# Úřední věstník C 423/2022

| | ISSN 1977-0863 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 423 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Ročník 657. listopadu 2022 |

ISSN 1977-0863

Úřední věstník

Evropské unie

C 423

České vydání

Informace a oznámení

Ročník 657. listopadu 2022

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| | DOPORUČENÍ |
| | Evropská rada pro systémová rizika |
| 2022/C 423/01 | Varování Evropské rady pro systémová rizika ze dne 22. září 2022 ke zranitelným místům finančního systému Unie (ESRB/2022/7) | 1 |

Obsah

Strana

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

DOPORUČENÍ

Evropská rada pro systémová rizika

2022/C 423/01

Varování Evropské rady pro systémová rizika ze dne 22. září 2022 ke zranitelným místům finančního systému Unie (ESRB/2022/7)

1

---

| | II   Sdělení |
| --- | --- |
| | SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2022/C 423/02 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc M.10923 – PLASTIC OMNIUM / HBPO) (
  1
  ) | 7 |
| 2022/C 423/03 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc M.10922 – INTERPARKING SERVIZI / GKSD / JV) (
  1
  ) | 8 |
| 2022/C 423/04 | Sdělení Komise, — Změna dočasného rámce pro opatření státní podpory na podporu hospodářství při stávajícím šíření koronavirové nákazy COVID-19 | 9 |

II   Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2022/C 423/02

Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc M.10923 – PLASTIC OMNIUM / HBPO) (
  1
  )

1

7

2022/C 423/03

Bez námitek k navrhovanému spojení (Věc M.10922 – INTERPARKING SERVIZI / GKSD / JV) (
  1
  )

1

8

2022/C 423/04

Sdělení Komise, — Změna dočasného rámce pro opatření státní podpory na podporu hospodářství při stávajícím šíření koronavirové nákazy COVID-19

9

---

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2022/C 423/05 | Směnné kurzy vůči euru — 4. listopadu 2022 | 10 |
| 2022/C 423/06 | Souhrn rozhodnutí Evropské komise týkajících se povolení k uvedení na trh za účelem použití a/nebo k použití látek uvedených v příloze XIV nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek
  (Zveřejněno podle čl. 64 odst. 9 nařízení (ES) č. 1907/2006
  )

   (
  1
  ) | 11 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2022/C 423/05

Směnné kurzy vůči euru — 4. listopadu 2022

10

2022/C 423/06

Souhrn rozhodnutí Evropské komise týkajících se povolení k uvedení na trh za účelem použití a/nebo k použití látek uvedených v příloze XIV nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek
  (Zveřejněno podle čl. 64 odst. 9 nařízení (ES) č. 1907/2006
  )

   (
  1
  )

(Zveřejněno podle čl. 64 odst. 9 nařízení (ES) č. 1907/2006

)

1

11

---

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE |
| | Evropská komise |
| 2022/C 423/07 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc M.10433 – VIVENDI / LAGARDERE) (
  1
  ) | 12 |

V   Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

2022/C 423/07

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc M.10433 – VIVENDI / LAGARDERE) (
  1
  )

1

12

---

| | Opravy |
| --- | --- |
| | Oprava oznámení Komise podle čl. 17 odst. 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 o společných pravidlech pro provozování leteckých služeb ve Společenství — Výzva k podávání nabídek v souvislosti s provozováním pravidelných leteckých služeb v souladu se závazky veřejné služby ( Úř. věst. C 283, 25.7.2022 ) | 14 |

Opravy

Oprava oznámení Komise podle čl. 17 odst. 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 o společných pravidlech pro provozování leteckých služeb ve Společenství — Výzva k podávání nabídek v souvislosti s provozováním pravidelných leteckých služeb v souladu se závazky veřejné služby ( Úř. věst. C 283, 25.7.2022 )

( Úř. věst. C 283, 25.7.2022 )

14

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

DOPORUČENÍ

Evropská rada pro systémová rizika

| 7.11.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 423/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 423/1

---

VAROVÁNÍ EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA

ze dne 22. září 2022

ke zranitelným místům finančního systému Unie

(ESRB/2022/7)

(2022/C 423/01)

GENERÁLNÍ RADA EVROPSKÉ RADY PRO SYSTÉMOVÁ RIZIKA,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (1), zejména na přílohu IX uvedené dohody,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1092/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o makroobezřetnostním dohledu nad finančním systémem na úrovni Evropské unie a o zřízení Evropské rady pro systémová rizika (2), a zejména na čl. 3 odst. 2 písm. c) a články 16 a 18 uvedeného nařízení,

s ohledem na rozhodnutí Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2011/1 ze dne 20. ledna 2011, kterým se přijímá jednací řád Evropské rady pro systémová rizika (3), a zejména na článek 18 uvedeného rozhodnutí,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Finanční systém Unie doposud prokázal svou odolnost vůči rostoucímu geopolitickému napětí a hospodářské nejistotě. Pravděpodobnost realizace scénářů mezního rizika se však od začátku roku 2022 zvýšila a nedávný geopolitický vývoj ji dále zesílil. Rizika ohrožující finanční stabilitu se mohou naplnit současně, a může tak dojít k jejich vzájemné interakci a zesilování jejich dopadu. Rostoucí geopolitické napětí vedlo ke zvýšení cen energií, což působí finanční potíže podnikům a domácnostem, které se stále zotavují z nepříznivých hospodářských důsledků pandemie COVID-19. Vyšší než očekávaná inflace navíc zpřísňuje finanční podmínky. |
| --- | --- |

(1)

Finanční systém Unie doposud prokázal svou odolnost vůči rostoucímu geopolitickému napětí a hospodářské nejistotě. Pravděpodobnost realizace scénářů mezního rizika se však od začátku roku 2022 zvýšila a nedávný geopolitický vývoj ji dále zesílil. Rizika ohrožující finanční stabilitu se mohou naplnit současně, a může tak dojít k jejich vzájemné interakci a zesilování jejich dopadu. Rostoucí geopolitické napětí vedlo ke zvýšení cen energií, což působí finanční potíže podnikům a domácnostem, které se stále zotavují z nepříznivých hospodářských důsledků pandemie COVID-19. Vyšší než očekávaná inflace navíc zpřísňuje finanční podmínky.

| (2) | Tento vývoj má negativní vliv na makroekonomický výhled Unie. Prognózy růstu hrubého domácího produktu byly pro rok 2023 přehodnoceny směrem dolů a pravděpodobnost recese během zimy 2022-2023 se zvýšila. Rizika zpomalení růstu se v jednotlivých členských státech liší, zejména z důvodu různé míry závislosti na dovozu energie z Ruska a rozdílné energetické náročnosti výrobních řetězců. Pravděpodobnost realizace scénářů mezního rizika závisí na další eskalaci geopolitického napětí, rozsahu a trvání hospodářského útlumu a přetrvávání vysoké inflace. |
| --- | --- |

