. punktu pēc Komisijas uzaicinājuma dalībvalstis norīko nākamā gada ekspertu rezervei vismaz vienu kvalificētu ekspertu
  katram Šengenas acquis aspektam
  , kas
  jāizvērtē saskaņā ar noteikto
  daudzgadu izvērtēšanas programmā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Vienlaikus ar ikgadējās izvērtēšanas programmas izstrādi saskaņā ar 13. panta 1. punktu pēc Komisijas uzaicinājuma dalībvalstis norīko nākamā gada ekspertu rezervei vismaz vienu kvalificētu ekspertu
  katrā konkrētajā jomā
  , kas
  noteikta
  daudzgadu izvērtēšanas programmā.

2.   Vienlaikus ar ikgadējās izvērtēšanas programmas izstrādi saskaņā ar 13. panta 1. punktu pēc Komisijas uzaicinājuma dalībvalstis norīko nākamā gada ekspertu rezervei vismaz vienu kvalificētu ekspertu
  katram Šengenas acquis aspektam
  , kas
  jāizvērtē saskaņā ar noteikto
  daudzgadu izvērtēšanas programmā.

Grozījums Nr. 54

Grozījums Nr. 54

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 11. punkts

17. pants – 11. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 11.   Komisija regulāri atjaunina rezerves ekspertu sarakstu un informē dalībvalstis par katras dalībvalsts norīkoto ekspertu skaitu un profilu. | 11.   Komisija regulāri atjaunina rezerves ekspertu sarakstu un informē dalībvalstis
  , Eiropas Parlamentu un Padomi
  par katras dalībvalsts norīkoto ekspertu skaitu un profilu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

11.   Komisija regulāri atjaunina rezerves ekspertu sarakstu un informē dalībvalstis par katras dalībvalsts norīkoto ekspertu skaitu un profilu.

11.   Komisija regulāri atjaunina rezerves ekspertu sarakstu un informē dalībvalstis
  , Eiropas Parlamentu un Padomi
  par katras dalībvalsts norīkoto ekspertu skaitu un profilu.

Grozījums Nr. 55

Grozījums Nr. 55

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 1. punkts

18. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Komisija, pamatojoties uz izvērtēšanas vai uzraudzības darbības īpatnībām un vajadzībām, nosaka to dalībvalstu ekspertu un Komisijas pārstāvju skaitu, kas piedalās darba grupā. Komisija no ekspertu rezerves atlasa ekspertus, kuri kļūs par darba grupas locekļiem. | 1.   Komisija, pamatojoties uz izvērtēšanas vai uzraudzības darbības īpatnībām un vajadzībām, nosaka to dalībvalstu ekspertu un Komisijas pārstāvju skaitu, kas piedalās darba grupā. Komisija no ekspertu rezerves atlasa ekspertus, kuri kļūs par darba grupas locekļiem.
  Visi darba grupas dalībnieki, izņemot novērotājus vai Savienības novērotājus, ir saņēmuši atbilstīgu apmācību, kas minēta 16. panta 1. punktā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Komisija, pamatojoties uz izvērtēšanas vai uzraudzības darbības īpatnībām un vajadzībām, nosaka to dalībvalstu ekspertu un Komisijas pārstāvju skaitu, kas piedalās darba grupā. Komisija no ekspertu rezerves atlasa ekspertus, kuri kļūs par darba grupas locekļiem.

1.   Komisija, pamatojoties uz izvērtēšanas vai uzraudzības darbības īpatnībām un vajadzībām, nosaka to dalībvalstu ekspertu un Komisijas pārstāvju skaitu, kas piedalās darba grupā. Komisija no ekspertu rezerves atlasa ekspertus, kuri kļūs par darba grupas locekļiem.
  Visi darba grupas dalībnieki, izņemot novērotājus vai Savienības novērotājus, ir saņēmuši atbilstīgu apmācību, kas minēta 16. panta 1. punktā.

Grozījums Nr. 56

Grozījums Nr. 56

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 2. punkts – otrā daļa

18. pants – 2. punkts – otrā daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstu eksperti nepiedalās tādā darba grupā, kas veic izvērtēšanas vai uzraudzības darbību dalībvalstī, kurā viņi ir nodarbināti. | Dalībvalstu eksperti nepiedalās tādā darba grupā, kas veic izvērtēšanas vai uzraudzības darbību dalībvalstī, kurā viņi ir nodarbināti.
  Turklāt, ja dalībvalstī esošas Savienības struktūras, biroja vai aģentūras darbības tiek izvērtētas minētās dalībvalsts novērtējuma ietvaros, izvērtēšanā nepiedalās neviens minētās Savienības struktūras, biroja vai aģentūras eksperts vai novērotājs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Dalībvalstu eksperti nepiedalās tādā darba grupā, kas veic izvērtēšanas vai uzraudzības darbību dalībvalstī, kurā viņi ir nodarbināti.

Dalībvalstu eksperti nepiedalās tādā darba grupā, kas veic izvērtēšanas vai uzraudzības darbību dalībvalstī, kurā viņi ir nodarbināti.
  Turklāt, ja dalībvalstī esošas Savienības struktūras, biroja vai aģentūras darbības tiek izvērtētas minētās dalībvalsts novērtējuma ietvaros, izvērtēšanā nepiedalās neviens minētās Savienības struktūras, biroja vai aģentūras eksperts vai novērotājs.

Turklāt, ja dalībvalstī esošas Savienības struktūras, biroja vai aģentūras darbības tiek izvērtētas minētās dalībvalsts novērtējuma ietvaros, izvērtēšanā nepiedalās neviens minētās Savienības struktūras, biroja vai aģentūras eksperts vai novērotājs.

Grozījums Nr. 57

Grozījums Nr. 57

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 4. punkts

18. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Nepaziņotu apmeklējumu gadījumā Komisija nosūta uzaicinājumus ne vēlāk kā divas nedēļas pirms ieplānotā apmeklējuma. Eksperti, vienojoties ar norīkotājām iestādēm, atbild 72 stundu laikā pēc uzaicinājuma saņemšanas. | 4.   Nepaziņotu
  vai īsi iepriekš paziņotu
  apmeklējumu gadījumā Komisija nosūta uzaicinājumus ne vēlāk kā divas nedēļas pirms ieplānotā apmeklējuma. Eksperti, vienojoties ar norīkotājām iestādēm, atbild 72 stundu laikā pēc uzaicinājuma saņemšanas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Nepaziņotu apmeklējumu gadījumā Komisija nosūta uzaicinājumus ne vēlāk kā divas nedēļas pirms ieplānotā apmeklējuma. Eksperti, vienojoties ar norīkotājām iestādēm, atbild 72 stundu laikā pēc uzaicinājuma saņemšanas.

4.   Nepaziņotu
  vai īsi iepriekš paziņotu
  apmeklējumu gadījumā Komisija nosūta uzaicinājumus ne vēlāk kā divas nedēļas pirms ieplānotā apmeklējuma. Eksperti, vienojoties ar norīkotājām iestādēm, atbild 72 stundu laikā pēc uzaicinājuma saņemšanas.

Grozījums Nr. 58

Grozījums Nr. 58

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 6.a punkts (jauns)

18. pants – 6.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 6.a
     
  Komisija aicina arī Eiropas Parlamentu nosūtīt pārstāvi, lai novērotu atkārtotus apmeklējumus Savienības novērotāja statusā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.a
     
  Komisija aicina arī Eiropas Parlamentu nosūtīt pārstāvi, lai novērotu atkārtotus apmeklējumus Savienības novērotāja statusā.

Grozījums Nr. 59

Grozījums Nr. 59

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 8. punkts

18. pants – 8. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 8.   Ja Komisija — vismaz sešas nedēļas pirms ieplānotās izvērtēšanas vai uzraudzības darbības vai vismaz pirms
  vienas nedēļas
  nepaziņotu apmeklējumu gadījumā — nesaņem apstiprinājumu par nepieciešamā skaita rezerves ekspertu piedalīšanos, tā nekavējoties uzaicina visas dalībvalstis norīkot vakantajās vietās kvalificētus ekspertus, kuri nav iekļauti rezervē. | 8.   Ja Komisija — vismaz sešas nedēļas pirms ieplānotās izvērtēšanas vai uzraudzības darbības vai vismaz pirms
  7 dienām
  nepaziņotu
  vai īsi iepriekš paziņotu
  apmeklējumu gadījumā — nesaņem apstiprinājumu par nepieciešamā skaita rezerves ekspertu piedalīšanos, tā nekavējoties uzaicina visas dalībvalstis norīkot vakantajās vietās kvalificētus ekspertus, kuri nav iekļauti rezervē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

8.   Ja Komisija — vismaz sešas nedēļas pirms ieplānotās izvērtēšanas vai uzraudzības darbības vai vismaz pirms
  vienas nedēļas
  nepaziņotu apmeklējumu gadījumā — nesaņem apstiprinājumu par nepieciešamā skaita rezerves ekspertu piedalīšanos, tā nekavējoties uzaicina visas dalībvalstis norīkot vakantajās vietās kvalificētus ekspertus, kuri nav iekļauti rezervē.

8.   Ja Komisija — vismaz sešas nedēļas pirms ieplānotās izvērtēšanas vai uzraudzības darbības vai vismaz pirms
  7 dienām
  nepaziņotu
  vai īsi iepriekš paziņotu
  apmeklējumu gadījumā — nesaņem apstiprinājumu par nepieciešamā skaita rezerves ekspertu piedalīšanos, tā nekavējoties uzaicina visas dalībvalstis norīkot vakantajās vietās kvalificētus ekspertus, kuri nav iekļauti rezervē.

Grozījums Nr. 60

Grozījums Nr. 60

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 9. punkts – otrā daļa

18. pants – 9. punkts – otrā daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Komisija norīko Komisijas vadošo ekspertu un ierosina dalībvalstu vadošo ekspertu. Dalībvalstu vadošo ekspertu ieceļ darba grupas locekļi, cik drīz vien iespējams pēc darba grupas izveidošanas. | Komisija norīko Komisijas vadošo ekspertu un ierosina dalībvalstu vadošo ekspertu. Dalībvalstu vadošo ekspertu ieceļ darba grupas locekļi, cik drīz vien iespējams pēc darba grupas izveidošanas.
  Komisija ieceļ ekspertu, kas ir atbildīgs par apmeklējuma vai izvērtējuma pamattiesību elementiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Komisija norīko Komisijas vadošo ekspertu un ierosina dalībvalstu vadošo ekspertu. Dalībvalstu vadošo ekspertu ieceļ darba grupas locekļi, cik drīz vien iespējams pēc darba grupas izveidošanas.

Komisija norīko Komisijas vadošo ekspertu un ierosina dalībvalstu vadošo ekspertu. Dalībvalstu vadošo ekspertu ieceļ darba grupas locekļi, cik drīz vien iespējams pēc darba grupas izveidošanas.
  Komisija ieceļ ekspertu, kas ir atbildīgs par apmeklējuma vai izvērtējuma pamattiesību elementiem.

Komisija ieceļ ekspertu, kas ir atbildīgs par apmeklējuma vai izvērtējuma pamattiesību elementiem.

Grozījums Nr. 61

Grozījums Nr. 61

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

19. pants – 2. punkts – pirmā daļa

19. pants – 2. punkts – pirmā daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Komisija ciešā sadarbībā ar vadošajiem ekspertiem un attiecīgo dalībvalsti sagatavo sīki izstrādātu programmu apmeklējumiem kādā dalībvalstī vai tās konsulātos. | Komisija ciešā sadarbībā ar vadošajiem ekspertiem un attiecīgo dalībvalsti sagatavo sīki izstrādātu programmu apmeklējumiem kādā dalībvalstī vai tās konsulātos.
  Komisija nosūta sīki izstrādātu programmu attiecīgajam valsts parlamentam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Komisija ciešā sadarbībā ar vadošajiem ekspertiem un attiecīgo dalībvalsti sagatavo sīki izstrādātu programmu apmeklējumiem kādā dalībvalstī vai tās konsulātos.

Komisija ciešā sadarbībā ar vadošajiem ekspertiem un attiecīgo dalībvalsti sagatavo sīki izstrādātu programmu apmeklējumiem kādā dalībvalstī vai tās konsulātos.
  Komisija nosūta sīki izstrādātu programmu attiecīgajam valsts parlamentam.

Komisija nosūta sīki izstrādātu programmu attiecīgajam valsts parlamentam.

Grozījums Nr. 62

Grozījums Nr. 62

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

19. pants – 4. punkts – pirmā daļa

19. pants – 4. punkts – pirmā daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Nepaziņoti apmeklējumi notiek bez iepriekšējas paziņošanas attiecīgajai dalībvalstij.
  Izņēmuma kārtā
  Komisija
  var paziņot attiecīgajai dalībvalstij vismaz 24 stundas pirms šāda apmeklējuma, ja nepaziņotā apmeklējuma galvenais mērķis ir Šengenas acquis īstenošanas pārbaude izlases veidā
  . | Nepaziņoti apmeklējumi notiek bez iepriekšējas paziņošanas attiecīgajai dalībvalstij. Komisija
  sagatavo sīki izstrādātu programmu iepriekš nepaziņotiem apmeklējumiem
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Nepaziņoti apmeklējumi notiek bez iepriekšējas paziņošanas attiecīgajai dalībvalstij.
  Izņēmuma kārtā
  Komisija
  var paziņot attiecīgajai dalībvalstij vismaz 24 stundas pirms šāda apmeklējuma, ja nepaziņotā apmeklējuma galvenais mērķis ir Šengenas acquis īstenošanas pārbaude izlases veidā
  .

