# Den Europæiske Unions C 433/2022

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 433 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 65. årgang15. november 2022 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 433

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

65. årgang15. november 2022

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER |
| | Rådet |
| 2022/C 433/01 | Resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om en revideret adfærdskodeks for erhvervsbeskatning | 1 |
| | HENSTILLINGER |
| | Rådet |
| 2022/C 433/02 | Rådets henstilling af 14. november 2022 om evaluering af de deltagende medlemsstaters fremskridt med at opfylde deres forpligtelser inden for rammerne af det permanente strukturerede samarbejde (PESCO) | 6 |

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Rådet

2022/C 433/01

Resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om en revideret adfærdskodeks for erhvervsbeskatning

1

HENSTILLINGER

Rådet

2022/C 433/02

Rådets henstilling af 14. november 2022 om evaluering af de deltagende medlemsstaters fremskridt med at opfylde deres forpligtelser inden for rammerne af det permanente strukturerede samarbejde (PESCO)

6

---

| | II   Meddelelser |
| --- | --- |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2022/C 433/03 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10845 — HG / WCAS / WARBURG PINCUS / NORSTELLA) (
  1
  ) | 13 |

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2022/C 433/03

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10845 — HG / WCAS / WARBURG PINCUS / NORSTELLA) (
  1
  )

1

13

---

| | III   Forberedende retsakter |
| --- | --- |
| | RÅDET |
| 2022/C 433/04 | Rådets førstebehandlingsholdning (EU) nr. 3/2022 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om en mere ligelig kønsfordeling blandt ledelsesmedlemmer i børsnoterede selskaber og tilhørende foranstaltninger Vedtaget af Rådet den 17. oktober 2022 (
  1
  ) | 14 |
| 2022/C 433/05 | Rådets begrundelse: Rådets førstebehandlingsholdning (EU) nr. 3/2022 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om en mere ligelig kønsfordeling blandt ledelsesmedlemmer i børsnoterede selskaber og tilhørende foranstaltninger | 31 |

III   Forberedende retsakter

RÅDET

2022/C 433/04

Rådets førstebehandlingsholdning (EU) nr. 3/2022 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om en mere ligelig kønsfordeling blandt ledelsesmedlemmer i børsnoterede selskaber og tilhørende foranstaltninger Vedtaget af Rådet den 17. oktober 2022 (
  1
  )

1

14

2022/C 433/05

Rådets begrundelse: Rådets førstebehandlingsholdning (EU) nr. 3/2022 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om en mere ligelig kønsfordeling blandt ledelsesmedlemmer i børsnoterede selskaber og tilhørende foranstaltninger

31

---

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2022/C 433/06 | Euroens vekselkurs — 14. november 2022 | 36 |
| | Rådet |
| 2022/C 433/07 | Bekendtgørelse til de personer og den enhed, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse (FUSP) 2018/1544 som ændret ved Rådets afgørelse (FUSP) 2022/2232 og i Rådets forordning (EU) 2018/1542 som gennemført ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2022/2228 om restriktive foranstaltninger mod spredning og brug af kemiske våben | 37 |
| 2022/C 433/08 | Bekendtgørelse til de registrerede, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse (FUSP) 2018/1544 og Rådets forordning (EU) 2018/1542 om restriktive foranstaltninger mod spredning og brug af kemiske våben | 38 |
| 2022/C 433/09 | Bekendtgørelse til de personer, enheder og organer, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2014/145/FUSP som ændret ved afgørelse (FUSP) 2022/2233 og Rådets forordning (EU) nr. 269/2014 som gennemført ved gennemførelsesforordning (EU) 2022/2229 om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed | 40 |
| 2022/C 433/10 | Bekendtgørelse til de fysiske eller juridiske personer, enheder eller organer, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2014/145/FUSP som ændret ved afgørelse (FUSP) 2022/2233 og Rådets forordning (EU) nr. 269/2014 som gennemført ved gennemførelsesforordning (EU) 2022/2229 om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed | 41 |
| 2022/C 433/11 | Bekendtgørelse til de registrerede, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2014/145/FUSP og Rådets forordning (EU) nr. 269/2014 om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed | 42 |
| 2022/C 433/12 | Bekendtgørelse til den person, som er omfattet af foranstaltningerne i Rådets afgørelse 2011/235/FUSP som gennemført ved gennemførelsesafgørelse (FUSP) 2022/2234 og i Rådets forordning (EU) nr. 359/2011 som gennemført ved gennemførelsesforordning (EU) 2022/2230 om restriktive foranstaltninger over for visse personer og enheder på baggrund af situationen i Iran | 44 |
| 2022/C 433/13 | Bekendtgørelse til de registrerede, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2011/235/FUSP og i Rådets forordning (EU) nr. 359/2011 om restriktive foranstaltninger over for visse personer og enheder på baggrund af situationen i Iran | 45 |
| 2022/C 433/14 | Bekendtgørelse til de personer, enheder og organer, som er omfattet af foranstaltningerne i Rådets afgørelse 2011/235/FUSP som gennemført ved gennemførelsesafgørelse Rådets (FUSP) 2022/2235 og i Rådets forordning (EU) nr. 359/2011 som gennemført ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2022/2231 om restriktive foranstaltninger over for visse personer, enheder og organer på baggrund af situationen i Iran | 47 |
| 2022/C 433/15 | Bekendtgørelse til de registrerede, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2011/235/FUSP og i Rådets forordning (EU) nr. 359/2011 om restriktive foranstaltninger over for visse personer, enheder og organer på baggrund af situationen i Iran | 48 |
| 2022/C 433/16 | Følgende oplysninger bekendtgøres hermed for ABDOLLAHI Hamed, AL-NASSER Abdelkarim Hussein Mohamed, AL YACOUB Ibrahim Salih Mohammed, ARBABSIAR Manssor, ASSADI Assadollah, BOUYERI Mohammed, EL HAJJ Hassan Hassan, AL-DIN Izz Hasan, MELIAD Farad, MOHAMMED Khalid Shaikh, SHAHLAI Abdul Reza, SHAKURI Ali Gholam, al-Aqsa-Martyrernes Brigade, Det Filippinske Kommunistparti, herunder New People's Army – NPA, Hizbollahs militære fløj, Ejército de Liberación Nacional (Den Nationale Befrielseshær), Popular Front for the Liberation of Palestine – PFLP, Popular Front for the Liberation of Palestine – General Command, Sendero Luminoso – SL (Den Lysende Sti) og Teyrbazen Azadiya Kurdistan – TAK personer og grupper, der er opført på den liste over personer, grupper og enheder, der er omhandlet i artikel 2, 3 og 4 i Rådets fælles holdning 2001/931/FUSP om anvendelse af specifikke foranstaltninger til bekæmpelse af terrorisme og Rådets forordning (EF) nr. 2580/2001 om specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder med henblik på at bekæmpe terrorisme | 50 |
| 2022/C 433/17 | Bekendtgørelse til de personer, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2011/72/FUSP og Rådets forordning (EU) nr. 101/2011 om restriktive foranstaltninger over for visse personer, enheder og organer på baggrund af situationen i Tunesien | 51 |
| | Revisionsretten |
| 2022/C 433/18 | Årsberetning om EU-fællesforetagenderne for regnskabsåret 2021 | 52 |
| | OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE |
| 2022/C 433/19 | Meddelelse fra Den Tjekkiske Republiks miljøministerium i overensstemmelse med artikel 3, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF om betingelser for tildeling og udnyttelse af tilladelser til prospektering, efterforskning og produktion af kulbrinter | 53 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2022/C 433/06

Euroens vekselkurs — 14. november 2022

36

Rådet

2022/C 433/07

Bekendtgørelse til de personer og den enhed, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse (FUSP) 2018/1544 som ændret ved Rådets afgørelse (FUSP) 2022/2232 og i Rådets forordning (EU) 2018/1542 som gennemført ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2022/2228 om restriktive foranstaltninger mod spredning og brug af kemiske våben

37

2022/C 433/08

Bekendtgørelse til de registrerede, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse (FUSP) 2018/1544 og Rådets forordning (EU) 2018/1542 om restriktive foranstaltninger mod spredning og brug af kemiske våben

38

2022/C 433/09

Bekendtgørelse til de personer, enheder og organer, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2014/145/FUSP som ændret ved afgørelse (FUSP) 2022/2233 og Rådets forordning (EU) nr. 269/2014 som gennemført ved gennemførelsesforordning (EU) 2022/2229 om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed

40

2022/C 433/10

Bekendtgørelse til de fysiske eller juridiske personer, enheder eller organer, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2014/145/FUSP som ændret ved afgørelse (FUSP) 2022/2233 og Rådets forordning (EU) nr. 269/2014 som gennemført ved gennemførelsesforordning (EU) 2022/2229 om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed

41

2022/C 433/11

Bekendtgørelse til de registrerede, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2014/145/FUSP og Rådets forordning (EU) nr. 269/2014 om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed

42

2022/C 433/12

Bekendtgørelse til den person, som er omfattet af foranstaltningerne i Rådets afgørelse 2011/235/FUSP som gennemført ved gennemførelsesafgørelse (FUSP) 2022/2234 og i Rådets forordning (EU) nr. 359/2011 som gennemført ved gennemførelsesforordning (EU) 2022/2230 om restriktive foranstaltninger over for visse personer og enheder på baggrund af situationen i Iran

44

2022/C 433/13

Bekendtgørelse til de registrerede, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2011/235/FUSP og i Rådets forordning (EU) nr. 359/2011 om restriktive foranstaltninger over for visse personer og enheder på baggrund af situationen i Iran

45

2022/C 433/14

Bekendtgørelse til de personer, enheder og organer, som er omfattet af foranstaltningerne i Rådets afgørelse 2011/235/FUSP som gennemført ved gennemførelsesafgørelse Rådets (FUSP) 2022/2235 og i Rådets forordning (EU) nr. 359/2011 som gennemført ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2022/2231 om restriktive foranstaltninger over for visse personer, enheder og organer på baggrund af situationen i Iran

47

2022/C 433/15

Bekendtgørelse til de registrerede, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2011/235/FUSP og i Rådets forordning (EU) nr. 359/2011 om restriktive foranstaltninger over for visse personer, enheder og organer på baggrund af situationen i Iran

48

2022/C 433/16

Følgende oplysninger bekendtgøres hermed for ABDOLLAHI Hamed, AL-NASSER Abdelkarim Hussein Mohamed, AL YACOUB Ibrahim Salih Mohammed, ARBABSIAR Manssor, ASSADI Assadollah, BOUYERI Mohammed, EL HAJJ Hassan Hassan, AL-DIN Izz Hasan, MELIAD Farad, MOHAMMED Khalid Shaikh, SHAHLAI Abdul Reza, SHAKURI Ali Gholam, al-Aqsa-Martyrernes Brigade, Det Filippinske Kommunistparti, herunder New People's Army – NPA, Hizbollahs militære fløj, Ejército de Liberación Nacional (Den Nationale Befrielseshær), Popular Front for the Liberation of Palestine – PFLP, Popular Front for the Liberation of Palestine – General Command, Sendero Luminoso – SL (Den Lysende Sti) og Teyrbazen Azadiya Kurdistan – TAK personer og grupper, der er opført på den liste over personer, grupper og enheder, der er omhandlet i artikel 2, 3 og 4 i Rådets fælles holdning 2001/931/FUSP om anvendelse af specifikke foranstaltninger til bekæmpelse af terrorisme og Rådets forordning (EF) nr. 2580/2001 om specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder med henblik på at bekæmpe terrorisme

50

2022/C 433/17

Bekendtgørelse til de personer, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2011/72/FUSP og Rådets forordning (EU) nr. 101/2011 om restriktive foranstaltninger over for visse personer, enheder og organer på baggrund af situationen i Tunesien

51

Revisionsretten

2022/C 433/18

Årsberetning om EU-fællesforetagenderne for regnskabsåret 2021

52

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

2022/C 433/19

Meddelelse fra Den Tjekkiske Republiks miljøministerium i overensstemmelse med artikel 3, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF om betingelser for tildeling og udnyttelse af tilladelser til prospektering, efterforskning og produktion af kulbrinter

53

---

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVE PROCEDURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2022/C 433/20 | Meddelelse i henhold til personalevedtægtens artikel 29, stk. 2 — Offentliggørelse af ledige stillinger til tre funktioner som direktør for Ressourcer (lønklasse AD 14) i generaldirektoraterne for: — Internationale partnerskaber (INTPA) — Sundhed og Fødevaresikkerhed (SANTE) — Handel (TRADE) — KOM/2022/10419 | 55 |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Europa-Kommissionen |
| 2022/C 433/21 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.10943 — ENEL / CVC CAPITAL PARTNERS / GRIDSPERTISE) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 56 |
| 2022/C 433/22 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.10927 — ACTION LOGEMENT / AG2R LA MONDIALE / BNP PARIBAS / JV) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 58 |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2022/C 433/23 | Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer | 60 |
| 2022/C 433/24 | Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer | 64 |

V   Øvrige meddelelser

ADMINISTRATIVE PROCEDURER

Europa-Kommissionen

2022/C 433/20

Meddelelse i henhold til personalevedtægtens artikel 29, stk. 2 — Offentliggørelse af ledige stillinger til tre funktioner som direktør for Ressourcer (lønklasse AD 14) i generaldirektoraterne for: — Internationale partnerskaber (INTPA) — Sundhed og Fødevaresikkerhed (SANTE) — Handel (TRADE) — KOM/2022/10419

55

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

2022/C 433/21

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.10943 — ENEL / CVC CAPITAL PARTNERS / GRIDSPERTISE) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

56

2022/C 433/22

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.10927 — ACTION LOGEMENT / AG2R LA MONDIALE / BNP PARIBAS / JV) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

58

ANDET

Europa-Kommissionen

2022/C 433/23

Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

60

2022/C 433/24

Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

64

---

| | Berigtigelser |
| --- | --- |
| | Berigtigelse til beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10763 — NORDEA/TOPDANMARK LIV HOLDING) ( EUT C 431 af 14.11.2022 ) | 67 |

Berigtigelser

Berigtigelse til beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10763 — NORDEA/TOPDANMARK LIV HOLDING) ( EUT C 431 af 14.11.2022 )

( EUT C 431 af 14.11.2022 )

67

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Rådet

| 15.11.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 433/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 433/1

---

Resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om en revideret adfærdskodeks for erhvervsbeskatning

(2022/C 433/01)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION OG REPRÆSENTANTERNE FOR MEDLEMSSTATERNES REGERINGER, FORSAMLET I RÅDET,

SOM MINDER OM Økofinrådets konklusioner af 1. december 1997 vedrørende skattepolitik ud fra den betragtning, at der er behov dels for en samordnet indsats på europæisk plan for at reducere forvridningerne på det indre marked og for at forhindre betydelige skatteprovenutab og dels for at ændre skattestrukturerne i en mere beskæftigelsesvenlig retning,

SOM MINDER OM resolutionen vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, den 1. december 1997, om en adfærdskodeks for erhvervsbeskatning,

SOM MINDER OM Rådets konklusioner af 5. december 2017 om EU-listen over ikkesamarbejdsvillige skattejurisdiktioner og den seneste internationale udvikling i bekæmpelsen af skatteundgåelse og skatteunddragelse,

SOM ANERKENDER de positive virkninger af fair konkurrence samt behovet for at konsolidere Den Europæiske Unions og medlemsstaternes internationale konkurrenceevne, idet de dog samtidig konstaterer, at nogle skatteforanstaltninger kan føre til skadelige virkninger,

SOM UNDERSTREGER, at adfærdskodeksen er et politisk tilsagn og derfor hverken berører medlemsstaternes rettigheder og forpligtelser eller medlemsstaternes og Unionens respektive beføjelser i henhold til traktaterne,

SOM UNDERSTREGER, at Gruppen vedrørende Adfærdskodeksen fungerer som en peer-to-peer-gruppe mellem medlemsstaterne med uundværlig bistand fra Kommissionen,

SOM ANERKENDER det vellykkede arbejde, som Gruppen vedrørende Adfærdskodeksen har udført med sine valgte formænd, og som har gjort det muligt at afvikle en lang række skatteforanstaltninger og etablere konstruktive samarbejdsrammer med tredjelande og jurisdiktioner,

SOM NOTERER SIG, at gruppens sekretariatsopgaver varetages af Generalsekretariatet for Rådet,

SOM ANERKENDER udarbejdelsen af aftalte retningslinjer for at lette det vellykkede arbejde i Gruppen vedrørende Adfærdskodeksen med relevans for proceduremæssige aspekter samt aftalte retningslinjer med relevans for væsentlige spørgsmål, som alle offentliggøres,

SOM PÅ NY BEKRÆFTER, at der fortsat er behov for en adfærdskodeks for erhvervsbeskatning med det sigte at hindre skadelige skatteforanstaltninger,

SOM UNDERSTREGER, at en retfærdig behandling inden for EU og med hensyn til tredjelande og skattejurisdiktioner fortsat er afgørende for en sammenhængende gennemførelse af principperne i adfærdskodeksen,

SOM GENTAGER, at de er rede til at sikre, at anvendelsen af adfærdskodeksen for erhvervsbeskatning forbliver så gennemsigtig som mulig, uden at den fortrolighed, som er nødvendig for en tillidsfuld udveksling af synspunkter og følsomme oplysninger mellem gruppens medlemmer samt med tredjelande og skattejurisdiktioner, bringes i fare, da dette sikrer effektivt og resultatorienteret arbejde i henhold til kodeksen,

SOM TAGER I BETRAGTNING, at den eksisterende adfærdskodeks for erhvervsbeskatning, der er fastsat i resolutionen vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, den 1. december 1997, bør revideres, så den imødegår nye udfordringer så effektivt som muligt i et stadig mere globaliseret og digitaliseret økonomisk miljø,

GODKENDER HERMED FØLGENDE REVIDEREDE ADFÆRDSKODEKS FOR ERHVERVSBESKATNING

Berørte skatteforanstaltninger

| A. | Uden at medlemsstaternes og Unionens respektive beføjelser herved berøres, omhandler denne adfærdskodeks for erhvervsbeskatning (benævnt kodeksen) alment gældende skattebegunstigelsesforanstaltninger og skatteelementer, som har eller kan have en væsentlig indvirkning på placeringen af erhvervsaktiviteter i Unionen.
  Erhvervsaktiviteter omfatter i denne sammenhæng ligeledes alle aktiviteter, der gennemføres inden for en gruppe af selskaber.
  De alment gældende skattebegunstigelsesforanstaltninger og skatteelementer (under ét benævnt skatteforanstaltninger), som kodeksen omhandler, omfatter både love og andre retsforskrifter samt administrativ praksis. |
| --- | --- |

A.

Uden at medlemsstaternes og Unionens respektive beføjelser herved berøres, omhandler denne adfærdskodeks for erhvervsbeskatning (benævnt kodeksen) alment gældende skattebegunstigelsesforanstaltninger og skatteelementer, som har eller kan have en væsentlig indvirkning på placeringen af erhvervsaktiviteter i Unionen.

Erhvervsaktiviteter omfatter i denne sammenhæng ligeledes alle aktiviteter, der gennemføres inden for en gruppe af selskaber.

De alment gældende skattebegunstigelsesforanstaltninger og skatteelementer (under ét benævnt skatteforanstaltninger), som kodeksen omhandler, omfatter både love og andre retsforskrifter samt administrativ praksis.

| B.1. | Inden for det anvendelsesområde, der er angivet i litra A, betragtes som potentielt skadelige og dermed omfattet af denne kodeks skattebegunstigelsesforanstaltninger, hvis de medfører et betydeligt lavere effektivt beskatningsniveau, herunder nulbeskatning, end det niveau, der normalt gælder i den pågældende medlemsstat.
  Et sådant beskatningsniveau kan følge af den nominelle skattesats, skattegrundlaget eller enhver anden relevant faktor.
  I vurderingen af sådanne foranstaltningers skadelige karakter tages der bl.a. hensyn til:






  1. | om fordelene faktisk og retligt er fuldstændig adskilt fra en medlemsstats egen økonomi, f.eks. om de kun indrømmes ikkebosiddende, eller om de indrømmes med hensyn til transaktioner, der foretages med ikkebosiddende, eller om de ikke påvirker det nationale skattegrundlag, eller |
| --- | --- | --- |

B.1.

Inden for det anvendelsesområde, der er angivet i litra A, betragtes som potentielt skadelige og dermed omfattet af denne kodeks skattebegunstigelsesforanstaltninger, hvis de medfører et betydeligt lavere effektivt beskatningsniveau, herunder nulbeskatning, end det niveau, der normalt gælder i den pågældende medlemsstat.

Et sådant beskatningsniveau kan følge af den nominelle skattesats, skattegrundlaget eller enhver anden relevant faktor.

I vurderingen af sådanne foranstaltningers skadelige karakter tages der bl.a. hensyn til:

1.

om fordelene faktisk og retligt er fuldstændig adskilt fra en medlemsstats egen økonomi, f.eks. om de kun indrømmes ikkebosiddende, eller om de indrømmes med hensyn til transaktioner, der foretages med ikkebosiddende, eller om de ikke påvirker det nationale skattegrundlag, eller

| 2. | om fordelene kan indrømmes, uden nogen realøkonomisk aktivitet eller egentlig økonomisk tilstedeværelse i den pågældende medlemsstat, der tilbyder disse skattefordele, eller |
| --- | --- |

2.

om fordelene kan indrømmes, uden nogen realøkonomisk aktivitet eller egentlig økonomisk tilstedeværelse i den pågældende medlemsstat, der tilbyder disse skattefordele, eller

| 3. | om grundlaget for overskudsbestemmelsen med hensyn til aktiviteter inden for en multinational gruppe af selskaber afviger fra internationalt godkendte principper, specielt de principper, der er aftalt inden for rammerne af OECD, eller |
| --- | --- |

3.

om grundlaget for overskudsbestemmelsen med hensyn til aktiviteter inden for en multinational gruppe af selskaber afviger fra internationalt godkendte principper, specielt de principper, der er aftalt inden for rammerne af OECD, eller

| 4. | om skatteforanstaltningerne mangler gennemsigtighed, herunder den situation, hvor lovregler lempes på administrativt niveau på en uigennemsigtig måde. |
| --- | --- |

4.

om skatteforanstaltningerne mangler gennemsigtighed, herunder den situation, hvor lovregler lempes på administrativt niveau på en uigennemsigtig måde.

| B.2. | Inden for det anvendelsesområde, der er angivet i litra A, betragtes som potentielt skadelige og derfor omfattet af denne kodeks en medlemsstats alment gældende skatteelementer, som skaber muligheder for dobbelt ikkebeskatning, eller som kan føre til dobbelt eller flerdobbelt anvendelse af skattefordele i forbindelse med samme udgifter, indkomstbeløb eller kædetransaktioner.
  Sådanne virkninger kan opstå som følge af ethvert relevant element i en medlemsstats nationale skattesystem, som fører til en lavere skattepligt, herunder ingen skattepligt, bortset fra den nominelle skattesats eller udskudt beskatning som et element i et udbytteskattesystem.
  I vurderingen af en medlemsstats alment gældende skatteelements skadelige karakter tages der hensyn til følgende kumulative kriterier og til, om der er en direkte årsagssammenhæng mellem dem:






  1. | Det alment gældende skatteelement er ikke ledsaget af passende bestemmelser om bekæmpelse af misbrug eller andre passende kontrolforanstaltninger og fører derfor til dobbelt ikkebeskatning eller tillader dobbelt eller flerdobbelt anvendelse af skattefordele i forbindelse med samme udgifter, indkomstbeløb eller kædetransaktioner. |
| --- | --- | --- |

B.2.

Inden for det anvendelsesområde, der er angivet i litra A, betragtes som potentielt skadelige og derfor omfattet af denne kodeks en medlemsstats alment gældende skatteelementer, som skaber muligheder for dobbelt ikkebeskatning, eller som kan føre til dobbelt eller flerdobbelt anvendelse af skattefordele i forbindelse med samme udgifter, indkomstbeløb eller kædetransaktioner.

Sådanne virkninger kan opstå som følge af ethvert relevant element i en medlemsstats nationale skattesystem, som fører til en lavere skattepligt, herunder ingen skattepligt, bortset fra den nominelle skattesats eller udskudt beskatning som et element i et udbytteskattesystem.

I vurderingen af en medlemsstats alment gældende skatteelements skadelige karakter tages der hensyn til følgende kumulative kriterier og til, om der er en direkte årsagssammenhæng mellem dem:

1.

Det alment gældende skatteelement er ikke ledsaget af passende bestemmelser om bekæmpelse af misbrug eller andre passende kontrolforanstaltninger og fører derfor til dobbelt ikkebeskatning eller tillader dobbelt eller flerdobbelt anvendelse af skattefordele i forbindelse med samme udgifter, indkomstbeløb eller kædetransaktioner.

| 2. | Det alment gældende skatteelement har en væsentlig indvirkning på placeringen af erhvervsaktiviteter i Unionen. I evalueringen af, om skatteelementet er en væsentlig faktor ved fastlæggelsen af placeringen af erhvervsaktiviteter i Unionen, bør gruppen om adfærdskodeksen (erhvervsbeskatning) tage hensyn til, at placeringen af erhvervsaktiviteter også kan påvirkes af andre omstændigheder end skatteelementerne. |
| --- | --- |

2.

Det alment gældende skatteelement har en væsentlig indvirkning på placeringen af erhvervsaktiviteter i Unionen. I evalueringen af, om skatteelementet er en væsentlig faktor ved fastlæggelsen af placeringen af erhvervsaktiviteter i Unionen, bør gruppen om adfærdskodeksen (erhvervsbeskatning) tage hensyn til, at placeringen af erhvervsaktiviteter også kan påvirkes af andre omstændigheder end skatteelementerne.