(2)

Tento vývoj má negativní vliv na makroekonomický výhled Unie. Prognózy růstu hrubého domácího produktu byly pro rok 2023 přehodnoceny směrem dolů a pravděpodobnost recese během zimy 2022-2023 se zvýšila. Rizika zpomalení růstu se v jednotlivých členských státech liší, zejména z důvodu různé míry závislosti na dovozu energie z Ruska a rozdílné energetické náročnosti výrobních řetězců. Pravděpodobnost realizace scénářů mezního rizika závisí na další eskalaci geopolitického napětí, rozsahu a trvání hospodářského útlumu a přetrvávání vysoké inflace.

| (3) | Evropská rada pro systémová rizika (ESRB) vyjádřila začátkem tohoto roku své obavy ohledně zvýšené nejistoty a zvýšené pravděpodobnosti realizace scénářů mezního rizika (4). Další nárůst rizik pro finanční stabilitu je nyní důvodem pro vydání všeobecného varování v souladu s mandátem ESRB. Byla identifikována tři závažná systémová rizika pro finanční stabilitu. |
| --- | --- |

(3)

Evropská rada pro systémová rizika (ESRB) vyjádřila začátkem tohoto roku své obavy ohledně zvýšené nejistoty a zvýšené pravděpodobnosti realizace scénářů mezního rizika (4). Další nárůst rizik pro finanční stabilitu je nyní důvodem pro vydání všeobecného varování v souladu s mandátem ESRB. Byla identifikována tři závažná systémová rizika pro finanční stabilitu.

| (4) | Za prvé, zhoršení makroekonomického výhledu spolu se zpřísněním podmínek financování má za následek opětovné zvýšení napětí v bilancích nefinančních podniků a domácností, zejména v sektorech a členských státech, které jsou nejvíce postiženy rychle rostoucími cenami energií. Tento vývoj má negativní dopad na schopnost nefinančních podniků a domácností obsluhovat dluhy. |
| --- | --- |

(4)

Za prvé, zhoršení makroekonomického výhledu spolu se zpřísněním podmínek financování má za následek opětovné zvýšení napětí v bilancích nefinančních podniků a domácností, zejména v sektorech a členských státech, které jsou nejvíce postiženy rychle rostoucími cenami energií. Tento vývoj má negativní dopad na schopnost nefinančních podniků a domácností obsluhovat dluhy.

| (5) | Za druhé, rizika pro finanční stabilitu vyplývající z prudkého poklesu cen aktiv zůstávají vážná. To by mohlo vyvolat velké ztráty z ocenění podle tržní hodnoty, což zase může zesílit volatilitu trhu a způsobit tlak na likviditu. Zvýšení úrovně a volatility cen energií a komodit navíc vedlo k rozsáhlým výzvám k dodatkové úhradě pro účastníky těchto trhů. To u některých účastníků způsobilo tlak na likviditu. |
| --- | --- |

(5)

Za druhé, rizika pro finanční stabilitu vyplývající z prudkého poklesu cen aktiv zůstávají vážná. To by mohlo vyvolat velké ztráty z ocenění podle tržní hodnoty, což zase může zesílit volatilitu trhu a způsobit tlak na likviditu. Zvýšení úrovně a volatility cen energií a komodit navíc vedlo k rozsáhlým výzvám k dodatkové úhradě pro účastníky těchto trhů. To u některých účastníků způsobilo tlak na likviditu.

| (6) | Za třetí, zhoršení makroekonomických vyhlídek má vliv na kvalitu aktiv a výhled pro ziskovost úvěrových institucí. Ačkoli je evropský bankovní sektor jako celek dobře kapitálově vybaven, výrazné zhoršení makroekonomického výhledu by mělo za následek opětovné zvýšení úvěrového rizika v době, kdy některé úvěrové instituce stále řeší problémy s kvalitou aktiv související s pandemií COVID-19. Odolnost úvěrových institucí rovněž ovlivňují strukturální faktory, včetně nadměrné kapacity, konkurence nových poskytovatelů finančních služeb a expozice vůči kybernetickým a klimatickým rizikům. |
| --- | --- |

(6)

Za třetí, zhoršení makroekonomických vyhlídek má vliv na kvalitu aktiv a výhled pro ziskovost úvěrových institucí. Ačkoli je evropský bankovní sektor jako celek dobře kapitálově vybaven, výrazné zhoršení makroekonomického výhledu by mělo za následek opětovné zvýšení úvěrového rizika v době, kdy některé úvěrové instituce stále řeší problémy s kvalitou aktiv související s pandemií COVID-19. Odolnost úvěrových institucí rovněž ovlivňují strukturální faktory, včetně nadměrné kapacity, konkurence nových poskytovatelů finančních služeb a expozice vůči kybernetickým a klimatickým rizikům.

| (7) | Kromě těchto tří závažných systémových rizik pro finanční stabilitu ESRB identifikovala i následující zvýšená systémová rizika. |
| --- | --- |

(7)

Kromě těchto tří závažných systémových rizik pro finanční stabilitu ESRB identifikovala i následující zvýšená systémová rizika.

| (8) | Zranitelnost v sektoru obytných nemovitostí se v první polovině roku 2022 v mnoha členských státech dále zvýšila v důsledku silného růstu cen nemovitostí a hypotečních úvěrů, což má za následek další nárůst cyklických rizik. Lze však očekávat, že rostoucí sazby hypotečních úvěrů a zhoršující se schopnost obsluhovat dluhy v důsledku poklesu reálných příjmů domácností budou vyvíjet tlak na snižování cen obytných nemovitostí a povedou k materializaci cyklických rizik. |
| --- | --- |

(8)

Zranitelnost v sektoru obytných nemovitostí se v první polovině roku 2022 v mnoha členských státech dále zvýšila v důsledku silného růstu cen nemovitostí a hypotečních úvěrů, což má za následek další nárůst cyklických rizik. Lze však očekávat, že rostoucí sazby hypotečních úvěrů a zhoršující se schopnost obsluhovat dluhy v důsledku poklesu reálných příjmů domácností budou vyvíjet tlak na snižování cen obytných nemovitostí a povedou k materializaci cyklických rizik.