Izņēmuma kārtā

var paziņot attiecīgajai dalībvalstij vismaz 24 stundas pirms šāda apmeklējuma, ja nepaziņotā apmeklējuma galvenais mērķis ir Šengenas acquis īstenošanas pārbaude izlases veidā

Nepaziņoti apmeklējumi notiek bez iepriekšējas paziņošanas attiecīgajai dalībvalstij. Komisija
  sagatavo sīki izstrādātu programmu iepriekš nepaziņotiem apmeklējumiem
  .

sagatavo sīki izstrādātu programmu iepriekš nepaziņotiem apmeklējumiem

Grozījums Nr. 63

Grozījums Nr. 63

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

19. pants – 4. punkts – otrā daļa

19. pants – 4. punkts – otrā daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Komisija sagatavo sīki izstrādātu programmu iepriekš nepaziņotiem apmeklējumiem. Ja dalībvalstīm tika paziņots, Komisija ar attiecīgo dalībvalsti var apspriest grafiku un sīki izstrādāto programmu. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Komisija sagatavo sīki izstrādātu programmu iepriekš nepaziņotiem apmeklējumiem. Ja dalībvalstīm tika paziņots, Komisija ar attiecīgo dalībvalsti var apspriest grafiku un sīki izstrādāto programmu.

Komisija sagatavo sīki izstrādātu programmu iepriekš nepaziņotiem apmeklējumiem. Ja dalībvalstīm tika paziņots, Komisija ar attiecīgo dalībvalsti var apspriest grafiku un sīki izstrādāto programmu.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 64

Grozījums Nr. 64

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

19. pants – 5. punkts

19. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Komisija ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm var izstrādāt un atjaunināt pamatnostādnes nepaziņotu apmeklējumu veikšanai. | 5.   Komisija ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm var izstrādāt un atjaunināt pamatnostādnes nepaziņotu
  vai īsi iepriekš paziņotu
  apmeklējumu veikšanai
  un var apspriesties ar dalībvalstīm
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Komisija ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm var izstrādāt un atjaunināt pamatnostādnes nepaziņotu apmeklējumu veikšanai.

5.   Komisija ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm var izstrādāt un atjaunināt pamatnostādnes nepaziņotu
  vai īsi iepriekš paziņotu
  apmeklējumu veikšanai
  un var apspriesties ar dalībvalstīm
  .

Grozījums Nr. 65

Grozījums Nr. 65

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

20. pants – 1. punkts

20. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm var izstrādāt pamatnostādnes izvērtēšanas un uzraudzības darbību veikšanai, izmantojot anketu vai citas attālinātas metodes. | Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm var izstrādāt pamatnostādnes izvērtēšanas un uzraudzības darbību veikšanai,
  kā papildu metodes
  izmantojot anketu vai citas attālinātas metodes.
  Attālinātās metodes izmanto tikai tad, ja tiek uzskatīts, ka nav nepieciešami fiziski apmeklējumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm var izstrādāt pamatnostādnes izvērtēšanas un uzraudzības darbību veikšanai, izmantojot anketu vai citas attālinātas metodes.

Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm var izstrādāt pamatnostādnes izvērtēšanas un uzraudzības darbību veikšanai,
  kā papildu metodes
  izmantojot anketu vai citas attālinātas metodes.
  Attālinātās metodes izmanto tikai tad, ja tiek uzskatīts, ka nav nepieciešami fiziski apmeklējumi.

kā papildu metodes

Attālinātās metodes izmanto tikai tad, ja tiek uzskatīts, ka nav nepieciešami fiziski apmeklējumi.

Grozījums Nr. 66

Grozījums Nr. 66

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

21. pants – 1. punkts – trešā daļa

21. pants – 1. punkts – trešā daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Komisija nosūta izvērtēšanas ziņojumu valstu parlamentiem, Eiropas Parlamentam un Padomei. | Komisija nosūta izvērtēšanas ziņojumu valstu parlamentiem, Eiropas Parlamentam un Padomei
  ne vēlāk kā 14 dienas pēc ziņojuma pieņemšanas
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Komisija nosūta izvērtēšanas ziņojumu valstu parlamentiem, Eiropas Parlamentam un Padomei.

Komisija nosūta izvērtēšanas ziņojumu valstu parlamentiem, Eiropas Parlamentam un Padomei
  ne vēlāk kā 14 dienas pēc ziņojuma pieņemšanas
  .

ne vēlāk kā 14 dienas pēc ziņojuma pieņemšanas

Grozījums Nr. 67

Grozījums Nr. 67

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

21. pants – 5. punkts

21. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Izvērtēšanas ziņojumā iekļauj ieteikumus korektīvām darbībām, kuru mērķis ir novērst izvērtēšanas laikā konstatētos trūkumus un pievērsties jomām, kurās jāveic uzlabojumi, kā arī norāda prioritātes to īstenošanai. Izvērtēšanas ziņojumā
  var noteikt
  termiņus ieteikumu īstenošanai. Ja izvērtēšanā konstatē būtisku trūkumu, piemēro 23. pantā izklāstītos īpašos noteikumus. | 5.   Izvērtēšanas ziņojumā iekļauj ieteikumus korektīvām darbībām, kuru mērķis ir novērst izvērtēšanas laikā konstatētos trūkumus un pievērsties jomām, kurās jāveic uzlabojumi, kā arī norāda prioritātes to īstenošanai. Izvērtēšanas ziņojumā
  nosaka arī
  termiņus ieteikumu īstenošanai. Ja izvērtēšanā konstatē būtisku trūkumu, piemēro 23. pantā izklāstītos īpašos noteikumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Izvērtēšanas ziņojumā iekļauj ieteikumus korektīvām darbībām, kuru mērķis ir novērst izvērtēšanas laikā konstatētos trūkumus un pievērsties jomām, kurās jāveic uzlabojumi, kā arī norāda prioritātes to īstenošanai. Izvērtēšanas ziņojumā
  var noteikt
  termiņus ieteikumu īstenošanai. Ja izvērtēšanā konstatē būtisku trūkumu, piemēro 23. pantā izklāstītos īpašos noteikumus.

5.   Izvērtēšanas ziņojumā iekļauj ieteikumus korektīvām darbībām, kuru mērķis ir novērst izvērtēšanas laikā konstatētos trūkumus un pievērsties jomām, kurās jāveic uzlabojumi, kā arī norāda prioritātes to īstenošanai. Izvērtēšanas ziņojumā
  nosaka arī
  termiņus ieteikumu īstenošanai. Ja izvērtēšanā konstatē būtisku trūkumu, piemēro 23. pantā izklāstītos īpašos noteikumus.

Grozījums Nr. 68

Grozījums Nr. 68

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

21. pants – 6. punkts

21. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Komisija četru nedēļu laikā pēc izvērtēšanas darbības beigām nosūta izvērtēšanas ziņojuma projektu izvērtētajai dalībvalstij. Izvērtētā dalībvalsts divu nedēļu laikā pēc tā saņemšanas iesniedz piezīmes par izvērtēšanas ziņojuma projektu. Projekta sagatavošanas sanāksme notiek pēc izvērtētās dalībvalsts pieprasījuma, ne vēlāk kā piecās darba dienās pēc tam, kad ir saņemtas izvērtētās dalībvalsts piezīmes. Izvērtētās dalībvalsts piezīmes
  var iekļaut
  izvērtēšanas ziņojuma projektā. | 6.   Komisija četru nedēļu laikā pēc izvērtēšanas darbības beigām nosūta izvērtēšanas ziņojuma projektu izvērtētajai dalībvalstij. Izvērtētā dalībvalsts divu nedēļu laikā pēc tā saņemšanas iesniedz piezīmes par izvērtēšanas ziņojuma projektu. Projekta sagatavošanas sanāksme notiek pēc izvērtētās dalībvalsts pieprasījuma, ne vēlāk kā piecās darba dienās pēc tam, kad ir saņemtas izvērtētās dalībvalsts piezīmes. Izvērtētās dalībvalsts piezīmes
  pilnībā iekļauj
  izvērtēšanas ziņojuma projektā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.   Komisija četru nedēļu laikā pēc izvērtēšanas darbības beigām nosūta izvērtēšanas ziņojuma projektu izvērtētajai dalībvalstij. Izvērtētā dalībvalsts divu nedēļu laikā pēc tā saņemšanas iesniedz piezīmes par izvērtēšanas ziņojuma projektu. Projekta sagatavošanas sanāksme notiek pēc izvērtētās dalībvalsts pieprasījuma, ne vēlāk kā piecās darba dienās pēc tam, kad ir saņemtas izvērtētās dalībvalsts piezīmes. Izvērtētās dalībvalsts piezīmes
  var iekļaut
  izvērtēšanas ziņojuma projektā.

6.   Komisija četru nedēļu laikā pēc izvērtēšanas darbības beigām nosūta izvērtēšanas ziņojuma projektu izvērtētajai dalībvalstij. Izvērtētā dalībvalsts divu nedēļu laikā pēc tā saņemšanas iesniedz piezīmes par izvērtēšanas ziņojuma projektu. Projekta sagatavošanas sanāksme notiek pēc izvērtētās dalībvalsts pieprasījuma, ne vēlāk kā piecās darba dienās pēc tam, kad ir saņemtas izvērtētās dalībvalsts piezīmes. Izvērtētās dalībvalsts piezīmes
  pilnībā iekļauj
  izvērtēšanas ziņojuma projektā.

Grozījums Nr. 69

Grozījums Nr. 69

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

21. pants – 6.a punkts (jauns)

21. pants – 6.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 6.a
     
  Ja izvērtējuma ziņojuma projektā ir iekļauti konstatējumi, kas saistīti ar Šengenas acquis īstenošanā iesaistītas Savienības struktūras, biroja vai aģentūras darbībām, mutatis mutandis piemēro 6. punktā izklāstīto procedūru. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.a
     
  Ja izvērtējuma ziņojuma projektā ir iekļauti konstatējumi, kas saistīti ar Šengenas acquis īstenošanā iesaistītas Savienības struktūras, biroja vai aģentūras darbībām, mutatis mutandis piemēro 6. punktā izklāstīto procedūru.

Grozījums Nr. 70

Grozījums Nr. 70

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

21. pants – 6.b punkts (jauns)

21. pants – 6.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 6.b
     
  Šajā pantā un šīs regulas 23. pantā minētie izvērtēšanas ziņojumi palīdz novērtēt Hartas efektīvu piemērošanu un īstenošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2021/1060



   (1a)



  15. panta 1. punktu un tās III pielikumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.b
     
  Šajā pantā un šīs regulas 23. pantā minētie izvērtēšanas ziņojumi palīdz novērtēt Hartas efektīvu piemērošanu un īstenošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2021/1060



   (1a)



  15. panta 1. punktu un tās III pielikumu.

Grozījums Nr. 71

Grozījums Nr. 71

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

22. pants – 2. punkts – pirmā daļa

22. pants – 2. punkts – pirmā daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Pēc apspriešanās ar darba grupu, kas veikusi izvērtēšanas darbību, Komisija iesniedz apsvērumus par rīcības plāna atbilstību un viena mēneša laikā pēc tā iesniegšanas informē izvērtēto dalībvalsti par saviem apsvērumiem. Padome
  var aicināt
  dalībvalstis iesniegt piezīmes par rīcības plānu. | Pēc apspriešanās ar darba grupu, kas veikusi izvērtēšanas darbību, Komisija iesniedz apsvērumus par rīcības plāna atbilstību un viena mēneša laikā pēc tā iesniegšanas informē izvērtēto dalībvalsti par saviem apsvērumiem. Padome
  aicina citas
  dalībvalstis
  ciešākā politiskā dialoga ietvaros
  iesniegt piezīmes par rīcības plānu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Pēc apspriešanās ar darba grupu, kas veikusi izvērtēšanas darbību, Komisija iesniedz apsvērumus par rīcības plāna atbilstību un viena mēneša laikā pēc tā iesniegšanas informē izvērtēto dalībvalsti par saviem apsvērumiem. Padome
  var aicināt
  dalībvalstis iesniegt piezīmes par rīcības plānu.

var aicināt

Pēc apspriešanās ar darba grupu, kas veikusi izvērtēšanas darbību, Komisija iesniedz apsvērumus par rīcības plāna atbilstību un viena mēneša laikā pēc tā iesniegšanas informē izvērtēto dalībvalsti par saviem apsvērumiem. Padome
  aicina citas
  dalībvalstis
  ciešākā politiskā dialoga ietvaros
  iesniegt piezīmes par rīcības plānu.

aicina citas

ciešākā politiskā dialoga ietvaros

Grozījums Nr. 72

Grozījums Nr. 72

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

22. pants – 3. punkts – pirmā daļa

22. pants – 3. punkts – pirmā daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Izvērtētā dalībvalsts reizi sešos mēnešos, sākot no izvērtēšanas ziņojuma pieņemšanas dienas, ziņo Komisijai un Padomei par tās rīcības plāna īstenošanu, līdz Komisija uzskata, ka rīcības plāns ir pilnībā īstenots. Atkarībā no trūkumu būtības un ieteikumu īstenošanas stāvokļa Komisija var pieprasīt izvērtētajai dalībvalstij ziņot biežāk. | Izvērtētā dalībvalsts reizi sešos mēnešos, sākot no izvērtēšanas ziņojuma pieņemšanas dienas, ziņo Komisijai un Padomei par tās rīcības plāna īstenošanu, līdz Komisija uzskata, ka rīcības plāns ir pilnībā īstenots. Atkarībā no trūkumu būtības un ieteikumu īstenošanas stāvokļa Komisija var pieprasīt izvērtētajai dalībvalstij ziņot biežāk.
  Ja 24 mēnešus pēc izvērtēšanas ziņojuma pieņemšanas Komisija neuzskata, ka visi ieteikumi ir pietiekami ņemti vērā un rīcības plāns ir pilnībā īstenots, Eiropas Parlaments un Padome pauž savu nostāju šajā jautājumā, pieņemot pamatotu lēmumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Izvērtētā dalībvalsts reizi sešos mēnešos, sākot no izvērtēšanas ziņojuma pieņemšanas dienas, ziņo Komisijai un Padomei par tās rīcības plāna īstenošanu, līdz Komisija uzskata, ka rīcības plāns ir pilnībā īstenots. Atkarībā no trūkumu būtības un ieteikumu īstenošanas stāvokļa Komisija var pieprasīt izvērtētajai dalībvalstij ziņot biežāk.