Standstill og rollback

Standstill

| C. | Medlemsstaterne forpligter sig til ikke at indføre nye skatteforanstaltninger, der er skadelige efter denne kodeks. Medlemsstaterne overholder derfor de principper, der ligger til grund for kodeksen, ved udformningen af den fremtidige politik og tager særligt hensyn til den i litra E-I omhandlede vurderingsproces ved bedømmelsen af, om nye skatteforanstaltninger er skadelige. |
| --- | --- |

C.

Medlemsstaterne forpligter sig til ikke at indføre nye skatteforanstaltninger, der er skadelige efter denne kodeks. Medlemsstaterne overholder derfor de principper, der ligger til grund for kodeksen, ved udformningen af den fremtidige politik og tager særligt hensyn til den i litra E-I omhandlede vurderingsproces ved bedømmelsen af, om nye skatteforanstaltninger er skadelige.

Rollback

| D. | Medlemsstaterne forpligter sig til at gennemgå gældende love og etableret praksis under hensyn til de principper, der ligger til grund for kodeksen, og til den i litra E-I omhandlede vurderingsproces. Medlemsstaterne ændrer sådanne love og praksis, i det omfang det er nødvendigt, med henblik på at eliminere eventuelle skadelige skatteforanstaltninger eller vedtage passende bestemmelser om bekæmpelse af misbrug eller andre passende kontrolforanstaltninger vedrørende skadelige skatteforanstaltninger snarest muligt under hensyn til Rådets drøftelser efter vurderingsprocessen. |
| --- | --- |

D.

Medlemsstaterne forpligter sig til at gennemgå gældende love og etableret praksis under hensyn til de principper, der ligger til grund for kodeksen, og til den i litra E-I omhandlede vurderingsproces. Medlemsstaterne ændrer sådanne love og praksis, i det omfang det er nødvendigt, med henblik på at eliminere eventuelle skadelige skatteforanstaltninger eller vedtage passende bestemmelser om bekæmpelse af misbrug eller andre passende kontrolforanstaltninger vedrørende skadelige skatteforanstaltninger snarest muligt under hensyn til Rådets drøftelser efter vurderingsprocessen.

Vurderingsprocessen

Meddelelse

| E.1. | I overensstemmelse med principperne om gennemsigtighed og åbenhed giver medlemsstaterne ved udgangen af hvert kalenderår hinanden oplysninger om gældende og planlagte skatteforanstaltninger, der kan tænkes at falde ind under kodeksens anvendelsesområde.
  De pågældende medlemsstater kan også give hinanden oplysninger om gældende eller planlagte skatteforanstaltninger, med hensyn til hvilke de ønsker at få sikkerhed for, at de overholder kodeksen.
  I mangel af en meddelelse i henhold til første og andet afsnit, tilvejebringer medlemsstaterne på anmodning fra en anden medlemsstat eller Kommissionen oplysninger om enhver skatteforanstaltning, der forekommer at falde ind under kodeksens anvendelsesområde. Hvis påtænkte skatteforanstaltninger kræver parlamentarisk godkendelse, kan sådanne oplysninger gives, efter at foranstaltningerne er forelagt parlamentet. |
| --- | --- |

E.1.

I overensstemmelse med principperne om gennemsigtighed og åbenhed giver medlemsstaterne ved udgangen af hvert kalenderår hinanden oplysninger om gældende og planlagte skatteforanstaltninger, der kan tænkes at falde ind under kodeksens anvendelsesområde.

De pågældende medlemsstater kan også give hinanden oplysninger om gældende eller planlagte skatteforanstaltninger, med hensyn til hvilke de ønsker at få sikkerhed for, at de overholder kodeksen.

I mangel af en meddelelse i henhold til første og andet afsnit, tilvejebringer medlemsstaterne på anmodning fra en anden medlemsstat eller Kommissionen oplysninger om enhver skatteforanstaltning, der forekommer at falde ind under kodeksens anvendelsesområde. Hvis påtænkte skatteforanstaltninger kræver parlamentarisk godkendelse, kan sådanne oplysninger gives, efter at foranstaltningerne er forelagt parlamentet.

| E.2. | En medlemsstats skatteforanstaltninger, som ikke er blevet meddelt i henhold til litra E.1, kan på anmodning af en anden medlemsstat eller Kommissionen meddeles gruppen. Inden den videregivende medlemsstat eller Kommissionen gør gruppen opmærksom på sådanne skatteforanstaltninger, bør den underrette den pågældende medlemsstat.
  For så vidt angår alment gældende skatteelementer bør den videregivende medlemsstat eller Kommissionen forelægge gruppen alle oplysninger:






  i) | som med rimelighed viser, at skatteelementet har mindst én af de virkninger, der er beskrevet i litra B.2, og |
| --- | --- | --- |

E.2.

En medlemsstats skatteforanstaltninger, som ikke er blevet meddelt i henhold til litra E.1, kan på anmodning af en anden medlemsstat eller Kommissionen meddeles gruppen. Inden den videregivende medlemsstat eller Kommissionen gør gruppen opmærksom på sådanne skatteforanstaltninger, bør den underrette den pågældende medlemsstat.

For så vidt angår alment gældende skatteelementer bør den videregivende medlemsstat eller Kommissionen forelægge gruppen alle oplysninger:

i)

som med rimelighed viser, at skatteelementet har mindst én af de virkninger, der er beskrevet i litra B.2, og

| ii) | som med rimelighed kan føre til en konklusion om en potentielt væsentlig indvirkning på placeringen af erhvervsaktiviteter i Unionen. |
| --- | --- |

ii)

som med rimelighed kan føre til en konklusion om en potentielt væsentlig indvirkning på placeringen af erhvervsaktiviteter i Unionen.

Aftalt beskrivelse

| F.1. | Enhver medlemsstat eller Kommissionen kan anmode om, at en medlemsstats skatteforanstaltninger, som er meddelt i henhold til litra E1 og E2, tages op til drøftelse og kommenteres. Medlemsstaterne beslutter derefter, om de vil følge op på dette og udarbejde den aftalte beskrivelse af en sådan foranstaltning. |
| --- | --- |

F.1.

Enhver medlemsstat eller Kommissionen kan anmode om, at en medlemsstats skatteforanstaltninger, som er meddelt i henhold til litra E1 og E2, tages op til drøftelse og kommenteres. Medlemsstaterne beslutter derefter, om de vil følge op på dette og udarbejde den aftalte beskrivelse af en sådan foranstaltning.

Vurdering

| F.2. | Den aftalte beskrivelse giver mulighed for at vurdere, om de pågældende skatteforanstaltninger er skadelige i lyset af de virkninger, som de kan have i Unionen. For så vidt angår skattebegunstigelsesforanstaltninger tager denne vurdering hensyn til alle de faktorer, der er nævnt i litra B.1. For så vidt angår de alment gældende skatteelementer tager denne vurdering hensyn til alle de faktorer, der er nævnt i litra B.2, og retningslinjerne i henhold til litra L for så vidt angår de specifikke alment gældende skatteelementer. |
| --- | --- |

F.2.

Den aftalte beskrivelse giver mulighed for at vurdere, om de pågældende skatteforanstaltninger er skadelige i lyset af de virkninger, som de kan have i Unionen. For så vidt angår skattebegunstigelsesforanstaltninger tager denne vurdering hensyn til alle de faktorer, der er nævnt i litra B.1. For så vidt angår de alment gældende skatteelementer tager denne vurdering hensyn til alle de faktorer, der er nævnt i litra B.2, og retningslinjerne i henhold til litra L for så vidt angår de specifikke alment gældende skatteelementer.

| G. | Rådet understreger, at det ved en sådan vurdering er nødvendigt nøje at undersøge de virkninger, som de meddelte skatteforanstaltninger har for andre medlemsstater, bl.a. i lyset af den effektive beskatning af de pågældende aktiviteter i hele Unionen, og anmoder gruppen om at tage hensyn til relevante økonomiske faktorer og oplysninger om virkning, som den får kendskab til, og tage hensyn til størrelsen og åbenheden af den pågældende medlemsstats økonomi.
  For så vidt skatteforanstaltninger benyttes til at støtte den økonomiske udvikling i bestemte regioner, vurderes det, om de er proportionale og målrettede i forhold til det ønskede mål. Ved denne vurdering tages der særligt hensyn til de specielle karakteristika og ydre vilkår, der gælder for regionerne i den yderste periferi og små øer, uden at dette berører den integritet og sammenhæng, der kendetegner Unionens retsorden, herunder det indre marked og de fælles politikker. |
| --- | --- |

G.

Rådet understreger, at det ved en sådan vurdering er nødvendigt nøje at undersøge de virkninger, som de meddelte skatteforanstaltninger har for andre medlemsstater, bl.a. i lyset af den effektive beskatning af de pågældende aktiviteter i hele Unionen, og anmoder gruppen om at tage hensyn til relevante økonomiske faktorer og oplysninger om virkning, som den får kendskab til, og tage hensyn til størrelsen og åbenheden af den pågældende medlemsstats økonomi.

For så vidt skatteforanstaltninger benyttes til at støtte den økonomiske udvikling i bestemte regioner, vurderes det, om de er proportionale og målrettede i forhold til det ønskede mål. Ved denne vurdering tages der særligt hensyn til de specielle karakteristika og ydre vilkår, der gælder for regionerne i den yderste periferi og små øer, uden at dette berører den integritet og sammenhæng, der kendetegner Unionens retsorden, herunder det indre marked og de fælles politikker.

Fremgangsmåde

| H. | Gruppen vedrørende Adfærdskodeksen, der blev nedsat ved Rådets konklusioner af 9. marts 1998, vil fortsat vurdere de skatteforanstaltninger, der kan tænkes at falde ind under denne kodeks' anvendelsesområde, og føre tilsyn med udvekslingen af oplysninger om disse foranstaltninger. Rådet opfordrer hver enkelt medlemsstat og Kommissionen til at udpege en højtstående repræsentant og en suppleant til denne gruppe, der ledes af en repræsentant for en medlemsstat. De valgte formænd bistås af Generalsekretariatet for Rådet, som varetager gruppens sekretariatsopgaver. Gruppen holder regelmæssige møder og udvælger og gennemgår skatteforanstaltningerne, jf. litra E-G. Gruppen aflægger regelmæssigt rapport om de vurderede foranstaltninger. Disse rapporter vil blive videresendt til drøftelse i Rådet. De vil omfatte de aftalte beskrivelser og endelige vurderinger af de skatteforanstaltninger, den har gennemgået.
  De endelige dokumenter, som Rådet har godkendt, vil blive offentliggjort, og yderligere dokumenter vil blive offentliggjort, hvis det er relevant, i overensstemmelse med de relevante regler. |
| --- | --- |

H.

Gruppen vedrørende Adfærdskodeksen, der blev nedsat ved Rådets konklusioner af 9. marts 1998, vil fortsat vurdere de skatteforanstaltninger, der kan tænkes at falde ind under denne kodeks' anvendelsesområde, og føre tilsyn med udvekslingen af oplysninger om disse foranstaltninger. Rådet opfordrer hver enkelt medlemsstat og Kommissionen til at udpege en højtstående repræsentant og en suppleant til denne gruppe, der ledes af en repræsentant for en medlemsstat. De valgte formænd bistås af Generalsekretariatet for Rådet, som varetager gruppens sekretariatsopgaver. Gruppen holder regelmæssige møder og udvælger og gennemgår skatteforanstaltningerne, jf. litra E-G. Gruppen aflægger regelmæssigt rapport om de vurderede foranstaltninger. Disse rapporter vil blive videresendt til drøftelse i Rådet. De vil omfatte de aftalte beskrivelser og endelige vurderinger af de skatteforanstaltninger, den har gennemgået.

De endelige dokumenter, som Rådet har godkendt, vil blive offentliggjort, og yderligere dokumenter vil blive offentliggjort, hvis det er relevant, i overensstemmelse med de relevante regler.

| I. | Rådet opfordrer Kommissionen til at bistå gruppen i det nødvendige forberedende arbejde forud for dens møder og til at lette udvekslingen af oplysninger og vurderingsprocessen. Med henblik herpå anmoder Rådet medlemsstaterne om at give Kommissionen de oplysninger, der er omhandlet i litra E, således at Kommissionen kan udarbejde de udkast til beskrivelser og vurderinger, der er omhandlet i litra F. Kommissionen bør udføre lignende opgaver i forbindelse med de vurderinger, der er omhandlet i litra N. Kommissionen deltager ikke i gruppens beslutningstagning. Resultaterne af gruppens arbejde valideres af medlemsstaternes repræsentanter på gruppeniveau og forelægges for Rådet med henblik på godkendelse.
  Statsstøtte |
| --- | --- |

I.

Rådet opfordrer Kommissionen til at bistå gruppen i det nødvendige forberedende arbejde forud for dens møder og til at lette udvekslingen af oplysninger og vurderingsprocessen. Med henblik herpå anmoder Rådet medlemsstaterne om at give Kommissionen de oplysninger, der er omhandlet i litra E, således at Kommissionen kan udarbejde de udkast til beskrivelser og vurderinger, der er omhandlet i litra F. Kommissionen bør udføre lignende opgaver i forbindelse med de vurderinger, der er omhandlet i litra N. Kommissionen deltager ikke i gruppens beslutningstagning. Resultaterne af gruppens arbejde valideres af medlemsstaternes repræsentanter på gruppeniveau og forelægges for Rådet med henblik på godkendelse.

Statsstøtte

| J. | Rådet noterer sig, at nogle af de skatteforanstaltninger, der er omfattet af denne kodeks, kan tænkes at falde ind under bestemmelserne om statsstøtte i artikel 107-109 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Gruppens arbejde udføres med forbehold af EU-retten. I tilfælde, hvor Kommissionen indleder en statsstøtteprocedure, bør gruppen suspendere sin gennemgang af de pågældende foranstaltninger, indtil den pågældende statsstøtteprocedure er afsluttet. Gruppen kan allerede få forelagt en foreløbig beskrivelse af foranstaltningen, som udarbejdes af Kommissionen i tæt samråd med den pågældende medlemsstat. Der bør forelægges en endelig beskrivelse, så snart statsstøtteproceduren er afsluttet, hvis det er nødvendigt. |
| --- | --- |

J.

Rådet noterer sig, at nogle af de skatteforanstaltninger, der er omfattet af denne kodeks, kan tænkes at falde ind under bestemmelserne om statsstøtte i artikel 107-109 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Gruppens arbejde udføres med forbehold af EU-retten. I tilfælde, hvor Kommissionen indleder en statsstøtteprocedure, bør gruppen suspendere sin gennemgang af de pågældende foranstaltninger, indtil den pågældende statsstøtteprocedure er afsluttet. Gruppen kan allerede få forelagt en foreløbig beskrivelse af foranstaltningen, som udarbejdes af Kommissionen i tæt samråd med den pågældende medlemsstat. Der bør forelægges en endelig beskrivelse, så snart statsstøtteproceduren er afsluttet, hvis det er nødvendigt.

Tiltag til bekæmpelse af skatteundgåelse og skatteunddragelse

| K. | Rådet opfordrer medlemsstaterne til at samarbejde fuldt ud om bekæmpelsen af skatteundgåelse og skatteunddragelse, navnlig for så vidt angår rettidig udveksling af oplysninger mellem medlemsstaterne i overensstemmelse med deres respektive nationale love, EU-retten og internationale standarder.
  Rådet opfordrer gruppen til, hvor det skønnes hensigtsmæssigt, at have udvekslinger om spørgsmål af fælles interesse, der drøftes i internationale fora, og som falder ind under kodeksens anvendelsesområde. |
| --- | --- |

K.

Rådet opfordrer medlemsstaterne til at samarbejde fuldt ud om bekæmpelsen af skatteundgåelse og skatteunddragelse, navnlig for så vidt angår rettidig udveksling af oplysninger mellem medlemsstaterne i overensstemmelse med deres respektive nationale love, EU-retten og internationale standarder.

Rådet opfordrer gruppen til, hvor det skønnes hensigtsmæssigt, at have udvekslinger om spørgsmål af fælles interesse, der drøftes i internationale fora, og som falder ind under kodeksens anvendelsesområde.

| L. | Når det skønnes hensigtsmæssigt, kan gruppen også forelægge Rådet forslag til generelle retningslinjer inden for dens mandats anvendelsesområde med henblik på godkendelse, i det omfang de foreslåede generelle retningslinjer ikke allerede er omfattet af EU-lovgivningen. Når de endelige retningslinjer er godkendt af Rådet, vil de blive offentliggjort. Gruppen vil navnlig forelægge forslag til retningslinjer for specifikke alment gældende skatteelementer, der falder ind under anvendelsesområdet for litra B2, for Rådet med henblik på godkendelse, og sådanne elementer vil blive vurderet i forhold til medlemsstaterne — i overensstemmelse med de foregående bestemmelser i denne kodeks — under hensyntagen til sådanne retningslinjer. |
| --- | --- |

L.

Når det skønnes hensigtsmæssigt, kan gruppen også forelægge Rådet forslag til generelle retningslinjer inden for dens mandats anvendelsesområde med henblik på godkendelse, i det omfang de foreslåede generelle retningslinjer ikke allerede er omfattet af EU-lovgivningen. Når de endelige retningslinjer er godkendt af Rådet, vil de blive offentliggjort. Gruppen vil navnlig forelægge forslag til retningslinjer for specifikke alment gældende skatteelementer, der falder ind under anvendelsesområdet for litra B2, for Rådet med henblik på godkendelse, og sådanne elementer vil blive vurderet i forhold til medlemsstaterne — i overensstemmelse med de foregående bestemmelser i denne kodeks — under hensyntagen til sådanne retningslinjer.

| M. | Rådet noterer sig, at bestemmelser om bekæmpelse af misbrug eller defensive foranstaltninger i nationale skattelove og i dobbeltbeskatningsoverenskomster spiller en afgørende rolle i bekæmpelsen af skatteundgåelse og skatteunddragelse, også med hensyn til EU's eksterne strategi. |
| --- | --- |

M.

Rådet noterer sig, at bestemmelser om bekæmpelse af misbrug eller defensive foranstaltninger i nationale skattelove og i dobbeltbeskatningsoverenskomster spiller en afgørende rolle i bekæmpelsen af skatteundgåelse og skatteunddragelse, også med hensyn til EU's eksterne strategi.

EU's eksterne strategi og geografisk anvendelsesområde for adfærdskodeksen for erhvervsbeskatning

| N. | Rådet mener, at det er hensigtsmæssigt, at principperne om at fjerne skadelige skatteforanstaltninger efterleves inden for et så stort geografisk område som muligt. Med henblik herpå forpligter medlemsstaterne sig til at fremme gennemførelsen heraf på globalt plan ved at søge samarbejde med jurisdiktioner uden for Unionen, herunder ved hjælp af EU-listen over ikkesamarbejdsvillige skattejurisdiktioner. De nærmere oplysninger om listeopførelsesprocessen findes i Rådets konklusioner af 5. december 2017 og efterfølgende ajourføringer og revisioner samt de relevante proceduremæssige retningslinjer for overvågningsprocessen.
  Med henblik herpå foretager gruppen regelmæssige vurderinger af relevante jurisdiktioner på grundlag af objektive kriterier vedrørende gennemsigtighed på skatteområdet, fair beskatning og gennemførelse af foranstaltninger til bekæmpelse af BEPS.
  Gruppen vil regelmæssigt orientere Rådet om de fremskridt, der gøres, og henstille til Rådet, at listen ajourføres og revideres. |
| --- | --- |

N.

Rådet mener, at det er hensigtsmæssigt, at principperne om at fjerne skadelige skatteforanstaltninger efterleves inden for et så stort geografisk område som muligt. Med henblik herpå forpligter medlemsstaterne sig til at fremme gennemførelsen heraf på globalt plan ved at søge samarbejde med jurisdiktioner uden for Unionen, herunder ved hjælp af EU-listen over ikkesamarbejdsvillige skattejurisdiktioner. De nærmere oplysninger om listeopførelsesprocessen findes i Rådets konklusioner af 5. december 2017 og efterfølgende ajourføringer og revisioner samt de relevante proceduremæssige retningslinjer for overvågningsprocessen.

Med henblik herpå foretager gruppen regelmæssige vurderinger af relevante jurisdiktioner på grundlag af objektive kriterier vedrørende gennemsigtighed på skatteområdet, fair beskatning og gennemførelse af foranstaltninger til bekæmpelse af BEPS.

Gruppen vil regelmæssigt orientere Rådet om de fremskridt, der gøres, og henstille til Rådet, at listen ajourføres og revideres.

| O. | Medlemsstaterne forpligter sig også til at fremme vedtagelsen af kodeksens principper på områder, hvor traktaten ikke finder anvendelse. De medlemsstater, der har afhængige eller associerede områder, eller som har et særligt ansvar eller skattemæssige beføjelser over for andre områder, forudsat at disse ikke falder ind under anvendelsesområdet for EU-listen over ikkesamarbejdsvillige skattejurisdiktioner, forpligter sig til inden for deres forfatningsmæssige rammer at sikre anvendelsen af disse principper på disse områder. I denne forbindelse gør medlemsstaterne status over situationen i rapporter til gruppen, der vurderer rapporterne inden for rammerne af ovennævnte vurderingsproces. |
| --- | --- |

O.

Medlemsstaterne forpligter sig også til at fremme vedtagelsen af kodeksens principper på områder, hvor traktaten ikke finder anvendelse. De medlemsstater, der har afhængige eller associerede områder, eller som har et særligt ansvar eller skattemæssige beføjelser over for andre områder, forudsat at disse ikke falder ind under anvendelsesområdet for EU-listen over ikkesamarbejdsvillige skattejurisdiktioner, forpligter sig til inden for deres forfatningsmæssige rammer at sikre anvendelsen af disse principper på disse områder. I denne forbindelse gør medlemsstaterne status over situationen i rapporter til gruppen, der vurderer rapporterne inden for rammerne af ovennævnte vurderingsproces.

Anvendelse, overvågning og revision

| P. | Denne kodeks erstatter fra den 1. januar 2023 adfærdskodeksen for erhvervsbeskatning, der er fastsat i resolutionen vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, den 1. december 1997. For så vidt angår alment gældende skatteelementer som defineret i litra B.2 finder litra E.1-F2 imidlertid anvendelse fra den 1. januar 2024 og vil kun blive anvendt i forbindelse med foranstaltninger, der vedtages eller ændres fra og med den 1. januar 2023.
  For at sikre en ensartet og effektiv gennemførelse af kodeksen opfordrer Rådet Kommissionen til en gang om året at forelægge det en rapport om gennemførelsen heraf og om anvendelsen af statsstøtte, der har skattemæssig karakter. Rådet og medlemsstaterne gennemgår kodeksens bestemmelser, når det er relevant, navnlig når der er en ny international konsensus om relevante spørgsmål. |
| --- | --- |

P.

Denne kodeks erstatter fra den 1. januar 2023 adfærdskodeksen for erhvervsbeskatning, der er fastsat i resolutionen vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, den 1. december 1997. For så vidt angår alment gældende skatteelementer som defineret i litra B.2 finder litra E.1-F2 imidlertid anvendelse fra den 1. januar 2024 og vil kun blive anvendt i forbindelse med foranstaltninger, der vedtages eller ændres fra og med den 1. januar 2023.

For at sikre en ensartet og effektiv gennemførelse af kodeksen opfordrer Rådet Kommissionen til en gang om året at forelægge det en rapport om gennemførelsen heraf og om anvendelsen af statsstøtte, der har skattemæssig karakter. Rådet og medlemsstaterne gennemgår kodeksens bestemmelser, når det er relevant, navnlig når der er en ny international konsensus om relevante spørgsmål.