| (9) | Zhoršení makroekonomického výhledu rovněž prohlubuje problémy v odvětví komerčních nemovitostí, což odráží rostoucí náklady na financování a ceny ve stavebnictví, výpadky dodávek stavebních materiálů, jakož i strukturální trendy, jako je nižší poptávka po kancelářských prostorech. Vzhledem k tomu, že ziskové marže v odvětví komerčních nemovitostí v Unii jsou již tak na nízké úrovni, mohl by tento vývoj vést k tomu, že některé stávající nebo plánované investiční projekty v oblasti komerčních nemovitostí budou neziskové, což zvyšuje riziko selhání a zesiluje obavy ohledně nesplácených úvěrů souvisejících s komerčními nemovitostmi, které jsou již nyní vysoké a rostou. |
| --- | --- |

(9)

Zhoršení makroekonomického výhledu rovněž prohlubuje problémy v odvětví komerčních nemovitostí, což odráží rostoucí náklady na financování a ceny ve stavebnictví, výpadky dodávek stavebních materiálů, jakož i strukturální trendy, jako je nižší poptávka po kancelářských prostorech. Vzhledem k tomu, že ziskové marže v odvětví komerčních nemovitostí v Unii jsou již tak na nízké úrovni, mohl by tento vývoj vést k tomu, že některé stávající nebo plánované investiční projekty v oblasti komerčních nemovitostí budou neziskové, což zvyšuje riziko selhání a zesiluje obavy ohledně nesplácených úvěrů souvisejících s komerčními nemovitostmi, které jsou již nyní vysoké a rostou.

| (10) | Válka na Ukrajině zvýšila pravděpodobnost rozsáhlých kybernetických incidentů, které mohou narušit kritickou hospodářskou a finanční infrastrukturu, jakož i poskytování klíčových hospodářských a finančních služeb. |
| --- | --- |

(10)

Válka na Ukrajině zvýšila pravděpodobnost rozsáhlých kybernetických incidentů, které mohou narušit kritickou hospodářskou a finanční infrastrukturu, jakož i poskytování klíčových hospodářských a finančních služeb.

| (11) | Zpomalení hospodářského růstu a zpřísňování finančních podmínek negativně ovlivňují střednědobou dynamiku státního dluhu. Vysoká veřejná zadluženost zůstává v řadě členských států jedním z hlavních makroekonomických zranitelných míst. |
| --- | --- |

(11)

Zpomalení hospodářského růstu a zpřísňování finančních podmínek negativně ovlivňují střednědobou dynamiku státního dluhu. Vysoká veřejná zadluženost zůstává v řadě členských států jedním z hlavních makroekonomických zranitelných míst.

| (12) | Nárůst systémových rizik pro finanční stabilitu vyžaduje rozhodnou politickou reakci. Zachování nebo posílení odolnosti finančního sektoru Unie má i nadále zásadní význam pro zajištění jeho schopnosti podporovat reálnou ekonomiku v případě, že dojde k materializaci rizik pro finanční stabilitu. |
| --- | --- |

(12)

Nárůst systémových rizik pro finanční stabilitu vyžaduje rozhodnou politickou reakci. Zachování nebo posílení odolnosti finančního sektoru Unie má i nadále zásadní význam pro zajištění jeho schopnosti podporovat reálnou ekonomiku v případě, že dojde k materializaci rizik pro finanční stabilitu.

| (13) | Unijní a vnitrostátní orgány dohledu v bankovním a nebankovním finančním sektoru přispívají k odolnosti finančního sektoru Unie tím, že ve vzájemné úzké spolupráci sledují a řeší zranitelná místa finančního systému a institucí, které patří do jejich působnosti. Příslušné orgány by měly využívat celou škálu mikroobezřetnostních a makroobezřetnostních nástrojů k omezení těchto rizik a zmírnění jejich dopadu, pokud by došlo k jejich materializaci. V případě, že makroobezřetnostní nástroje nejsou k dispozici, může být nutné, aby orgány využily svých pravomocí v oblasti dohledu ke zmírnění rizik pro finanční stabilitu a k zajištění toho, aby nedošlo k narušení trhů. Úzká koordinace mezi příslušnými orgány by zvýšila účinnost a účelnost politických reakcí, zejména pokud jde o řešení meziodvětvových a přeshraničních rizik, a zároveň by se zabránilo procykličnosti, fragmentaci trhu a negativním externalitám pro ostatní členské státy. |
| --- | --- |

(13)

Unijní a vnitrostátní orgány dohledu v bankovním a nebankovním finančním sektoru přispívají k odolnosti finančního sektoru Unie tím, že ve vzájemné úzké spolupráci sledují a řeší zranitelná místa finančního systému a institucí, které patří do jejich působnosti. Příslušné orgány by měly využívat celou škálu mikroobezřetnostních a makroobezřetnostních nástrojů k omezení těchto rizik a zmírnění jejich dopadu, pokud by došlo k jejich materializaci. V případě, že makroobezřetnostní nástroje nejsou k dispozici, může být nutné, aby orgány využily svých pravomocí v oblasti dohledu ke zmírnění rizik pro finanční stabilitu a k zajištění toho, aby nedošlo k narušení trhů. Úzká koordinace mezi příslušnými orgány by zvýšila účinnost a účelnost politických reakcí, zejména pokud jde o řešení meziodvětvových a přeshraničních rizik, a zároveň by se zabránilo procykličnosti, fragmentaci trhu a negativním externalitám pro ostatní členské státy.

| (14) | Úvěrové instituce mohou působit jako první obranná linie tím, že zajistí, aby jejich postupy tvorby rezerv a kapitálové plánování náležitě zohledňovaly očekávané a neočekávané ztráty, které mohou být způsobeny zhoršením rizikového prostředí. To zahrnuje aktivní a pravidelnou úpravu vlastních kapitálových projekcí podle základního a nepříznivého scénáře. Při tom by měly být zohledněny dostatečně konzervativní a aktualizované makroekonomické scénáře, které předpokládají existenci silného, avšak možného napětí během delšího období. Úvěrové instituce by rovněž měly zajistit dobrou předvídatelnost svých rizik likvidity v krátkodobém horizontu a disponovat konkrétními pohotovostními plány pro řešení těchto rizik. To je rovněž klíčové pro to, aby byly schopny překonat důsledky případné materializace rizik pro finanční stabilitu, a pro zachování důvěry trhu v úvěrové instituce. |
| --- | --- |

(14)