Izvērtētā dalībvalsts reizi sešos mēnešos, sākot no izvērtēšanas ziņojuma pieņemšanas dienas, ziņo Komisijai un Padomei par tās rīcības plāna īstenošanu, līdz Komisija uzskata, ka rīcības plāns ir pilnībā īstenots. Atkarībā no trūkumu būtības un ieteikumu īstenošanas stāvokļa Komisija var pieprasīt izvērtētajai dalībvalstij ziņot biežāk.
  Ja 24 mēnešus pēc izvērtēšanas ziņojuma pieņemšanas Komisija neuzskata, ka visi ieteikumi ir pietiekami ņemti vērā un rīcības plāns ir pilnībā īstenots, Eiropas Parlaments un Padome pauž savu nostāju šajā jautājumā, pieņemot pamatotu lēmumu.

Ja 24 mēnešus pēc izvērtēšanas ziņojuma pieņemšanas Komisija neuzskata, ka visi ieteikumi ir pietiekami ņemti vērā un rīcības plāns ir pilnībā īstenots, Eiropas Parlaments un Padome pauž savu nostāju šajā jautājumā, pieņemot pamatotu lēmumu.

Grozījums Nr. 73

Grozījums Nr. 73

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

22. pants – 3. punkts – trešā daļa

22. pants – 3. punkts – trešā daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Komisija vismaz divas reizes gadā informē Eiropas Parlamentu un
  Padomi
  par rīcības plānu īstenošanas gaitu. Komisija it īpaši sniedz informāciju par saviem apsvērumiem par 2. punktā minēto rīcības plānu atbilstību, atkārtotu apmeklējumu un pārbaudes apmeklējumu rezultātiem un gadījumiem, kad tā uzskata, ka rīcības plāna īstenošanā nav panākts būtisks progress. | Komisija vismaz divas reizes gadā informē Eiropas Parlamentu
  , Padomi
  un
  attiecīgos valstu parlamentus
  par rīcības plānu īstenošanas gaitu. Komisija it īpaši sniedz informāciju par saviem apsvērumiem par 2. punktā minēto rīcības plānu atbilstību, atkārtotu apmeklējumu un pārbaudes apmeklējumu rezultātiem un gadījumiem, kad tā uzskata, ka rīcības plāna īstenošanā nav panākts būtisks progress. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Komisija vismaz divas reizes gadā informē Eiropas Parlamentu un
  Padomi
  par rīcības plānu īstenošanas gaitu. Komisija it īpaši sniedz informāciju par saviem apsvērumiem par 2. punktā minēto rīcības plānu atbilstību, atkārtotu apmeklējumu un pārbaudes apmeklējumu rezultātiem un gadījumiem, kad tā uzskata, ka rīcības plāna īstenošanā nav panākts būtisks progress.

Padomi

Komisija vismaz divas reizes gadā informē Eiropas Parlamentu
  , Padomi
  un
  attiecīgos valstu parlamentus
  par rīcības plānu īstenošanas gaitu. Komisija it īpaši sniedz informāciju par saviem apsvērumiem par 2. punktā minēto rīcības plānu atbilstību, atkārtotu apmeklējumu un pārbaudes apmeklējumu rezultātiem un gadījumiem, kad tā uzskata, ka rīcības plāna īstenošanā nav panākts būtisks progress.

, Padomi

attiecīgos valstu parlamentus

Grozījums Nr. 74

Grozījums Nr. 74

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

23. pants – 2. punkts – otrā daļa

23. pants – 2. punkts – otrā daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Izvērtētā dalībvalsts nekavējoties veic korektīvas darbības, cita starpā vajadzības gadījumā piesaistot visus pieejamos operatīvos un finanšu līdzekļus. Izvērtētā dalībvalsts nekavējoties informē Komisiju un dalībvalstis par tūlītējām korektīvām darbībām, kas ir veiktas vai plānotas. Vienlaikus Komisija informē attiecīgās 7. pantā minētās Savienības struktūras, birojus un aģentūras par būtiskiem trūkumiem, ņemot vērā to iespējamo atbalstu izvērtētajai dalībvalstij. Komisija informē arī Padomi un Eiropas Parlamentu. | Izvērtētā dalībvalsts nekavējoties veic korektīvas darbības, cita starpā vajadzības gadījumā piesaistot visus pieejamos operatīvos un finanšu līdzekļus. Izvērtētā dalībvalsts nekavējoties informē Komisiju un dalībvalstis par tūlītējām korektīvām darbībām, kas ir veiktas vai plānotas. Vienlaikus Komisija informē attiecīgās 7. pantā minētās Savienības struktūras, birojus un aģentūras par būtiskiem trūkumiem, ņemot vērā to iespējamo atbalstu izvērtētajai dalībvalstij. Komisija
  nekavējoties
  informē arī Padomi un Eiropas Parlamentu
  , un valstu parlamentus par konstatēto būtisko trūkumu un korektīvajām darbībām, ja tādas ir, ko jau veikusi izvērtētā dalībvalsts
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Izvērtētā dalībvalsts nekavējoties veic korektīvas darbības, cita starpā vajadzības gadījumā piesaistot visus pieejamos operatīvos un finanšu līdzekļus. Izvērtētā dalībvalsts nekavējoties informē Komisiju un dalībvalstis par tūlītējām korektīvām darbībām, kas ir veiktas vai plānotas. Vienlaikus Komisija informē attiecīgās 7. pantā minētās Savienības struktūras, birojus un aģentūras par būtiskiem trūkumiem, ņemot vērā to iespējamo atbalstu izvērtētajai dalībvalstij. Komisija informē arī Padomi un Eiropas Parlamentu.

Izvērtētā dalībvalsts nekavējoties veic korektīvas darbības, cita starpā vajadzības gadījumā piesaistot visus pieejamos operatīvos un finanšu līdzekļus. Izvērtētā dalībvalsts nekavējoties informē Komisiju un dalībvalstis par tūlītējām korektīvām darbībām, kas ir veiktas vai plānotas. Vienlaikus Komisija informē attiecīgās 7. pantā minētās Savienības struktūras, birojus un aģentūras par būtiskiem trūkumiem, ņemot vērā to iespējamo atbalstu izvērtētajai dalībvalstij. Komisija
  nekavējoties
  informē arī Padomi un Eiropas Parlamentu
  , un valstu parlamentus par konstatēto būtisko trūkumu un korektīvajām darbībām, ja tādas ir, ko jau veikusi izvērtētā dalībvalsts
  .

nekavējoties

, un valstu parlamentus par konstatēto būtisko trūkumu un korektīvajām darbībām, ja tādas ir, ko jau veikusi izvērtētā dalībvalsts

Grozījums Nr. 75

Grozījums Nr. 75

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

23. pants – 5. punkts – pirmā daļa

23. pants – 5. punkts – pirmā daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Padome pieņem ieteikumus
  divu nedēļu
  laikā pēc priekšlikuma saņemšanas. | Padome pieņem ieteikumus
  ne vēlāk kā desmit dienu
  laikā pēc priekšlikuma saņemšanas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Padome pieņem ieteikumus
  divu nedēļu
  laikā pēc priekšlikuma saņemšanas.

divu nedēļu

Padome pieņem ieteikumus
  ne vēlāk kā desmit dienu
  laikā pēc priekšlikuma saņemšanas.

ne vēlāk kā desmit dienu

Grozījums Nr. 76

Grozījums Nr. 76

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

23. pants – 5. punkts – trešā daļa

23. pants – 5. punkts – trešā daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Padome nosaka termiņus ar būtisku trūkumu saistītu ieteikumu īstenošanai un precizē to, cik bieži izvērtētajai dalībvalstij jāziņo Komisijai un Padomei par sava rīcības plāna īstenošanu. | Padome
  steidzamā kārtā izskata šo jautājumu un
  nosaka
  īsus
  termiņus ar būtisku trūkumu saistītu ieteikumu īstenošanai un precizē to, cik bieži izvērtētajai dalībvalstij jāziņo Komisijai un Padomei par sava rīcības plāna īstenošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Padome nosaka termiņus ar būtisku trūkumu saistītu ieteikumu īstenošanai un precizē to, cik bieži izvērtētajai dalībvalstij jāziņo Komisijai un Padomei par sava rīcības plāna īstenošanu.

Padome
  steidzamā kārtā izskata šo jautājumu un
  nosaka
  īsus
  termiņus ar būtisku trūkumu saistītu ieteikumu īstenošanai un precizē to, cik bieži izvērtētajai dalībvalstij jāziņo Komisijai un Padomei par sava rīcības plāna īstenošanu.

steidzamā kārtā izskata šo jautājumu un

īsus

Grozījums Nr. 77

Grozījums Nr. 77

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

23. pants – 6. punkts – pirmā daļa

23. pants – 6. punkts – pirmā daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Izvērtētā dalībvalsts
  mēneša
  laikā pēc ieteikumu pieņemšanas iesniedz Komisijai un Padomei savu rīcības plānu. Komisija nosūta minēto rīcības plānu Eiropas Parlamentam. | Izvērtētā dalībvalsts
  trīs nedēļu
  laikā pēc ieteikumu pieņemšanas iesniedz Komisijai un Padomei savu rīcības plānu. Komisija
  nekavējoties
  nosūta minēto rīcības plānu Eiropas Parlamentam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Izvērtētā dalībvalsts
  mēneša
  laikā pēc ieteikumu pieņemšanas iesniedz Komisijai un Padomei savu rīcības plānu. Komisija nosūta minēto rīcības plānu Eiropas Parlamentam.

mēneša

Izvērtētā dalībvalsts
  trīs nedēļu
  laikā pēc ieteikumu pieņemšanas iesniedz Komisijai un Padomei savu rīcības plānu. Komisija
  nekavējoties
  nosūta minēto rīcības plānu Eiropas Parlamentam.

trīs nedēļu

nekavējoties

Grozījums Nr. 78

Grozījums Nr. 78

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

23. pants – 7. punkts – pirmā daļa

23. pants – 7. punkts – pirmā daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Lai pārbaudītu progresu, kas panākts, īstenojot ieteikumus saistībā ar būtisku trūkumu, Komisija organizē atkārtotu apmeklējumu, kas notiek ne vēlāk kā
  gadu
  pēc izvērtēšanas darbības dienas. | Lai pārbaudītu progresu, kas panākts, īstenojot ieteikumus saistībā ar būtisku trūkumu, Komisija organizē atkārtotu apmeklējumu, kas notiek ne vēlāk kā
  180 dienas
  pēc izvērtēšanas darbības dienas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Lai pārbaudītu progresu, kas panākts, īstenojot ieteikumus saistībā ar būtisku trūkumu, Komisija organizē atkārtotu apmeklējumu, kas notiek ne vēlāk kā
  gadu
  pēc izvērtēšanas darbības dienas.

gadu

Lai pārbaudītu progresu, kas panākts, īstenojot ieteikumus saistībā ar būtisku trūkumu, Komisija organizē atkārtotu apmeklējumu, kas notiek ne vēlāk kā
  180 dienas
  pēc izvērtēšanas darbības dienas.

180 dienas

Grozījums Nr. 79

Grozījums Nr. 79

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

23. pants – 8. punkts

23. pants – 8. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 8.   Padome pauž nostāju par ziņojumu. | 8.   Padome pauž nostāju par
  izvērtēšanas
  ziņojumu
  un var aicināt Komisiju iesniegt priekšlikumu ieteikumiem par korektīvām darbībām, kuru mērķis ir novērst joprojām pastāvošos būtiskos trūkumus, kas konstatēti atkārtotā apmeklējuma ziņojumā
  .
  Ja Komisija iesniedz šādu priekšlikumu, piemēro 6. un 7. punktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

8.   Padome pauž nostāju par ziņojumu.

8.   Padome pauž nostāju par
  izvērtēšanas
  ziņojumu
  un var aicināt Komisiju iesniegt priekšlikumu ieteikumiem par korektīvām darbībām, kuru mērķis ir novērst joprojām pastāvošos būtiskos trūkumus, kas konstatēti atkārtotā apmeklējuma ziņojumā
  .
  Ja Komisija iesniedz šādu priekšlikumu, piemēro 6. un 7. punktu.

Grozījums Nr. 80

Grozījums Nr. 80

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

23. pants – 8.a punkts (jauns)

23. pants – 8.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 8.a
     
  Ja pēc atkārtota apmeklējuma dalībvalsts apmierinoši neīsteno rīcības plānu pēc izvērtēšanas, kurā konstatēts būtisks trūkums, Komisija sāk pārkāpuma procedūru pret minēto dalībvalsti saskaņā ar LESD, ja tā uzskata, ka minētā dalībvalsts nav izpildījusi kādu pienākumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

8.a
     
  Ja pēc atkārtota apmeklējuma dalībvalsts apmierinoši neīsteno rīcības plānu pēc izvērtēšanas, kurā konstatēts būtisks trūkums, Komisija sāk pārkāpuma procedūru pret minēto dalībvalsti saskaņā ar LESD, ja tā uzskata, ka minētā dalībvalsts nav izpildījusi kādu pienākumu.