---

HENSTILLINGER

Rådet

| 15.11.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 433/6 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 433/6

---

RÅDETS HENSTILLING

af 14. november 2022

om evaluering af de deltagende medlemsstaters fremskridt med at opfylde deres forpligtelser inden for rammerne af det permanente strukturerede samarbejde (PESCO)

(2022/C 433/02)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 46, stk. 6,

under henvisning til protokol nr. 10 om permanent struktureret samarbejde etableret ved artikel 42 i traktaten om Den Europæiske Union til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets afgørelse (FUSP) 2017/2315 af 11. december 2017 om etablering af et permanent struktureret samarbejde (PESCO) og fastlæggelse af listen over deltagende medlemsstater (1),

under henvisning til forslag fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Artikel 4, stk. 2, litra d), i afgørelse (FUSP) 2017/2315 fastsætter, at Rådet skal vedtage afgørelser og henstillinger, der evaluerer de deltagende medlemsstaters bidrag til at opfylde de aftalte forpligtelser i henhold til den i nævnte afgørelses artikel 6 beskrevne mekanisme. |
| --- | --- |

(1)

Artikel 4, stk. 2, litra d), i afgørelse (FUSP) 2017/2315 fastsætter, at Rådet skal vedtage afgørelser og henstillinger, der evaluerer de deltagende medlemsstaters bidrag til at opfylde de aftalte forpligtelser i henhold til den i nævnte afgørelses artikel 6 beskrevne mekanisme.

| (2) | Artikel 6, stk. 3, i afgørelse (FUSP) 2017/2315 fastsætter, at Rådet på grundlag af den årlige rapport om PESCO, som forelægges af Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (»den højtstående repræsentant«), én gang om året skal undersøge, om de deltagende medlemsstater fortsat opfylder de mere bindende forpligtelser, der er omhandlet i nævnte afgørelses artikel 3. |
| --- | --- |

(2)

Artikel 6, stk. 3, i afgørelse (FUSP) 2017/2315 fastsætter, at Rådet på grundlag af den årlige rapport om PESCO, som forelægges af Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (»den højtstående repræsentant«), én gang om året skal undersøge, om de deltagende medlemsstater fortsat opfylder de mere bindende forpligtelser, der er omhandlet i nævnte afgørelses artikel 3.

| (3) | Tillæg 1 til bilaget til Rådets konklusioner af 20. november 2020 om den strategiske gennemgang af PESCO 2020 fastsætter, at den højtstående repræsentant senest i juli hvert år skal fremlægge den årlige rapport om gennemførelsen af PESCO med henblik på Rådets vedtagelse senest i november i det pågældende år af en henstilling, der evaluerer de deltagende medlemsstaters fremskridt med at opfylde deres forpligtelser inden for rammerne af PESCO. Punkt 16 i Rådets henstilling af 6. marts 2018 om en køreplan for gennemførelsen af PESCO (2) fastsætter, at Den Europæiske Unions Militærkomité skal sørge for militær rådgivning og henstillinger til Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité, således at den kan forberede Rådets undersøgelse af, om de deltagende medlemsstater fortsat opfylder de mere bindende forpligtelser. |
| --- | --- |

(3)

Tillæg 1 til bilaget til Rådets konklusioner af 20. november 2020 om den strategiske gennemgang af PESCO 2020 fastsætter, at den højtstående repræsentant senest i juli hvert år skal fremlægge den årlige rapport om gennemførelsen af PESCO med henblik på Rådets vedtagelse senest i november i det pågældende år af en henstilling, der evaluerer de deltagende medlemsstaters fremskridt med at opfylde deres forpligtelser inden for rammerne af PESCO. Punkt 16 i Rådets henstilling af 6. marts 2018 om en køreplan for gennemførelsen af PESCO (2) fastsætter, at Den Europæiske Unions Militærkomité skal sørge for militær rådgivning og henstillinger til Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité, således at den kan forberede Rådets undersøgelse af, om de deltagende medlemsstater fortsat opfylder de mere bindende forpligtelser.

| (4) | Punkt 26 i Rådets henstilling af 16. november 2021 om opstilling af rækkefølgen for opfyldelsen af de mere bindende forpligtelser inden for rammerne af PESCO og specificering af mere præcise mål og om ophævelse af henstillingen af 15. oktober 2018 (3) (henstilling af 16. november 2021 om opstilling af rækkefølgen for opfyldelsen af de mere bindende forpligtelser) fastsætter, at de deltagende medlemsstater skal gennemgå og ajourføre deres nationale gennemførelsesplaner i overensstemmelse hermed og meddele dem til PESCO-sekretariatet senest den 10. marts 2022 og hvert år herefter senest på samme dato, jf. artikel 3, stk. 2, i afgørelse (FUSP) 2017/2315, med henblik på den evalueringsproces, der er fastsat i nævnte afgørelses artikel 6, stk. 3. De nationale gennemførelsesplaner skal hvert andet år ledsages af en politisk erklæring på højt plan, hvori de deltagende medlemsstater kan anføre de vigtigste resultater og angive specifikke nationale prioriteter samt dele deres erfaringer, hvad angår planlægning og bidrag til opfyldelsen af alle mere bindende forpligtelser. |
| --- | --- |

(4)

Punkt 26 i Rådets henstilling af 16. november 2021 om opstilling af rækkefølgen for opfyldelsen af de mere bindende forpligtelser inden for rammerne af PESCO og specificering af mere præcise mål og om ophævelse af henstillingen af 15. oktober 2018 (3) (henstilling af 16. november 2021 om opstilling af rækkefølgen for opfyldelsen af de mere bindende forpligtelser) fastsætter, at de deltagende medlemsstater skal gennemgå og ajourføre deres nationale gennemførelsesplaner i overensstemmelse hermed og meddele dem til PESCO-sekretariatet senest den 10. marts 2022 og hvert år herefter senest på samme dato, jf. artikel 3, stk. 2, i afgørelse (FUSP) 2017/2315, med henblik på den evalueringsproces, der er fastsat i nævnte afgørelses artikel 6, stk. 3. De nationale gennemførelsesplaner skal hvert andet år ledsages af en politisk erklæring på højt plan, hvori de deltagende medlemsstater kan anføre de vigtigste resultater og angive specifikke nationale prioriteter samt dele deres erfaringer, hvad angår planlægning og bidrag til opfyldelsen af alle mere bindende forpligtelser.

| (5) | Punkt 28 i Rådets henstilling af 16. november 2021 om opstilling af rækkefølgen for opfyldelsen af de mere bindende forpligtelser fastsætter, at den højtstående repræsentant fra og med 2022 skal tage hensyn til nævnte henstilling i den årlige rapport om PESCO, som vil underbygge evalueringen af de enkelte deltagende medlemsstaters opfyldelse af de mere bindende forpligtelser. |
| --- | --- |

(5)

Punkt 28 i Rådets henstilling af 16. november 2021 om opstilling af rækkefølgen for opfyldelsen af de mere bindende forpligtelser fastsætter, at den højtstående repræsentant fra og med 2022 skal tage hensyn til nævnte henstilling i den årlige rapport om PESCO, som vil underbygge evalueringen af de enkelte deltagende medlemsstaters opfyldelse af de mere bindende forpligtelser.

| (6) | Den 21. marts 2022 vedtog Rådet det strategiske kompas for sikkerhed og forsvar, der understreger medlemsstaternes forpligtelse til senest i 2025 at opfylde alle de mere bindende forpligtelser og gøre fuld brug af det permanente strukturerede samarbejde til at intensivere deres samarbejde om kapacitetsudvikling (4). |
| --- | --- |

(6)

Den 21. marts 2022 vedtog Rådet det strategiske kompas for sikkerhed og forsvar, der understreger medlemsstaternes forpligtelse til senest i 2025 at opfylde alle de mere bindende forpligtelser og gøre fuld brug af det permanente strukturerede samarbejde til at intensivere deres samarbejde om kapacitetsudvikling (4).

| (7) | Europa-Kommissionen og den højtstående repræsentant vedtog den 18. maj 2022 en fælles meddelelse om en analyse af investeringsunderskud på forsvarsområdet og vejen frem (5). |
| --- | --- |

(7)

Europa-Kommissionen og den højtstående repræsentant vedtog den 18. maj 2022 en fælles meddelelse om en analyse af investeringsunderskud på forsvarsområdet og vejen frem (5).

| (8) | Den 13. juli 2022 forelagde den højtstående repræsentant Rådet sin årlige rapport om status for gennemførelsen af PESCO (»den årlige rapport«), herunder de enkelte deltagende medlemsstaters opfyldelse af deres forpligtelser i overensstemmelse med deres ajourførte og reviderede nationale gennemførelsesplaner. |
| --- | --- |

(8)

Den 13. juli 2022 forelagde den højtstående repræsentant Rådet sin årlige rapport om status for gennemførelsen af PESCO (»den årlige rapport«), herunder de enkelte deltagende medlemsstaters opfyldelse af deres forpligtelser i overensstemmelse med deres ajourførte og reviderede nationale gennemførelsesplaner.

| (9) | På dette grundlag bør Rådet derfor vedtage en henstilling, der evaluerer de deltagende medlemsstaters fremskridt med at opfylde deres forpligtelser inden for rammerne af PESCO — |
| --- | --- |

(9)

På dette grundlag bør Rådet derfor vedtage en henstilling, der evaluerer de deltagende medlemsstaters fremskridt med at opfylde deres forpligtelser inden for rammerne af PESCO —

VEDTAGET DENNE HENSTILLING:

I.   Formål og anvendelsesområde

| 1. | Formålet med denne henstilling er at evaluere de deltagende medlemsstaters bidrag til opfyldelsen af de mere bindende forpligtelser inden for rammerne af PESCO. Evalueringen er baseret på den årlige rapport om status for gennemførelsen af PESCO, som den højtstående repræsentant forelagde den 13. juli 2022 (»den årlige rapport«), og på de nationale gennemførelsesplaner, som de deltagende medlemsstater har fremlagt i 2022, og som var ledsaget af politiske erklæringer på højt plan. |
| --- | --- |

1.

II.   Resultater og henstillinger

| 2. | Den årlige rapport udgør et solidt grundlag for at gøre status over gennemførelsen af PESCO, herunder de enkelte deltagende medlemsstaters opfyldelse af de 20 mere bindende forpligtelser i overensstemmelse med deres nationale gennemførelsesplaner. |
| --- | --- |

2.

| 3. | I lyset af den geopolitiske kontekst, herunder den russiske angrebskrig mod Ukraine, som bringer den europæiske og globale fred og sikkerhed i fare, og trusselsbilledet, der konstant ændrer sig, forbliver PESCO et værdifuldt instrument for samarbejde og for at øge de deltagende medlemsstaters forsvarskapacitet. De deltagende medlemsstater bidrager gennem deres bestræbelser til at øge Unionens kapacitet til at være garant for sikkerhed og styrke Unionens strategiske uafhængighed og evne til at samarbejde med partnere, beskytte EU-borgerne og forsvare sine værdier og interesser. I lyset af målene i det strategiske kompas skal der desuden gøres en større indsats for at udnytte PESCO’s fulde potentiale. Et stærkere og mere kompetent EU på sikkerheds- og forsvarsområdet vil bidrage positivt til global og transatlantisk sikkerhed og er et supplement til NATO, der fortsat udgør grundlaget for dets medlemmers kollektive forsvar. |
| --- | --- |

3.

1.   Nationale gennemførelsesplaner

| 4. | Rådet erkender, at de deltagende medlemsstater er nødt til at blive bedre til at opnå konkrete resultater og fremme gennemførelsen med hensyn til opfyldelsen af de mere bindende forpligtelser – hurtigst muligt og senest ved udgangen af 2025 – og understreger, at de deltagende medlemsstater i varierende grad har gjort fremskridt med gennemførelsen af de 20 mere bindende forpligtelser, som de har indgået over for hinanden, og med gennemførelsen af projekter. De bør imidlertid øge indsatsen for at opfylde dem alle senest i 2025 som anført i Rådets henstilling af 16. november 2021 om opstilling af rækkefølgen for opfyldelsen af de mere bindende forpligtelser og som gentaget i det strategiske kompas. Desuden understreger Rådet, at de deltagende medlemsstater:






  a) | er fortsat med at øge deres forsvarsudgifter og har oplyst, at de har planer om yderligere forøgelser i 2022 og perioden 2023-25, også som reaktion på Ruslands angrebskrig mod Ukraine. Denne positive udvikling i forsvarsudgifterne og forsvarsinvesteringerne bør fastholdes på lang sigt, og samtidig bør et flertal af de deltagende medlemsstater også øge udgifterne til forsvarsforskning og -teknologi væsentligt for at nå de aftalte 2 % af de samlede forsvarsudgifter (kollektivt benchmark). I den forbindelse bør de tilgængelige EU-værktøjer og -strukturer, herunder innovationsknudepunktet på forsvarsområdet, som for ikke så længe siden blev oprettet inden for rammerne af Det Europæiske Forsvarsagentur (EDA) og EU-ordningen for forsvarsinnovation i Kommissionen, tages i betragtning fuldt ud, så de kan udfolde deres potentiale |
| --- | --- | --- |

4.

a)

er fortsat med at øge deres forsvarsudgifter og har oplyst, at de har planer om yderligere forøgelser i 2022 og perioden 2023-25, også som reaktion på Ruslands angrebskrig mod Ukraine. Denne positive udvikling i forsvarsudgifterne og forsvarsinvesteringerne bør fastholdes på lang sigt, og samtidig bør et flertal af de deltagende medlemsstater også øge udgifterne til forsvarsforskning og -teknologi væsentligt for at nå de aftalte 2 % af de samlede forsvarsudgifter (kollektivt benchmark). I den forbindelse bør de tilgængelige EU-værktøjer og -strukturer, herunder innovationsknudepunktet på forsvarsområdet, som for ikke så længe siden blev oprettet inden for rammerne af Det Europæiske Forsvarsagentur (EDA) og EU-ordningen for forsvarsinnovation i Kommissionen, tages i betragtning fuldt ud, så de kan udfolde deres potentiale

| b) | kun har vist få fremskridt med hensyn til forpligtelsen til at øge antallet af samarbejdsprojekter vedrørende forsvarskapaciteter og relaterede investeringer i indkøb af forsvarsmateriel og i forsvarsforskning og -teknologi. For at afhjælpe EU's kapacitetsudviklingsprioriteter og nå de aftalte kollektive benchmarks (20 % af de samlede samarbejdsbaserede udgifter til forsvarsforskning og -teknologi, 35 % af de samlede udgifter til samarbejdsbaserede indkøb af forsvarsmateriel) bør de deltagende medlemsstater gøre bedst mulig brug af eksisterende EU-forsvarsinitiativer og -værktøjer og bør yderligere øge og mobilisere samarbejdsbaserede forsvarsinvesteringer på EU-plan (6). De opfordres i den forbindelse til at gøre fuld brug af resultaterne af den samordnede årlige gennemgang vedrørende forsvar (CARD) og anbefalingerne heri, navnlig samarbejdsmuligheder og fokusområder. Under hensyntagen til det strategiske kompas opfordres de desuden til inden for rammerne af PESCO at fremme nye muligheder såsom fremme af fælles indkøb, herunder i forbindelse med opfølgningen af den fælles meddelelse om en analyse af investeringsunderskud på forsvarsområdet og vejen frem |
| --- | --- |

b)

kun har vist få fremskridt med hensyn til forpligtelsen til at øge antallet af samarbejdsprojekter vedrørende forsvarskapaciteter og relaterede investeringer i indkøb af forsvarsmateriel og i forsvarsforskning og -teknologi. For at afhjælpe EU's kapacitetsudviklingsprioriteter og nå de aftalte kollektive benchmarks (20 % af de samlede samarbejdsbaserede udgifter til forsvarsforskning og -teknologi, 35 % af de samlede udgifter til samarbejdsbaserede indkøb af forsvarsmateriel) bør de deltagende medlemsstater gøre bedst mulig brug af eksisterende EU-forsvarsinitiativer og -værktøjer og bør yderligere øge og mobilisere samarbejdsbaserede forsvarsinvesteringer på EU-plan (6). De opfordres i den forbindelse til at gøre fuld brug af resultaterne af den samordnede årlige gennemgang vedrørende forsvar (CARD) og anbefalingerne heri, navnlig samarbejdsmuligheder og fokusområder. Under hensyntagen til det strategiske kompas opfordres de desuden til inden for rammerne af PESCO at fremme nye muligheder såsom fremme af fælles indkøb, herunder i forbindelse med opfølgningen af den fælles meddelelse om en analyse af investeringsunderskud på forsvarsområdet og vejen frem

| c) | generelt har fastholdt eller øget deres bidrag en smule til militære missioner og operationer under den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP), men at eksisterende huller bør lukkes hurtigst muligt. De deltagende medlemsstater bør gøre langt mere for at opfylde de operationelle forpligtelser, idet der tages hensyn til princippet om ét sæt styrker, da bidragene til missioner og operationer stadig vækker bekymring. De deltagende medlemsstater bør øge deres bidrag til listen over EU-kampgrupper og databasen vedrørende hurtig reaktion. Desuden bør de mere specifikt afhjælpe strategiske kapacitetsmangler, dvs. kapacitetsmålene med stor virkning. Desuden bør de deltagende medlemsstater fremsætte konkrete forslag til forbedring af den fælles finansiering af FSFP-missioner og -operationer, også i forbindelse med EU-kapaciteten til hurtig deployering, herunder gennem en revurdering af anvendelsesområdet for og definitionen af fælles udgifter med henblik på at øge solidariteten og stimulere deltagelsen i militære missioner og operationer samt i øvelsesrelaterede udgifter. Det er vigtigt snarest muligt at afslutte arbejdet med at definere parametrene for en rimelig andel af bidrag til militære missioner og operationer, der anmodes om i Rådets henstilling af 16. november 2021 om opstilling af rækkefølgen for opfyldelsen af de mere bindende forpligtelser. Dette er vigtigt for at tilskynde de deltagende medlemsstater til inden for rammerne af deres midler og kapaciteter at øge deres bidrag til FSFP-missioner og -operationer og for at støtte dem heri og sikre gennemsigtighed mellem dem med hensyn til opfyldelsen af deres respektive forpligtelser |
| --- | --- |

c)

generelt har fastholdt eller øget deres bidrag en smule til militære missioner og operationer under den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP), men at eksisterende huller bør lukkes hurtigst muligt. De deltagende medlemsstater bør gøre langt mere for at opfylde de operationelle forpligtelser, idet der tages hensyn til princippet om ét sæt styrker, da bidragene til missioner og operationer stadig vækker bekymring. De deltagende medlemsstater bør øge deres bidrag til listen over EU-kampgrupper og databasen vedrørende hurtig reaktion. Desuden bør de mere specifikt afhjælpe strategiske kapacitetsmangler, dvs. kapacitetsmålene med stor virkning. Desuden bør de deltagende medlemsstater fremsætte konkrete forslag til forbedring af den fælles finansiering af FSFP-missioner og -operationer, også i forbindelse med EU-kapaciteten til hurtig deployering, herunder gennem en revurdering af anvendelsesområdet for og definitionen af fælles udgifter med henblik på at øge solidariteten og stimulere deltagelsen i militære missioner og operationer samt i øvelsesrelaterede udgifter. Det er vigtigt snarest muligt at afslutte arbejdet med at definere parametrene for en rimelig andel af bidrag til militære missioner og operationer, der anmodes om i Rådets henstilling af 16. november 2021 om opstilling af rækkefølgen for opfyldelsen af de mere bindende forpligtelser. Dette er vigtigt for at tilskynde de deltagende medlemsstater til inden for rammerne af deres midler og kapaciteter at øge deres bidrag til FSFP-missioner og -operationer og for at støtte dem heri og sikre gennemsigtighed mellem dem med hensyn til opfyldelsen af deres respektive forpligtelser

| d) | har gjort beskedne fremskridt med at anvende Unionens værktøjer og processer til kapacitetsplanlægning og udvikling som retningslinje for den nationale planlægning og beslutningstagning. De deltagende medlemsstater opfordres til at øge deres bestræbelser på at sikre en mere systematisk og aktiv anvendelse af disse instrumenter, herunder CARD-henstillingerne, for at udnytte deres fulde potentiale og afhjælpe kapacitetsmangler på en samarbejdsbaseret måde |
| --- | --- |

d)

har gjort beskedne fremskridt med at anvende Unionens værktøjer og processer til kapacitetsplanlægning og udvikling som retningslinje for den nationale planlægning og beslutningstagning. De deltagende medlemsstater opfordres til at øge deres bestræbelser på at sikre en mere systematisk og aktiv anvendelse af disse instrumenter, herunder CARD-henstillingerne, for at udnytte deres fulde potentiale og afhjælpe kapacitetsmangler på en samarbejdsbaseret måde

| e) | ikke i tilstrækkelig grad tager hensyn til forpligtelsen til at samarbejde om at afhjælpe kapacitetsmangler. Der bør betydeligt rettes op på den fortsat begrænsede brug af en europæisk samarbejdsbaseret tilgang. De deltagende medlemsstater udtrykker i deres nationale gennemførelsesplaner interesse for at bruge CARD-henstillingerne om forsvarssamarbejde, navnlig de påpegede samarbejdsmuligheder. De bør i den henseende inkludere disse muligheder på en systematisk måde i deres nationale planlægning og indberette dem i deres nationale gennemførelsesplaner. De deltagende medlemsstater bør også fortsætte samarbejdet om at levere kapaciteter med henblik på at styrke EU's kommando- og kontrolstrukturer, navnlig Den Militære Planlægnings- og Gennemførelseskapacitet (MPCC) som den foretrukne kommando- og kontrolstruktur, samt med henblik på at operationalisere EU-kapaciteten til hurtig deployering i overensstemmelse med det strategiske kompas. Rådet mindede om, at sammenhæng i resultaterne mellem CDP og CARD på den ene side og respektive NATO-processer såsom NATO's forsvarsplanlægningsproces på den anden side har været og fortsat vil blive sikret, hvis kravene overlapper hinanden, i erkendelse af de to organisationers forskellige karakter og respektive ansvarsområder og medlemskaber |
| --- | --- |

e)

ikke i tilstrækkelig grad tager hensyn til forpligtelsen til at samarbejde om at afhjælpe kapacitetsmangler. Der bør betydeligt rettes op på den fortsat begrænsede brug af en europæisk samarbejdsbaseret tilgang. De deltagende medlemsstater udtrykker i deres nationale gennemførelsesplaner interesse for at bruge CARD-henstillingerne om forsvarssamarbejde, navnlig de påpegede samarbejdsmuligheder. De bør i den henseende inkludere disse muligheder på en systematisk måde i deres nationale planlægning og indberette dem i deres nationale gennemførelsesplaner. De deltagende medlemsstater bør også fortsætte samarbejdet om at levere kapaciteter med henblik på at styrke EU's kommando- og kontrolstrukturer, navnlig Den Militære Planlægnings- og Gennemførelseskapacitet (MPCC) som den foretrukne kommando- og kontrolstruktur, samt med henblik på at operationalisere EU-kapaciteten til hurtig deployering i overensstemmelse med det strategiske kompas. Rådet mindede om, at sammenhæng i resultaterne mellem CDP og CARD på den ene side og respektive NATO-processer såsom NATO's forsvarsplanlægningsproces på den anden side har været og fortsat vil blive sikret, hvis kravene overlapper hinanden, i erkendelse af de to organisationers forskellige karakter og respektive ansvarsområder og medlemskaber

| f) | har vist, at EDA i vid udstrækning anvendes som det europæiske forum for kapacitetsudvikling. Omfanget af investeringer i projekter, der udvikles inden for rammerne af EDA, er dog fortsat lavt og bør øges, også for yderligere at styrke EDA's rolle som et forum for kapacitetsudvikling |
| --- | --- |

f)

har vist, at EDA i vid udstrækning anvendes som det europæiske forum for kapacitetsudvikling. Omfanget af investeringer i projekter, der udvikles inden for rammerne af EDA, er dog fortsat lavt og bør øges, også for yderligere at styrke EDA's rolle som et forum for kapacitetsudvikling

| g) | er kommet med klarere indikationer af, at de deltager i samarbejdsprojekter, der styrker den europæiske forsvarsteknologiske og -industrielle base (EDTIB) i hele Unionen, også ved at drage fordel af initiativer til fælles indkøb af forsvarskapaciteter. De deltagende medlemsstater bør dog i større udstrækning afspejle disse principper i deres respektive industripolitikker og indkøbsstrategier. |
| --- | --- |

g)

er kommet med klarere indikationer af, at de deltager i samarbejdsprojekter, der styrker den europæiske forsvarsteknologiske og -industrielle base (EDTIB) i hele Unionen, også ved at drage fordel af initiativer til fælles indkøb af forsvarskapaciteter. De deltagende medlemsstater bør dog i større udstrækning afspejle disse principper i deres respektive industripolitikker og indkøbsstrategier.

| 5. | Rådet noterer sig, at evalueringen af ajourførte nationale gennemførelsesplaner bekræftede, at det fortsat kniber med gennemførelsen af flere tilsagn, hvis de skal være opfyldt senest i 2025. I forbindelse med den videre gennemførelse af PESCO opfordres de enkelte deltagende medlemsstater derfor til at tage hensyn til resultaterne og henstillingerne i den årlige rapport og til i overensstemmelse hermed at revidere deres bidrag til opfyldelsen af de mere bindende forpligtelser. De deltagende medlemsstater opfordres til at dele mere detaljerede oplysninger i deres nationale gennemførelsesplaner for at opfylde målene for PESCO’s anden indledende fase. Påvisning af en holdbar opadgående kurs forbliver afgørende for at gøre fremskridt hen imod opfyldelsen af alle PESCO’s mere bindende forpligtelser senest i 2025. Forud for den næste ajourføring af de nationale gennemførelsesplaner bør PESCO-sekretariatet derfor afholde en workshop om, hvordan de mere vanskelige forpligtelser kan håndteres. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Alle deltagende medlemsstaters nationale gennemførelsesplaner er ledsaget af politiske erklæringer på højt plan, der skitserer de vigtigste resultater og redegør for specifikke nationale prioriteter og bidrag til opfyldelsen af de mere bindende forpligtelser. Rådet understreger relevansen af de politiske erklæringer for fremlæggelsen af de deltagende medlemsstaters holdninger. Det understreger betydningen af at sikre det nødvendige politiske ejerskab og være med til at fremme drøftelserne på politisk plan. De deltagende medlemsstater bør i 2024 og derefter hvert andet år på ny lade deres nationale gennemførelsesplan ledsage af en sådan politisk erklæring på højt plan. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Størsteparten af de deltagende medlemsstater har allerede benyttet sig af den digitale platform udviklet af EDA til at indsende deres nationale gennemførelsesplaner. De deltagende medlemsstater opfordres til at fortsætte hermed fremover, da det vil give dem mulighed for at anvende data, som de allerede har indgivet i forbindelse med relevante EU-forsvarsinitiativer, og lette den administrative byrde. |
| --- | --- |

7.