Úvěrové instituce mohou působit jako první obranná linie tím, že zajistí, aby jejich postupy tvorby rezerv a kapitálové plánování náležitě zohledňovaly očekávané a neočekávané ztráty, které mohou být způsobeny zhoršením rizikového prostředí. To zahrnuje aktivní a pravidelnou úpravu vlastních kapitálových projekcí podle základního a nepříznivého scénáře. Při tom by měly být zohledněny dostatečně konzervativní a aktualizované makroekonomické scénáře, které předpokládají existenci silného, avšak možného napětí během delšího období. Úvěrové instituce by rovněž měly zajistit dobrou předvídatelnost svých rizik likvidity v krátkodobém horizontu a disponovat konkrétními pohotovostními plány pro řešení těchto rizik. To je rovněž klíčové pro to, aby byly schopny překonat důsledky případné materializace rizik pro finanční stabilitu, a pro zachování důvěry trhu v úvěrové instituce.

| (15) | Vedle postupů obezřetného řízení rizik úvěrových institucí přispívají k zajištění odolnosti úvěrových institucí i mikroobezřetnostní a makroobezřetnostní kapitálové rezervy, které odpovídají převládající úrovni rizika. Některé vnitrostátní orgány již zpřísnily makroobezřetnostní politiky, zatímco jiné v současné době zkoumají, zda by makroobezřetnostní politiky mohly být prováděny s cílem řešit zranitelná místa. Zachování nebo další vytváření makroobezřetnostních rezerv by podpořilo odolnost úvěrových institucí a umožnilo by orgánům tyto rezervy rozpustit v případě, že dojde k materializaci rizik s negativním dopadem na rozvahy úvěrových institucí. To by posílilo schopnost úvěrových institucí absorbovat ztráty a zároveň by se zachovalo poskytování kritických služeb reálné ekonomice. Rozhodnutí makroobezřetnostní politiky by měla být přijímána s ohledem na makrofinanční výhled a podmínky bankovního sektoru jednotlivých členských států, aby se omezilo riziko procykličnosti. |
| --- | --- |

(15)

Vedle postupů obezřetného řízení rizik úvěrových institucí přispívají k zajištění odolnosti úvěrových institucí i mikroobezřetnostní a makroobezřetnostní kapitálové rezervy, které odpovídají převládající úrovni rizika. Některé vnitrostátní orgány již zpřísnily makroobezřetnostní politiky, zatímco jiné v současné době zkoumají, zda by makroobezřetnostní politiky mohly být prováděny s cílem řešit zranitelná místa. Zachování nebo další vytváření makroobezřetnostních rezerv by podpořilo odolnost úvěrových institucí a umožnilo by orgánům tyto rezervy rozpustit v případě, že dojde k materializaci rizik s negativním dopadem na rozvahy úvěrových institucí. To by posílilo schopnost úvěrových institucí absorbovat ztráty a zároveň by se zachovalo poskytování kritických služeb reálné ekonomice. Rozhodnutí makroobezřetnostní politiky by měla být přijímána s ohledem na makrofinanční výhled a podmínky bankovního sektoru jednotlivých členských států, aby se omezilo riziko procykličnosti.

| (16) | Rovněž je třeba řešit rizika pro finanční stabilitu mimo bankovní sektor. To vyžaduje řešení zranitelných míst a zvýšení odolnosti nebankovních finančních institucí a tržního financování. Zásadní význam má řešení tlaků na likviditu a financování v případě nefinančních podniků, které se účastní trhů s energetickými deriváty. Nemělo být však dojít ke zmírnění obezřetnostních požadavků na centrální clearing. Kromě toho by měla být věnována zvláštní pozornost nesouladu strukturální likvidity v některých typech investičních fondů. Správci fondů by měli být rovněž vybízeni k tomu, aby v případě potřeby využívali nástroje řízení likvidity. Pokud jde o pojištění, napjaté bilance domácností zvyšují riziko zániku pojistných smluv, což může prohloubit mezeru v ochraně, ale zároveň zvýšit význam sledování likvidity. |
| --- | --- |

(16)

Rovněž je třeba řešit rizika pro finanční stabilitu mimo bankovní sektor. To vyžaduje řešení zranitelných míst a zvýšení odolnosti nebankovních finančních institucí a tržního financování. Zásadní význam má řešení tlaků na likviditu a financování v případě nefinančních podniků, které se účastní trhů s energetickými deriváty. Nemělo být však dojít ke zmírnění obezřetnostních požadavků na centrální clearing. Kromě toho by měla být věnována zvláštní pozornost nesouladu strukturální likvidity v některých typech investičních fondů. Správci fondů by měli být rovněž vybízeni k tomu, aby v případě potřeby využívali nástroje řízení likvidity. Pokud jde o pojištění, napjaté bilance domácností zvyšují riziko zániku pojistných smluv, což může prohloubit mezeru v ochraně, ale zároveň zvýšit význam sledování likvidity.

| (17) | Nebankovní finanční instituce mohou samy dále posílit svou odolnost a pomoci zabránit realizaci scénářů mezního rizika tím, že zajistí, aby jejich postupy řízení rizik náležitě odrážely zhoršení rizikového prostředí, a tím, že zohlední pokyny a očekávání orgánů dohledu. Například v případě investičních fondů to znamená pozorně sledovat a řešit možný nadměrný nesoulad likvidity nebo pákový efekt; v případě ústředních protistran, členů clearingového systému a jejich klientů to znamená sledovat derivátové expozice a řešit riziko koncentrace a procykličnost maržových postupů v celém řetězci ústředních protistran, členů clearingového systému a jejich klientů, a v případě pojistitelů to znamená věnovat velkou pozornost tržním rizikům a rizikům likvidity, která by se mohla naplnit ve scénáři zvýšené volatility trhu a vysoké nejistoty. |
| --- | --- |

(17)

Nebankovní finanční instituce mohou samy dále posílit svou odolnost a pomoci zabránit realizaci scénářů mezního rizika tím, že zajistí, aby jejich postupy řízení rizik náležitě odrážely zhoršení rizikového prostředí, a tím, že zohlední pokyny a očekávání orgánů dohledu. Například v případě investičních fondů to znamená pozorně sledovat a řešit možný nadměrný nesoulad likvidity nebo pákový efekt; v případě ústředních protistran, členů clearingového systému a jejich klientů to znamená sledovat derivátové expozice a řešit riziko koncentrace a procykličnost maržových postupů v celém řetězci ústředních protistran, členů clearingového systému a jejich klientů, a v případě pojistitelů to znamená věnovat velkou pozornost tržním rizikům a rizikům likvidity, která by se mohla naplnit ve scénáři zvýšené volatility trhu a vysoké nejistoty.