Grozījums Nr. 81

Grozījums Nr. 81

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

23. pants – 10. punkts

23. pants – 10. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 10.   Ja uzskata, ka būtiskais trūkums rada nopietnus draudus sabiedriskajai kārtībai vai iekšējai drošībai zonā bez iekšējās robežkontroles, vai nopietnu un sistemātisku pamattiesību pārkāpumu, Komisija pēc savas iniciatīvas vai pēc Eiropas Parlamenta vai dalībvalsts pieprasījuma nekavējoties par to informē Eiropas Parlamentu un Padomi. | 10.   Ja uzskata, ka būtiskais trūkums rada nopietnus draudus sabiedriskajai kārtībai vai iekšējai drošībai zonā bez iekšējās robežkontroles, vai nopietnu un sistemātisku pamattiesību pārkāpumu, Komisija pēc savas iniciatīvas vai pēc Eiropas Parlamenta vai dalībvalsts pieprasījuma nekavējoties par to informē Eiropas Parlamentu un Padomi
  , kā arī informē minētās iestādes par pārkāpuma procedūrām, kuras tiek īstenotas vai tiks īstenotas attiecībā uz izvērtēto dalībvalsti
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

10.   Ja uzskata, ka būtiskais trūkums rada nopietnus draudus sabiedriskajai kārtībai vai iekšējai drošībai zonā bez iekšējās robežkontroles, vai nopietnu un sistemātisku pamattiesību pārkāpumu, Komisija pēc savas iniciatīvas vai pēc Eiropas Parlamenta vai dalībvalsts pieprasījuma nekavējoties par to informē Eiropas Parlamentu un Padomi.

10.   Ja uzskata, ka būtiskais trūkums rada nopietnus draudus sabiedriskajai kārtībai vai iekšējai drošībai zonā bez iekšējās robežkontroles, vai nopietnu un sistemātisku pamattiesību pārkāpumu, Komisija pēc savas iniciatīvas vai pēc Eiropas Parlamenta vai dalībvalsts pieprasījuma nekavējoties par to informē Eiropas Parlamentu un Padomi
  , kā arī informē minētās iestādes par pārkāpuma procedūrām, kuras tiek īstenotas vai tiks īstenotas attiecībā uz izvērtēto dalībvalsti
  .

Grozījums Nr. 82

Grozījums Nr. 82

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

26. pants – 2. punkts

26. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Ziņojumu klasifikācijas statusu nosaka saskaņā ar Lēmumu (ES, Euratom) 2015/444. Pēc izvērtētās dalībvalsts pienācīgi pamatota pieprasījuma
  tos
  var klasificēt arī kā EU RESTRICTED/RESTREINT UE. | 2.   Ziņojumu klasifikācijas statusu nosaka saskaņā ar Lēmumu (ES, Euratom) 2015/444. Pēc izvērtētās dalībvalsts pienācīgi pamatota pieprasījuma
  izvērtējuma ziņojumu daļas izņēmuma gadījumos
  var klasificēt arī kā EU RESTRICTED/RESTREINT UE. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Ziņojumu klasifikācijas statusu nosaka saskaņā ar Lēmumu (ES, Euratom) 2015/444. Pēc izvērtētās dalībvalsts pienācīgi pamatota pieprasījuma
  tos
  var klasificēt arī kā EU RESTRICTED/RESTREINT UE.

2.   Ziņojumu klasifikācijas statusu nosaka saskaņā ar Lēmumu (ES, Euratom) 2015/444. Pēc izvērtētās dalībvalsts pienācīgi pamatota pieprasījuma
  izvērtējuma ziņojumu daļas izņēmuma gadījumos
  var klasificēt arī kā EU RESTRICTED/RESTREINT UE.

Grozījums Nr. 83

Grozījums Nr. 83

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

26. pants – 3. punkts

26. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Klasificētas informācijas un dokumentu nosūtīšana un apstrāde šīs regulas vajadzībām notiek saskaņā ar piemērojamajiem drošības noteikumiem. Šādi noteikumi neaizliedz informāciju darīt pieejamu Eiropas Parlamentam un attiecīgajām 7. pantā minētajām Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām. | 3.   Klasificētas informācijas un dokumentu nosūtīšana un apstrāde šīs regulas vajadzībām notiek saskaņā ar piemērojamajiem drošības noteikumiem. Šādi noteikumi neaizliedz informāciju darīt pieejamu Eiropas Parlamentam
  , valstu parlamentiem
  un attiecīgajām 7. pantā minētajām Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Klasificētas informācijas un dokumentu nosūtīšana un apstrāde šīs regulas vajadzībām notiek saskaņā ar piemērojamajiem drošības noteikumiem. Šādi noteikumi neaizliedz informāciju darīt pieejamu Eiropas Parlamentam un attiecīgajām 7. pantā minētajām Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām.

3.   Klasificētas informācijas un dokumentu nosūtīšana un apstrāde šīs regulas vajadzībām notiek saskaņā ar piemērojamajiem drošības noteikumiem. Šādi noteikumi neaizliedz informāciju darīt pieejamu Eiropas Parlamentam
  , valstu parlamentiem
  un attiecīgajām 7. pantā minētajām Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām.

Grozījums Nr. 84

Grozījums Nr. 84

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

30. pants – 1. punkts

30. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Komisija pārskata šīs regulas piemērošanu, un sešos mēnešos pēc tam, kad pieņemti visi izvērtēšanas ziņojumi par izvērtēšanām, kas iekļautas pirmajā daudzgadu izvērtēšanas programmā, kura pieņemta saskaņā ar šo regulu, tā Padomei iesniedz ziņojumu. Šāda pārskatīšana attiecas uz visiem šīs Regulas elementiem, arī to, kā saskaņā ar izvērtēšanas mehānismu darbojas aktu pieņemšanas procedūras. Komisija iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam. | Komisija pārskata šīs regulas piemērošanu, un sešos mēnešos pēc tam, kad pieņemti visi izvērtēšanas ziņojumi par izvērtēšanām, kas iekļautas pirmajā daudzgadu izvērtēšanas programmā, kura pieņemta saskaņā ar šo regulu, tā Padomei iesniedz ziņojumu. Šāda pārskatīšana attiecas uz visiem šīs Regulas elementiem, arī to, kā saskaņā ar izvērtēšanas mehānismu darbojas aktu pieņemšanas procedūras. Komisija
  nekavējoties
  iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Komisija pārskata šīs regulas piemērošanu, un sešos mēnešos pēc tam, kad pieņemti visi izvērtēšanas ziņojumi par izvērtēšanām, kas iekļautas pirmajā daudzgadu izvērtēšanas programmā, kura pieņemta saskaņā ar šo regulu, tā Padomei iesniedz ziņojumu. Šāda pārskatīšana attiecas uz visiem šīs Regulas elementiem, arī to, kā saskaņā ar izvērtēšanas mehānismu darbojas aktu pieņemšanas procedūras. Komisija iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam.

Komisija pārskata šīs regulas piemērošanu, un sešos mēnešos pēc tam, kad pieņemti visi izvērtēšanas ziņojumi par izvērtēšanām, kas iekļautas pirmajā daudzgadu izvērtēšanas programmā, kura pieņemta saskaņā ar šo regulu, tā Padomei iesniedz ziņojumu. Šāda pārskatīšana attiecas uz visiem šīs Regulas elementiem, arī to, kā saskaņā ar izvērtēšanas mehānismu darbojas aktu pieņemšanas procedūras. Komisija
  nekavējoties
  iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam.

nekavējoties

Grozījums Nr. 85

Grozījums Nr. 85

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

30.a pants (jauns)

30.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 30.a pants




  Pārskatīšana




  Jebkurš turpmāks Komisijas priekšlikums grozīt izvērtēšanas un uzraudzības mehānismu, lai pārbaudītu Šengenas acquis piemērošanu, pamatojas uz LESD 77. panta 2. punkta b) apakšpunktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

30.a pants

Pārskatīšana

Jebkurš turpmāks Komisijas priekšlikums grozīt izvērtēšanas un uzraudzības mehānismu, lai pārbaudītu Šengenas acquis piemērošanu, pamatojas uz LESD 77. panta 2. punkta b) apakšpunktu.

---

(36)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

36

(36)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

36

(37)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/399 (2016. gada 9. marts) par Savienības Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss) (OV L 77, 23.3.2016., 1. lpp.).

37

(37)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/399 (2016. gada 9. marts) par Savienības Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss) (OV L 77, 23.3.2016., 1. lpp.).

37

(38)  Komisijas Lēmums (ES, Euratom) 2015/444 (2015. gada 13. marts) par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai (OV L 72, 17.3.2015., 53. lpp.).

38

Euratom

(38)  Komisijas Lēmums (ES, Euratom) 2015/444 (2015. gada 13. marts) par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai (OV L 72, 17.3.2015., 53. lpp.).

38

Euratom

(39)  Padomes Lēmums 2009/937/ES (2009. gada 1. decembris), ar ko pieņem Padomes reglamentu (OV L 325, 11.12.2009., 35. lpp.).

39

(39)  Padomes Lēmums 2009/937/ES (2009. gada 1. decembris), ar ko pieņem Padomes reglamentu (OV L 325, 11.12.2009., 35. lpp.).

39

(47)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/115/EK (2008. gada 16. decembris) par kopīgiem standartiem un procedūrām dalībvalstīs attiecībā uz to trešo valstu valstspiederīgo atgriešanu, kas dalībvalstī uzturas nelikumīgi (OV L 348, 24.12.2008., 98. lpp.).

47

(47)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/115/EK (2008. gada 16. decembris) par kopīgiem standartiem un procedūrām dalībvalstīs attiecībā uz to trešo valstu valstspiederīgo atgriešanu, kas dalībvalstī uzturas nelikumīgi (OV L 348, 24.12.2008., 98. lpp.).

47

(1a)  
  Padomes Regula (EK) Nr. 168/2007 (2007. gada 15. februāris), ar ko izveido Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru (OV L 53, 22.2.2007., 1. lpp.).

1a

Padomes Regula (EK) Nr. 168/2007 (2007. gada 15. februāris), ar ko izveido Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru (OV L 53, 22.2.2007., 1. lpp.).

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (OV L 231, 30.6.2021., 159. lpp.).

1a

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (OV L 231, 30.6.2021., 159. lpp.).

---

| 15.11.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 434/160 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 434/160

---

P9_TA(2022)0127

Parlamenta 2023. finanšu gada ieņēmumu un izdevumu tāme

Eiropas Parlamenta 2022. gada 7. aprīļa rezolūcija par Eiropas Parlamenta 2023. finanšu gada ieņēmumu un izdevumu tāmi (2021/2227(BUI)

(2022/C 434/28)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (1) (“Finanšu regula”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (1) (“Finanšu regula”),

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 17. decembra Regulu (ES, Euratom) 2020/2093, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 17. decembra Regulu (ES, Euratom) 2020/2093, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (2),

| — | ņemot vērā 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 22. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1023/2013, ar ko groza Eiropas Savienības Civildienesta noteikumus un Eiropas Savienības Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 22. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1023/2013, ar ko groza Eiropas Savienības Civildienesta noteikumus un Eiropas Savienības Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta Prezidija 2021. gada 4. oktobra un 2021. gada 22. novembra sanāksmju secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta Prezidija 2021. gada 4. oktobra un 2021. gada 22. novembra sanāksmju secinājumus,

| — | ņemot vērā Padomes 2021. gada 10. decembra secinājumus par papildu centieniem uzlabot noturību un novērst hibrīddraudus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2021. gada 10. decembra secinājumus par papildu centieniem uzlabot noturību un novērst hibrīddraudus,

| — | ņemot vērā Komisijas 2022. gada 10. februārī publicēto 2022. gada ziemas ekonomikas prognozi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2022. gada 10. februārī publicēto 2022. gada ziemas ekonomikas prognozi,

| — | ņemot vērā 2020. gada 7. jūlijā nosūtīto vēstuli, kurā Eiropas Parlamenta deputāti mudināja priekšsēdētāju D. M. Sassoli un ģenerālsekretāru K. Welle uzlabot ilgtspējīgu un drošu aktīvu mobilitāti Eiropas Parlamentā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 7. jūlijā nosūtīto vēstuli, kurā Eiropas Parlamenta deputāti mudināja priekšsēdētāju D. M. Sassoli un ģenerālsekretāru K. Welle uzlabot ilgtspējīgu un drošu aktīvu mobilitāti Eiropas Parlamentā,

| — | ņemot vērā EMAS vidusposma stratēģiju 2024. gadam, ko Briselē 2020. gada 15. decembrī pieņēma Vides pārvaldības vadības komiteja, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EMAS vidusposma stratēģiju 2024. gadam, ko Briselē 2020. gada 15. decembrī pieņēma Vides pārvaldības vadības komiteja,

| — | ņemot vērā papildināmības prasības, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 11. decembra Direktīvā (ES) 2018/2001 par no atjaunojamajiem energoresursiem iegūtas enerģijas izmantošanas veicināšanu (Atjaunojamo energoresursu direktīva), un jo īpaši šīs direktīvas 90. apsvērumu un 27. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā papildināmības prasības, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 11. decembra Direktīvā (ES) 2018/2001 par no atjaunojamajiem energoresursiem iegūtas enerģijas izmantošanas veicināšanu (Atjaunojamo energoresursu direktīva), un jo īpaši šīs direktīvas 90. apsvērumu un 27. pantu,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģija — Eiropas transporta virzība uz nākotni” (COM(2020)0789) un jo īpaši tā 9. punktu par kolektīvajiem braucieniem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģija — Eiropas transporta virzība uz nākotni” (COM(2020)0789) un jo īpaši tā 9. punktu par kolektīvajiem braucieniem,

| — | ņemot vērā 2021. gada 29. aprīļa rezolūciju par Eiropas Parlamenta 2022. finanšu gada ieņēmumu un izdevumu tāmi (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 29. aprīļa rezolūciju par Eiropas Parlamenta 2022. finanšu gada ieņēmumu un izdevumu tāmi (5),

| — | ņemot vērā 2021. gada 21. oktobra rezolūciju par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2022. finanšu gada vispārējā budžeta projektu (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 21. oktobra rezolūciju par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2022. finanšu gada vispārējā budžeta projektu (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2022. finanšu gada vispārējo budžetu (7) un tam pievienotos Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgos paziņojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2022. finanšu gada vispārējo budžetu (7) un tam pievienotos Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgos paziņojumus,

| — | ņemot vērā ģenerālsekretāra ziņojumu Prezidijam par Parlamenta 2023. finanšu gada tāmes provizoriskā projekta sagatavošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ģenerālsekretāra ziņojumu Prezidijam par Parlamenta 2023. finanšu gada tāmes provizoriskā projekta sagatavošanu,

| — | ņemot vērā provizorisko tāmes projektu, ko Prezidijs sagatavoja 2022. gada 7. martā saskaņā ar Parlamenta Reglamenta 25. panta 7. punktu un 102. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko tāmes projektu, ko Prezidijs sagatavoja 2022. gada 7. martā saskaņā ar Parlamenta Reglamenta 25. panta 7. punktu un 102. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā tāmes projektu, ko Budžeta komiteja sagatavojusi saskaņā ar Parlamenta Reglamenta 102. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tāmes projektu, ko Budžeta komiteja sagatavojusi saskaņā ar Parlamenta Reglamenta 102. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 102. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 102. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A9-0087/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A9-0087/2022),

| A. | tā kā budžets, ko ģenerālsekretārs 2022. gada 14. februārī ierosinājis Parlamenta provizoriskajā 2023. gada tāmes projektā, nozīmē palielinājumu par 4,9 %; |
| --- | --- |