2.   PESCO-projekter

| 8. | Med vedtagelsen af 14 nye projekter i forbindelse med den fjerde bølge af PESCO-projekter i november 2021 (7) er antallet af PESCO-projekter nået op på 60, hvilket bidrager til opfyldelsen af de 20 mere bindende forpligtelser, og derved bekræfter PESCO-rammens værdi for udvikling af samarbejdsprojekter. Vedtagelsen af PESCO-projekter, der beskæftiger sig med samarbejdsmuligheder, herunder vedrørende fokusområder, som er identificeret i CARD, har vist en øget sammenhæng mellem de to initiativer. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Rådet opfordrer de deltagende medlemsstater til at bruge den femte bølge af PESCO-projekter, der skal vedtages i 2023, til at iværksætte strategisk relevante projekter, der skal levere kritiske kapaciteter og forbedre styrkers interoperabilitet, også i overensstemmelse med EU’s kapacitetsudviklingsprioriteter, der hidrører fra CDP, og de retningslinjer, der er fastlagt i det strategiske kompas. Rådet understreger, at den kommende femte bølge giver mulighed for at gå videre med resultaterne af anden CARD-cyklus, navnlig ved at øge brugen af de identificerede samarbejdsmuligheder, herunder dem med operationelt fokus, samt fokusområderne. Rådet minder om, at PESCO forbliver en medlemsstatsdrevet proces, og opfordrer PESCO-sekretariatet til at støtte udviklingen af projektforslag samt deres yderligere fremskridt, hvor det er relevant, og dermed sikre, at nye projekter forberedes bedre og leverer resultater uden forsinkelser, selv i den femte bølge. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Rådet noterer sig, at der som anført i rapporten af 29. juni til Rådet om fremskridtene med PESCO-projekterne er gjort generelle fremskridt med projekterne, hvoraf 18 på tværs af alle områder allerede er ved at nå gennemførelsesfasen, og to allerede har nået deres fulde operationelle kapacitet. Rådet ser desuden med tilfredshed på, at næsten halvdelen af projekterne forventes at give konkrete resultater senest i 2025. Dette omfatter 77 % af de projekter (20 ud af 26), som Rådet i sine konklusioner af 20. november 2020 om den strategiske gennemgang af PESCO 2020 forventede ville give resultater inden for denne tidshorisont. De deltagende medlemsstater bør overveje at give PESCO-sekretariatet bedre mulighed for at støtte projektgennemførelsen, navnlig gennem brug af EDA’s ekspertise som en ramme for gennemførelsen af fælles kapacitetsudviklingsprojekter, herunder de projektstyringsværktøjer, der allerede tilbydes de deltagende medlemsstater, og Den Europæiske Unions Militærstabs ekspertise inden for operationelle aspekter. Desuden bør de deltagende medlemsstater, eventuelt med støtte fra PESCO-sekretariatet, styrke den strategiske kommunikation om fremskridtene med projekterne og om deres nytte for europæisk sikkerhed og forsvar. De deltagende medlemsstater bør også overveje at drage fordel af Det Europæiske Sikkerheds- og Forsvarsakademis kursus om forvaltning af PESCO-projekter. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Samtidig noterer Rådet sig fortsatte problemer med gennemførelsen af en række andre projekter, herunder forsinkelser i forbindelse med opfyldelsen af projektmålene. Rådet fremhæver, at de deltagende medlemsstater bør gøre en øget indsats for at levere konkrete resultater som planlagt, navnlig hvad angår de projekter, der officielt blev iværksat i 2018, og som endnu ikke har givet konkrete resultater. Når projektmedlemmer konstaterer, at projekter ikke kan give de forventede resultater, bør sådanne projekter tilføres nyt momentum eller afsluttes for at sikre, at alle PESCO-projekter er relevante, effektive og troværdige. Tilsvarende opfordres nye projekter til at kickstarte deres aktiviteter senest seks måneder efter deres optagelse i PESCO. Med hensyn til fremskridtene med PESCO-projekter kan de deltagende medlemsstater anmode PESCO-sekretariatet om at foretage en vurdering heraf. For at afbøde identificerede risici for projektgennemførelsen kan projektmedlemmerne desuden nå til enighed om et gennemførligt anvendelsesområde, dets vejledende tidsfrister og tildeling af de nødvendige ressourcer til gennemførelsen af PESCO-projekter, også ved at søge EU-finansiering, hvor det er muligt. PESCO-sekretariatet kan desuden anmodes om at indsamle bedste praksis for styring og gennemførelse af PESCO-projekter og dele dem med de deltagende medlemsstater i form af en vejledning for projektkoordinatorer. |
| --- | --- |

11.

| 12. | PESCO-sekretariatet kan også foreslå møder mellem grupper af PESCO-projekter med identificerede synergier og fællestræk og hjælpe med at få sådanne mødes i stand for at fremme samarbejdet og øge projekternes virkning og effektivitet, spare ressourcer og forhindre unødvendig overlapning. For de projekter, der nærmer sig deres afslutning, kan PESCO-sekretariatet tilskynde til og lette drøftelser om anvendelsen af kapaciteter og dermed forbundne strukturer, der er leveret, herunder eventuelle opfølgningsprojekter. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Rådet glæder sig over, at USA, Canada og Norge i overensstemmelse med Rådets afgørelse (FUSP) 2020/1639 (8), og efter Rådets afgørelse (FUSP) 2021/748 (9), (FUSP) 2021/749 (10) og (FUSP) 2021/750 (11) har tilsluttet sig projektet om militær mobilitet i december 2021.
  Det minder om, at partnere, der opfylder de generelle betingelser, undtagelsesvis kan indbydes til at deltage i individuelle PESCO-projekter i fremtiden i overensstemmelse med indbydelsesproceduren i afgørelse (FUSP) 2020/1639, og noterer sig flere EU-partneres interesse i at tilslutte sig PESCO-projekter. I den forbindelse ser Rådet frem til Det Forenede Kongeriges deltagelse i projektet om militær mobilitet efter Rådets afgørelse (FUSP) 2022/2244 (12). |
| --- | --- |

13.

Det minder om, at partnere, der opfylder de generelle betingelser, undtagelsesvis kan indbydes til at deltage i individuelle PESCO-projekter i fremtiden i overensstemmelse med indbydelsesproceduren i afgørelse (FUSP) 2020/1639, og noterer sig flere EU-partneres interesse i at tilslutte sig PESCO-projekter. I den forbindelse ser Rådet frem til Det Forenede Kongeriges deltagelse i projektet om militær mobilitet efter Rådets afgørelse (FUSP) 2022/2244 (12).

III.   Vejen frem

| 14. | De deltagende medlemsstater opfordres til at ajourføre deres nationale gennemførelsesplaner og forelægge dem for PESCO-sekretariatet senest den 10. marts 2023. |
| --- | --- |

14.

| 15. | De deltagende medlemsstater opfordres til under hensyntagen til forslagene i denne henstilling at gøre yderligere fremskridt med gennemførelsen af dels de 20 mere bindende forpligtelser med henblik på at opfylde dem senest i 2025, dels de dermed forbundne projekter. Regelmæssige politiske drøftelser på højt plan mellem de deltagende medlemsstater og den højtstående repræsentant samt mellem Rådets respektive forberedende organer og i andre relevante fora bør fortsat sikre politisk momentum og øget ejerskab fra de deltagende medlemsstaters side. Rådet opfordrer PESCO-sekretariatet til at påtage sig sin støtterolle på tværs af de tiltag, der er identificeret i denne henstilling, herunder gennem tilrettelæggelse af særlige workshopper. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Rådet noterer sig, at PESCO både gennem sine mere bindende forpligtelser og samarbejdsprojekter er et værdifuldt samarbejdsinstrument, navnlig i lyset af den geopolitiske kontekst. PESCO-rammen er med til at støtte gennemførelsen af det strategiske kompas, håndtere EU’s kapacitetsudviklingsprioriteter og gøre fuld brug af CARD-resultaterne, navnlig de identificerede samarbejdsmuligheder, under hensyntagen til den fælles meddelelse om en analyse af investeringsunderskud på forsvarsområdet, og styrke EDTIB i hele Unionen. Rådet opfordrer også til at videreføre arbejdet med at forbedre sammenhængen i EU’s forsvarsinitiativer, også med henblik på at forenkle procedurerne, øge informationsudvekslingen og opstille mere specifikke prioriteter. Det glæder sig over afholdelsen af det første årlige forsvarsministermøde om EU’s forsvarsinitiativer vedrørende kapacitetsudvikling ved at gøre fuld brug af eksisterende formater, hvilket yderligere vil støtte sammenhængen i EU’s forsvarsinitiativer. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Rådet minder om, at de deltagende medlemsstater i forbindelse med den strategiske gennemgang af PESCO, der skal gennemføres inden udgangen af PESCO’s anden indledende fase i 2025, og som anført i PESCO-underretningen, som også minder om den særlige karakter af visse medlemsstaters sikkerheds- og forsvarspolitik, vil evaluere opfyldelsen af alle PESCO-forpligtelser samt drøfte og træffe afgørelse om nye forpligtelser med henblik på at indlede en ny fase hen imod europæisk sikkerheds- og forsvarsintegration. Rådet opfordrer de deltagende medlemsstater til i 2023 med støtte fra PESCO-sekretariatet at indlede drøftelser om den kommende strategiske gennemgang, herunder om mulige tidsrammer og delmål. |
| --- | --- |

17.

Udfærdiget i Bruxelles, den 14. november 2022.

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  EUT L 331 af 14.12.2017, s. 57.

1

(2)  EUT C 88 af 8.3.2018, s. 1.

2

(3)  EUT C 464 af 17.11.2021, s. 1.

3

(4)  Dok. 7371/22.

4

(5)  JOIN(2022)24 final.

5

(6)  Som anført i den fælles meddelelse om en analyse af investeringsunderskud på forsvarsområdet og vejen frem er andelen af samarbejdsbaserede indkøb af forsvarsmateriel i gennemsnit faldet fra 11 % i 2020 til ca. 8 % i 2021, mens de samlede udgifter til forsvarsforskning og -teknologi udgjorde 1,2 % af de samlede forsvarsudgifter i 2020.

6

(7)  Rådets afgørelse (FUSP) 2021/2008 af 16. november 2021 om ændring og ajourføring af afgørelse (FUSP) 2018/340 om opstilling af listen over projekter, der skal udvikles under PESCO (EUT L 407 af 17.11.2021, s. 37).

7

(8)  Rådets afgørelse (FUSP) 2020/1639 af 5. november 2020 om fastsættelse af de generelle betingelser, hvorpå tredjelande undtagelsesvis kan indbydes til at deltage i individuelle PESCO-projekter (EUT L 371 af 6.11.2020, s. 3).

8

(9)  Rådets afgørelse (FUSP) 2021/748 af 6. maj 2021 om Canadas deltagelse i PESCO-projektet militær mobilitet (EUT L 160 af 7.5.2021, s. 106).

9

(10)  Rådets afgørelse (FUSP) 2021/749 af 6. maj 2021 om Kongeriget Norges deltagelse i PESCO-projektet militær mobilitet (EUT L 160 af 7.5.2021, s. 109).

10

(11)  Rådets afgørelse (FUSP) 2021/750 af 6. maj 2021 om Amerikas Forenede Staters deltagelse i PESCO-projektet militær mobilitet (EUT L 160 af 7.5.2021, s. 112).

11

(12)  Rådets afgørelse (FUSP) 2022/2244 af 14. november 2022 om Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirlands deltagelse i PESCO-projektet militær mobilitet (EUT L 295 af 15.11.2022, s. 22).

12

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 15.11.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 433/13 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 433/13

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.10845 — HG / WCAS / WARBURG PINCUS / NORSTELLA)

(EØS-relevant tekst)

(2022/C 433/03)

Den 10. oktober 2022 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32022M10845. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32022M10845. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

III Forberedende retsakter

RÅDET

| 15.11.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 433/14 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 433/14

---

RÅDETS FØRSTEBEHANDLINGSHOLDNING (EU) nr. 3/2022

med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om en mere ligelig kønsfordeling blandt ledelsesmedlemmer i børsnoterede selskaber og tilhørende foranstaltninger

Vedtaget af Rådet den 17. oktober 2022

(EØS-relevant tekst)

(2022/C 433/04)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 157, stk. 3,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),

efter den almindelige lovgivningsprocedure (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), er ligestilling en grundlæggende værdi i Unionen og en del af medlemsstaternes fælles værdigrundlag i et samfund præget af ligestilling mellem kvinder og mænd. I henhold til artikel 3, stk. 3, i TEU skal Unionen fremme ligestilling mellem kvinder og mænd. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), er ligestilling en grundlæggende værdi i Unionen og en del af medlemsstaternes fælles værdigrundlag i et samfund præget af ligestilling mellem kvinder og mænd. I henhold til artikel 3, stk. 3, i TEU skal Unionen fremme ligestilling mellem kvinder og mænd.

| (2) | Artikel 157, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) giver Europa-Parlamentet og Rådet beføjelse til at vedtage foranstaltninger, der skal sikre anvendelsen af princippet om lige muligheder for og ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med beskæftigelse og erhverv. |
| --- | --- |

(2)

Artikel 157, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) giver Europa-Parlamentet og Rådet beføjelse til at vedtage foranstaltninger, der skal sikre anvendelsen af princippet om lige muligheder for og ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med beskæftigelse og erhverv.

| (3) | For at sikre fuld ligestilling mellem mænd og kvinder i praksis på arbejdsmarkedet tillader artikel 157, stk. 4, i TEUF positiv særbehandling ved at give medlemsstaterne mulighed for at opretholde eller vedtage foranstaltninger, der tager sigte på at indføre specifikke fordele, der har til formål at gøre det lettere for det underrepræsenterede køn at udøve en erhvervsaktivitet eller at forebygge eller opveje ulemper i den erhvervsmæssige karriere. Artikel 23 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (»chartret«) fastsætter, at der skal sikres ligestilling mellem mænd og kvinder på alle områder, og at princippet om ligestilling ikke må være til hinder for opretholdelse eller vedtagelse af foranstaltninger, der giver det underrepræsenterede køn specifikke fordele. |
| --- | --- |

(3)

For at sikre fuld ligestilling mellem mænd og kvinder i praksis på arbejdsmarkedet tillader artikel 157, stk. 4, i TEUF positiv særbehandling ved at give medlemsstaterne mulighed for at opretholde eller vedtage foranstaltninger, der tager sigte på at indføre specifikke fordele, der har til formål at gøre det lettere for det underrepræsenterede køn at udøve en erhvervsaktivitet eller at forebygge eller opveje ulemper i den erhvervsmæssige karriere. Artikel 23 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (»chartret«) fastsætter, at der skal sikres ligestilling mellem mænd og kvinder på alle områder, og at princippet om ligestilling ikke må være til hinder for opretholdelse eller vedtagelse af foranstaltninger, der giver det underrepræsenterede køn specifikke fordele.

| (4) | Principperne for den europæiske søjle for sociale rettigheder, som blev proklameret i fællesskab af Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen i 2017, omfatter blandt sine principper ligebehandling af og lige muligheder for kvinder og mænd, herunder for så vidt angår deltagelse på arbejdsmarkedet, arbejds- og ansættelsesvilkår og karrieremuligheder. |
| --- | --- |

(4)

Principperne for den europæiske søjle for sociale rettigheder, som blev proklameret i fællesskab af Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen i 2017, omfatter blandt sine principper ligebehandling af og lige muligheder for kvinder og mænd, herunder for så vidt angår deltagelse på arbejdsmarkedet, arbejds- og ansættelsesvilkår og karrieremuligheder.

| (5) | At opnå ligestilling mellem kønnene på arbejdspladsen kræver en samlet tilgang, som også omfatter fremme af kønsbalance i forbindelse med beslutningsprocesser i selskaber på alle niveauer samt udligning af lønforskellen mellem mænd og kvinder. Sikring af ligestilling på arbejdspladsen er også en central forudsætning for at mindske fattigdommen blandt kvinder. |
| --- | --- |

(5)

At opnå ligestilling mellem kønnene på arbejdspladsen kræver en samlet tilgang, som også omfatter fremme af kønsbalance i forbindelse med beslutningsprocesser i selskaber på alle niveauer samt udligning af lønforskellen mellem mænd og kvinder. Sikring af ligestilling på arbejdspladsen er også en central forudsætning for at mindske fattigdommen blandt kvinder.

| (6) | I Rådets henstilling 84/635/EØF (4) henstilles det, at medlemsstaterne sørger for, at de positive foranstaltninger så vidt muligt omfatter foranstaltninger vedrørende kvinders aktive deltagelse i beslutningstagende organer. I Rådets henstilling 96/694/EF (5) henstilles det, at medlemsstaterne tilskynder den private sektor til at øge deltagelsen af kvinder på alle beslutningsniveauer, navnlig gennem vedtagelse af eller inden for rammerne af ligestillingsplaner og positive særforanstaltninger. |
| --- | --- |

(6)

I Rådets henstilling 84/635/EØF (4) henstilles det, at medlemsstaterne sørger for, at de positive foranstaltninger så vidt muligt omfatter foranstaltninger vedrørende kvinders aktive deltagelse i beslutningstagende organer. I Rådets henstilling 96/694/EF (5) henstilles det, at medlemsstaterne tilskynder den private sektor til at øge deltagelsen af kvinder på alle beslutningsniveauer, navnlig gennem vedtagelse af eller inden for rammerne af ligestillingsplaner og positive særforanstaltninger.

| (7) | Dette direktiv har til formål at sikre anvendelsen af princippet om lige muligheder for kvinder og mænd og opnå en ligelig kønsfordeling i toplederstillinger ved at indføre et sæt proceduremæssige krav til udvælgelse af kandidater, der skal udnævnes eller vælges til poster som ledelsesmedlem på grundlag af gennemsigtighed og kvalifikationer. |
| --- | --- |

(7)

Dette direktiv har til formål at sikre anvendelsen af princippet om lige muligheder for kvinder og mænd og opnå en ligelig kønsfordeling i toplederstillinger ved at indføre et sæt proceduremæssige krav til udvælgelse af kandidater, der skal udnævnes eller vælges til poster som ledelsesmedlem på grundlag af gennemsigtighed og kvalifikationer.

| (8) | Inden for de seneste år har Kommissionen forelagt adskillige rapporter, hvori der gøres status over situationen vedrørende ligestilling mellem kønnene i den økonomiske beslutningsproces. Den har opfordret børsnoterede selskaber til at øge antallet af medlemmer af det underrepræsenterede køn i deres selskabsorganer ved selvregulering og til at afgive konkrete frivillige tilsagn herom. Kommissionen understregede i sin meddelelse af 5. marts 2010 med titlen »Fornyet vilje til at opnå ligestilling mellem mænd og kvinder — Et kvindecharter«, at der stadig ikke er fuld lighed for kvinder i magtfordelingen og beslutningstagningen i det politiske og økonomiske liv og i den offentlige og private sektor, og den bekræftede, at den forpligter sig til at anvende sine beføjelser til at fremme en mere retfærdig fordeling af mænd og kvinder i magtfulde stillinger. I sin meddelelse af 21. september 2010 med titlen »Strategi for ligestilling mellem kvinder og mænd 2010-2015« var forbedring af kønsbalancen i beslutningstagningen en af de prioriteter, som Kommissionen fastlagde. At opnå kønsbalance i forbindelse med beslutningsprocesser og politik er en af prioriteterne i Kommissionens meddelelse af 5. marts 2020 med titlen »Et EU med ligestilling: strategi for ligestilling mellem mænd og kvinder 2020-2025«. |
| --- | --- |

(8)

Inden for de seneste år har Kommissionen forelagt adskillige rapporter, hvori der gøres status over situationen vedrørende ligestilling mellem kønnene i den økonomiske beslutningsproces. Den har opfordret børsnoterede selskaber til at øge antallet af medlemmer af det underrepræsenterede køn i deres selskabsorganer ved selvregulering og til at afgive konkrete frivillige tilsagn herom. Kommissionen understregede i sin meddelelse af 5. marts 2010 med titlen »Fornyet vilje til at opnå ligestilling mellem mænd og kvinder — Et kvindecharter«, at der stadig ikke er fuld lighed for kvinder i magtfordelingen og beslutningstagningen i det politiske og økonomiske liv og i den offentlige og private sektor, og den bekræftede, at den forpligter sig til at anvende sine beføjelser til at fremme en mere retfærdig fordeling af mænd og kvinder i magtfulde stillinger. I sin meddelelse af 21. september 2010 med titlen »Strategi for ligestilling mellem kvinder og mænd 2010-2015« var forbedring af kønsbalancen i beslutningstagningen en af de prioriteter, som Kommissionen fastlagde. At opnå kønsbalance i forbindelse med beslutningsprocesser og politik er en af prioriteterne i Kommissionens meddelelse af 5. marts 2020 med titlen »Et EU med ligestilling: strategi for ligestilling mellem mænd og kvinder 2020-2025«.

| (9) | Rådet anerkendte i sine konklusioner af 7. marts 2011 om den europæiske ligestillingspagt (2011-2020), at ligestillingspolitikker er af afgørende betydning for økonomisk vækst, velstand og konkurrenceevne. Det bekræftede, at det er fast besluttet på at fjerne kønsskævheder for at opfylde målene i Europa 2020-strategien, navnlig inden for tre områder, der har stor relevans for ligestillingen, nemlig beskæftigelse, uddannelse og fremme af social inklusion. Det opfordrede også indtrængende til at iværksætte tiltag for at fremme kvinders og mænds ligelige deltagelse i beslutningstagning på alle niveauer og på alle områder, for at hele talentmassen kan udnyttes fuldt ud. I den forbindelse ville en udnyttelse af hele talentmassen, al den viden og alle de idéer, der er tilgængelige, berige diversiteten i de menneskelige ressourcer og forbedre forretningsmulighederne. |
| --- | --- |

(9)

Rådet anerkendte i sine konklusioner af 7. marts 2011 om den europæiske ligestillingspagt (2011-2020), at ligestillingspolitikker er af afgørende betydning for økonomisk vækst, velstand og konkurrenceevne. Det bekræftede, at det er fast besluttet på at fjerne kønsskævheder for at opfylde målene i Europa 2020-strategien, navnlig inden for tre områder, der har stor relevans for ligestillingen, nemlig beskæftigelse, uddannelse og fremme af social inklusion. Det opfordrede også indtrængende til at iværksætte tiltag for at fremme kvinders og mænds ligelige deltagelse i beslutningstagning på alle niveauer og på alle områder, for at hele talentmassen kan udnyttes fuldt ud. I den forbindelse ville en udnyttelse af hele talentmassen, al den viden og alle de idéer, der er tilgængelige, berige diversiteten i de menneskelige ressourcer og forbedre forretningsmulighederne.

| (10) | I sin meddelelse af 3. marts 2010 med titlen »Europa 2020: En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst« (»Europa 2020-strategien«) anerkendte Kommissionen, at større deltagelse af kvinder på arbejdsmarkedet er en forudsætning for at sætte skub i væksten og håndtere de demografiske udfordringer i Europa. Europa 2020-strategien fastsætter et overordnet mål om at nå en beskæftigelsesgrad på mindst 75 % i Unionens befolkning i alderen mellem 20 og 64 år senest i 2020. Det er vigtigt, at der gives et klart tilsagn om at fjerne den vedvarende lønforskel mellem mænd og kvinder, og at der gøres en større indsats for at tackle alle hindringer for kvinders deltagelse på arbejdsmarkedet, herunder det eksisterende »glasloftsfænomen«. I Portoerklæringen, som blev undertegnet af stats- eller regeringscheferne den 8. maj 2021 (6), blev der set med tilfredshed på de nye overordnede EU-mål for beskæftigelse, færdigheder og bekæmpelse af fattigdom og den reviderede sociale resultattavle, som Kommissionen har foreslået i sin meddelelse af 4. marts 2021 med titlen »Handlingsplanen for den europæiske søjle for sociale rettigheder«. Af denne handlingsplan fremgår det, at for at nå det overordnede mål om en beskæftigelsesgrad på mindst 78 % i Unionens befolkning i alderen mellem 20 og 64 år senest i 2030 er det nødvendigt at bestræbe sig på mindst at halvere den kønsbestemte forskel i beskæftigelsesfrekvensen i forhold til 2019. Det forventes, at flere kvinder i den økonomiske beslutningstagning, navnlig i selskabsorganer, vil have en positiv afsmittende effekt på ansættelsen af kvinder i de pågældende selskaber og på hele økonomien. I kølvandet på covid-19-krisen er ligestilling mellem kønnene og inklusivt lederskab vigtigere end nogensinde, hvilket stemmer overens med behovet for at udnytte hele talentmassen blandt både kvinder og mænd fuldt ud. Forskning har vist, at inklusion og mangfoldighed muliggør genopretning og modstandsdygtighed. De er af afgørende betydning for at sikre Unionens økonomiske konkurrenceevne, tilskynde til innovation og styrke de professionelle standarder i selskabsorganer. |
| --- | --- |

(10)

I sin meddelelse af 3. marts 2010 med titlen »Europa 2020: En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst« (»Europa 2020-strategien«) anerkendte Kommissionen, at større deltagelse af kvinder på arbejdsmarkedet er en forudsætning for at sætte skub i væksten og håndtere de demografiske udfordringer i Europa. Europa 2020-strategien fastsætter et overordnet mål om at nå en beskæftigelsesgrad på mindst 75 % i Unionens befolkning i alderen mellem 20 og 64 år senest i 2020. Det er vigtigt, at der gives et klart tilsagn om at fjerne den vedvarende lønforskel mellem mænd og kvinder, og at der gøres en større indsats for at tackle alle hindringer for kvinders deltagelse på arbejdsmarkedet, herunder det eksisterende »glasloftsfænomen«. I Portoerklæringen, som blev undertegnet af stats- eller regeringscheferne den 8. maj 2021 (6), blev der set med tilfredshed på de nye overordnede EU-mål for beskæftigelse, færdigheder og bekæmpelse af fattigdom og den reviderede sociale resultattavle, som Kommissionen har foreslået i sin meddelelse af 4. marts 2021 med titlen »Handlingsplanen for den europæiske søjle for sociale rettigheder«. Af denne handlingsplan fremgår det, at for at nå det overordnede mål om en beskæftigelsesgrad på mindst 78 % i Unionens befolkning i alderen mellem 20 og 64 år senest i 2030 er det nødvendigt at bestræbe sig på mindst at halvere den kønsbestemte forskel i beskæftigelsesfrekvensen i forhold til 2019. Det forventes, at flere kvinder i den økonomiske beslutningstagning, navnlig i selskabsorganer, vil have en positiv afsmittende effekt på ansættelsen af kvinder i de pågældende selskaber og på hele økonomien. I kølvandet på covid-19-krisen er ligestilling mellem kønnene og inklusivt lederskab vigtigere end nogensinde, hvilket stemmer overens med behovet for at udnytte hele talentmassen blandt både kvinder og mænd fuldt ud. Forskning har vist, at inklusion og mangfoldighed muliggør genopretning og modstandsdygtighed. De er af afgørende betydning for at sikre Unionens økonomiske konkurrenceevne, tilskynde til innovation og styrke de professionelle standarder i selskabsorganer.