| (18) | ESRB opakovaně konstatovala (5), že nedostatek nástrojů omezuje schopnost orgánů řešit rizika pro finanční stabilitu mimo bankovní sektor. Vyzvala k tomu, aby příslušné orgány měly tyto nástroje k dispozici, například v souvislosti s přezkumem obezřetnostních pravidel pro investiční fondy a pojistitele. Vzhledem k současnému prostředí zvýšeného rizika je tento požadavek ještě naléhavější, |
| --- | --- |

(18)

ESRB opakovaně konstatovala (5), že nedostatek nástrojů omezuje schopnost orgánů řešit rizika pro finanční stabilitu mimo bankovní sektor. Vyzvala k tomu, aby příslušné orgány měly tyto nástroje k dispozici, například v souvislosti s přezkumem obezřetnostních pravidel pro investiční fondy a pojistitele. Vzhledem k současnému prostředí zvýšeného rizika je tento požadavek ještě naléhavější,

PŘIJALA TOTO VAROVÁNÍ:

ODDÍL 1

Varování

Finanční systém Unie doposud prokázal svou odolnost navzdory rostoucí geopolitické a hospodářské nejistotě. Evropská rada pro systémová rizika (ESRB) nicméně identifikovala řadu závažných rizik pro finanční stabilitu. Tato rizika se mohou naplnit současně, a může tak dojít k jejich vzájemné interakci a vzájemnému zesilování jejich dopadu. Pravděpodobnost realizace scénářů mezního rizika se od začátku roku 2022 zvýšila a nedávný geopolitický vývoj ji dále zesílil. Tento geopolitický vývoj má dopad na ceny a dodávky energií, což má za následek opětovné zvýšení napětí v bilancích podniků a domácností. Vyšší než očekávaná inflace navíc zpřísňuje finanční podmínky, což může zvýšit napětí ve finančním sektoru.

Výrazný pokles hospodářské aktivity by mohl vést k opětovnému zvýšení úvěrového rizika v době, kdy některé úvěrové instituce stále řeší problémy s kvalitou aktiv související s pandemií COVID-19, které byly díky rozsáhlým opatřením veřejné podpory dosud omezené. Rizika pro finanční stabilitu vyplývající z prudkého poklesu cen aktiv rovněž zůstávají vážná. Rostoucí sazby hypotečních úvěrů a zhoršení schopnosti obsluhovat dluhy v důsledku poklesu reálných příjmů domácností by mohly vyvíjet tlak na snižování cen rezidenčních nemovitostí. To by pak mohlo vést k materializaci nahromaděných cyklických rizik na trzích s nemovitostmi. Kromě toho se zvýšila pravděpodobnost rozsáhlých kybernetických incidentů, které mohou mít dopad na finanční systém.

Vzhledem k nárůstu systémových rizik pro finanční stabilitu považuje ESRB za nezbytné, aby se instituce soukromého sektoru, účastníci trhu a příslušné orgány nadále připravovali na realizaci scénářů mezního rizika. Zachování nebo posílení odolnosti finančního sektoru Unie má i nadále zásadní význam pro to, aby finanční systém mohl i nadále podporovat reálnou ekonomiku v případě, že dojde k materializaci rizik pro finanční stabilitu. Úzká koordinace mezi příslušnými orgány a postupy obezřetného řízení rizik ve všech finančních sektorech a u všech účastníků trhu hrají nadále klíčovou roli při účinném řešení zranitelných míst a zároveň zabraňují fragmentaci trhu a negativním externalitám pro ostatní členské státy.

Úvěrové instituce mohou působit jako první obranná linie tím, že zajistí, aby jejich postupy tvorby rezerv a kapitálové plánování náležitě zohledňovaly očekávané a neočekávané ztráty, které mohou být způsobeny zhoršením rizikového prostředí. To zahrnuje aktivní a pravidelnou úpravu vlastních kapitálových projekcí podle základního a nepříznivého scénáře. Při tom by měly být zohledněny dostatečně konzervativní a aktualizované makroekonomické scénáře, které předpokládají existenci silného, avšak možného napětí během delšího období. Předvídáním krátkodobých rizik likvidity a přípravou na ně navíc úvěrové instituce zajišťují svou okamžitou odolnost, pokud by se některá z výše uvedených rizik naplnila.

Vedle postupů obezřetného řízení rizik úvěrových institucí přispívají k zajištění odolnosti bankovního sektoru i mikroobezřetnostní a makroobezřetnostní kapitálové rezervy, které odpovídají převládající úrovni rizika. Zachování nebo další vytváření makroobezřetnostních rezerv by podpořilo odolnost úvěrových institucí a umožnilo by orgánům tyto rezervy rozpustit v případě, že dojde k materializaci rizik s negativním dopadem na rozvahy úvěrových institucí. Rozhodnutí makroobezřetnostní politiky by zároveň měla být přijímána s ohledem na makrofinanční výhled a podmínky bankovního sektoru jednotlivých členských států, aby se omezilo riziko procykličnosti.

Rovněž je třeba řešit rizika pro finanční stabilitu mimo bankovní sektor. To vyžaduje řešení zranitelných míst a zvýšení odolnosti nebankovních finančních institucí a tržního financování. Nejsou-li k dispozici makroobezřetnostní nástroje, může být nutné, aby orgány využily svých pravomocí v oblasti dohledu s cílem zmírnit důsledky materializace rizik pro finanční stabilitu a zajistit, aby nedošlo k narušení trhů. Příslušné orgány by rovněž měly nadále pozorně sledovat rizika a v případě potřeby posílit dohledový dialog s nebankovními finančními institucemi, nad nimiž je vykonáván dohled. Nebankovní finanční instituce mohou samy dále posílit svou odolnost tím, že zajistí, aby jejich postupy řízení rizik náležitě odrážely zvýšená rizika, a tím, že zohlední pokyny a očekávání orgánů dohledu.

Kromě finančního sektoru je třeba řešit i tlaky na likviditu nefinančních podniků, které se účastní trhů s energetickými deriváty. To by však nemělo být na úkor zmírnění obezřetnostních požadavků na centrální clearingové systémy.