A.

tā kā budžets, ko ģenerālsekretārs 2022. gada 14. februārī ierosinājis Parlamenta provizoriskajā 2023. gada tāmes projektā, nozīmē palielinājumu par 4,9 %;

| B. | tā kā Komisija 2022. gada ziemas ekonomikas prognozē aprēķināja, ka 2021. gada pēdējā ceturksnī ES inflācijas līmenis bija 4,9 % un attiecībā uz visu gadu — 2,9 %; tā kā saskaņā ar Komisijas aplēsēm — pēc maksimuma sasniegšanas 2021. gada beigās un 2022. gada sākumā inflācija stabilizēsies 3,9 % līmenī 2022. gadā un 1,9 % līmenī 2023. gadā; tā kā 2023. gada inflācijas līmenis pašlaik ir ļoti nestabils un ļoti neparedzams; tā kā Budžeta komiteja sekos līdzi tā attīstībai un vajadzības gadījumā attiecīgi reaģēs; |
| --- | --- |

B.

tā kā Komisija 2022. gada ziemas ekonomikas prognozē aprēķināja, ka 2021. gada pēdējā ceturksnī ES inflācijas līmenis bija 4,9 % un attiecībā uz visu gadu — 2,9 %; tā kā saskaņā ar Komisijas aplēsēm — pēc maksimuma sasniegšanas 2021. gada beigās un 2022. gada sākumā inflācija stabilizēsies 3,9 % līmenī 2022. gadā un 1,9 % līmenī 2023. gadā; tā kā 2023. gada inflācijas līmenis pašlaik ir ļoti nestabils un ļoti neparedzams; tā kā Budžeta komiteja sekos līdzi tā attīstībai un vajadzības gadījumā attiecīgi reaģēs;

| C. | tā kā Parlamenta un tā deputātu uzticamība Eiropas iedzīvotāju acīs ir atkarīga no paša Parlamenta spējas nodrošināt likumdošanas un pārbaudes darba kvalitāti un ziņot par saviem rezultātiem; tā kā Parlamentam ir arī jārāda piemērs iepretim citām iestādēm un tādēļ arī jāplāno un jāīsteno savi izdevumi piesardzīgi un efektīvi un jāņem vērā valdošā ekonomiskā situācija; |
| --- | --- |

C.

tā kā Parlamenta un tā deputātu uzticamība Eiropas iedzīvotāju acīs ir atkarīga no paša Parlamenta spējas nodrošināt likumdošanas un pārbaudes darba kvalitāti un ziņot par saviem rezultātiem; tā kā Parlamentam ir arī jārāda piemērs iepretim citām iestādēm un tādēļ arī jāplāno un jāīsteno savi izdevumi piesardzīgi un efektīvi un jāņem vērā valdošā ekonomiskā situācija;

| D. | tā kā Parlamenta budžetu vajadzētu veidot uz reālistiska pamata un tam būtu jāatbilst budžeta disciplīnas un pareizas finanšu pārvaldības principiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā Parlamenta budžetu vajadzētu veidot uz reālistiska pamata un tam būtu jāatbilst budžeta disciplīnas un pareizas finanšu pārvaldības principiem;

| E. | tā kā ir ārkārtīgi svarīgi aizsargāt Parlamenta demokrātisko viedokli, jo īpaši ņemot vērā pašreizējo ģeopolitisko situāciju — galvenokārt Krievijas nelikumīgo militāro uzbrukumu Ukrainai un gaidāmās Parlamenta vēlēšanas; tā kā pret Parlamentu vērstie kiberdraudi, kurus cita starpā rada valsts finansētas grupas, eksponenciāli palielinās gan gadījumu skaita, gan sarežģītības ziņā; tā kā nozares standartos ir paredzēts, ka 10 % no visa informācijas, komunikācijas un tehnoloģiju (IKT) budžeta būtu jāizlieto kiberdrošības vajadzībām; tā kā Prezidijs 2021. gada 4. oktobra sanāksmē apstiprināja jauna direktorāta izveidi kiberdrošības jomā un jo īpaši Kiberdrošības apdraudējumu, riska uzraudzības un ziņošanas par datu aizsardzības atbilstību nodaļas izveidi Inovācijas un tehnoloģiskā atbalsta ģenerāldirektorātā (DG ITEC) un nepieciešamo resursu piešķiršanu; |
| --- | --- |

E.

tā kā ir ārkārtīgi svarīgi aizsargāt Parlamenta demokrātisko viedokli, jo īpaši ņemot vērā pašreizējo ģeopolitisko situāciju — galvenokārt Krievijas nelikumīgo militāro uzbrukumu Ukrainai un gaidāmās Parlamenta vēlēšanas; tā kā pret Parlamentu vērstie kiberdraudi, kurus cita starpā rada valsts finansētas grupas, eksponenciāli palielinās gan gadījumu skaita, gan sarežģītības ziņā; tā kā nozares standartos ir paredzēts, ka 10 % no visa informācijas, komunikācijas un tehnoloģiju (IKT) budžeta būtu jāizlieto kiberdrošības vajadzībām; tā kā Prezidijs 2021. gada 4. oktobra sanāksmē apstiprināja jauna direktorāta izveidi kiberdrošības jomā un jo īpaši Kiberdrošības apdraudējumu, riska uzraudzības un ziņošanas par datu aizsardzības atbilstību nodaļas izveidi Inovācijas un tehnoloģiskā atbalsta ģenerāldirektorātā (DG ITEC) un nepieciešamo resursu piešķiršanu;

| F. | tā kā kiberuzbrukumi ir vērsti ne tikai pret Parlamentu, bet pret visām Savienības iestādēm; tā kā iestāžu sadarbība ir būtiska, lai pienācīgi novērstu, atklātu un uzraudzītu šādus draudus un reaģētu uz tiem; tā kā DG ITEC ģenerāldirektors vada datorapdraudējumu reaģēšanas vienību (CERT-EU), kas ir starpiestāžu struktūra kiberdrošības jomā; tā kā Parlaments ir stingri apņēmies censties nodrošināt papildu sinerģiju un sadarbību ar citām iestādēm, cita starpā veidojot CERT-EU spējas, proti, norīkojot divus ierēdņus no Parlamenta, par ko Prezidijs vienojās 2021. gada 4. oktobra sanāksmē; |
| --- | --- |

F.

tā kā kiberuzbrukumi ir vērsti ne tikai pret Parlamentu, bet pret visām Savienības iestādēm; tā kā iestāžu sadarbība ir būtiska, lai pienācīgi novērstu, atklātu un uzraudzītu šādus draudus un reaģētu uz tiem; tā kā DG ITEC ģenerāldirektors vada datorapdraudējumu reaģēšanas vienību (CERT-EU), kas ir starpiestāžu struktūra kiberdrošības jomā; tā kā Parlaments ir stingri apņēmies censties nodrošināt papildu sinerģiju un sadarbību ar citām iestādēm, cita starpā veidojot CERT-EU spējas, proti, norīkojot divus ierēdņus no Parlamenta, par ko Prezidijs vienojās 2021. gada 4. oktobra sanāksmē;

| G. | tā kā kiberuzbrukumi ir tikai viens no kiberdraudu veidiem; tā kā hibrīddraudi tagad ir būtiskākie draudi Parlamentam un citām Savienības iestādēm; tā kā hibrīddraudi attiecas uz kiberuzbrukumiem, spiegošanu, iejaukšanos vēlēšanās un dezinformācijas kampaņām, cita starpā sociālajos medijos; tā kā Padome 2021. gada 10. decembra sanāksmes “Papildu centieni uzlabot noturību un novērst hibrīddraudus” secinājumos aicināja Savienības iestādes, struktūras un aģentūras, ko atbalsta dalībvalstis, pamatojoties uz visaptverošu apdraudējuma novērtējumu, nodrošināt Savienības spēju aizsargāt tās integritāti un uzlabot Savienības informācijas un komunikāciju tīklu un lēmumu pieņemšanas procesu drošību pret visu veidu ļaunprātīgām darbībām; tā kā Prezidijs 2021. gada 22. novembra sanāksmē apstiprināja Drošības un drošuma ģenerāldirektorāta (DG SAFE) reorganizāciju, kas ietver jauna Drošības tehnoloģiju un informācijas direktorāta izveidi, lai aptvertu un koordinētu operatīvo sadarbību un informācijas apmaiņu ar citu Savienības iestāžu, struktūru un aģentūru drošības dienestiem, kā arī ar uzņēmējvalstu un citu dalībvalstu policiju un drošības dienestiem, papildinot DG ITEC aizsardzības darbības kiberdrošības jomā; |
| --- | --- |

G.

tā kā kiberuzbrukumi ir tikai viens no kiberdraudu veidiem; tā kā hibrīddraudi tagad ir būtiskākie draudi Parlamentam un citām Savienības iestādēm; tā kā hibrīddraudi attiecas uz kiberuzbrukumiem, spiegošanu, iejaukšanos vēlēšanās un dezinformācijas kampaņām, cita starpā sociālajos medijos; tā kā Padome 2021. gada 10. decembra sanāksmes “Papildu centieni uzlabot noturību un novērst hibrīddraudus” secinājumos aicināja Savienības iestādes, struktūras un aģentūras, ko atbalsta dalībvalstis, pamatojoties uz visaptverošu apdraudējuma novērtējumu, nodrošināt Savienības spēju aizsargāt tās integritāti un uzlabot Savienības informācijas un komunikāciju tīklu un lēmumu pieņemšanas procesu drošību pret visu veidu ļaunprātīgām darbībām; tā kā Prezidijs 2021. gada 22. novembra sanāksmē apstiprināja Drošības un drošuma ģenerāldirektorāta (DG SAFE) reorganizāciju, kas ietver jauna Drošības tehnoloģiju un informācijas direktorāta izveidi, lai aptvertu un koordinētu operatīvo sadarbību un informācijas apmaiņu ar citu Savienības iestāžu, struktūru un aģentūru drošības dienestiem, kā arī ar uzņēmējvalstu un citu dalībvalstu policiju un drošības dienestiem, papildinot DG ITEC aizsardzības darbības kiberdrošības jomā;

| H. | tā kā līdzdalības līmenis Eiropas Parlamenta 2019. gada vēlēšanās palielinājās par astoņiem procentpunktiem salīdzinājumā ar 2014. gada vēlēšanām; tā kā 2023. gads ir svarīgs gads, lai sagatavotos 2024. gada vēlēšanām; |
| --- | --- |

H.

tā kā līdzdalības līmenis Eiropas Parlamenta 2019. gada vēlēšanās palielinājās par astoņiem procentpunktiem salīdzinājumā ar 2014. gada vēlēšanām; tā kā 2023. gads ir svarīgs gads, lai sagatavotos 2024. gada vēlēšanām;

| I. | tā kā Ēku stratēģija laikposmam pēc 2019. gada ir vērsta uz vajadzībām, kas vēl nav pietiekami apmierinātas, tādām kā aprīkojuma pielāgošana saistībā ar parlamentāro sanāksmju norises modeļu modernizāciju, tuvuma iedzīvotājiem nodrošināšana, jo īpaši pateicoties Europa Experience integrācijai vietējos birojos, Parlamenta ēku drošības turpmāka uzlabošana un centrālo ēku savstarpējās savienotības uzlabošana un nepieciešamība uzturēt ēkas, lai tās atbilstu pašreizējiem drošības standartiem un to lietotāju reālajām vajadzībām, |
| --- | --- |

I.