| (11) | Europa-Parlamentet opfordrede i sin beslutning af 6. juli 2011 om kvinder og virksomhedsledelse indtrængende virksomhederne til at nå den kritiske tærskel på 30 % kvinder i den øverste ledelse senest i 2015 og 40 % senest i 2020. Det opfordrede Kommissionen til senest i 2012 at foreslå lovgivning, hvis de foranstaltninger, der er truffet af virksomhederne og medlemsstaterne, viser sig at være utilstrækkelige, herunder kvoter. Det er vigtigt, at der gennemføres sådan lovgivning midlertidigt, og at den fungerer som katalysator for ændringer og hurtige reformer udformet med henblik på at fjerne vedvarende kønsbaserede uligheder og kønsstereotyper i den økonomiske beslutningstagning. Europa-Parlamentet genfremsatte denne opfordring i sine beslutninger af 13. marts 2012 og 21. januar 2021. |
| --- | --- |

(11)

Europa-Parlamentet opfordrede i sin beslutning af 6. juli 2011 om kvinder og virksomhedsledelse indtrængende virksomhederne til at nå den kritiske tærskel på 30 % kvinder i den øverste ledelse senest i 2015 og 40 % senest i 2020. Det opfordrede Kommissionen til senest i 2012 at foreslå lovgivning, hvis de foranstaltninger, der er truffet af virksomhederne og medlemsstaterne, viser sig at være utilstrækkelige, herunder kvoter. Det er vigtigt, at der gennemføres sådan lovgivning midlertidigt, og at den fungerer som katalysator for ændringer og hurtige reformer udformet med henblik på at fjerne vedvarende kønsbaserede uligheder og kønsstereotyper i den økonomiske beslutningstagning. Europa-Parlamentet genfremsatte denne opfordring i sine beslutninger af 13. marts 2012 og 21. januar 2021.

| (12) | Det er vigtigt, at EU-institutioner, -organer, -kontorer og -agenturer går foran med et godt eksempel med hensyn til ligestilling mellem kønnene, bl.a. ved at fastsætte mål for en ligelig kønsfordeling på alle ledelsesniveauer. Der bør lægges særlig vægt på ansættelsespolitikker for den øverste ledelse. I sin meddelelse af 5. marts 2020 med titlen »Et EU med ligestilling: strategi for ligestilling mellem mænd og kvinder 2020-2025« fremhævede Kommissionen derfor, at EU-institutioner, -organer, -kontorer og -agenturer bør sikre en ligelig kønsfordeling i ledende stillinger. I sin meddelelse af 5. april 2022 med titlen »En ny strategi for menneskelige ressourcer for Kommissionen« har Kommissionen forpligtet sig til at sikre fuld ligestilling mellem kønnene på alle niveauer i dens forvaltning senest i 2024. Kommissionen vil overvåge fremskridtene og regelmæssigt aflægge rapport herom på sit websted. Kommissionen udveksler endvidere bedste praksis med andre EU-institutioner, -organer, -kontorer og -agenturer og vil aflægge rapport om situationen med hensyn til en ligelig kønsfordeling i ledende stillinger i disse institutioner, organer, kontorer og agenturer på sit websted. Europa-Parlamentet har i sin præsidieafgørelse af 13. januar 2020 besluttet at fastsætte mål for en ligelig kønsfordeling i ledende stillinger og mellemlederstillinger for 2024. Europa-Parlamentet vil fortsat overvåge de fremskridt, der gøres på alle niveauer i dets forvaltning, og sigter mod at gå foran med et godt eksempel. Rådet er i kraft af sin mangfoldigheds- og inklusionsstrategi 2021-2024 forpligtet til at opnå ligestilling mellem kønnene i ledende stillinger i Rådets Generalsekretariat (GSR) inden for en margin på 45-55 % senest ved udgangen af 2026. GSR's handlingsplan for ligestilling mellem kønnene på ledelsesniveau omfatter foranstaltninger til at nå dette mål. |
| --- | --- |

(12)

Det er vigtigt, at EU-institutioner, -organer, -kontorer og -agenturer går foran med et godt eksempel med hensyn til ligestilling mellem kønnene, bl.a. ved at fastsætte mål for en ligelig kønsfordeling på alle ledelsesniveauer. Der bør lægges særlig vægt på ansættelsespolitikker for den øverste ledelse. I sin meddelelse af 5. marts 2020 med titlen »Et EU med ligestilling: strategi for ligestilling mellem mænd og kvinder 2020-2025« fremhævede Kommissionen derfor, at EU-institutioner, -organer, -kontorer og -agenturer bør sikre en ligelig kønsfordeling i ledende stillinger. I sin meddelelse af 5. april 2022 med titlen »En ny strategi for menneskelige ressourcer for Kommissionen« har Kommissionen forpligtet sig til at sikre fuld ligestilling mellem kønnene på alle niveauer i dens forvaltning senest i 2024. Kommissionen vil overvåge fremskridtene og regelmæssigt aflægge rapport herom på sit websted. Kommissionen udveksler endvidere bedste praksis med andre EU-institutioner, -organer, -kontorer og -agenturer og vil aflægge rapport om situationen med hensyn til en ligelig kønsfordeling i ledende stillinger i disse institutioner, organer, kontorer og agenturer på sit websted. Europa-Parlamentet har i sin præsidieafgørelse af 13. januar 2020 besluttet at fastsætte mål for en ligelig kønsfordeling i ledende stillinger og mellemlederstillinger for 2024. Europa-Parlamentet vil fortsat overvåge de fremskridt, der gøres på alle niveauer i dets forvaltning, og sigter mod at gå foran med et godt eksempel. Rådet er i kraft af sin mangfoldigheds- og inklusionsstrategi 2021-2024 forpligtet til at opnå ligestilling mellem kønnene i ledende stillinger i Rådets Generalsekretariat (GSR) inden for en margin på 45-55 % senest ved udgangen af 2026. GSR's handlingsplan for ligestilling mellem kønnene på ledelsesniveau omfatter foranstaltninger til at nå dette mål.

| (13) | Det er vigtigt, at selskaber og virksomheder fremmer, støtter og udvikler kvindelige talenter på alle niveauer og gennem hele deres karriere med henblik på at sikre, at kvalificerede kvinder får mulighed for at varetage ledende stillinger. |
| --- | --- |

(13)

Det er vigtigt, at selskaber og virksomheder fremmer, støtter og udvikler kvindelige talenter på alle niveauer og gennem hele deres karriere med henblik på at sikre, at kvalificerede kvinder får mulighed for at varetage ledende stillinger.

| (14) | For at fremme ligestilling mellem kønnene og støtte kvinders deltagelse i beslutningstagningen fastsætter Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/1158 (7), som fremmer balancen mellem arbejdsliv og privatliv for forældre og omsorgspersoner, at medlemsstaterne skal træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre en ligelig fordeling af omsorgsforpligtelser mellem kvinder og mænd ved hjælp af forældre-, fædre- og omsorgsorlov i tillæg til den eksisterende barselsorlov. Ved nævnte direktiv fastsættes også retten til at anmode om fleksible arbejdsordninger. |
| --- | --- |

(14)

For at fremme ligestilling mellem kønnene og støtte kvinders deltagelse i beslutningstagningen fastsætter Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/1158 (7), som fremmer balancen mellem arbejdsliv og privatliv for forældre og omsorgspersoner, at medlemsstaterne skal træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre en ligelig fordeling af omsorgsforpligtelser mellem kvinder og mænd ved hjælp af forældre-, fædre- og omsorgsorlov i tillæg til den eksisterende barselsorlov. Ved nævnte direktiv fastsættes også retten til at anmode om fleksible arbejdsordninger.

| (15) | Udnævnelsen af kvinder til ledelsesmedlemmer hindres af en række specifikke faktorer, der kan overvindes, ikke kun ved hjælp af bindende regler, men også ved hjælp af uddannelsesinitiativer og -incitamenter, der skal fremme god praksis. For det første er det på handelshøjskoler og universiteter afgørende at øge bevidstheden om fordelene ved ligestilling mellem kønnene med henblik på at gøre virksomhederne mere konkurrencedygtige. Det er ligeledes nødvendigt at tilskynde til en regelmæssig udskiftning af ledelsesmedlemmer og indføre positive foranstaltninger til at fremme og belønne medlemsstaters og virksomheders bestræbelser på at anlægge en mere beslutsom tilgang til sådanne ændringer i de øverste økonomiske beslutningstagende organer på alle niveauer. |
| --- | --- |

(15)

Udnævnelsen af kvinder til ledelsesmedlemmer hindres af en række specifikke faktorer, der kan overvindes, ikke kun ved hjælp af bindende regler, men også ved hjælp af uddannelsesinitiativer og -incitamenter, der skal fremme god praksis. For det første er det på handelshøjskoler og universiteter afgørende at øge bevidstheden om fordelene ved ligestilling mellem kønnene med henblik på at gøre virksomhederne mere konkurrencedygtige. Det er ligeledes nødvendigt at tilskynde til en regelmæssig udskiftning af ledelsesmedlemmer og indføre positive foranstaltninger til at fremme og belønne medlemsstaters og virksomheders bestræbelser på at anlægge en mere beslutsom tilgang til sådanne ændringer i de øverste økonomiske beslutningstagende organer på alle niveauer.

| (16) | Unionen har en stor pulje af højt kvalificerede kvinder, som vokser konstant, hvilket underbygges af, at 60 % af dimittenderne fra universiteterne er kvinder. At opnå en mere ligelig kønsfordeling i selskabsorganer er afgørende for en effektiv udnyttelse af denne eksisterende pulje, hvilket er nøglen til at håndtere Unionens demografiske og økonomiske udfordringer. Underrepræsentationen af kvinder i selskabsorganer er således en forspildt chance for medlemsstaternes økonomier generelt og for deres udvikling og vækst. En fuld udnyttelse af den eksisterende pulje af kvindelige talenter ville også forbedre uddannelsesafkastet for både enkeltpersoner og den offentlige sektor. Det er almindelig anerkendt, at kvinder i selskabsorganer giver bedre selskabsledelse, da en mere forskelligartet og kollektiv tankegang, der omfatter en bredere vifte af perspektiver, styrker den fælles indsats og kvaliteten af beslutningstagningen. Adskillige undersøgelser har vist, at mangfoldighed fører til en mere proaktiv forretningsmodel, mere afbalancerede beslutninger og højnede professionelle standarder i selskabsorganer, som bedre afspejler de samfundsmæssige forhold og forbrugernes behov. Den tilskynder også til innovation. Ligeledes har adskillige undersøgelser vist, at der er en positiv forbindelse mellem kønsdiversitet i topledelsen og et selskabs økonomiske resultater og rentabilitet, der medfører væsentlig langsigtet bæredygtig vækst. At opnå en mere ligelig kønsfordeling i selskabsorganer er derfor af afgørende betydning for at sikre Unionens konkurrenceevne i en globaliseret økonomi og ville give en komparativ fordel i forhold til tredjelande. |
| --- | --- |

(16)

Unionen har en stor pulje af højt kvalificerede kvinder, som vokser konstant, hvilket underbygges af, at 60 % af dimittenderne fra universiteterne er kvinder. At opnå en mere ligelig kønsfordeling i selskabsorganer er afgørende for en effektiv udnyttelse af denne eksisterende pulje, hvilket er nøglen til at håndtere Unionens demografiske og økonomiske udfordringer. Underrepræsentationen af kvinder i selskabsorganer er således en forspildt chance for medlemsstaternes økonomier generelt og for deres udvikling og vækst. En fuld udnyttelse af den eksisterende pulje af kvindelige talenter ville også forbedre uddannelsesafkastet for både enkeltpersoner og den offentlige sektor. Det er almindelig anerkendt, at kvinder i selskabsorganer giver bedre selskabsledelse, da en mere forskelligartet og kollektiv tankegang, der omfatter en bredere vifte af perspektiver, styrker den fælles indsats og kvaliteten af beslutningstagningen. Adskillige undersøgelser har vist, at mangfoldighed fører til en mere proaktiv forretningsmodel, mere afbalancerede beslutninger og højnede professionelle standarder i selskabsorganer, som bedre afspejler de samfundsmæssige forhold og forbrugernes behov. Den tilskynder også til innovation. Ligeledes har adskillige undersøgelser vist, at der er en positiv forbindelse mellem kønsdiversitet i topledelsen og et selskabs økonomiske resultater og rentabilitet, der medfører væsentlig langsigtet bæredygtig vækst. At opnå en mere ligelig kønsfordeling i selskabsorganer er derfor af afgørende betydning for at sikre Unionens konkurrenceevne i en globaliseret økonomi og ville give en komparativ fordel i forhold til tredjelande.

| (17) | En forøgelse af repræsentationen af kvinder i selskabsorganer påvirker ikke kun de kvinder, der udnævnes til selskabsorganer, men hjælper også med at tiltrække kvindeligt talent til selskabet og sikre flere kvinder på alle ledelsesniveauer og blandt de ansatte. En højere andel af kvinder i selskabsorganer vil derfor sandsynligvis have en positiv indflydelse på målet om at udligne både den kønsbestemte forskel i beskæftigelsesfrekvensen og lønforskellen mellem mænd og kvinder. |
| --- | --- |

(17)

En forøgelse af repræsentationen af kvinder i selskabsorganer påvirker ikke kun de kvinder, der udnævnes til selskabsorganer, men hjælper også med at tiltrække kvindeligt talent til selskabet og sikre flere kvinder på alle ledelsesniveauer og blandt de ansatte. En højere andel af kvinder i selskabsorganer vil derfor sandsynligvis have en positiv indflydelse på målet om at udligne både den kønsbestemte forskel i beskæftigelsesfrekvensen og lønforskellen mellem mænd og kvinder.

| (18) | Trods dokumentation for den gavnlige virkning af en ligelig kønsfordeling for selskaberne selv og for økonomien generelt og på trods af den gældende EU-ret, som forbyder kønsdiskrimination, samt eksisterende tiltag på EU-niveau, der fremmer selvregulering, er kvinderne fortsat i høj grad underrepræsenterede i selskabers øverste beslutningstagende organer i hele Unionen. Statistikkerne viser, at andelen af kvinder, der deltager i beslutningstagningen på selskabernes øverste niveau, fortsat er meget lav. Hvis halvdelen af talentmassen end ikke tages i betragtning til ledende stillinger, kan selve udnævnelsesprocessen og kvaliteten af udnævnelser blive bragt i fare, hvilket vil føre til øget mistillid til erhvervslivets magtstrukturer og eventuelt til en mindskelse af den effektive anvendelse af de tilgængelige menneskelige ressourcer. Det er vigtigt, at samfundets sammensætning afspejles troværdigt i beslutningstagningen i selskaberne, og at potentialet i hele Unionens befolkning udnyttes. Ifølge Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder tegnede kvinder sig i 2021 gennemsnitligt for 30,6 % af posterne som medlemmer i selskabsorganer i de største børsnoterede selskaber og kun 8,5 % af formandsposterne. Dette tyder en på urimelig og diskriminerende underrepræsentation af kvinder, der klart underminerer Unionens principper om lige muligheder for og ligebehandling af kvinder og mænd inden for beskæftigelse og erhverv. Der bør derfor indføres foranstaltninger til fremme af kvinders karrieremuligheder på alle ledelsesniveauer, og disse bør styrkes, og der bør lægges særlig vægt på at sikre, at dette sker i børsnoterede selskaber på grund af disse selskabers betydelige økonomiske og sociale ansvar. Det er desuden vigtigt, at Unionens organer, kontorer og agenturer går foran med et godt eksempel, når det drejer sig om at rette op på den eksisterende skæve kønsfordeling i sammensætningen af deres egne selskabsorganer. |
| --- | --- |

(18)

Trods dokumentation for den gavnlige virkning af en ligelig kønsfordeling for selskaberne selv og for økonomien generelt og på trods af den gældende EU-ret, som forbyder kønsdiskrimination, samt eksisterende tiltag på EU-niveau, der fremmer selvregulering, er kvinderne fortsat i høj grad underrepræsenterede i selskabers øverste beslutningstagende organer i hele Unionen. Statistikkerne viser, at andelen af kvinder, der deltager i beslutningstagningen på selskabernes øverste niveau, fortsat er meget lav. Hvis halvdelen af talentmassen end ikke tages i betragtning til ledende stillinger, kan selve udnævnelsesprocessen og kvaliteten af udnævnelser blive bragt i fare, hvilket vil føre til øget mistillid til erhvervslivets magtstrukturer og eventuelt til en mindskelse af den effektive anvendelse af de tilgængelige menneskelige ressourcer. Det er vigtigt, at samfundets sammensætning afspejles troværdigt i beslutningstagningen i selskaberne, og at potentialet i hele Unionens befolkning udnyttes. Ifølge Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder tegnede kvinder sig i 2021 gennemsnitligt for 30,6 % af posterne som medlemmer i selskabsorganer i de største børsnoterede selskaber og kun 8,5 % af formandsposterne. Dette tyder en på urimelig og diskriminerende underrepræsentation af kvinder, der klart underminerer Unionens principper om lige muligheder for og ligebehandling af kvinder og mænd inden for beskæftigelse og erhverv. Der bør derfor indføres foranstaltninger til fremme af kvinders karrieremuligheder på alle ledelsesniveauer, og disse bør styrkes, og der bør lægges særlig vægt på at sikre, at dette sker i børsnoterede selskaber på grund af disse selskabers betydelige økonomiske og sociale ansvar. Det er desuden vigtigt, at Unionens organer, kontorer og agenturer går foran med et godt eksempel, når det drejer sig om at rette op på den eksisterende skæve kønsfordeling i sammensætningen af deres egne selskabsorganer.

| (19) | Andelen af kvinder i selskabsorganer er steget meget langsomt i løbet af de seneste år. Fremskridtene har varieret mellem medlemsstaterne og har givet meget forskellige resultater. Der er gjort størst fremskridt i de medlemsstater, hvor der er indført bindende foranstaltninger. Disse forskelle vil formodentlig blive større i betragtning af de meget forskellige fremgangsmåder til at sikre en mere ligelig kønsfordeling i selskabsorganer. Derfor opfordres medlemsstaterne til at dele oplysninger om de effektive foranstaltninger, der træffes, og de politikker, der vedtages, på nationalt plan samt til at udveksle bedste praksis med henblik på at støtte fremskridt i hele Unionen hen imod en mere ligelig repræsentation af kvinder og mænd i selskabsorganer. |
| --- | --- |

(19)

Andelen af kvinder i selskabsorganer er steget meget langsomt i løbet af de seneste år. Fremskridtene har varieret mellem medlemsstaterne og har givet meget forskellige resultater. Der er gjort størst fremskridt i de medlemsstater, hvor der er indført bindende foranstaltninger. Disse forskelle vil formodentlig blive større i betragtning af de meget forskellige fremgangsmåder til at sikre en mere ligelig kønsfordeling i selskabsorganer. Derfor opfordres medlemsstaterne til at dele oplysninger om de effektive foranstaltninger, der træffes, og de politikker, der vedtages, på nationalt plan samt til at udveksle bedste praksis med henblik på at støtte fremskridt i hele Unionen hen imod en mere ligelig repræsentation af kvinder og mænd i selskabsorganer.

| (20) | Den spredte og afvigende regulering eller mangel herpå på nationalt plan med hensyn til en ligelig kønsfordeling i børsnoterede selskabers selskabsorganer fører ikke blot til forskelle i antallet af kvinder blandt bestyrelsesmedlemmer og til forskellige grader af fremskridt i medlemsstaterne, men udgør også en hindring for det indre marked, idet der indføres forskellige krav til selskabsledelse for børsnoterede selskaber i Unionen. Disse forskelle i de juridiske krav og selvreguleringskrav til sammensætningen af selskabsorganer kan føre til praktiske problemer for børsnoterede selskaber, som opererer på tværs af grænser, navnlig i forbindelse med oprettelse af datterselskaber eller ved fusioner og overtagelser og for kandidater til poster som ledelsesmedlem. |
| --- | --- |

(20)

Den spredte og afvigende regulering eller mangel herpå på nationalt plan med hensyn til en ligelig kønsfordeling i børsnoterede selskabers selskabsorganer fører ikke blot til forskelle i antallet af kvinder blandt bestyrelsesmedlemmer og til forskellige grader af fremskridt i medlemsstaterne, men udgør også en hindring for det indre marked, idet der indføres forskellige krav til selskabsledelse for børsnoterede selskaber i Unionen. Disse forskelle i de juridiske krav og selvreguleringskrav til sammensætningen af selskabsorganer kan føre til praktiske problemer for børsnoterede selskaber, som opererer på tværs af grænser, navnlig i forbindelse med oprettelse af datterselskaber eller ved fusioner og overtagelser og for kandidater til poster som ledelsesmedlem.

| (21) | Den skæve kønsfordeling i selskaber er endnu mere udtalt på ledelsesplan. Mange af de kvinder, som er repræsenteret i ledelsen, er ansat på områder som menneskelige ressourcer og kommunikation, mens mænd på ledelsesplan i større udstrækning er ansat i selskabets overordnede ledelse eller på mellemlederniveau. Eftersom den primære rekrutteringspulje til poster som ledelsesmedlem hovedsageligt består af kandidater med ledelseserfaring på højeste niveau, er det afgørende at øge antallet af kvinder, som avancerer til sådanne ledelsesposter i virksomhederne. |
| --- | --- |

(21)

Den skæve kønsfordeling i selskaber er endnu mere udtalt på ledelsesplan. Mange af de kvinder, som er repræsenteret i ledelsen, er ansat på områder som menneskelige ressourcer og kommunikation, mens mænd på ledelsesplan i større udstrækning er ansat i selskabets overordnede ledelse eller på mellemlederniveau. Eftersom den primære rekrutteringspulje til poster som ledelsesmedlem hovedsageligt består af kandidater med ledelseserfaring på højeste niveau, er det afgørende at øge antallet af kvinder, som avancerer til sådanne ledelsesposter i virksomhederne.

| (22) | En af de væsentligste faktorer for en korrekt gennemførelse af dette direktiv er en effektiv anvendelse af på forhånd og i fuld gennemsigtighed fastsatte kriterier for udvælgelse af ledelsesmedlemmer, hvor kandidaternes kvalifikationer, viden og færdigheder tages i betragtning på et ensartet grundlag uanset deres køn. |
| --- | --- |

(22)

En af de væsentligste faktorer for en korrekt gennemførelse af dette direktiv er en effektiv anvendelse af på forhånd og i fuld gennemsigtighed fastsatte kriterier for udvælgelse af ledelsesmedlemmer, hvor kandidaternes kvalifikationer, viden og færdigheder tages i betragtning på et ensartet grundlag uanset deres køn.

| (23) | Den mangel på gennemsigtighed, der i dag er i udvælgelsesprocessen og kvalifikationskriterierne til poster som ledelsesmedlem i de fleste medlemsstater, er en væsentlig hindring for at opnå en mere ligelig kønsfordeling blandt ledelsesmedlemmer og har en negativ indflydelse på selskabsorganskandidaternes karriere og frie bevægelighed samt på investorernes beslutninger. En sådan mangel på gennemsigtighed forhindrer mulige kandidater til poster som ledelsesmedlem i at ansøge om poster i selskabsorganer, hvor deres kvalifikationer vil være mest efterspurgte, og i at gøre indsigelse mod kønsdiskriminerende udnævnelsesafgørelser og begrænser dermed deres frie bevægelighed på det indre marked. På den anden side kan investorer have investeringsstrategier, der forudsætter, at der gives oplysninger, som også vedrører ledelsesmedlemmernes ekspertise og kompetence. Større gennemsigtighed i kvalifikationskriterierne og udvælgelsesprocessen for ledelsesmedlemmer giver investorerne bedre mulighed for at vurdere selskabets forretningsstrategi og for at træffe velunderbyggede afgørelser. Det er derfor vigtigt, at procedurerne for udnævnelse til selskabsorganet er klare og gennemsigtige, og at kandidater vurderes objektivt på grundlag af deres individuelle kvalifikationer uanset deres køn. |
| --- | --- |

(23)

Den mangel på gennemsigtighed, der i dag er i udvælgelsesprocessen og kvalifikationskriterierne til poster som ledelsesmedlem i de fleste medlemsstater, er en væsentlig hindring for at opnå en mere ligelig kønsfordeling blandt ledelsesmedlemmer og har en negativ indflydelse på selskabsorganskandidaternes karriere og frie bevægelighed samt på investorernes beslutninger. En sådan mangel på gennemsigtighed forhindrer mulige kandidater til poster som ledelsesmedlem i at ansøge om poster i selskabsorganer, hvor deres kvalifikationer vil være mest efterspurgte, og i at gøre indsigelse mod kønsdiskriminerende udnævnelsesafgørelser og begrænser dermed deres frie bevægelighed på det indre marked. På den anden side kan investorer have investeringsstrategier, der forudsætter, at der gives oplysninger, som også vedrører ledelsesmedlemmernes ekspertise og kompetence. Større gennemsigtighed i kvalifikationskriterierne og udvælgelsesprocessen for ledelsesmedlemmer giver investorerne bedre mulighed for at vurdere selskabets forretningsstrategi og for at træffe velunderbyggede afgørelser. Det er derfor vigtigt, at procedurerne for udnævnelse til selskabsorganet er klare og gennemsigtige, og at kandidater vurderes objektivt på grundlag af deres individuelle kvalifikationer uanset deres køn.