ODDÍL 2

Definice

Pro účely tohoto varování se použijí tyto definice:

| a) | „příslušnými orgány“ se rozumí:






  — | ECB, pokud jde o úkoly, které jí byly svěřeny v souladu s čl. 4 odst. 1 a 2 a čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 (6); |
| --- | --- | --- |

a)

„příslušnými orgány“ se rozumí:

—

ECB, pokud jde o úkoly, které jí byly svěřeny v souladu s čl. 4 odst. 1 a 2 a čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 (6);

| — | evropské orgány dohledu; |
| --- | --- |

—

evropské orgány dohledu;

| — | vnitrostátní orgány dohledu; |
| --- | --- |

—

vnitrostátní orgány dohledu;

| — | pověřené orgány podle hlavy VII kapitoly 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (7) nebo čl. 458 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (8); |
| --- | --- |

—

pověřené orgány podle hlavy VII kapitoly 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (7) nebo čl. 458 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (8);

| b) | „evropskými orgány dohledu“ se rozumí Evropský orgán dohledu (Evropský orgán pro bankovnictví) zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (9) spolu s Evropským orgánem dohledu (Evropským orgánem pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění) zřízeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1094/2010 (10) a Evropským orgánem dohledu (Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy) zřízeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 (11). |
| --- | --- |

b)

„evropskými orgány dohledu“ se rozumí Evropský orgán dohledu (Evropský orgán pro bankovnictví) zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (9) spolu s Evropským orgánem dohledu (Evropským orgánem pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění) zřízeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1094/2010 (10) a Evropským orgánem dohledu (Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy) zřízeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 (11).

| c) | „vnitrostátním orgánem dohledu“ se rozumí příslušný orgán nebo orgán dohledu v členském státě ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 40 nařízení (EU) č. 575/2013 a čl. 3 odst. 1 bodu 36 směrnice 2013/36/EU, čl. 13 bodu 10 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/138/ES, (12) čl. 67 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/65/EU (13) a čl. 22 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 (14). |
| --- | --- |

c)

„vnitrostátním orgánem dohledu“ se rozumí příslušný orgán nebo orgán dohledu v členském státě ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 40 nařízení (EU) č. 575/2013 a čl. 3 odst. 1 bodu 36 směrnice 2013/36/EU, čl. 13 bodu 10 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/138/ES, (12) čl. 67 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/65/EU (13) a čl. 22 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 (14).

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 22. září 2022.

Vedoucí sekretariátu ESRB

jménem generální rady ESRB

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  Úř. věst. L 1, 3.1.1994, s. 3.

1

(2)  Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. C 58, 24.2.2011, s. 4.

3

(4)  Tisková zpráva ze dne 31. března 2022 zveřejněná po 45. řádném zasedání generální rady ESRB, které se konalo dne 24. března 2022, a tisková zpráva ze dne 30. června 2022 zveřejněná po 46. řádném zasedání generální rady ESRB, které se konalo dne 23. června 2022, k dispozici na internetových stránkách ESRB na adrese www.esrb.europa.eu

4

(5)  Doporučení Evropské rady pro systémová rizika ESRB/2017/6 ze dne 7. prosince 2017 o riziku likvidity a riziku pákového efektu v investičních fondech (Úř. věst. C 151, 30.4.2018, s. 1). Macroprudential policy beyond banking: an ESRB strategy paper, 19. července 2016; ESRB response to the EIOPA Consultation Paper on the 2020 review of Solvency II, 17. ledna 2020; a Response Letter to a Consultation of the European Commission on the review of Solvency II,16. října 2020, k dispozici na internetových stránkách ESRB na adrese www.esrb.europa.eu

5

Macroprudential policy beyond banking: an ESRB strategy paper

ESRB response to the EIOPA Consultation Paper on the 2020 review of Solvency II

Response Letter to a Consultation of the European Commission on the review of Solvency II,

(6)  Nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 ze dne 15. října 2013, kterým se Evropské centrální bance svěřují zvláštní úkoly týkající se politik, které se vztahují k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými institucemi (Úř. věst. L 287, 29.10.2013, s. 63).

6

(7)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU ze dne 26. června 2013 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o obezřetnostním dohledu nad úvěrovými institucemi, o změně směrnice 2002/87/ES a zrušení směrnic 2006/48/ES a 2006/49/ES (Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 338).

7

(8)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 1).

8

(9)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro bankovnictví), o změně rozhodnutí č. 716/2009/ES a o zrušení rozhodnutí Komise 2009/78/ES (Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 12).

9

(10)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1094/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění), o změně rozhodnutí č. 716/2009/ES a o zrušení rozhodnutí Komise 2009/79/ES (Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 48).

10

(11)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy), o změně rozhodnutí č. 716/2009/ES a o zrušení rozhodnutí Komise 2009/77/ES (Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 84).

11

(12)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/138/ES ze dne 25. listopadu 2009 o přístupu k pojišťovací a zajišťovací činnosti a jejím výkonu (Solventnost II) (Úř. věst. L 335, 17.12.2009, s. 1).

12

(13)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/65/EU ze dne 15. května 2014 o trzích finančních nástrojů a o změně směrnic 2002/92/ES a 2011/61/EU (Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 349).

13

(14)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 ze dne 4. července 2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů (Úř. věst. L 201, 27.7.2012, s. 1).

14

---

II Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 7.11.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 423/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 423/7

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Věc M.10923 – PLASTIC OMNIUM / HBPO)

(Text s významem pro EHP)

(2022/C 423/02)

Dne 17. října 2022 se Komise rozhodla nevznášet proti výše uvedenému oznámenému spojení námitky a prohlásit jej za slučitelné s vnitřním trhem. Základem tohoto rozhodnutí je ustanovení čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1). Úplné znění rozhodnutí je k dispozici pouze v angličtině a bude zveřejněno poté, co z něj budou odstraněny případné skutečnosti, jež mají povahu obchodního tajemství. Znění tohoto rozhodnutí bude k dispozici:

| — | v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví, |
| --- | --- |

—

v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví,

| — | v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=cs) pod číslem 32022M10923. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k právu Evropské unie po internetu. |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=cs) pod číslem 32022M10923. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k právu Evropské unie po internetu.

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 7.11.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 423/8 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 423/8

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Věc M.10922 – INTERPARKING SERVIZI / GKSD / JV)

(Text s významem pro EHP)

(2022/C 423/03)

Dne 26. října 2022 se Komise rozhodla nevznášet proti výše uvedenému oznámenému spojení námitky a prohlásit jej za slučitelné s vnitřním trhem. Základem tohoto rozhodnutí je ustanovení čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1). Úplné znění rozhodnutí je k dispozici pouze v angličtině a bude zveřejněno poté, co z něj budou odstraněny případné skutečnosti, jež mají povahu obchodního tajemství. Znění tohoto rozhodnutí bude k dispozici:

| — | v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví, |
| --- | --- |

—

v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví,

| — | v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=cs) pod číslem 32022M10922. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k právu Evropské unie po internetu. |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=cs) pod číslem 32022M10922. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k právu Evropské unie po internetu.