tā kā Ēku stratēģija laikposmam pēc 2019. gada ir vērsta uz vajadzībām, kas vēl nav pietiekami apmierinātas, tādām kā aprīkojuma pielāgošana saistībā ar parlamentāro sanāksmju norises modeļu modernizāciju, tuvuma iedzīvotājiem nodrošināšana, jo īpaši pateicoties Europa Experience integrācijai vietējos birojos, Parlamenta ēku drošības turpmāka uzlabošana un centrālo ēku savstarpējās savienotības uzlabošana un nepieciešamība uzturēt ēkas, lai tās atbilstu pašreizējiem drošības standartiem un to lietotāju reālajām vajadzībām,

Vispārējs satvars

| 1. | atgādina, ka Parlamenta budžeta lielāko daļu nosaka tiesību aktos vai līgumos paredzēti pienākumi; norāda, ka 65 % budžeta ik gadu tiek indeksēti, tādējādi provizoriskajā tāmes projektā, kuru ģenerālsekretārs ierosināja 2022. gada 14. februārī, 2023. gadā radot palielinājumu par 67 miljoniem EUR; atgādina, ka saskaņā ar Civildienesta noteikumiem un Eiropas Parlamenta deputātu nolikumu algu indeksācijas koeficients, ko Komisija patlaban prognozē 2022. gada jūlijam, 2023. gada aprīlim un 2023. gada jūlijam, ir attiecīgi 4,3 %, 1,1 % un 2,6 %; norāda, ka Parlaments, ņemot vērā pašreizējās ekonomikas perspektīvas, prognozēja algu indeksāciju 6 % apmērā, sākot no 2022. gada jūlija; atgādina, ka saskaņā ar Komisijas prognozēm 2022. gada budžetā ietvertais algu indeksācijas koeficients 2022. gadam bija tikai 2,5 %; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atbalsta samierināšanas procedūrā starp Prezidiju un Budžeta komiteju 2022. gada 30. martā panākto vienošanos, proti, noteikt, ka palielinājums salīdzinājumā ar 2022. gada budžetu ir 6,24 %, kas nozīmē, ka 2023. gada tāmes kopējais apmērs ir 2 244 696 416 EUR, samazināt Prezidija 2022. gada 7. martā apstiprinātā provizoriskā tāmes projekta izdevumu apmēru par 33,96 miljoniem EUR, nodrošināt 60 jaunas amata vietas kiberdrošības un drošības jomā, bet 2023. gada štatu sarakstā pieprasīt tikai 52 papildu amata vietas, ņemot vērā to, ka 8 amata vietas ir pārvietotas no citiem administratīvajiem dienestiem, un attiecīgi samazināt apropriācijas, kas ierosinātas šādās budžeta pozīcijās:
  1 0 0 4 — Parastie ceļa izdevumi, 1 2 0 0 — Atalgojums un piemaksas, 1 4 0 5 — Izdevumi par mutisko tulkošanu, 1 4 2 — Rakstiskās tulkošanas ārpakalpojumi, 2 0 0 7 — Ēku celtniecība un telpu iekārtošana, 2 1 0 2 — Datu elektroniska apstrāde un telesakari – Ar vispārēju atbalstu lietotājiem saistītās regulārās darbības, 2 1 0 3 — Datu elektroniska apstrāde un telesakari – Ar IKT lietojumprogrammu pārvaldību saistītās regulārās darbības, 2 1 0 4 — Datu elektroniska apstrāde un telesakari – Ieguldījumi infrastruktūrā, 2 1 0 5 — Datu elektroniska apstrāde un telesakari – Ieguldījumi projektos, 2 1 2 — Mēbeles, 2 1 4 — Tehniskās iekārtas un aprīkojums, 2 1 6 — Deputātu, citu personu un preču pārvadāšana, 2 3 7 — Pārcelšanās, 2 3 8 — Citi administratīvie izdevumi, 3 0 0 — Izdevumi par darbinieku komandējumiem un darba braucieniem starp trim darba vietām, 3 2 0 — Specializēto zināšanu ieguve, 3 2 1 — Parlamentārās izpētes pakalpojumu vajadzībām, tostarp bibliotēkai, vēstures arhīviem, zinātnisko un tehnoloģisko iespēju novērtēšanai (STOA) un Eiropas Zinātnei veltīto mediju centram, paredzētie izdevumi, 3 2 4 1 — Digitālas un tradicionālas publikācijas, 3 2 4 2 — Izdevumi par publikācijām, informēšanu un piedalīšanos sabiedriskos pasākumos, 3 2 4 3 — Eiropas Parlamenta apmeklētāju centri, 3 2 4 4 — Apmeklētāju grupu organizēšana un uzņemšana, programma Euroscola un viedokļu izplatītāju uzaicināšana no trešām valstīm, 3 2 4 8 — Izdevumi saistībā ar audiovizuālo informāciju, 4 0 0 — Kārtējie administratīvie izdevumi un izdevumi saistībā ar politisko grupu un pie grupām nepiederošo deputātu politisko darbību un informācijas pasākumiem;
  turklāt, ņemot vērā starptautiskās krīzes ārkārtējo ietekmi uz inflāciju, tiesību aktos paredzētos izdevumus un nepieciešamību stiprināt Parlamenta noturību, jo īpaši ieguldot drošībā un kiberdrošībā, par 62 miljoniem EUR palielināt Prezidija 2022. gada 7. martā apstiprinātā provizoriskā tāmes projekta izdevumu apmēru un attiecīgi palielināt apropriācijas, kas ierosinātas šādās budžeta pozīcijās:
  1 0 0 0 — Algas, 1 0 0 4 — Parastie ceļa izdevumi, 1 0 0 5 — Citi ceļa izdevumi, 1 0 0 6 — Piemaksa par vispārējiem izdevumiem, 1 0 2 — Pārejas pabalsti, 1 0 3 0 — Vecuma pensijas (DIP), 1 0 3 1 — Invaliditātes pensijas (DIP), 1 0 3 2 — Apgādnieka zaudējuma pensijas (DIP), 1 2 0 0 — Atalgojums un piemaksas, 1 4 0 0 — Pārējie darbinieki – Ģenerālsekretariāts un politiskās grupas, 1 4 0 1 — Pārējie darbinieki – Drošība, 1 4 0 2 — Pārējie darbinieki – Ģenerālsekretariāta šoferi, 1 4 0 5 — Izdevumi par mutisko tulkošanu, 2 0 2 4 — Enerģijas patēriņš, 2 1 0 4 — Datu elektroniska apstrāde un telesakari – Ieguldījumi infrastruktūrā, 4 2 2 — Izdevumi saistībā ar parlamentāro palīdzību; |
| --- | --- |

2.

1 0 0 4 — Parastie ceļa izdevumi, 1 2 0 0 — Atalgojums un piemaksas, 1 4 0 5 — Izdevumi par mutisko tulkošanu, 1 4 2 — Rakstiskās tulkošanas ārpakalpojumi, 2 0 0 7 — Ēku celtniecība un telpu iekārtošana, 2 1 0 2 — Datu elektroniska apstrāde un telesakari – Ar vispārēju atbalstu lietotājiem saistītās regulārās darbības, 2 1 0 3 — Datu elektroniska apstrāde un telesakari – Ar IKT lietojumprogrammu pārvaldību saistītās regulārās darbības, 2 1 0 4 — Datu elektroniska apstrāde un telesakari – Ieguldījumi infrastruktūrā, 2 1 0 5 — Datu elektroniska apstrāde un telesakari – Ieguldījumi projektos, 2 1 2 — Mēbeles, 2 1 4 — Tehniskās iekārtas un aprīkojums, 2 1 6 — Deputātu, citu personu un preču pārvadāšana, 2 3 7 — Pārcelšanās, 2 3 8 — Citi administratīvie izdevumi, 3 0 0 — Izdevumi par darbinieku komandējumiem un darba braucieniem starp trim darba vietām, 3 2 0 — Specializēto zināšanu ieguve, 3 2 1 — Parlamentārās izpētes pakalpojumu vajadzībām, tostarp bibliotēkai, vēstures arhīviem, zinātnisko un tehnoloģisko iespēju novērtēšanai (STOA) un Eiropas Zinātnei veltīto mediju centram, paredzētie izdevumi, 3 2 4 1 — Digitālas un tradicionālas publikācijas, 3 2 4 2 — Izdevumi par publikācijām, informēšanu un piedalīšanos sabiedriskos pasākumos, 3 2 4 3 — Eiropas Parlamenta apmeklētāju centri, 3 2 4 4 — Apmeklētāju grupu organizēšana un uzņemšana, programma Euroscola un viedokļu izplatītāju uzaicināšana no trešām valstīm, 3 2 4 8 — Izdevumi saistībā ar audiovizuālo informāciju, 4 0 0 — Kārtējie administratīvie izdevumi un izdevumi saistībā ar politisko grupu un pie grupām nepiederošo deputātu politisko darbību un informācijas pasākumiem;

turklāt, ņemot vērā starptautiskās krīzes ārkārtējo ietekmi uz inflāciju, tiesību aktos paredzētos izdevumus un nepieciešamību stiprināt Parlamenta noturību, jo īpaši ieguldot drošībā un kiberdrošībā, par 62 miljoniem EUR palielināt Prezidija 2022. gada 7. martā apstiprinātā provizoriskā tāmes projekta izdevumu apmēru un attiecīgi palielināt apropriācijas, kas ierosinātas šādās budžeta pozīcijās:

1 0 0 0 — Algas, 1 0 0 4 — Parastie ceļa izdevumi, 1 0 0 5 — Citi ceļa izdevumi, 1 0 0 6 — Piemaksa par vispārējiem izdevumiem, 1 0 2 — Pārejas pabalsti, 1 0 3 0 — Vecuma pensijas (DIP), 1 0 3 1 — Invaliditātes pensijas (DIP), 1 0 3 2 — Apgādnieka zaudējuma pensijas (DIP), 1 2 0 0 — Atalgojums un piemaksas, 1 4 0 0 — Pārējie darbinieki – Ģenerālsekretariāts un politiskās grupas, 1 4 0 1 — Pārējie darbinieki – Drošība, 1 4 0 2 — Pārējie darbinieki – Ģenerālsekretariāta šoferi, 1 4 0 5 — Izdevumi par mutisko tulkošanu, 2 0 2 4 — Enerģijas patēriņš, 2 1 0 4 — Datu elektroniska apstrāde un telesakari – Ieguldījumi infrastruktūrā, 4 2 2 — Izdevumi saistībā ar parlamentāro palīdzību;

| 3. | uzskata, ka kopējais palielinājums par 6,24 % salīdzinājumā ar 2022. gadu ir jāuzskata par 2,46 % palielinājumu attiecībā uz normāliem apstākļiem atbilstošo daļu un — ņemot vērā pašreizējos ārkārtējos apstākļus — par 79,8 miljonu EUR lielu palielinājumu, kas atbilst krīzes daļai, lai segtu ārkārtas inflāciju, no tās izrietošo tiesību aktos noteikto izdevumu pieaugumu un ieguldījumus drošībā un kiberdrošībā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka pēdējo gadu laikā Parlamenta budžeta palielinājuma līmenis ir bijis zemāks nekā 7. izdevumu kategorijas palielinājums; norāda, ka Parlaments neizmantoja 20 % no 7. izdevumu kategorijas līdzekļiem, uz ko tam ir tiesības; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka visām Savienības iestādēm, nosakot savas finanšu vajadzības nākamajam gadam, ir jāievēro budžeta disciplīna; |
| --- | --- |

5.

Drošība saistībā ar pieaugošajiem hibrīddraudiem

| 6. | uzsver, ka Parlamenta kiberdrošība ir viena no galvenajām prioritātēm, jo īpaši ņemot vērā pašreizējo ģeopolitisko spriedzi; tādēļ nolemj atbalstīt ģenerālsekretāra priekšlikumu piešķirt DG ITEC vēl 40 amata vietas, lai palielinātu Parlamenta kiberaizsardzības spējas un sasniegtu pienācīgu iekšējo spēju līmeni; atgādina, ka Parlamenta darbinieku skaits daudzgadu finanšu shēmas 2014.–2020. gadam darbības laikā tika samazināts par kopumā 6 %, galvenokārt skarot administrāciju; uzskata, ka ir jāpalielina Parlamenta resursi drošības jomā, lai aizsargātu tā IKT sistēmu integritāti; norāda, ka 2023. gadā ar 40 amata vietām saistītā ietekme būs mērāma 4,3 miljonu EUR apmērā un ka 2023. gada budžetā ir paredzēti ieguldījumi 5 miljonu EUR apmērā kiberdrošības darbībām un investīcijām; |
| --- | --- |

6.

| 7. | šajā sakarībā atkārtoti prasa attiecīgajiem dienestiem integrēt un ieviest tādus risinājumus tūlītējai ziņapmaiņai un virtuālajām sanāksmēm, kuru pamatā ir atklātais pirmkods, kuri tiek mitināti Parlamenta serveros un kuri nodrošina drošu saziņu, piemēram, Matrix un Jitsi, lai ievērojami palielinātu iekšējās saziņas konfidencialitāti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzskata, ka iestāžu sadarbība ir būtiska, lai palielinātu administrāciju savstarpējo sinerģiju un pienācīgi aizsargātu Savienības iestādes no kiberdraudiem; stingri atbalsta 2 AD amata vietu (no 40 papildu amata vietām kiberdrošības jomā) pagaidu pārcelšanu uz CERT-EU līdz ar papildu gada budžetu 1,564 miljonu EUR apmērā; uzskata, ka Parlamenta kiberdrošības spēju palielināšana dos labumu visām iestādēm, labāk novēršot, atklājot, kopīgojot un aizsargājot Savienības intereses pret kiberdraudiem, un cita starpā ietver jauno Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka augsta līmeņa kiberdrošības pasākumus Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atgādina, ka draudi pakāpeniski kļūst par hibrīddraudiem; stingri atbalsta papildu 20 amata vietu nodrošināšanu DG SAFE, lai stiprinātu Parlamenta spējas un spēju atklāt, novērst un reaģēt uz šiem jaunajiem hibrīddraudiem, kā arī modernizēt un digitalizēt drošības procesus; pieņem zināšanai iestāžu darba grupu cilvēkresursu, digitālās un hibrīdās pretizlūkošanas jautājumos, kuras mērķis ir stiprināt sadarbību starp Savienības iestādēm un koordināciju ar dalībvalstu izlūkdienestiem un drošības dienestiem; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina ģenerālsekretāru izmantot iespējamās sinerģijas, lai palielinātu administrācijas efektivitāti, un analizēt, kā digitalizācija un jauni darba veidi palīdz racionalizēt direktorātus un dod iespēju pārcelt amata vietas uz prioritārām jomām; šajā sakarībā atzinīgi vērtē izmēģinājuma projektu starpsavienotai atklātā pirmkoda mikroblogošanas platformai “EU Voice”, ko izveidojis Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs, lai veicinātu lietotāju privātumu, IT drošību un noturību, Savienības tehnoloģisko suverenitāti, sadarbspēju, konkurenci un lietotāju izvēli; |
| --- | --- |

10.