| (24) | Selv om dette direktiv ikke har til formål at harmonisere national lovgivning om udvælgelsesprocesser og kvalifikationskriterier for poster som ledelsesmedlem i detaljer, er det dog nødvendigt at indføre visse minimumskrav til børsnoterede selskaber, som ikke har en ligelig kønsfordeling, vedrørende udvælgelsen af kandidater til udnævnelse eller valg til poster som ledelsesmedlem på grundlag af en gennemsigtig og klart defineret udvælgelsesproces og en objektiv sammenlignende vurdering af deres kvalifikationer med hensyn til egnethed, kompetencer og faglige præstationer for at opnå en ligelig kønsfordeling. Kun en bindende foranstaltning på EU-plan kan effektivt bidrage til at sikre lige konkurrencevilkår i hele Unionen og forhindre praktiske problemer i erhvervslivet. |
| --- | --- |

(24)

Selv om dette direktiv ikke har til formål at harmonisere national lovgivning om udvælgelsesprocesser og kvalifikationskriterier for poster som ledelsesmedlem i detaljer, er det dog nødvendigt at indføre visse minimumskrav til børsnoterede selskaber, som ikke har en ligelig kønsfordeling, vedrørende udvælgelsen af kandidater til udnævnelse eller valg til poster som ledelsesmedlem på grundlag af en gennemsigtig og klart defineret udvælgelsesproces og en objektiv sammenlignende vurdering af deres kvalifikationer med hensyn til egnethed, kompetencer og faglige præstationer for at opnå en ligelig kønsfordeling. Kun en bindende foranstaltning på EU-plan kan effektivt bidrage til at sikre lige konkurrencevilkår i hele Unionen og forhindre praktiske problemer i erhvervslivet.

| (25) | Unionen bør derfor sigte mod at øge kvinders deltagelse i selskabsorganer i alle medlemsstater for at fremme den økonomiske vækst, tilskynde til mobilitet på arbejdsmarkedet, styrke børsnoterede selskabers konkurrencedygtighed og opnå reel ligestilling mellem kønnene på arbejdsmarkedet. Dette mål bør nås ved fastsættelse af mindstekrav med hensyn til positiv særbehandling i form af bindende foranstaltninger. Disse bindende foranstaltninger bør søge at nå et kvantitativt mål for kønsfordelingen i selskabsorganer, eftersom det er de medlemsstater og tredjelande, som har valgt denne eller en lignende metode, der er nået længst med at reducere kvinders underrepræsentation i stillinger inden for økonomisk beslutningstagning. |
| --- | --- |

(25)

Unionen bør derfor sigte mod at øge kvinders deltagelse i selskabsorganer i alle medlemsstater for at fremme den økonomiske vækst, tilskynde til mobilitet på arbejdsmarkedet, styrke børsnoterede selskabers konkurrencedygtighed og opnå reel ligestilling mellem kønnene på arbejdsmarkedet. Dette mål bør nås ved fastsættelse af mindstekrav med hensyn til positiv særbehandling i form af bindende foranstaltninger. Disse bindende foranstaltninger bør søge at nå et kvantitativt mål for kønsfordelingen i selskabsorganer, eftersom det er de medlemsstater og tredjelande, som har valgt denne eller en lignende metode, der er nået længst med at reducere kvinders underrepræsentation i stillinger inden for økonomisk beslutningstagning.

| (26) | Det er vigtigt, at ethvert børsnoteret selskab udvikler en ligestillingspolitik for at opnå en mere ligelig kønsfordeling på alle niveauer. Sådanne politikker kan omfatte udpegelse af både en kvindelig kandidat og en mandlig kandidat til nøgleposter, mentorordninger og karriereudviklingsrådgivning for kvinder samt HR-strategier, der sigter mod at tilskynde til en diversificeret rekruttering. |
| --- | --- |

(26)

Det er vigtigt, at ethvert børsnoteret selskab udvikler en ligestillingspolitik for at opnå en mere ligelig kønsfordeling på alle niveauer. Sådanne politikker kan omfatte udpegelse af både en kvindelig kandidat og en mandlig kandidat til nøgleposter, mentorordninger og karriereudviklingsrådgivning for kvinder samt HR-strategier, der sigter mod at tilskynde til en diversificeret rekruttering.

| (27) | Børsnoterede selskaber har en særlig økonomisk position, synlighed og betydning for markedet generelt. Sådanne selskaber sætter normen for økonomien i almindelighed, og deres praksis kan forventes at blive fulgt af andre selskaber. De børsnoterede selskabers offentlige karakter berettiger, at de i højere grad reguleres i offentlighedens interesse. |
| --- | --- |

(27)

Børsnoterede selskaber har en særlig økonomisk position, synlighed og betydning for markedet generelt. Sådanne selskaber sætter normen for økonomien i almindelighed, og deres praksis kan forventes at blive fulgt af andre selskaber. De børsnoterede selskabers offentlige karakter berettiger, at de i højere grad reguleres i offentlighedens interesse.

| (28) | Foranstaltningerne i dette direktiv bør derfor anvendes på børsnoterede selskaber. |
| --- | --- |

(28)

Foranstaltningerne i dette direktiv bør derfor anvendes på børsnoterede selskaber.

| (29) | Direktivet bør ikke anvendes på mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder. |
| --- | --- |

(29)

Direktivet bør ikke anvendes på mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder.

| (30) | Med henblik på dette direktiv bør den medlemsstat, der har kompetence til at regulere forhold omfattet af dette direktiv, være den medlemsstat, hvor det pågældende børsnoterede selskab har sit vedtægtsmæssige hjemsted. Dette direktiv berører ikke nationale regler om, hvilken lovgivning der finder anvendelse på selskaber i spørgsmål, der ikke er omfattet af dette direktiv. |
| --- | --- |

(30)

Med henblik på dette direktiv bør den medlemsstat, der har kompetence til at regulere forhold omfattet af dette direktiv, være den medlemsstat, hvor det pågældende børsnoterede selskab har sit vedtægtsmæssige hjemsted. Dette direktiv berører ikke nationale regler om, hvilken lovgivning der finder anvendelse på selskaber i spørgsmål, der ikke er omfattet af dette direktiv.

| (31) | Opbygningen af selskabsorganer for børsnoterede selskaber er forskellig i medlemsstaterne, idet den største forskel er forskellen mellem en tostrenget ledelsesstruktur, som består af både en direktion og et tilsynsorgan, og en enstrenget ledelsesstruktur, hvor ledelses- og tilsynsfunktionerne tilsammen varetages af selskabsorganet. Der findes også blandede systemer, som indeholder elementer af begge strukturer, eller som giver selskaberne mulighed for at vælge mellem forskellige modeller. Dette direktiv bør gælde alle eksisterende ledelsesstrukturer i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(31)

Opbygningen af selskabsorganer for børsnoterede selskaber er forskellig i medlemsstaterne, idet den største forskel er forskellen mellem en tostrenget ledelsesstruktur, som består af både en direktion og et tilsynsorgan, og en enstrenget ledelsesstruktur, hvor ledelses- og tilsynsfunktionerne tilsammen varetages af selskabsorganet. Der findes også blandede systemer, som indeholder elementer af begge strukturer, eller som giver selskaberne mulighed for at vælge mellem forskellige modeller. Dette direktiv bør gælde alle eksisterende ledelsesstrukturer i medlemsstaterne.

| (32) | I alle ledelsesstrukturer skelnes der retligt eller faktisk mellem direktører, som deltager i selskabets daglige ledelse, og bestyrelsesmedlemmer, som udfører en tilsynsfunktion og ikke deltager i det børsnoterede selskabs daglige ledelse. Dette direktiv har til formål at forbedre kønsfordelingen blandt begge kategorier af ledelsesmedlemmer. For at tilgodese behovet for at opnå en mere ligelig kønsfordeling i selskabsorganer og behovet for at gribe mindst muligt ind i selskabets daglige ledelse skelnes der i dette direktiv mellem disse to kategorier af ledelsesmedlemmer. |
| --- | --- |

(32)

I alle ledelsesstrukturer skelnes der retligt eller faktisk mellem direktører, som deltager i selskabets daglige ledelse, og bestyrelsesmedlemmer, som udfører en tilsynsfunktion og ikke deltager i det børsnoterede selskabs daglige ledelse. Dette direktiv har til formål at forbedre kønsfordelingen blandt begge kategorier af ledelsesmedlemmer. For at tilgodese behovet for at opnå en mere ligelig kønsfordeling i selskabsorganer og behovet for at gribe mindst muligt ind i selskabets daglige ledelse skelnes der i dette direktiv mellem disse to kategorier af ledelsesmedlemmer.

| (33) | I adskillige medlemsstater kan eller skal, jf. national ret eller praksis, en bestemt andel af de bestyrelsesmedlemmer udpeges eller vælges af selskabers ansatte, arbejdstagerorganisationer eller begge. De kvantitative mål fastsat i dette direktiv bør også gælde for sådanne ledelsesmedlemmer. I betragtning af at visse bestyrelsesmedlemmer er medarbejderrepræsentanter, bør medlemsstaterne fastlægge midlerne til at sikre, at disse mål nås, under behørig hensyntagen til de særlige regler for valg eller udpegelse af medarbejderrepræsentanter som fastsat i national ret og med respekt for stemmefriheden ved valg af medarbejderrepræsentanter. Som følge af forskellene mellem medlemsstaternes nationale selskabsret bør det være muligt for medlemsstaterne at anvende de kvantitative mål hver for sig på aktionærrepræsentanter og medarbejderrepræsentanter. |
| --- | --- |

(33)

I adskillige medlemsstater kan eller skal, jf. national ret eller praksis, en bestemt andel af de bestyrelsesmedlemmer udpeges eller vælges af selskabers ansatte, arbejdstagerorganisationer eller begge. De kvantitative mål fastsat i dette direktiv bør også gælde for sådanne ledelsesmedlemmer. I betragtning af at visse bestyrelsesmedlemmer er medarbejderrepræsentanter, bør medlemsstaterne fastlægge midlerne til at sikre, at disse mål nås, under behørig hensyntagen til de særlige regler for valg eller udpegelse af medarbejderrepræsentanter som fastsat i national ret og med respekt for stemmefriheden ved valg af medarbejderrepræsentanter. Som følge af forskellene mellem medlemsstaternes nationale selskabsret bør det være muligt for medlemsstaterne at anvende de kvantitative mål hver for sig på aktionærrepræsentanter og medarbejderrepræsentanter.

| (34) | Medlemsstaterne bør lade børsnoterede selskaber være omfattet enten af målet om at have selskabsorganer, hvor medlemmer af det underrepræsenterede køn tegner sig for mindst 40 % af posterne som bestyrelsesmedlem senest den 30. juni 2026, eller som alternativ, da det er væsentligt at øge andelen af det underrepræsenterede køn i alle beslutningstagende stillinger, af målet om at have selskabsorganer, hvor medlemmer af det underrepræsenterede køn tegner sig for mindst 33 % af alle poster som ledelsesmedlem senest den 30. juni 2026, hvad enten der er tale om poster som direktør eller som bestyrelsesmedlem, med henblik på at fremme en mere ligelig kønsfordeling blandt alle ledelsesmedlemmer. |
| --- | --- |

(34)

Medlemsstaterne bør lade børsnoterede selskaber være omfattet enten af målet om at have selskabsorganer, hvor medlemmer af det underrepræsenterede køn tegner sig for mindst 40 % af posterne som bestyrelsesmedlem senest den 30. juni 2026, eller som alternativ, da det er væsentligt at øge andelen af det underrepræsenterede køn i alle beslutningstagende stillinger, af målet om at have selskabsorganer, hvor medlemmer af det underrepræsenterede køn tegner sig for mindst 33 % af alle poster som ledelsesmedlem senest den 30. juni 2026, hvad enten der er tale om poster som direktør eller som bestyrelsesmedlem, med henblik på at fremme en mere ligelig kønsfordeling blandt alle ledelsesmedlemmer.

| (35) | Målene om at have selskabsorganer, hvor medlemmer af det underrepræsenterede køn tegner sig for mindst 40 % af posterne som bestyrelsesmedlem eller mindst 33 % af alle poster som ledelsesmedlem, gælder den overordnede kønsfordeling blandt ledelsesmedlemmer og berører ikke det konkrete valg af de enkelte ledelsesmedlemmer ud af et større antal mandlige og kvindelige kandidater i det enkelte tilfælde. Dette direktiv udelukker navnlig ikke bestemte kandidater fra poster som ledelsesmedlem, og det pålægger heller ikke børsnoterede selskaber eller aktionærer nogen bestemte ledelsesmedlemmer. Afgørelsen om udnævnelse af de rette ledelsesmedlemmer forbliver således fortsat de børsnoterede selskabers og aktionærernes. |
| --- | --- |

(35)

Målene om at have selskabsorganer, hvor medlemmer af det underrepræsenterede køn tegner sig for mindst 40 % af posterne som bestyrelsesmedlem eller mindst 33 % af alle poster som ledelsesmedlem, gælder den overordnede kønsfordeling blandt ledelsesmedlemmer og berører ikke det konkrete valg af de enkelte ledelsesmedlemmer ud af et større antal mandlige og kvindelige kandidater i det enkelte tilfælde. Dette direktiv udelukker navnlig ikke bestemte kandidater fra poster som ledelsesmedlem, og det pålægger heller ikke børsnoterede selskaber eller aktionærer nogen bestemte ledelsesmedlemmer. Afgørelsen om udnævnelse af de rette ledelsesmedlemmer forbliver således fortsat de børsnoterede selskabers og aktionærernes.

| (36) | Som følge af deres karakter er det hensigtsmæssigt, at offentlige virksomheder, der er omfattet af dette direktivs anvendelsesområde, fremstår som en model for den private sektor. Medlemsstaterne udøver en dominerende indflydelse på offentlige virksomheder, jf. artikel 2, litra b), i Kommissionens direktiv 2006/111/EF (8), som er børsnoterede på et reguleret marked. På grund af denne dominerende indflydelse har medlemsstaterne værktøjer til deres rådighed til hurtigere at foretage de nødvendige ændringer. |
| --- | --- |

(36)

Som følge af deres karakter er det hensigtsmæssigt, at offentlige virksomheder, der er omfattet af dette direktivs anvendelsesområde, fremstår som en model for den private sektor. Medlemsstaterne udøver en dominerende indflydelse på offentlige virksomheder, jf. artikel 2, litra b), i Kommissionens direktiv 2006/111/EF (8), som er børsnoterede på et reguleret marked. På grund af denne dominerende indflydelse har medlemsstaterne værktøjer til deres rådighed til hurtigere at foretage de nødvendige ændringer.

| (37) | Fastlæggelse af det antal poster som ledelsesmedlem, der skal til for at nå de i dette direktiv fastlagte mål, kræver en yderligere præcisering, eftersom det i betragtning af de fleste selskabsorganers størrelse matematisk set ikke er muligt at opnå en præcis andel på 40 % eller eventuelt på 33 %. Derfor bør antallet af poster som ledelsesmedlem, der er nødvendige for at opfylde de i dette direktiv fastlagte mål, være det antal, der ligger tættest på en andel på 40 % eller eventuelt 33 %, og bør i begge tilfælde ikke overstige 49 %. |
| --- | --- |

(37)

Fastlæggelse af det antal poster som ledelsesmedlem, der skal til for at nå de i dette direktiv fastlagte mål, kræver en yderligere præcisering, eftersom det i betragtning af de fleste selskabsorganers størrelse matematisk set ikke er muligt at opnå en præcis andel på 40 % eller eventuelt på 33 %. Derfor bør antallet af poster som ledelsesmedlem, der er nødvendige for at opfylde de i dette direktiv fastlagte mål, være det antal, der ligger tættest på en andel på 40 % eller eventuelt 33 %, og bør i begge tilfælde ikke overstige 49 %.

| (38) | Den Europæiske Unions Domstol accepterede i sin retspraksis (9) vedrørende positiv særbehandling og foreneligheden heraf med princippet om ikkeforskelsbehandling på grund af køn, der også er fastsat i chartrets artikel 21, at der i visse tilfælde kan gives fortrinsstilling til det underrepræsenterede køn ved udvælgelse i forbindelse med ansættelse eller forfremmelse, forudsat at kandidaten af det underrepræsenterede køn er lige så kvalificeret som konkurrenten fra det modsatte køn med hensyn til egnethed, kompetencer og faglige præstationer, at fortrinsstillingen ikke er automatisk og ubetinget, men kan tilsidesættes, hvis der er særlige grunde, der taler til fordel for en bestemt kandidat af det modsatte køn, og at de pågældende kandidaters ansøgning er genstand for en objektiv vurdering, hvor der tages hensyn til alle de udvælgelseskriterier, der er specifikke for de enkelte kandidater. |
| --- | --- |

(38)

Den Europæiske Unions Domstol accepterede i sin retspraksis (9) vedrørende positiv særbehandling og foreneligheden heraf med princippet om ikkeforskelsbehandling på grund af køn, der også er fastsat i chartrets artikel 21, at der i visse tilfælde kan gives fortrinsstilling til det underrepræsenterede køn ved udvælgelse i forbindelse med ansættelse eller forfremmelse, forudsat at kandidaten af det underrepræsenterede køn er lige så kvalificeret som konkurrenten fra det modsatte køn med hensyn til egnethed, kompetencer og faglige præstationer, at fortrinsstillingen ikke er automatisk og ubetinget, men kan tilsidesættes, hvis der er særlige grunde, der taler til fordel for en bestemt kandidat af det modsatte køn, og at de pågældende kandidaters ansøgning er genstand for en objektiv vurdering, hvor der tages hensyn til alle de udvælgelseskriterier, der er specifikke for de enkelte kandidater.

| (39) | Medlemsstaterne bør sikre, at de børsnoterede selskaber, i hvis selskabsorgan medlemmerne af det underrepræsenterede køn udgør mindre end 40 % af posterne som bestyrelsesmedlem, eller mindre end 33 % af alle poster som ledelsesmedlem, herunder både poster som direktører og poster som bestyrelsesmedlemmer, alt efter hvad der er relevant, udvælger de bedst kvalificerede kandidater, der skal udnævnes eller vælges til disse poster, på grundlag af en sammenlignende vurdering af kandidaternes kvalifikationer ved at anvende klare, neutralt formulerede og utvetydige kriterier, der fastlægges forud for udvælgelsesprocessen med henblik på at sikre en mere ligelig kønsfordeling i selskabsorganer. Som eksempler på udvælgelseskriterier, som børsnoterede selskaber kan anvende, kan nævnes erhvervserfaring fra ledelses- eller tilsynsopgaver, international erfaring, tværfaglighed, ledelses- og kommunikationsfærdigheder, evner til at etablere netværk og viden om bestemte relevante områder, såsom økonomi, finansielt tilsyn eller personaleledelse. |
| --- | --- |

(39)

Medlemsstaterne bør sikre, at de børsnoterede selskaber, i hvis selskabsorgan medlemmerne af det underrepræsenterede køn udgør mindre end 40 % af posterne som bestyrelsesmedlem, eller mindre end 33 % af alle poster som ledelsesmedlem, herunder både poster som direktører og poster som bestyrelsesmedlemmer, alt efter hvad der er relevant, udvælger de bedst kvalificerede kandidater, der skal udnævnes eller vælges til disse poster, på grundlag af en sammenlignende vurdering af kandidaternes kvalifikationer ved at anvende klare, neutralt formulerede og utvetydige kriterier, der fastlægges forud for udvælgelsesprocessen med henblik på at sikre en mere ligelig kønsfordeling i selskabsorganer. Som eksempler på udvælgelseskriterier, som børsnoterede selskaber kan anvende, kan nævnes erhvervserfaring fra ledelses- eller tilsynsopgaver, international erfaring, tværfaglighed, ledelses- og kommunikationsfærdigheder, evner til at etablere netværk og viden om bestemte relevante områder, såsom økonomi, finansielt tilsyn eller personaleledelse.

| (40) | Når der udvælges kandidater til udnævnelse eller valg til poster som ledelsesmedlem bør der gives fortrinsstilling til den lige så kvalificerede kandidat af det underrepræsenterede køn. En sådan fortrinsstilling bør imidlertid ikke udgøre en automatisk og ubetinget præference. Der kan være undtagelsestilfælde, hvor en objektiv vurdering af den specifikke situation for en lige så kvalificeret kandidat af det andet køn kan tilsidesætte den præference, der ellers bør gives til kandidaten af det underrepræsenterede køn. En sådan tilsidesættelse af præference kan f.eks. finde sted, hvis der anvendes bredere politikker for diversitet på nationalt plan eller i selskaber for udvælgelse af ledelsesmedlemmer. Tilsidesættelsen af anvendelsen af positiv særbehandling bør ikke desto mindre fortsat være en undtagelse, være baseret på en vurdering fra sag til sag og være behørigt begrundet ud fra objektive kriterier, som under ingen omstændigheder bør diskriminere det underrepræsenterede køn. |
| --- | --- |

(40)

Når der udvælges kandidater til udnævnelse eller valg til poster som ledelsesmedlem bør der gives fortrinsstilling til den lige så kvalificerede kandidat af det underrepræsenterede køn. En sådan fortrinsstilling bør imidlertid ikke udgøre en automatisk og ubetinget præference. Der kan være undtagelsestilfælde, hvor en objektiv vurdering af den specifikke situation for en lige så kvalificeret kandidat af det andet køn kan tilsidesætte den præference, der ellers bør gives til kandidaten af det underrepræsenterede køn. En sådan tilsidesættelse af præference kan f.eks. finde sted, hvis der anvendes bredere politikker for diversitet på nationalt plan eller i selskaber for udvælgelse af ledelsesmedlemmer. Tilsidesættelsen af anvendelsen af positiv særbehandling bør ikke desto mindre fortsat være en undtagelse, være baseret på en vurdering fra sag til sag og være behørigt begrundet ud fra objektive kriterier, som under ingen omstændigheder bør diskriminere det underrepræsenterede køn.

| (41) | I medlemsstater, hvor de i dette direktiv fastsatte krav vedrørende udvælgelsen af kandidater til udnævnelse eller valg til poster som ledelsesmedlem finder anvendelse, bør børsnoterede selskaber, i hvis selskabsorganer medlemmerne af det underrepræsenterede køn udgør mindst 40 % af posterne som bestyrelsesmedlem, eller mindst 33 % af alle poster som ledelsesmedlem, alt efter hvad der er relevant, ikke være forpligtede til at overholde disse krav. |
| --- | --- |

(41)

I medlemsstater, hvor de i dette direktiv fastsatte krav vedrørende udvælgelsen af kandidater til udnævnelse eller valg til poster som ledelsesmedlem finder anvendelse, bør børsnoterede selskaber, i hvis selskabsorganer medlemmerne af det underrepræsenterede køn udgør mindst 40 % af posterne som bestyrelsesmedlem, eller mindst 33 % af alle poster som ledelsesmedlem, alt efter hvad der er relevant, ikke være forpligtede til at overholde disse krav.

| (42) | Der er forskel på de enkelte medlemsstaters og børsnoterede selskabers fremgangsmåder ved udvælgelse af kandidater, der skal udnævnes eller vælges til poster som ledelsesmedlem. De kan indebære en forhåndsudvælgelse af kandidater, som præsenteres for generalforsamlingen, f.eks. af et nomineringsudvalg eller af rekrutteringsvirksomheder, der søger kandidater til lederstillinger. Kravene til udvælgelsen af kandidater, der skal udnævnes eller vælges til poster som ledelsesmedlem, bør opfyldes på det rette tidspunkt i udvælgelsesprocessen i overensstemmelse med national ret og vedtægterne for de pågældende børsnoterede selskaber, herunder inden aktionærerne vælger en kandidat, f.eks. mens der udarbejdes en liste over kandidater. På dette punkt fastlægger dette direktiv kun minimumsstandarder for udvælgelse af kandidater, der skal udnævnes eller vælges til poster som ledelsesmedlem, som gør det muligt at anvende de kriterier, der er fastlagt ved Den Europæiske Unions Domstols retspraksis for at give mulighed for ligestilling mellem kønnene og nå målet om en mere ligelig repræsentation af kvinder og mænd i børsnoterede selskabers selskabsorganer. Dette direktiv griber ikke unødigt ind i den daglige ledelse af børsnoterede selskaber, eftersom de bevarer friheden til at vælge kandidater på grundlag af kvalifikationer eller andre objektive relevante overvejelser. |
| --- | --- |

(42)

Der er forskel på de enkelte medlemsstaters og børsnoterede selskabers fremgangsmåder ved udvælgelse af kandidater, der skal udnævnes eller vælges til poster som ledelsesmedlem. De kan indebære en forhåndsudvælgelse af kandidater, som præsenteres for generalforsamlingen, f.eks. af et nomineringsudvalg eller af rekrutteringsvirksomheder, der søger kandidater til lederstillinger. Kravene til udvælgelsen af kandidater, der skal udnævnes eller vælges til poster som ledelsesmedlem, bør opfyldes på det rette tidspunkt i udvælgelsesprocessen i overensstemmelse med national ret og vedtægterne for de pågældende børsnoterede selskaber, herunder inden aktionærerne vælger en kandidat, f.eks. mens der udarbejdes en liste over kandidater. På dette punkt fastlægger dette direktiv kun minimumsstandarder for udvælgelse af kandidater, der skal udnævnes eller vælges til poster som ledelsesmedlem, som gør det muligt at anvende de kriterier, der er fastlagt ved Den Europæiske Unions Domstols retspraksis for at give mulighed for ligestilling mellem kønnene og nå målet om en mere ligelig repræsentation af kvinder og mænd i børsnoterede selskabers selskabsorganer. Dette direktiv griber ikke unødigt ind i den daglige ledelse af børsnoterede selskaber, eftersom de bevarer friheden til at vælge kandidater på grundlag af kvalifikationer eller andre objektive relevante overvejelser.