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 7.11.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 423/9 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 423/9

---

SDĚLENÍ KOMISE,

Změna dočasného rámce pro opatření státní podpory na podporu hospodářství při stávajícím šíření koronavirové nákazy COVID-19

(2022/C 423/04)

1.   KORONAVIROVÁ NÁKAZA COVID-19 A JEJÍ DOPAD NA HOSPODÁŘSTVÍ

| 1. | Dne 19. března 2020 přijala Komise dočasný rámec pro opatření státní podpory na podporu hospodářství při stávajícím šíření koronavirové nákazy COVID-19 (1) (dále jen „dočasný rámec COVID-19“), který byl několikrát pozměněn (2) s cílem zohlednit vyvíjející se potřeby během krize. |
| --- | --- |

1.

| 2. | V listopadu 2021 vložila Komise do dočasného rámce COVID-19 nový oddíl 3.13, který členským státům umožní poskytovat investiční podporu s cílem usnadnit rozvoj hospodářských činností potřebných pro návrat k udržitelnému dlouhodobému růstu a překonat negativní hospodářské dopady pandemie. |
| --- | --- |

2.

| 3. | V květnu 2022 Komise oznámila, že dočasný rámec COVID-19 postupně zruší. Platnost dočasného rámce COVID-19 pro většinu poskytnutých nástrojů nebyla prodloužena za den 30. června 2022. Aby se zabránilo lavinovému efektu a poskytl se dostatek času na zavedení a provádění nástrojů na podporu oživení stanovených v oddílech 3.13 a 3.14, vyprší platnost těchto oddílů dočasného rámce COVID-19 později. Oddíl 3.13 dává členským státům možnost poskytovat zvláštní investiční podporu do 31. prosince 2022 a oddíl 3.14 umožňuje opatření na podporu solventnosti do 31. prosince 2023. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Komise bere na vědomí nedostatek pracovních sil a přetrvávající narušení dodavatelských řetězců po pandemii COVID-19. Komise rovněž konstatuje, že hospodářské oživení po krizi COVID-19 se ještě více zpožďuje vzhledem k následkům nevyprovokovaného útoku Ruska na Ukrajinu na hospodářství členských států (3). S ohledem na tyto skutečnosti se Komise domnívá, že je důvodné poskytnout více času na to, aby bylo možno dosáhnout cílů opatření investiční podpory udržitelného oživení. |
| --- | --- |

4.

2.   PRODLOUŽENÍ INVESTIČNÍ PODPORY UDRŽITELNÉHO OŽIVENÍ

| 5. | Bod 91 se mění takto:
  „Podporu podle tohoto oddílu lze přidat k regionální investiční podpoře podléhající oznamovací povinnosti a kumulovat s jinými druhy podpory za podmínek uvedených v bodě 20 tohoto dočasného rámce. Podporu poskytnutou podle dočasného krizového rámce (*1) nelze kumulovat s podporou podle tohoto oddílu na tytéž způsobilé náklady. Celková výše podpory nesmí za žádných okolností přesáhnout 100 % způsobilých nákladů. V důsledku toho je vyloučena kumulace s jinými nástroji podpory, které umožňují pokrytí mezery ve financování.

  (*1)  Úř. věst. C 131I, 24.3.2022, s. 1.“" |
| --- | --- |

5.

„Podporu podle tohoto oddílu lze přidat k regionální investiční podpoře podléhající oznamovací povinnosti a kumulovat s jinými druhy podpory za podmínek uvedených v bodě 20 tohoto dočasného rámce. Podporu poskytnutou podle dočasného krizového rámce (*1) nelze kumulovat s podporou podle tohoto oddílu na tytéž způsobilé náklady. Celková výše podpory nesmí za žádných okolností přesáhnout 100 % způsobilých nákladů. V důsledku toho je vyloučena kumulace s jinými nástroji podpory, které umožňují pokrytí mezery ve financování.

(*1)  Úř. věst. C 131I, 24.3.2022, s. 1.“"

| 6. | Bod 93 se mění takto:






  „93. | Podporu podle tohoto oddílu lze poskytovat do 31. prosince 2023. Podpora na investice, které byly uskutečněny před 1. únorem 2020, je vyloučena.“ |
| --- | --- | --- |

6.

„93.

Podporu podle tohoto oddílu lze poskytovat do 31. prosince 2023. Podpora na investice, které byly uskutečněny před 1. únorem 2020, je vyloučena.“

---

(1)  Úř. věst. C 91I, 20.3.2020, s. 1.

(2)  Úř. věst. C 112I, 4.4.2020, s. 1; Úř. věst. C 164, 13.5.2020, s. 3; Úř. věst. C 218, 2.7.2020, s. 3; Úř. věst. C 340I, 13.10.2020, s. 1; Úř. věst. C 34, 1.2.2021, s. 6; Úř. věst. C 473, 24.11.2021, s. 1.

(3)  Sdělení Komise – Dočasný krizový rámec pro opatření státní podpory na podporu hospodářství po agresi Ruska vůči Ukrajině (Úř. věst. C 131I, 24.3.2022, s. 1).

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 7.11.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 423/10 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 423/10

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

4. listopadu 2022

(2022/C 423/05)

1 euro =

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 0,9872 |
| JPY | japonský jen | 145,19 |
| DKK | dánská koruna | 7,4419 |
| GBP | britská libra | 0,87478 |
| SEK | švédská koruna | 10,8538 |
| CHF | švýcarský frank | 0,9863 |
| ISK | islandská koruna | 145,50 |
| NOK | norská koruna | 10,2019 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 24,422 |
| HUF | maďarský forint | 401,15 |
| PLN | polský zlotý | 4,6825 |
| RON | rumunský lei | 4,8893 |
| TRY | turecká lira | 18,3845 |
| AUD | australský dolar | 1,5311 |
| CAD | kanadský dolar | 1,3351 |
| HKD | hongkongský dolar | 7,7493 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,6769 |
| SGD | singapurský dolar | 1,3891 |
| KRW | jihokorejský won | 1 397,70 |
| ZAR | jihoafrický rand | 17,7983 |
| CNY | čínský juan | 7,0894 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,5353 |
| IDR | indonéská rupie | 15 491,81 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,6872 |
| PHP | filipínské peso | 57,672 |
| RUB | ruský rubl | |
| THB | thajský baht | 36,906 |
| BRL | brazilský real | 4,9682 |
| MXN | mexické peso | 19,2611 |
| INR | indická rupie | 81,0200 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