Stratēģija saziņai ar pilsoņiem

| 11. | uzsver Parlamenta lomu Eiropas politiskās izpratnes veidošanā un Savienības vērtību veicināšanā; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka politisko partiju un pašu deputātu saziņa ir viens no galvenajiem virzītājspēkiem, lai nodrošinātu augstu Savienības pilsoņu līdzdalības līmeni un iesaistīšanos Eiropas vēlēšanās un viņu interesi par tām; prasa nodrošināt koordināciju starp Komunikācijas ģenerāldirektorātu (DG COMM) un politisko grupu preses dienestiem, izmantojot Parlamentārās izpētes pakalpojumu ģenerāldirektorāta (DG EPRS) satura atbalstu un Rakstiskās tulkošanas ģenerāldirektorāta (DG TRAD) tehnisko atbalstu, lai sniegtu pilsoņiem saskaņotu, atbilstošu un skaidru vēstījumu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pieņem zināšanai papildu līdzekļus (27,5 miljoni EUR), kas DG COMM piešķirti komunikācijas stratēģijai saistībā ar Eiropas Parlamenta 2024. gada vēlēšanām, lai izskaidrotu Savienības un jo īpaši Parlamenta lomu un funkcijas, konkrēto ietekmi uz pilsoņu dzīvi un to, kāpēc ar balsošanu vēlēšanās var panākt pārmaiņas, kā arī lai nodrošinātu, ka 2024. gadā visas struktūras, instrumenti un platformas ir ieviesti un gatavi darbībai; |
| --- | --- |

13.

| 14. | prasa ievērot piesardzību, komunikācijas izdevumu apmēru sasaistot ar aktivitāti Eiropas vēlēšanās, vai ievērot konsekvenci šajā sasaistē — arī gadījumā, ja līdzdalības rādītāji krītas; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi, lai Parlaments būtu pienācīgi nodrošināts pret dezinformāciju; prasa pastiprināt sadarbību starp DG ITEC, DG SAFE un DG COMM, lai pienācīgi atklātu un uzraudzītu dezinformācijas kampaņas, jo īpaši sociālajos medijos, un ātri un skaidri reaģētu uz tām; aicina turpināt sadarbību ar Komisiju un Eiropas Ārējās darbības dienestu dezinformācijas jomā; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atbalsta ekspozīciju Europa Experience izveidi visās dalībvalstīs līdz 2024. gadam; atbalsta administrācijas politiku, kuras mērķis ir maksimāli palielināt sinerģiju; sagaida, ka Budžeta komitejai pēc iespējas drīz tiks sniegta informācija par Europa Experience darbības izmaksu ilgtermiņa ietekmi uz budžetu; atgādina, ka ekspozīcijām Europa Experience būtu jānodrošina iespēja visiem iedzīvotājiem labāk izprast Savienības iestāžu darbību un tāpēc tās ir neatņemama vēlēšanu kampaņas komunikācijas plāna daļa; atgādina, ka ir ārkārtīgi svarīgi, lai Parlaments ne tikai vēlēšanu gadā, bet visu sasaukuma laiku, izmantojot dažādus komunikācijas kanālus, pastāvīgi sadarbotos ar Savienības pilsoņiem daudzpusējā politiskajā dialogā; uzskata, ka par jebkura projekta atlikšanu būtu jālemj, pamatojoties uz noteiktiem kritērijiem, no kuriem svarīgākais ir ģeogrāfiskais līdzsvars starp dalībvalstīm; atkārtoti uzsver, ka Parlamentam sadarbībā ar Komisiju un Eiropas Ārējās darbības dienestu ir jābūt klātesošam valstīs, kas iesniegušas oficiālu pieteikumu pievienoties Savienībai, proti, Moldovas Republikā, Ukrainā un Gruzijā, īstenojot tur aktīvas informācijas kampaņas; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina ģenerālsekretāru pēc iespējas drīzāk sniegt visu Finanšu regulas 266. panta 6. punktā prasīto informāciju par 37,9 miljonu EUR aizdevumu, kas ierosināts, lai finansētu Europa Experience ēkas iegādi Dublinā; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzskata, ka Eiropas Parlamenta vietējiem birojiem (EPLO) būtu vairāk jāsadarbojas ar visu vecumu iedzīvotājiem; atgādina, ka Parlamentam ar EPLO starpniecību ir jārīko vairāk sanāksmju un pasākumu vietējā līmenī ar deputātu un iedzīvotāju līdzdalību; atkārtoti norāda, ka EPLO ir jāsniedz deputātiem pienācīgs atbalsts sanāksmju darba kārtības un pasākumu noteikšanā; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzskata, ka EPLO būtu arī jāsniedz informācija svešvalodās Eiropas kopienām, kas dzīvo citās Eiropas valstīs; uzsver, ka EPLO ir jāiesaistās turpmākās darbībās, kas saistītas ar pilsonisko izglītību un līdzdalību un ietver vietējās kopienas, skolas vai universitātes; |
| --- | --- |

19.

| 20. | prasa izveidot īpaši vecāka gadagājuma cilvēkiem paredzētu dienestu, kurā galvenā uzmanība būtu pievērsta Savienības programmām un politikai, kas veicina aktīvas vecumdienas; |
| --- | --- |

20.

Zaļināšana un enerģētiskā neatkarība

| 21. | atkārtoti pauž pārliecību par to, ka Parlamentam ir jābūt priekšplānā, pieņemot digitālākas, elastīgākas un energoefektīvākas darba metodes un sanāksmju praksi, mācoties no Covid-19 pandēmijā gūtās pieredzes un izmantojot priekšrocības, ko sniedz jau veiktie ieguldījumi tehnoloģijās; prasa stratēģiski izvērtēt ēku politikas izmaksas, jo īpaši izvērtējot jaunos darba veidus, piemēram, tāldarbu, kas radušies Covid-19 pandēmijas dēļ, vienlaikus atzīstot, ka fiziska klātbūtne politiskās sarunās, debatēs vai viedokļu apmaiņā joprojām ir efektīvāka publiskās politikas veidošanā; pauž bažas par mutiskās tulkošanas infrastruktūras nevienmērīgo kvalitāti un tehniskajām problēmām saistībā ar Interactio; prasa veikt steidzamus un mērķtiecīgus ieguldījumus, lai nodrošinātu pēc iespējas augstāku daudzvalodības līmeni; uzsver, ka pēc politiskās, veselības un ekonomikas krīzes enerģijas izmaksas ir strauji pieaugušas, radot ilgtermiņa sekas; aicina ņemt vērā finansiālo ietekmi uz Parlamenta ēkām; iesaka gada budžeta plānošanā ņemt vērā regulāru visu ēku renovāciju; norāda, ka šāds piešķīrums ir daļa no proaktīvas ēku politikas, kam jākoncentrējas uz ēku fonda zaļo renovāciju un jāgarantē, ka Parlaments cenšas maksimāli uzlabot energoefektivitāti, tādējādi samazinot enerģijas patēriņu un Parlamenta telpu izmaksas; šajā sakarībā uzsver, ka ir steidzami jāmodernizē Trèves I ēka, lai tā atbilstu jaunākajām enerģētikas un vides normām; atgādina par pārredzamas un taisnīgas lēmumu pieņemšanas nozīmību ēku politikas jomā, pienācīgi ņemot vērā Finanšu regulas 266. pantu, saistībā ar Parlamenta ēku politiku; atgādina Prezidija 2018. gada 2. jūlija lēmumu par Paul-Henri Spaak ēkas atjaunošanu; aicina Prezidiju savlaicīgi darīt zināmu lēmumu par šo ēku; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atgādina, ka Prezidijs 2019. gada 16. decembra sanāksmē apstiprināja atjauninātos EMAS galvenos mērķrādītājus vides jomā, paredzot vienoto mērķu sasniegšanu līdz 2024. gadam, tostarp kopējo oglekļa emisiju samazinājumu par 40 % salīdzinājumā ar 2006. gada līmeni; atgādina, ka EMAS vidusposma stratēģijā ir iekļauta arī pārskatīšanas klauzula, kas ļauj izvirzīt vērienīgākus mērķus vides jomā, balstoties uz konstatēto sniegumu; prasa izvirzīt stingrākus EMAS mērķus attiecībā uz galvenajiem snieguma rādītājiem, jo daudzi no 2019. gadā noteiktajiem mērķiem jau ir sasniegti, kā arī ņemot vērā Covid-19 pandēmiju un nepieciešamību paātrināt energoefektivitātes pasākumus un samazināt mūsu atkarību no gāzes; atkārtoti aicina grozīt pašreizējo CO2 emisiju samazināšanas plānu, lai panāktu oglekļneitralitāti, izmantojot starptautiski atzītu metodi, kad tā ir apstiprināta, piemēram, iekšēju oglekļa cenu noteikšanas mehānismu, ar kuru uzņēmumi brīvprātīgi nosaka savu oglekļa pēdu un tādējādi novērtē savas siltumnīcefekta gāzu emisijas; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atgādina, ka gandrīz divas trešdaļas no Parlamenta oglekļa pēdas rada pasažieru un kravas pārvadāšana; attiecībā uz darba braucieniem prasa veicināt transporta veidus ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni; atkārtoti pauž pārliecību, ka lēmumos par braucieniem ir jāņem vērā parlamentārās klātbūtnes, veselības apsvērumu, izmaksu un laika patēriņa nozīmīgums; uzsver — lai daudzi deputāti no saviem vēlēšanu apgabaliem nokļūtu Parlamenta darba vietās, viņiem ir jāmēro liels attālums un to var veikt tikai ar lidmašīnu; atgādina arī par Parlamenta mērķi vēl vairāk samazināt savas emisijas un uzsver, ka nepieciešamos lidojumus vismazāk piesārņojošā veidā ir iespējams veikt, izmantojot tiešos lidojumus un elastīgas aviobiļetes; |
| --- | --- |

23.

| 24. | aicina administrāciju arī turpmāk meklēt iespējas ietaupīt izmaksas un panākt patēriņa efektivitāti; prasa izstrādāt ceļvedi fosilā kurināmā izmantošanas pakāpeniskai izbeigšanai; aicina Parlamentu vēl vairāk palielināt atjaunīgās enerģijas īpatsvaru tā energoresursu struktūrā un jo īpaši enerģijas ražošanā un sagaida, ka tiks uzstādīti vismodernākie jumta fotoelementi ar maksimālu potenciālu; atzinīgi vērtē pašreizējos ieguldījumus; atkārtoti aicina Parlamenta dienestus turpināt papīra patēriņa samazināšanu, visās sanāksmēs pārejot uz elektronisku, kolektīvu un tiešsaistes vidi, kā arī turpinot e-paraksta sistēmas īstenošanu, un koncentrēties uz to, lai šie samazinājumi saglabātos arī “jaunajos normālajos apstākļos”; atkārtoti prasa veikt analīzi par lāžu izmantošanas alternatīvām saskaņā ar EMAS mērķi pēc iespējas drīzāk ieviest Parlamentā bezpapīra sistēmu; sagaida, ka saistībā ar visiem ieguldījumiem, tostarp ieguldījumiem digitālajā jomā, un pārvaldības lēmumiem tiks piemērots princips “energoefektivitāte pirmajā vietā” un aprites ekonomikas princips; prasa pastiprināt centienus, lai pilnībā īstenotu Parlamenta atkritumu apsaimniekošanas stratēģiju saskaņā ar atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas principiem; uzskata, ka izpratnes veicināšana iestādē, cita starpā izmantojot īpašu apmācību, ir būtiska, lai sasniegtu apmierinošus rezultātus un ļautu padarīt stingrākus EMAS mērķus minētajā jomā; prasa pilnībā īstenot pasākumus, lai nodrošinātu, ka tad, kad vairāk cilvēku atgriežas darbā un izmanto ēdināšanas pakalpojumus Parlamentā, tajā netiek izmantoti vienreizlietojami plastmasas izstrādājumi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | atzinīgi vērtē uzlabojumus velosipēdiem paredzētajā infrastruktūrā Parlamenta telpās; mudina dienestus turpināt uzlabot šo infrastruktūru, visās ēkās modernizējot velosipēdu, tostarp kravas velosipēdu, novietošanas iespējas un radot papildu stimulus braukšanai uz darbu ar velosipēdu; atzinīgi vērtē Parlamenta centienus veicināt sabiedriskā transporta izmantošanu ar jaunās autostāvvietu politikas palīdzību, kura paredz palielināt dotācijas sabiedriskā transporta abonementiem un veicināt elektrotransportlīdzekļu izmantošanu, uzstādot elektrouzlādes stacijas; šajā sakarībā prasa pienācīgi palielināt elektrotransportlīdzekļu uzlādes punktu skaitu atbilstoši pašreizējam un tuvākajā laikā gaidāmajam pieprasījumam Briselē, Strasbūrā un Luksemburgā; norāda, ka pašreizējā autostāvvietu politika neparedz finansiālus stimulus aktīvai mobilitātei; aicina dienestus izvērtēt jaunās autostāvvietu politikas panākumus un vajadzības gadījumā ieviest turpmākus mērķtiecīgus stimulus; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atkārtoti aicina Parlamentu kā nozīmīgu darba devēju aktīvi piedalīties debatēs un apspriedēs par pilsētplānošanu, īpašu uzmanību pievēršot aktīvas mobilitātes veicināšanai, izmantojot drošu, ērtu un pastāvīgu infrastruktūru, labjutības palielināšanai, izmantojot kvalitatīvu publisko telpu, un tam, lai nodrošinātu pielāgošanās klimata pārmaiņām, novēršot siltumsalas; uzsver dialoga iespējas saistībā ar Briseles plānu “GoodMove” un plānu, kas aizstāj “Plan d’Aménagement Directeur Loi”, kā arī saistībā ar tā dēvētā Archipel kvartāla turpmāko attīstību Wacken rajonā Strasbūrā un pašreizējām attiecībām ar “Fonds Kirchberg” Luksemburgā; |
| --- | --- |

26.