| (43) | Med henblik på målene i dette direktiv med hensyn til en ligelig kønsfordeling bør der stilles krav til børsnoterede selskaber om, at de på anmodning fra en kandidat til valg eller udnævnelse til en post som ledelsesmedlem skal oplyse den pågældende kandidat om, hvilke kvalifikationskriterier der lå til grund for udvælgelsen, hvilken objektiv sammenlignende vurdering af kandidaterne i henhold til disse kriterier, og, hvor det er relevant, hvilke specifikke overvejelser der talte for undtagelsesvis at vælge en kandidat, som ikke tilhører det underrepræsenterede køn. Et krav om at give sådanne oplysninger kan indebære en begrænsning i retten til respekt for privatliv og retten til beskyttelsen af personoplysninger, som anerkendes henholdsvis i chartrets artikel 7 og 8. Sådanne begrænsninger er imidlertid nødvendige og opfylder reelt anerkendte mål af almen interesse i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet. De er derfor i overensstemmelse med kravene til sådanne begrænsninger, jf. chartrets artikel 52, stk. 1, og med Den Europæiske Unions Domstols relevante retspraksis. Sådanne begrænsninger bør anvendes i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 (10). |
| --- | --- |

(43)

Med henblik på målene i dette direktiv med hensyn til en ligelig kønsfordeling bør der stilles krav til børsnoterede selskaber om, at de på anmodning fra en kandidat til valg eller udnævnelse til en post som ledelsesmedlem skal oplyse den pågældende kandidat om, hvilke kvalifikationskriterier der lå til grund for udvælgelsen, hvilken objektiv sammenlignende vurdering af kandidaterne i henhold til disse kriterier, og, hvor det er relevant, hvilke specifikke overvejelser der talte for undtagelsesvis at vælge en kandidat, som ikke tilhører det underrepræsenterede køn. Et krav om at give sådanne oplysninger kan indebære en begrænsning i retten til respekt for privatliv og retten til beskyttelsen af personoplysninger, som anerkendes henholdsvis i chartrets artikel 7 og 8. Sådanne begrænsninger er imidlertid nødvendige og opfylder reelt anerkendte mål af almen interesse i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet. De er derfor i overensstemmelse med kravene til sådanne begrænsninger, jf. chartrets artikel 52, stk. 1, og med Den Europæiske Unions Domstols relevante retspraksis. Sådanne begrænsninger bør anvendes i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 (10).

| (44) | Hvis en kandidat af det underrepræsenterede køn til udnævnelse eller valg til en post som ledelsesmedlem fremlægger forhold for en domstol eller en anden kompetent myndighed, på grundlag af hvilke det kan formodes, at vedkommende er lige så kvalificeret som den udvalgte kandidat af det modsatte køn, bør der stilles krav til det børsnoterede selskab om, at det påviser, at valget er korrekt. |
| --- | --- |

(44)

Hvis en kandidat af det underrepræsenterede køn til udnævnelse eller valg til en post som ledelsesmedlem fremlægger forhold for en domstol eller en anden kompetent myndighed, på grundlag af hvilke det kan formodes, at vedkommende er lige så kvalificeret som den udvalgte kandidat af det modsatte køn, bør der stilles krav til det børsnoterede selskab om, at det påviser, at valget er korrekt.

| (45) | Selv om dette direktiv har til formål at fastsætte mindstekrav i form af bindende foranstaltninger til forbedring af kønsfordelingen i selskabsorganer er det vigtigt i overensstemmelse med nærhedsprincippet at anerkende legitimiteten af forskellige tilgange og erkende effektiviteten af visse eksisterende nationale foranstaltninger, der allerede er vedtaget på dette politikområde, og som har vist tilfredsstillende resultater. I nogle medlemsstater er der således allerede gjort en indsats for at sikre en mere ligelig repræsentation af kvinder og mænd i selskabsorganer gennem vedtagelse af bindende foranstaltninger, der anses for lige så effektive som dem, der er fastsat i dette direktiv. Disse medlemsstater bør kunne suspendere anvendelsen af de i dette direktiv fastsatte krav vedrørende udvælgelsen af kandidater til udnævnelse eller valg til poster som ledelsesmedlem og, hvis dette er relevant, de krav, der vedrører fastlæggelsen af individuelle kvantitative mål, forudsat at de betingelser for suspension, der er fastsat i dette direktiv, er opfyldt. I de tilfælde, hvor medlemsstaterne har indført sådanne foranstaltninger gennem national ret, bør afrundingsreglerne fastsat i dette direktiv med hensyn til det præcise antal ledelsesmedlemmer finde tilsvarende anvendelse med henblik på vurdering af de pågældende bestemmelser i national ret i henhold til dette direktiv. I en medlemsstat, hvor en sådan suspension finder anvendelse, bør målene i dette direktiv anses for at være opnået og målene fastlagt i dette direktiv i forhold til bestyrelsesmedlemmer eller alle ledelsesmedlemmer erstatter således ikke og tilføjes ikke til de relevante nationale foranstaltninger. |
| --- | --- |

(45)

Selv om dette direktiv har til formål at fastsætte mindstekrav i form af bindende foranstaltninger til forbedring af kønsfordelingen i selskabsorganer er det vigtigt i overensstemmelse med nærhedsprincippet at anerkende legitimiteten af forskellige tilgange og erkende effektiviteten af visse eksisterende nationale foranstaltninger, der allerede er vedtaget på dette politikområde, og som har vist tilfredsstillende resultater. I nogle medlemsstater er der således allerede gjort en indsats for at sikre en mere ligelig repræsentation af kvinder og mænd i selskabsorganer gennem vedtagelse af bindende foranstaltninger, der anses for lige så effektive som dem, der er fastsat i dette direktiv. Disse medlemsstater bør kunne suspendere anvendelsen af de i dette direktiv fastsatte krav vedrørende udvælgelsen af kandidater til udnævnelse eller valg til poster som ledelsesmedlem og, hvis dette er relevant, de krav, der vedrører fastlæggelsen af individuelle kvantitative mål, forudsat at de betingelser for suspension, der er fastsat i dette direktiv, er opfyldt. I de tilfælde, hvor medlemsstaterne har indført sådanne foranstaltninger gennem national ret, bør afrundingsreglerne fastsat i dette direktiv med hensyn til det præcise antal ledelsesmedlemmer finde tilsvarende anvendelse med henblik på vurdering af de pågældende bestemmelser i national ret i henhold til dette direktiv. I en medlemsstat, hvor en sådan suspension finder anvendelse, bør målene i dette direktiv anses for at være opnået og målene fastlagt i dette direktiv i forhold til bestyrelsesmedlemmer eller alle ledelsesmedlemmer erstatter således ikke og tilføjes ikke til de relevante nationale foranstaltninger.

| (46) | Med henblik på at forbedre kønsfordelingen blandt ledelsesmedlemmer, der deltager i den daglige ledelse, bør der stilles krav til børsnoterede selskaber om, at de fastsætter individuelle kvantitative mål for en mere ligelig kønsfordeling blandt direktører med sigte på at nå sådanne mål inden den dato, der er fastsat i dette direktiv. Disse mål bør hjælpe selskaber til at skabe mærkbare fremskridt i forhold til deres nuværende situation. Denne forpligtelse bør ikke finde anvendelse på børsnoterede selskaber, der søger at nå målet på 33 % for alle ledelsesmedlemmer, hvad enten de er direktører eller bestyrelsesmedlemmer. |
| --- | --- |

(46)

Med henblik på at forbedre kønsfordelingen blandt ledelsesmedlemmer, der deltager i den daglige ledelse, bør der stilles krav til børsnoterede selskaber om, at de fastsætter individuelle kvantitative mål for en mere ligelig kønsfordeling blandt direktører med sigte på at nå sådanne mål inden den dato, der er fastsat i dette direktiv. Disse mål bør hjælpe selskaber til at skabe mærkbare fremskridt i forhold til deres nuværende situation. Denne forpligtelse bør ikke finde anvendelse på børsnoterede selskaber, der søger at nå målet på 33 % for alle ledelsesmedlemmer, hvad enten de er direktører eller bestyrelsesmedlemmer.

| (47) | Medlemsstaterne bør stille krav til børsnoterede selskaber om, at de hvert år giver oplysninger om kønsfordelingen i deres selskabsorganer, og om de foranstaltninger, som de har truffet for at nå målene i dette direktiv, til de kompetente myndigheder, således at disse kan vurdere, hvilke fremskridt de enkelte børsnoterede selskaber har gjort i retning af at opnå ligelig kønsfordeling blandt ledelsesmedlemmerne. Børsnoterede selskaber bør offentliggøre sådanne oplysninger på en passende og let tilgængelig måde på deres websted og medtage dem i deres årsberetninger. Hvis et børsnoteret selskab ikke har nået de gældende kvantitative mål, bør sådanne omfattende oplysninger også indeholde en beskrivelse af de konkrete foranstaltninger, som det hidtil har truffet eller agter at træffe fremover for at nå målene i dette direktiv. For at undgå unødvendige administrative byrder og dobbeltarbejde bør de oplysninger om kønsfordelingen i selskabsorganer, der skal indberettes i henhold til dette direktiv, indgå, hvor det er relevant, i redegørelsen for virksomhedsledelse for børsnoterede selskaber i overensstemmelse med gældende EU-ret og navnlig Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/34/EU (11). Hvis medlemsstater har suspenderet anvendelsen af artikel 6 i medfør af artikel 12, bør rapporteringsforpligtelserne fastsat i dette direktiv ikke finde anvendelse, forudsat at disse medlemsstaters nationale ret fastsætter bestemmelser om rapporteringsforpligtelser, der sikrer, at oplysninger om børsnoterede selskabers fremskridt i retning af en mere ligelig repræsentation af kvinder og mænd i deres selskabsorganer offentliggøres regelmæssigt. |
| --- | --- |

(47)

Medlemsstaterne bør stille krav til børsnoterede selskaber om, at de hvert år giver oplysninger om kønsfordelingen i deres selskabsorganer, og om de foranstaltninger, som de har truffet for at nå målene i dette direktiv, til de kompetente myndigheder, således at disse kan vurdere, hvilke fremskridt de enkelte børsnoterede selskaber har gjort i retning af at opnå ligelig kønsfordeling blandt ledelsesmedlemmerne. Børsnoterede selskaber bør offentliggøre sådanne oplysninger på en passende og let tilgængelig måde på deres websted og medtage dem i deres årsberetninger. Hvis et børsnoteret selskab ikke har nået de gældende kvantitative mål, bør sådanne omfattende oplysninger også indeholde en beskrivelse af de konkrete foranstaltninger, som det hidtil har truffet eller agter at træffe fremover for at nå målene i dette direktiv. For at undgå unødvendige administrative byrder og dobbeltarbejde bør de oplysninger om kønsfordelingen i selskabsorganer, der skal indberettes i henhold til dette direktiv, indgå, hvor det er relevant, i redegørelsen for virksomhedsledelse for børsnoterede selskaber i overensstemmelse med gældende EU-ret og navnlig Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/34/EU (11). Hvis medlemsstater har suspenderet anvendelsen af artikel 6 i medfør af artikel 12, bør rapporteringsforpligtelserne fastsat i dette direktiv ikke finde anvendelse, forudsat at disse medlemsstaters nationale ret fastsætter bestemmelser om rapporteringsforpligtelser, der sikrer, at oplysninger om børsnoterede selskabers fremskridt i retning af en mere ligelig repræsentation af kvinder og mænd i deres selskabsorganer offentliggøres regelmæssigt.

| (48) | Kravene vedrørende udvælgelsen af kandidater, der skal udnævnes eller vælges til poster som ledelsesmedlem, forpligtelsen til at fastsætte et kvantitativt mål i forhold til direktører og rapporteringsforpligtelserne bør håndhæves ved hjælp af sanktioner, der er effektive, står i rimeligt forhold til overtrædelsen og har en afskrækkende virkning, og medlemsstaterne bør sikre, at der findes passende administrative eller retslige procedurer til dette formål. Sådanne sanktioner kan omfatte bøder eller muligheden for, at en retsmyndighed annullerer en afgørelse om udvælgelsen af ledelsesmedlemmer eller erklærer den for ugyldig. Uden at dette berører national ret om pålæggelse af sanktioner, bør børsnoterede selskaber, så længe de overholder disse forpligtelser, ikke straffes, hvis de ikke når de kvantitative mål vedrørende fordelingen af kvinder og mænd blandt ledelsesmedlemmer. Der bør ikke anvendes sanktioner over for de enkelte børsnoterede selskaber, hvis en given handling eller undladelse i henhold til national ret ikke kan tilskrives selskabet, men andre fysiske eller juridiske personer, f.eks. individuelle aktionærer. Det bør være muligt for medlemsstaterne at anvende andre sanktioner end dem, der er anført i den ikkeudtømmende liste over sanktioner i dette direktiv, navnlig i tilfælde af et børsnoteret selskabs alvorlige og gentagne overtrædelser i forbindelse med de forpligtelser, der er fastsat i dette direktiv. Medlemsstaterne bør sikre, at børsnoterede selskaber ved udførelsen af offentlige kontrakter og koncessioner overholder gældende social- og arbejdsretlige forpligtelser i overensstemmelse med gældende EU-ret. |
| --- | --- |

(48)

Kravene vedrørende udvælgelsen af kandidater, der skal udnævnes eller vælges til poster som ledelsesmedlem, forpligtelsen til at fastsætte et kvantitativt mål i forhold til direktører og rapporteringsforpligtelserne bør håndhæves ved hjælp af sanktioner, der er effektive, står i rimeligt forhold til overtrædelsen og har en afskrækkende virkning, og medlemsstaterne bør sikre, at der findes passende administrative eller retslige procedurer til dette formål. Sådanne sanktioner kan omfatte bøder eller muligheden for, at en retsmyndighed annullerer en afgørelse om udvælgelsen af ledelsesmedlemmer eller erklærer den for ugyldig. Uden at dette berører national ret om pålæggelse af sanktioner, bør børsnoterede selskaber, så længe de overholder disse forpligtelser, ikke straffes, hvis de ikke når de kvantitative mål vedrørende fordelingen af kvinder og mænd blandt ledelsesmedlemmer. Der bør ikke anvendes sanktioner over for de enkelte børsnoterede selskaber, hvis en given handling eller undladelse i henhold til national ret ikke kan tilskrives selskabet, men andre fysiske eller juridiske personer, f.eks. individuelle aktionærer. Det bør være muligt for medlemsstaterne at anvende andre sanktioner end dem, der er anført i den ikkeudtømmende liste over sanktioner i dette direktiv, navnlig i tilfælde af et børsnoteret selskabs alvorlige og gentagne overtrædelser i forbindelse med de forpligtelser, der er fastsat i dette direktiv. Medlemsstaterne bør sikre, at børsnoterede selskaber ved udførelsen af offentlige kontrakter og koncessioner overholder gældende social- og arbejdsretlige forpligtelser i overensstemmelse med gældende EU-ret.

| (49) | Medlemsstater eller børsnoterede selskaber bør kunne indføre eller opretholde mere gunstige foranstaltninger for at sikre en mere ligelig fordeling af kvinder og mænd. |
| --- | --- |

(49)

Medlemsstater eller børsnoterede selskaber bør kunne indføre eller opretholde mere gunstige foranstaltninger for at sikre en mere ligelig fordeling af kvinder og mænd.

| (50) | Medlemsstaterne bør udpege organer til at fremme, analysere, overvåge og støtte en ligelig kønsfordeling i børsnoterede selskabers selskabsorganer. Desuden vil oplysningskampagner og udveksling af bedste praksis i betydelig grad bidrage til at bevidstgøre alle børsnoterede selskaber om emnet og tilskynde dem til proaktivt at opnå en ligelig kønsfordeling. Medlemsstaterne opfordres navnlig til at indføre politikker, der støtter og tilskynder SMV'er til at forbedre kønsfordelingen betydeligt på alle ledelsesniveauer og i selskabsorganer. |
| --- | --- |

(50)

Medlemsstaterne bør udpege organer til at fremme, analysere, overvåge og støtte en ligelig kønsfordeling i børsnoterede selskabers selskabsorganer. Desuden vil oplysningskampagner og udveksling af bedste praksis i betydelig grad bidrage til at bevidstgøre alle børsnoterede selskaber om emnet og tilskynde dem til proaktivt at opnå en ligelig kønsfordeling. Medlemsstaterne opfordres navnlig til at indføre politikker, der støtter og tilskynder SMV'er til at forbedre kønsfordelingen betydeligt på alle ledelsesniveauer og i selskabsorganer.

| (51) | I dette direktiv overholdes de grundlæggende rettigheder og de principper, som anerkendes i chartret. Dette direktiv bidrager navnlig til respekten for princippet om ligestilling mellem kvinder og mænd (chartrets artikel 23) og erhvervsfriheden og retten til at arbejde (chartrets artikel 15). Dette direktiv tilstræber at sikre fuld respekt for retten til adgang til effektive retsmidler og til en upartisk domstol (chartrets artikel 47). Begrænsningerne i udøvelsen af friheden til at oprette og drive egen virksomhed (chartrets artikel 16) og af ejendomsretten (chartrets artikel 17, stk. 1) respekterer det grundlæggende i denne frihed og denne rettighed og er nødvendige og forholdsmæssige. Der kan kun indføres begrænsninger, hvis de reelt opfylder mål af almen interesse, som er anerkendt af Unionen, eller behovet for at beskytte andres rettigheder og friheder. |
| --- | --- |

(51)

I dette direktiv overholdes de grundlæggende rettigheder og de principper, som anerkendes i chartret. Dette direktiv bidrager navnlig til respekten for princippet om ligestilling mellem kvinder og mænd (chartrets artikel 23) og erhvervsfriheden og retten til at arbejde (chartrets artikel 15). Dette direktiv tilstræber at sikre fuld respekt for retten til adgang til effektive retsmidler og til en upartisk domstol (chartrets artikel 47). Begrænsningerne i udøvelsen af friheden til at oprette og drive egen virksomhed (chartrets artikel 16) og af ejendomsretten (chartrets artikel 17, stk. 1) respekterer det grundlæggende i denne frihed og denne rettighed og er nødvendige og forholdsmæssige. Der kan kun indføres begrænsninger, hvis de reelt opfylder mål af almen interesse, som er anerkendt af Unionen, eller behovet for at beskytte andres rettigheder og friheder.

| (52) | Selv om nogle medlemsstater har truffet reguleringsmæssige foranstaltninger eller har opfordret til selvregulering med blandede resultater, har størstedelen af medlemsstaterne ikke truffet foranstaltninger eller tilkendegivet, at de var villige til at sætte ind på en sådan måde, at det ville give mærkbare forbedringer. Det fremgår af fremskrivninger, som bygger på en omfattende analyse af alle foreliggende oplysninger om tidligere og aktuelle udviklingstendenser og af selskabernes hensigter, at medlemsstaterne hvis de handler hver for sig ikke inden for nær fremtid vil kunne opnå en ligelig fordeling af kvinder og mænd blandt ledelsesmedlemmer i hele Unionen i overensstemmelse med målene i dette direktiv. Manglende handling på dette område forsinker bestræbelserne på at opnå ligestilling mellem kønnene på arbejdspladsen mere generelt, herunder med hensyn til at udligne de lønforskelle mellem kønnene, der delvis skyldes vertikal opdeling. I lyset af disse omstændigheder og i betragtning af de stigende forskelle mellem medlemsstaterne med hensyn til kvinders og mænds repræsentation i selskabsorganer kan kønsfordelingen i selskabsorganer i hele Unionen kun blive mere ligelig ved en fælles tilgang, og mulighederne for ligestilling mellem kønnene, konkurrencedygtighed og vækst kan bedre udnyttes ved en koordineret indsats på EU-plan end ved nationale initiativer af mere eller mindre omfattende, ambitiøs og effektiv karakter. Målet for dette direktiv, nemlig at opnå en mere ligelig repræsentation af kvinder og mænd blandt ledelsesmedlemmer i børsnoterede selskaber ved at indføre effektive foranstaltninger, som sigter mod, at der hurtigere gøres fremskridt med at opnå en ligelig kønsfordeling, samtidig med at børsnoterede selskaber får tilstrækkelig tid til at træffe de nødvendige foranstaltninger med henblik på dette, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af handlingens omfang eller virkninger bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i TEU.
  I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke videre end, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål. Medlemsstaterne gives tilstrækkelig frihed til at beslutte, hvordan målene i direktivet bedst kan nås under hensyntagen til nationale forhold, navnlig regler og praksis for rekruttering til selskabsorganer. Dette direktiv påvirker ikke børsnoteredes selskabers mulighed for at udnævne de bedst kvalificerede ledelsesmedlemmer, og det giver dem en fleksibel ramme og fastsætter en tilstrækkelig lang tilpasningsperiode. |
| --- | --- |

(52)

Selv om nogle medlemsstater har truffet reguleringsmæssige foranstaltninger eller har opfordret til selvregulering med blandede resultater, har størstedelen af medlemsstaterne ikke truffet foranstaltninger eller tilkendegivet, at de var villige til at sætte ind på en sådan måde, at det ville give mærkbare forbedringer. Det fremgår af fremskrivninger, som bygger på en omfattende analyse af alle foreliggende oplysninger om tidligere og aktuelle udviklingstendenser og af selskabernes hensigter, at medlemsstaterne hvis de handler hver for sig ikke inden for nær fremtid vil kunne opnå en ligelig fordeling af kvinder og mænd blandt ledelsesmedlemmer i hele Unionen i overensstemmelse med målene i dette direktiv. Manglende handling på dette område forsinker bestræbelserne på at opnå ligestilling mellem kønnene på arbejdspladsen mere generelt, herunder med hensyn til at udligne de lønforskelle mellem kønnene, der delvis skyldes vertikal opdeling. I lyset af disse omstændigheder og i betragtning af de stigende forskelle mellem medlemsstaterne med hensyn til kvinders og mænds repræsentation i selskabsorganer kan kønsfordelingen i selskabsorganer i hele Unionen kun blive mere ligelig ved en fælles tilgang, og mulighederne for ligestilling mellem kønnene, konkurrencedygtighed og vækst kan bedre udnyttes ved en koordineret indsats på EU-plan end ved nationale initiativer af mere eller mindre omfattende, ambitiøs og effektiv karakter. Målet for dette direktiv, nemlig at opnå en mere ligelig repræsentation af kvinder og mænd blandt ledelsesmedlemmer i børsnoterede selskaber ved at indføre effektive foranstaltninger, som sigter mod, at der hurtigere gøres fremskridt med at opnå en ligelig kønsfordeling, samtidig med at børsnoterede selskaber får tilstrækkelig tid til at træffe de nødvendige foranstaltninger med henblik på dette, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af handlingens omfang eller virkninger bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i TEU.

I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke videre end, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål. Medlemsstaterne gives tilstrækkelig frihed til at beslutte, hvordan målene i direktivet bedst kan nås under hensyntagen til nationale forhold, navnlig regler og praksis for rekruttering til selskabsorganer. Dette direktiv påvirker ikke børsnoteredes selskabers mulighed for at udnævne de bedst kvalificerede ledelsesmedlemmer, og det giver dem en fleksibel ramme og fastsætter en tilstrækkelig lang tilpasningsperiode.

| (53) | Medlemsstaterne bør samarbejde med arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet for effektivt at oplyse dem om dette direktivs betydning og gennemførelse. |
| --- | --- |

(53)

Medlemsstaterne bør samarbejde med arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet for effektivt at oplyse dem om dette direktivs betydning og gennemførelse.

| (54) | I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet bør de mål, som børsnoterede selskaber skal nå, være tidsbegrænset og bør kun gælde, indtil der er gjort varige fremskridt i selskabsorganernes kønsfordeling. Kommissionen bør derfor regelmæssigt gennemgå anvendelsen af dette direktiv og aflægge rapport for Europa-Parlamentet og Rådet. Derudover fastsættes der i dette direktiv en dato for dets udløb. Kommissionen bør som led i sin gennemgang vurdere, om der er behov for at forlænge dette direktivs varighed ud over denne dato. |
| --- | --- |

(54)

I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet bør de mål, som børsnoterede selskaber skal nå, være tidsbegrænset og bør kun gælde, indtil der er gjort varige fremskridt i selskabsorganernes kønsfordeling. Kommissionen bør derfor regelmæssigt gennemgå anvendelsen af dette direktiv og aflægge rapport for Europa-Parlamentet og Rådet. Derudover fastsættes der i dette direktiv en dato for dets udløb. Kommissionen bør som led i sin gennemgang vurdere, om der er behov for at forlænge dette direktivs varighed ud over denne dato.

| (55) | I henhold til den fælles politiske erklæring af 28. september 2011 fra medlemsstaterne og Kommissionen om forklarende dokumenter (12) har medlemsstaterne forpligtet sig til i tilfælde, hvor det er berettiget, at lade meddelelsen af gennemførelsesforanstaltninger ledsage af et eller flere dokumenter, der forklarer forholdet mellem et direktivs bestanddele og de tilsvarende dele i de nationale gennemførelsesinstrumenter. I forbindelse med dette direktiv finder lovgiver, at fremsendelse af sådanne dokumenter er berettiget — |
| --- | --- |

(55)

I henhold til den fælles politiske erklæring af 28. september 2011 fra medlemsstaterne og Kommissionen om forklarende dokumenter (12) har medlemsstaterne forpligtet sig til i tilfælde, hvor det er berettiget, at lade meddelelsen af gennemførelsesforanstaltninger ledsage af et eller flere dokumenter, der forklarer forholdet mellem et direktivs bestanddele og de tilsvarende dele i de nationale gennemførelsesinstrumenter. I forbindelse med dette direktiv finder lovgiver, at fremsendelse af sådanne dokumenter er berettiget —

VEDTAGET DETTE DIREKTIV:

Artikel 1

Formål

Dette direktiv tager sigte på at opnå en mere ligelig repræsentation af kvinder og mænd blandt ledelsesmedlemmer i børsnoterede selskaber ved at indføre effektive foranstaltninger, som sigter mod, at der hurtigere gøres fremskridt med at opnå en ligelig kønsfordeling, samtidig med at børsnoterede selskaber får tilstrækkelig tid til at træffe de nødvendige foranstaltninger med henblik på dette.