0,9872

JPY

japonský jen

145,19

DKK

dánská koruna

7,4419

GBP

britská libra

0,87478

SEK

švédská koruna

10,8538

CHF

švýcarský frank

0,9863

ISK

islandská koruna

145,50

NOK

norská koruna

10,2019

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

24,422

HUF

maďarský forint

401,15

PLN

polský zlotý

4,6825

RON

rumunský lei

4,8893

TRY

turecká lira

18,3845

AUD

australský dolar

1,5311

CAD

kanadský dolar

1,3351

HKD

hongkongský dolar

7,7493

NZD

novozélandský dolar

1,6769

SGD

singapurský dolar

1,3891

KRW

jihokorejský won

1 397,70

ZAR

jihoafrický rand

17,7983

CNY

čínský juan

7,0894

HRK

chorvatská kuna

7,5353

IDR

indonéská rupie

15 491,81

MYR

malajsijský ringgit

4,6872

PHP

filipínské peso

57,672

RUB

ruský rubl

THB

thajský baht

36,906

BRL

brazilský real

4,9682

MXN

mexické peso

19,2611

INR

indická rupie

81,0200

---

(1)  Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

| 7.11.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 423/11 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 423/11

---

Souhrn rozhodnutí Evropské komise týkajících se povolení k uvedení na trh za účelem použití a/nebo k použití látek uvedených v příloze XIV nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek

(Zveřejněno podle čl. 64 odst. 9 nařízení (ES) č. 1907/2006 (1)
  )

(Text s významem pro EHP)

(2022/C 423/06)

Rozhodnutí o udělení povolení

| Odkaz na rozhodnutí (2) | Datum rozhodnutí | Název látky | Držitel (držitelé) povolení | Číslo povolení | Povolené použití | Datum uplynutí období přezkumu | Odůvodnění rozhodnutí |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| C(2022) 7569 | 31. října 2022 | 4-(1,1,3,3-tetramethylbutyl)fenol, ethoxylovaný
  (4-terc-OPnEO)
  Číslo ES: –, číslo CAS: – | Instrumentation Laboratory SpA, Viale Monza 338, 20128, Milano, Itálie | REACH/22/42/0 | Jako lyzační činidlo pro červené krvinky v diagnostickém zařízení pro analýzu krve | 4. ledna 2033 | V souladu s čl. 60 odst. 4 nařízení (ES) č. 1907/2006 socioekonomické přínosy převažují nad riziky pro lidské zdraví a životní prostředí plynoucími z použití látky a nejsou k dispozici žádné vhodné alternativní látky nebo technologie. |

Odkaz na rozhodnutí (2)

Datum rozhodnutí

Název látky

Držitel (držitelé) povolení

Číslo povolení

Povolené použití

Datum uplynutí období přezkumu

Odůvodnění rozhodnutí

C(2022) 7569

31. října 2022

4-(1,1,3,3-tetramethylbutyl)fenol, ethoxylovaný

(4-terc-OPnEO)

Číslo ES: –, číslo CAS: –

Instrumentation Laboratory SpA, Viale Monza 338, 20128, Milano, Itálie

REACH/22/42/0

Jako lyzační činidlo pro červené krvinky v diagnostickém zařízení pro analýzu krve

4. ledna 2033

V souladu s čl. 60 odst. 4 nařízení (ES) č. 1907/2006 socioekonomické přínosy převažují nad riziky pro lidské zdraví a životní prostředí plynoucími z použití látky a nejsou k dispozici žádné vhodné alternativní látky nebo technologie.

---

(1)  Úř. věst. L 396, 30.12.2006, s. 1.

(2)  Rozhodnutí je dostupné na internetových stránkách Evropské komise na adrese: Authorisation (europa.eu).

---

V Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

| 7.11.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 423/12 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 423/12

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc M.10433 – VIVENDI / LAGARDERE)

(Text s významem pro EHP)

(2022/C 423/07)

1.

Toto oznámení se týká těchto podniků:

| — | Vivendi S.E. („Vivendi“, Francie), kontrolovaného skupinou Bolloré, |
| --- | --- |

—

Vivendi S.E. („Vivendi“, Francie), kontrolovaného skupinou Bolloré,

| — | Lagardère S.A. („Lagardère“, Francie). |
| --- | --- |

—

Lagardère S.A. („Lagardère“, Francie).

Podnik Vivendi získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení o spojování výhradní kontrolu nad celým podnikem Lagardère.

Spojení se uskutečňuje na základě veřejné nabídky převzetí zveřejněné dne 21. února 2022.

2.

| — | Vivendi je mediální skupina, která působí především v oblasti vydavatelství, bezplatného a placeného televizního vysílání, poskytování služeb nákupu reklamního prostoru a reklamní komunikace, dále v oblasti tisku, poskytování a hostingu videoobsahů na internetu a živých vystoupení, zejména ve Francii, |
| --- | --- |

—

Vivendi je mediální skupina, která působí především v oblasti vydavatelství, bezplatného a placeného televizního vysílání, poskytování služeb nákupu reklamního prostoru a reklamní komunikace, dále v oblasti tisku, poskytování a hostingu videoobsahů na internetu a živých vystoupení, zejména ve Francii,

| — | Lagardère je skupina, která působí především v odvětví vydavatelství, maloobchodu v cestovním ruchu, audiovizuálním odvětví, v odvětví tisku a sdělovacích prostředků (včetně reklamy), živých vystoupení a zábavy, zejména ve Francii. |
| --- | --- |

—

Lagardère je skupina, která působí především v odvětví vydavatelství, maloobchodu v cestovním ruchu, audiovizuálním odvětví, v odvětví tisku a sdělovacích prostředků (včetně reklamy), živých vystoupení a zábavy, zejména ve Francii.

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno.

4.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Je třeba vždy uvést toto číslo jednací:

M.10433 – VIVENDI / LAGARDERE

Připomínky lze Komisi zaslat e-mailem, faxem nebo poštou. Použijte tyto kontaktní informace:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Poštovní adresa:

| Commission européenne / Europese Commissie |
| --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Commission européenne / Europese Commissie

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1 („nařízení o spojování“).

1

---

Opravy

| 7.11.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 423/14 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 423/14

---

Oprava oznámení Komise podle čl. 17 odst. 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 o společných pravidlech pro provozování leteckých služeb ve Společenství

Výzva k podávání nabídek v souvislosti s provozováním pravidelných leteckých služeb v souladu se závazky veřejné služby

(
  Úřední věstník Evropské unie C 283 ze dne 25. července 2022
  )

(2022/C 423/08)

Strana 71 (dotčená trasa: Aurillac – Paříž (Orly)), oddíl „Lhůta pro podávání žádostí a nabídek“:

místo:

„31. října 2022 ve 12:00 hodin (pařížského času)“,

má být:

„29. listopadu 2022 ve 12:00 hodin (pařížského času)“.

---