Citi jautājumi

| 27. | norāda, ka pēc bijušā priekšsēdētāja D. M. Sassoli iniciatīvas laikposmā no 2021. gada aprīļa līdz jūlijam fokusgrupas saistībā ar procesu “Parlamentārās demokrātijas pārvērtēšana – spēcīgāks Eiropas Parlaments pēc Covid-19” apsprieda Parlamenta darba nākotni katrā no to attiecīgajām darbības jomām: plenārsēdes, parlamentārās prerogatīvas, komunikācija, ārējā diplomātija un iekšējā organizācija; atzinīgi vērtē to, ka fokusgrupas ir iesniegušas galīgo ziņojumu ar ieteikumiem, kuru īstenošanu apspriedīs Prezidijs, kas pienācīgi ņems vērā tās izmaksas, vajadzības gadījumā iepriekšējā novērtēšanā iesaistot Budžeta komiteju; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atgādina par deputātu vairākuma atbalstu vienai Parlamenta atrašanās vietai; atgādina, ka ir jārod risinājumi, lai optimizētu Parlamenta institucionālo darbu, finansiālās izmaksas un oglekļa pēdu; atgādina, ka saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienību Eiropas Parlamentam ir jāatrodas Strasbūrā; norāda, ka pastāvīgu izmaiņu ieviešanai būs nepieciešamas izmaiņas Līgumā; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atkārto plenārsēdē vairākkārt pieņemto prasību Prezidijam sākt darbu pie Reglamenta pārskatīšanas, lai deputāti varētu īstenot savas tiesības balsot attālināti grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma vai paternitātes atvaļinājuma laikā, ilgstošas slimības laikā vai nepārvaramas varas apstākļos; pieņem zināšanai 2020. gada 20. decembrī veiktās izmaiņas Reglamentā, kas ļauj balsot attālināti; pauž nožēlu par to, ka Parlamenta Reglamentā pašlaik netiek paredzēta attālināta balsošana komitejās, ja vien priekšsēdētājs nav konstatējis, ka pastāv ārkārtas apstākļi; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atkārtoti aicina ģenerālsekretāru uzsvērt, ka ir svarīgi, lai visos gadījumos pieņemšana darbā būtu balstīta uz kompetenci, vienlaikus ņemot vērā, ka ir svarīgi visos personāla līmeņos panākt ģeogrāfisko līdzsvaru starp visām dalībvalstīm; pauž bažas par grūtībām, ar kādām jāsaskaras, pieņemot darbā atsevišķu valstu valstspiederīgos un internalizējot noteiktus darba profilus; prasa turpināt centienus, lai nodrošinātu, ka nodarbinātība Parlamentā ir vienlīdz pievilcīga visu Savienības dalībvalstu valstpiederīgajiem, vienlaikus turpinot balstīties uz objektīviem procesiem; aicina Parlamentu veidot savas informēšanas spējas, lai konkursiem piesaistītu kvalitatīvus kandidātus, kas Parlamentam ir vajadzīgi profila, vecuma, dzimuma un valstspiederības ziņā un jo īpaši no nepietiekami pārstāvētām valstīm; attiecībā uz jaunu darbinieku pieņemšanu darbā aicina ģenerālsekretāru racionalizēt administratīvos pasākumus un saīsināt procesu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | aicina Parlamentu regulāri izvērtēt tā Ģenerālsekretariāta organizatorisko struktūru un nepieciešamo personālu un pārdalīt brīvās amata vietas starp direktorātiem, lai jaunus uzdevumus varētu veikt, nemainot darbinieku skaitu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | aicina ģenerālsekretāru izvērtēt riskus, kas saistīti ar aizvien lielāka līgumdarbinieku skaita nodarbināšanu, tostarp risku, ka Parlamentā varētu tikt izveidota divu līmeņu personāla struktūra; |
| --- | --- |

32.

| 33. | atzinīgi vērtē DG INLO Covid-19 pandēmijas laikā veiktos pasākumus, kuru mērķis ir mazināt inficēšanās risku Parlamenta telpās un atbalstīt Prezidija pieņemto konkrēto solidaritātes pasākumu īstenošanu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | atkārtoti norāda, ka aptuveni 50 miljoni cilvēku Savienībā pieder dažādām lingvistiskajām minoritātēm un kopienām; atgādina, ka Parlaments veicina pilsoņu, tostarp nacionālo, reģionālo un lingvistisko minoritāšu, iesaistīšanos un līdzdalību Savienībā; atgādina, ka Parlaments stingri atbalsta daudzvalodību un veicina nacionālo, reģionālo un lingvistisko minoritāšu tiesības; uzskata, ka Parlaments var aktīvi piedalīties cīņā pret dezinformāciju, attiecīgā gadījumā sniedzot informāciju arī lingvistisko minoritāšu un kopienu valodās; mudina Prezidiju apsvērt iespēju atbalstīt komunikācijas pasākumus, kas atbilst dalībvalstu nacionālo, reģionālo un lingvistisko minoritāšu vajadzībām; |
| --- | --- |

34.

| 35. | aicina ģenerālsekretāru izvērtēt iespēju ieviest tulkošanu starptautiskajā zīmju valodā visās plenārsēžu debatēs, ņemot vērā plenārsēdē apstiprinātos pieprasījumus, un īstenot šo lēmumu saskaņā ar principu, kas paredz vienlīdzīgas piekļuves nodrošināšanu visiem pilsoņiem; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pauž bažas par ES Pārredzamības reģistra kvalitāti; atgādina, ka saskaņā ar Pārredzamības reģistra gada pārskatiem aptuveni puse no visiem reģistrā iekļautajiem ierakstiem ir nepareizi; prasa Parlamentu veikt pasākumus reģistra informācijas pareizības uzlabošanai, kā arī regulāri uzraudzīt to attiecībā uz struktūrām, kas pārstāv to personu un vienību intereses, kurām piemēro sankcijas, un nekavējoties svītrot šīs struktūras no reģistra, lai tas pildītu savu uzdevumu, proti, nodrošinātu interešu pārstāvju darbības lielāku pārredzamību; atkārtoti prasa, lai Parlaments katru gadu izstrādātu ziņojumu, kurā būtu sniegts izsmeļošs pārskats par interešu pārstāvjiem un citām organizācijām, kam bijis ļauts iekļūt Parlamenta telpās, un publicētu to, ievērojot Vispārīgo datu aizsardzības regulu (8); |
| --- | --- |

36.

| 37. | atgādina, ka Parlaments ir vairākkārt nobalsojis par piemaksas par vispārējiem izdevumiem reformu; aicina Prezidiju izvērtēt tā 2019. gada lēmumu par piemaksu par vispārējiem izdevumiem, pamatojoties uz 9. sasaukuma laikā gūto pieredzi, un pieņemt nepieciešamos lēmumus, lai palielinātu pārredzamību un pārskatatbildību; atzinīgi vērtē priekšsēdētājas paziņojumu izveidot Prezidija ad hoc darba grupu piemaksas par vispārējiem izdevumiem jautājumos, lai strādātu pie iepriekšējo noteikumu pārskatīšanas; |
| --- | --- |

37.

| 38. | saistībā ar procedūru, kas pašlaik tiek īstenota, lai pārskatītu Vispārīgos īstenošanas noteikumus par komandējumu un dienesta braucienu ceļa izdevumu atlīdzināšanu un Iekšējos noteikumus par Eiropas Parlamenta ierēdņu un pārējo darbinieku komandējumiem un darba braucieniem, atkārto plenārsēdēs vairākkārt pausto pieprasījumu attiecībā uz to piemaksu apmēru, kuras reģistrētajiem deputātu palīgiem maksā par došanos komandējumos starp Parlamenta trijām darba vietām, lai nodrošinātu, ka Prezidijs to pielāgo ierēdņu un pārējo darbinieku piemaksu sistēmu apmēram; |
| --- | --- |

38.

| 39. | atkārtoti aicina Priekšsēdētāju konferenci un Prezidiju pārskatīt attiecīgi Īstenošanas noteikumus, ar kuriem reglamentē delegāciju darbu un darba braucienus ārpus Eiropas Savienības, un Lēmumu par Parlamenta komiteju darba braucieniem ārpus Eiropas Parlamenta trim darba vietām; uzsver, ka šādā pārskatīšanā būtu jāizskata iespēja ļaut reģistrētiem deputātu palīgiem, ievērojot zināmus nosacījumus, pavadīt deputātus oficiālās Parlamenta delegācijās un darba braucienos; |
| --- | --- |

39.

| 40. | atgādina, ka Eiropas Parlamenta deputātu nolikuma (9) 27. panta 1. un 2. punktā ir paredzēts, ka “Eiropas Parlamenta izveidotais brīvprātīgais pensiju fonds pēc šā nolikuma stāšanās spēkā tiek saglabāts deputātiem vai bijušajiem deputātiem, kuri jau ir ieguvuši tiesības uz maksājumiem no šā fonda vai kuri šīs tiesības iegūs nākotnē” un ka “[i]egūtās tiesības un nākotnē paredzamās tiesības saglabājas pilnā apjomā”; norāda, ka saskaņā ar Parlamenta Juridiskā dienesta sniegto informāciju no abiem spriedumiem izriet, ka Tiesa apstiprina, ka to deputātu iegūtās tiesības, kuri jau ir izpildījuši visus tiesību uz papildu brīvprātīgo pensiju iegūšanai nepieciešamos nosacījumus, kā tādas ir pilnībā aizsargātas saskaņā ar Savienības tiesību vispārējiem principiem; tomēr norāda, ka spriedumi arī apstiprina, ka tas neliedz Prezidijam grozīt šai deputātu grupai piemērojamos nosacījumus un kārtību, ja vien tiek pienācīgi ievērots proporcionalitātes princips, kā arī tiem deputātiem piemērojamos nosacījumus un kārtību, kuri vēl nav izpildījuši visus nosacījumus pensijas tiesību iegūšanai un kuriem tādēļ ir tikai nākotnē paredzamas tiesības saskaņā ar pensiju shēmu; tādēļ mudina Prezidiju un administrāciju steidzami ierosināt nākotnei piemērotu risinājumu, kurā būtu ņemti vērā tiesīgo deputātu un bijušo deputātu pensijas un dzīves apstākļi, kā arī pareizas finanšu pārvaldības principi un attiecīgā Eiropas Savienības Tiesas judikatūra; aicina visas ieinteresētās personas nekavējoties rast ilgtspējīgu un īstenojamu risinājumu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | atzinīgi vērtē Parlamenta politiku, kuras mērķis ir nodrošināt, ka personas ar invaliditāti spēj pilnībā neatkarīgi izmantot Parlamenta ēkas, un atbalsta turpmākus pasākumus un pielāgojumus, kas šajā sakarā būs nepieciešami; |
| --- | --- |

41.

| 42. | norāda, ka 2017. gada 24. oktobrī kvestori pieņēma lēmumu pārtraukt siltā ūdens padevi deputātu birojos Briselē un Strasbūrā saistībā ar veselības apdraudējumu, ko rada kaitīgo legionelozes baktēriju klātbūtne ēku hidrauliskajās sistēmās, kuras ir novecojušas un kuru stāvoklis pasliktinās; |
| --- | --- |

42.

| 43. | uzsver, ka Parlamentam būtu jākalpo par paraugu politikas jomās, kuras tas aizstāv un veicina, piemēram, vides, dzimumu līdztiesības un pārredzamības jomā; |
| --- | --- |

43.

o

o o

| 44. | pieņem 2023. finanšu gada tāmi; |
| --- | --- |

44.

| 45. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju un tāmi nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

45.

---

(1)  OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.

(2)  OV L 433 I, 22.12.2020., 11. lpp.

(3)  OV L 433 I, 22.12.2020., 28. lpp.

(4)  OV L 287, 29.10.2013., 15. lpp.

(5)  OV C 506, 15.12.2021., 247. lpp.

(6)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0432.

(7)  OV L 45, 24.2.2022.

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīļis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

(9)  Eiropas Parlamenta Lēmums (2005. gada 28. septembris), ar ko pieņem Eiropas Parlamenta deputātu nolikumu (2005/684/EK, Euratom), (OV L 262, 7.10.2005., 1. lpp.).

---