Artikel 2

Anvendelsesområde

Dette direktiv finder anvendelse på børsnoterede selskaber. Dette direktiv finder ikke anvendelse på mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder (SMV'er).

Artikel 3

Definitioner

I dette direktiv forstås ved:

| 1) | »børsnoteret selskab«: et selskab, der har sit vedtægtsmæssige hjemsted i en medlemsstat, og hvis aktier er optaget til handel på et reguleret marked som omhandlet i artikel 4, stk. 1, nr. 21), i direktiv 2014/65/EU i en eller flere medlemsstater |
| --- | --- |

1)

»børsnoteret selskab«: et selskab, der har sit vedtægtsmæssige hjemsted i en medlemsstat, og hvis aktier er optaget til handel på et reguleret marked som omhandlet i artikel 4, stk. 1, nr. 21), i direktiv 2014/65/EU i en eller flere medlemsstater

| 2) | »selskabsorgan«: et administrativt organ, ledelsesorgan eller tilsynsorgan i et børsnoteret selskab |
| --- | --- |

2)

»selskabsorgan«: et administrativt organ, ledelsesorgan eller tilsynsorgan i et børsnoteret selskab

| 3) | »ledelsesmedlem«: et medlem af et selskabsorgan, herunder et medlem, som er en medarbejderrepræsentant |
| --- | --- |

3)

»ledelsesmedlem«: et medlem af et selskabsorgan, herunder et medlem, som er en medarbejderrepræsentant

| 4) | »direktør«: i selskaber med en enstrenget ledelsesstruktur, et medlem af et selskabsorgan, som deltager i det børsnoterede selskabs daglige ledelse, og, i selskaber med en tostrenget ledelsesstruktur, et medlem af et selskabsorgan, der udfører det børsnoterede selskabs ledelsesfunktioner |
| --- | --- |

4)

»direktør«: i selskaber med en enstrenget ledelsesstruktur, et medlem af et selskabsorgan, som deltager i det børsnoterede selskabs daglige ledelse, og, i selskaber med en tostrenget ledelsesstruktur, et medlem af et selskabsorgan, der udfører det børsnoterede selskabs ledelsesfunktioner

| 5) | »bestyrelsesmedlem«: i selskaber med en enstrenget ledelsesstruktur, et medlem af et selskabsorgan, som ikke er direktør i selskabet, og, i selskaber med en tostrenget ledelsesstruktur, et medlem af et selskabsorgan, der udfører det børsnoterede selskabs tilsynsfunktioner |
| --- | --- |

5)

»bestyrelsesmedlem«: i selskaber med en enstrenget ledelsesstruktur, et medlem af et selskabsorgan, som ikke er direktør i selskabet, og, i selskaber med en tostrenget ledelsesstruktur, et medlem af et selskabsorgan, der udfører det børsnoterede selskabs tilsynsfunktioner

| 6) | »enstrenget ledelsesstruktur«: et system, hvor ét selskabsorgan udfører både et børsnoterede selskabs ledelses- og tilsynsfunktioner |
| --- | --- |

6)

»enstrenget ledelsesstruktur«: et system, hvor ét selskabsorgan udfører både et børsnoterede selskabs ledelses- og tilsynsfunktioner

| 7) | »tostrenget ledelsesstruktur«: et system, hvor et børsnoteret selskabs ledelses- og tilsynsfunktioner udføres af to adskilte selskabsorganer |
| --- | --- |

7)

»tostrenget ledelsesstruktur«: et system, hvor et børsnoteret selskabs ledelses- og tilsynsfunktioner udføres af to adskilte selskabsorganer

| 8) | »mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder« eller »SMV«: et selskab med mindre end 250 ansatte og en årlig omsætning på højst 50 mio. EUR eller en årlig samlet balance på højst 43 mio. EUR, eller for en SMV, der har sit vedtægtsmæssige hjemsted i en medlemsstat med anden valuta end euro, et tilsvarende beløb i den pågældende medlemsstats valuta. |
| --- | --- |

8)

»mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder« eller »SMV«: et selskab med mindre end 250 ansatte og en årlig omsætning på højst 50 mio. EUR eller en årlig samlet balance på højst 43 mio. EUR, eller for en SMV, der har sit vedtægtsmæssige hjemsted i en medlemsstat med anden valuta end euro, et tilsvarende beløb i den pågældende medlemsstats valuta.

Artikel 4

Lovvalg

Den medlemsstat, der har kompetence til at regulere forhold omfattet af dette direktiv, for så vidt angår et givent børsnoteret selskab, er den medlemsstat, hvor det pågældende selskab har sit vedtægtsmæssige hjemsted. Den lovgivning, der finder anvendelse, er den pågældende medlemsstats lovgivning.

Artikel 5

Mål med hensyn til ligelig kønsfordeling i selskabsorganer

1.   Medlemsstaterne sikrer, at børsnoterede selskaber er underlagt ét af følgende mål, som skal nås senest den 30. juni 2026:

| a) | at personer af det underrepræsenterede køn tegner sig for mindst 40 % af posterne som bestyrelsesmedlem |
| --- | --- |

a)

at personer af det underrepræsenterede køn tegner sig for mindst 40 % af posterne som bestyrelsesmedlem

| b) | at personer af det underrepræsenterede køn tegner sig for mindst 33 % af alle posterne som ledelsesmedlem, både direktører og bestyrelsesmedlemmer. |
| --- | --- |

b)

at personer af det underrepræsenterede køn tegner sig for mindst 33 % af alle posterne som ledelsesmedlem, både direktører og bestyrelsesmedlemmer.

2.   Medlemsstaterne sikrer, at børsnoterede selskaber, der ikke er omfattet af målet i stk. 1, litra b), fastsætter individuelle kvantitative mål med henblik på at forbedre kønsfordelingen blandt direktører. Medlemsstaterne sikrer, at sådanne børsnoterede selskaber sigter mod at nå sådanne individuelle kvantitative mål senest den 30. juni 2026.

3.   Antallet af poster som bestyrelsesmedlem, der betragtes som nødvendige for at nå målet i stk. 1, litra a), er det antal, der er tættest på at udgøre 40 %, men som ikke overstiger 49 %. Antallet af alle poster som ledelsesmedlem, der betragtes som nødvendige for at nå målet i stk. 1, litra b), er det antal, der er tættest på at udgøre 33 %, men som ikke overstiger 49 %. Tallene findes i bilaget.

Artikel 6

Midler til opnåelse af målene

1.   Medlemsstaterne sikrer, at børsnoterede selskaber, som ikke når målene i artikel 5, stk. 1, litra a) eller b), alt efter hvad der er relevant, justerer processen for udvælgelse af kandidater til udnævnelse eller valg til poster som ledelsesmedlem. Disse kandidater udvælges på grundlag af en sammenlignende vurdering af den enkelte kandidats kvalifikationer. Med henblik herpå anvendes klare, neutralt formulerede og utvetydige kriterier på en ikkediskriminerende måde under hele udvælgelsesprocessen, herunder ved forberedelsen af stillingsopslag, i forhåndsudvælgelsesfasen, fasen med udarbejdelsen af en liste over kandidater og oprettelsen af udvælgelsespuljer af kandidater. Sådanne kriterier fastlægges forud for udvælgelsesprocessen.

2.   For så vidt angår udvælgelsen af kandidater til udnævnelse eller valg til poster som ledelsesmedlem, sikrer medlemsstaterne, at der, når de skal vælge mellem kandidater, som er lige kvalificerede med hensyn til egnethed, kompetencer og faglige præstationer, gives fortrinsstilling til kandidaten fra det underrepræsenterede køn, medmindre mere tungtvejende retlige grunde i undtagelsestilfælde, som f.eks. forfølgelsen af andre politikker for diversitet, der gøres gældende inden for rammerne af en objektiv vurdering, der tager højde for en kandidat af det modsatte køns specifikke situation, og som er baseret på ikkediskriminerende kriterier, taler til fordel for kandidaten af det modsatte køn.

3.   Medlemsstaterne sikrer, at børsnoterede selskaber på anmodning af en kandidat, der blev taget i betragtning ved udvælgelsen af kandidater til udnævnelse eller valg til en post som ledelsesmedlem, har pligt til at informere kandidaten om følgende:

| a) | de kvalifikationskriterier, som udvælgelsen byggede på |
| --- | --- |

a)

de kvalifikationskriterier, som udvælgelsen byggede på

| b) | den objektive sammenlignende vurdering af kandidaten ud fra disse kriterier og |
| --- | --- |

b)

den objektive sammenlignende vurdering af kandidaten ud fra disse kriterier og

| c) | hvor dette er relevant, de specifikke overvejelser, der talte for undtagelsesvis at vælge en kandidat, der ikke er af det underrepræsenterede køn. |
| --- | --- |

c)

hvor dette er relevant, de specifikke overvejelser, der talte for undtagelsesvis at vælge en kandidat, der ikke er af det underrepræsenterede køn.

4.   Medlemsstaterne træffer i overensstemmelse med deres nationale retsorden de fornødne foranstaltninger til at sikre, at det i tilfælde, hvor en vraget kandidat af det underrepræsenterede køn fremlægger forhold for en domstol eller en anden kompetent myndighed, på grundlag af hvilke det kan formodes, at kandidaten var ligeså kvalificeret som den kandidat af det modsatte køn, der blev indstillet til udnævnelse eller valg til en post som ledelsesmedlem, er op til det børsnoterede selskab at bevise, at artikel 6, stk. 2, ikke er blevet tilsidesat.

Dette stykke er ikke til hinder for, at medlemsstaterne indfører regler for bevisførelse, der er gunstigere for klagerne.

5.   Hvis processen for udvælgelse af kandidater, der skal udnævnes eller vælges til poster som ledelsesmedlem, sker ved en afstemning blandt aktionærer eller medarbejdere, stiller medlemsstaterne krav om, at børsnoterede selskaber sikrer, at de stemmeberettigede oplyses ordentligt om de i dette direktiv fastsatte foranstaltninger, herunder de sanktioner, som pålægges det børsnoterede selskab i tilfælde af manglende overholdelse.

Artikel 7

Rapportering

1.   Medlemsstaterne stiller krav til børsnoterede selskaber om, at de en gang om året giver de kompetente myndigheder oplysninger om kønsfordelingen i deres selskabsorgan, idet der skelnes mellem direktører og bestyrelsesmedlemmer, og vedrørende de foranstaltninger, der er truffet med henblik på at nå de mål, som fastsat i artikel 5, stk. 1, og, hvor det er relevant, målene fastsat i overensstemmelse med artikel 5, stk. 2, der finder anvendelse. Medlemsstaterne stiller krav til børsnoterede selskaber om, at de offentliggør disse oplysninger på en hensigtsmæssig og let tilgængelig måde på deres websteder. På grundlag af de forelagte oplysninger offentliggør og ajourfører medlemsstaterne jævnligt på en let tilgængelig og centraliseret måde en liste over de børsnoterede selskaber, som har nået et af målene i artikel 5, stk. 1.

2.   Hvis et børsnoteret selskab ikke har nået ét af målene i artikel 5, stk. 1, eller, hvor det er relevant, målene fastsat i overensstemmelse med artikel 5, stk. 2, skal de oplysninger, der er omhandlet i nærværende artikels stk. 1, indeholde en begrundelse for, hvorfor målene ikke er nået, samt en omfattende beskrivelse af hvilke foranstaltninger det børsnoterede selskab allerede har truffet eller agter at træffe for at nå dem.

3.   Hvor det er relevant, medtages de oplysninger, der er omhandlet i denne artikels stk. 1 og 2, også i selskabets redegørelse for virksomhedsledelse i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i direktiv 2013/34/EU.

4.   De forpligtelser, der er fastsat i denne artikels stk. 1 og 2, finder ikke anvendelse i en medlemsstat, der har suspenderet anvendelsen af artikel 6 i henhold til artikel 12, og hvor national ret fastsætter rapporteringsforpligtelser, som sikrer regelmæssig offentliggørelse af oplysninger om børsnoterede selskabers opnåede fremskridt i retning af en mere ligelig repræsentation af kvinder og mænd i deres selskabsorganer.

Artikel 8

Sanktioner og supplerende foranstaltninger

1.   Medlemsstaterne fastsætter regler om sanktioner, der skal anvendes i tilfælde af børsnoterede selskabers overtrædelse af de nationale regler, der er vedtaget i medfør af artikel 5, stk. 2, og artikel 6 og 7, alt efter hvad der er relevant, og tager alle nødvendige skridt til at sikre, at de gennemføres. Medlemsstaterne sørger navnlig for, at der findes passende administrative eller retslige procedurer til at sikre, at de forpligtelser, der følger af dette direktiv, kan håndhæves. Sanktionerne skal være effektive, stå i et rimeligt forhold til overtrædelsen og have afskrækkende virkning. Sådanne sanktioner kan bestå af bøder eller en retsmyndigheds mulighed for at erklære ugyldig eller annullere en afgørelse om udvælgelse af ledelsesmedlemmer foretaget i strid med de nationale regler, som er vedtaget i medfør af artikel 6. Medlemsstaterne giver senest den ... [to år efter dette direktivs ikrafttræden] Kommissionen meddelelse om disse regler og foranstaltninger og underretter den straks om senere ændringer, der berører dem.

2.   Børsnoterede selskaber kan kun holdes ansvarlige for handlinger eller undladelser, der kan tilregnes dem i henhold til national ret.

3.   Medlemsstaterne sikrer, at børsnoterede selskaber ved udførelsen af offentlige kontrakter og koncessioner overholder gældende social- og arbejdsretlige forpligtelser i overensstemmelse med gældende EU-ret.

Artikel 9

Mindstekrav

Medlemsstaterne kan over for børsnoterede selskaber, som er registreret på deres nationale område, indføre eller opretholde bestemmelser, som er gunstigere end dette direktivs bestemmelser, for at sikre en mere ligelig fordeling mellem kvinder og mænd.

Artikel 10

Organer til fremme af en ligelig kønsfordeling i børsnoterede selskaber

Medlemsstaterne udpeger et eller flere organer til at fremme, analysere, overvåge og støtte en ligelig kønsfordeling i selskabsorganer. Med henblik herpå kan medlemsstaterne f.eks. udpege de ligebehandlingsorganser, som de har udpeget i medfør af artikel 20 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/54/EF (13).

Artikel 11

Gennemførelse

1.   Medlemsstaterne vedtager og offentliggør senest den ... [to år efter dette direktivs ikrafttræden] de love og administrative bestemmelser, der er nødvendige for at efterkomme dette direktiv. De underretter straks Kommissionen derom.

Disse foranstaltninger skal ved medlemsstaternes vedtagelse indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. Medlemsstaterne fastsætter de nærmere regler for henvisningen.

2.   Medlemsstater, som har suspenderet anvendelsen af artikel 6 i henhold til artikel 12, tilsender straks Kommissionen oplysninger, der dokumenterer, at betingelserne i artikel 12 er opfyldt.

3.   Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale love og bestemmelser, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

Artikel 12

Suspension af anvendelsen af artikel 6

1.   En medlemsstat kan suspendere anvendelsen af artikel 6 og, hvis det er relevant, af artikel 5, stk. 2, hvor følgende betingelser senest den ... [datoen for dette direktivs ikrafttræden], er opfyldt i den pågældende medlemsstat:

| a) | personer af det underrepræsenterede køn tegner sig for mindst 30 % af posterne som bestyrelsesmedlem eller mindst 25 % af alle poster som ledelsesmedlem i børsnoterede selskaber eller |
| --- | --- |

a)

personer af det underrepræsenterede køn tegner sig for mindst 30 % af posterne som bestyrelsesmedlem eller mindst 25 % af alle poster som ledelsesmedlem i børsnoterede selskaber eller

| b) | den pågældende medlemsstats nationale ret






  i) | kræver, at personer af det underrepræsenterede køn tegner sig for mindst 30 % af posterne som bestyrelsesmedlem eller mindst 25 % af alle poster som ledelsesmedlem i børsnoterede selskaber |
| --- | --- | --- |

b)

den pågældende medlemsstats nationale ret

i)

kræver, at personer af det underrepræsenterede køn tegner sig for mindst 30 % af posterne som bestyrelsesmedlem eller mindst 25 % af alle poster som ledelsesmedlem i børsnoterede selskaber

| ii) | omfatter foranstaltninger, der er effektive, står i rimeligt forhold til overtrædelsen og har afskrækkende virkning, i tilfælde af manglende overholdelse af kravene omhandlet i nr. i) og |
| --- | --- |

ii)

omfatter foranstaltninger, der er effektive, står i rimeligt forhold til overtrædelsen og har afskrækkende virkning, i tilfælde af manglende overholdelse af kravene omhandlet i nr. i) og

| iii) | kræver, at alle børsnoterede selskaber, der ikke er omfattet af den pågældende nationale ret, fastsætter individuelle kvantitative mål for alle poster som ledelsesmedlem. |
| --- | --- |

iii)

kræver, at alle børsnoterede selskaber, der ikke er omfattet af den pågældende nationale ret, fastsætter individuelle kvantitative mål for alle poster som ledelsesmedlem.

Hvis en medlemsstat har suspenderet anvendelsen af artikel 6 og, hvis det er relevant, af artikel 5, stk. 2, på grundlag af en af betingelserne i nærværende artikels stk. 1, anses målene i artikel 5, stk. 1, for nået i den medlemsstat.

2.   Med henblik på at vurdere opfyldelsen af betingelserne for en suspension på grundlag af stk. 1, første afsnit, litra a) eller b), skal antallet af krævede poster som ledelsesmedlem være det antal, der er tættest på at udgøre 30 % af posterne som bestyrelsesmedlem eller 25 % af alle poster som ledelsesmedlem, men højst 39 %. Dette gælder også, når de kvantitative mål fastsat i artikel 5 i henhold til national ret anvendes særskilt for aktionærrepræsentanter og medarbejderrepræsentanter.

3.   Hvis betingelserne i nærværende artikels stk. 1 ikke længere er opfyldt i en medlemsstat, der har suspenderet anvendelsen af artikel 6 og, hvis det er relevant, artikel 5, stk. 2, på grundlag af nærværende artikels stk. 1, finder artikel 6 og, hvis det er relevant, artikel 5, stk. 2, anvendelse senest seks måneder efter sådanne betingelser ophørte med at være opfyldt.

Artikel 13

Revision

1.   Sender senest den ... [et år efter den dato, der er fastsat i artikel 11, stk. 1], og hvert andet år derefter sender medlemsstaterne Kommissionen en rapport om gennemførelsen af dette direktiv. En sådan rapport skal indeholde nærmere oplysninger om, hvilke foranstaltninger der er truffet for at nå målene i artikel 5, stk. 1, oplysninger givet i henhold til artikel 7 og, hvis det er relevant, repræsentative oplysninger om de individuelle kvantitative mål, som børsnoterede selskaber har fastsat i henhold til artikel 5, stk. 2.

2.   Medlemsstater, der har suspenderet anvendelsen af artikel 6, og, hvis det er relevant, af artikel 5, stk. 2, i henhold til artikel 12, indarbejder i de rapporter, der er omhandlet i nærværende artikels stk. 1, oplysninger, som dokumenterer, om og hvordan betingelserne i artikel 12 er opfyldt, og om de fortsat gør fremskridt i retning af en mere ligelig fordeling af kvinder og mænd på poster som bestyrelsesmedlem eller på alle poster som ledelsesmedlem i børsnoterede selskaber.

Senest den ... [to år efter den dato, der er fastsat i artikel 11, stk. 1], og hvert andet år derefter offentliggør Kommissionen en særlig rapport, hvori den bl.a. vurderer, om og hvordan betingelserne i artikel 12, stk. 1, er opfyldt, og, al er relevant, om medlemsstaten har genoptaget anvendelsen af artikel 6 og artikel 5, stk. 2, i overensstemmelse med artikel 12, stk. 3.

3.   Senest den 31. december 2030 og hvert andet år derefter tager Kommissionen anvendelsen af dette direktiv op til revision og aflægger rapport for Europa-Parlamentet og Rådet. Kommissionen vurderer navnlig, om målene i dette direktiv er nået.

4.   I lyset af udviklingen i kvinders og mænds repræsentation i selskabsorganer og på de forskellige niveauer af den økonomiske beslutningstagning og under hensyntagen til, om denne udvikling er tilstrækkelig vedvarende, vurderer Kommissionen i sin rapport, jf. denne artikels stk. 3, om dette direktiv er et effektivt instrument til at øge kønsbalancen i selskabers selskabsorganer. På grundlag af denne vurdering overvejer Kommissionen, om der er behov for at forlænge dette direktivs gyldighed ud over den 31. december 2038 eller om der er behov for at ændre det, f.eks. ved at udvide dets anvendelsesområde til ikkebørsnoterede selskaber, der ikke er omfattet af definitionen af SMV'er, eller ved at revidere betingelserne i artikel 12, stk. 1, første afsnit, litra a), med henblik på at sikre fortsat fremskridt i retning af en mere ligelig fordeling af kvinder og mænd på poster som direktør, poster som bestyrelsesmedlem eller på alle poster som ledelsesmedlem i børsnoterede selskaber.

Artikel 14

Ikrafttræden og udløb

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Det udløber den 31. december 2038.

Artikel 15

Adressater

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i ..., den ...

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  EUT C 133 af 9.5.2013, s. 68.

1

(2)  EUT C 218 af 30.7.2013, s. 33.

2

(3)  Europa-Parlamentets holdning af 20.11.2013 (EUT C 436 af 24.11.2016, s. 225) og Rådets førstebehandlingsholdning af 17.10.2022. Europa-Parlamentets holdning af ... (endnu ikke offentliggjort i EUT).

3

(4)  Rådets henstilling 84/635/EØF af 13. december 1984 om fremme af positive foranstaltninger til fordel for kvinder (EFT L 331 af 19.12.1984, s. 34).

4

(5)  Rådets henstilling 96/694/EF af 2. december 1996 om ligelig deltagelse af mænd og kvinder i beslutningsprocessen (EFT L 319 af 10.12.1996, s. 11).

5

(6)  https://www.consilium.europa.eu/da/press/press-releases/2021/05/08/the-porto-declaration/

6

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/1158 af 20. juni 2019 om balance mellem arbejdsliv og privatliv for forældre og omsorgspersoner og om ophævelse af Rådets direktiv 2010/18/EU (EUT L 188 af 12.7.2019, s. 79).

7

(8)  Kommissionens direktiv 2006/111/EF af 16. november 2006 om gennemskueligheden af de økonomiske forbindelser mellem medlemsstaterne og de offentlige virksomheder og om den finansielle gennemskuelighed i bestemte virksomheder (EUT L 318 af 17.11.2006, s 17).

8

(9)  Se Den Europæiske Unions Domstols dom af 17. oktober 1995, Kalanke v Freie Hansestadt Bremen, sag C-450/93, ECLI:EU:C:1995:322; Den Europæiske Unions Domstols dom af 11. november 1997, Marschall v Land Nordrhein-Westfalen, sag C-409/95, ECLI:EU:C:1997:533; Den Europæiske Unions Domstols dom af 28. marts 2000, Badeck og andre, sag C-158/97, ECLI:EU:C:2000:163; Den Europæiske Unions Domstols dom af 6. juli 2000, Abrahamsson og Anderson, sag C-407/98, ECLI:EU:C:2000:367.

9

(10)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (generel forordning om databeskyttelse) (EUT L 119 af 4.5.2016, s. 1).

10

(11)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/34/EU af 26. juni 2013 om årsregnskaber, konsoliderede regnskaber og tilhørende beretninger for visse virksomhedsformer, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/43/EF og om ophævelse af Rådets direktiv 78/660/EØF og 83/349/EØF (EUT L 182 af 29.6.2013, s. 19).

11

(12)  EUT C 369 af 17.12.2011, s. 14.

12

(13)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/54/EF af 5. juli 2006 om gennemførelse af princippet om lige muligheder for og ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med beskæftigelse og erhverv (EUT L 204 af 26.7.2006, s. 23).

13

---

BILAG

Måltal for ledelsesmedlemmer af det underrepræsenterede køn

| Antal poster i selskabsorganet | Antal bestyrelsesmedlemmer af det underrepræsenterede køn, der er nødvendigt for at nå målet på mindst 40 % (artikel 5, stk. 1, litra a)) | Antal ledelsesmedlemmer af det underrepræsenterede køn, der er nødvendigt for at nå målet på mindst 33 % (artikel 5, stk. 1, litra b)) |
| --- | --- | --- |
| 1 | - | - |
| 2 | - | - |
| 3 | 1 (33,3 %) | 1 (33,3 %) |
| 4 | 1 (25 %) | 1 (25 %) |
| 5 | 2 (40 %) | 2 (40 %) |
| 6 | 2 (33,3 %) | 2 (33,3 %) |
| 7 | 3 (42,9 %) | 2 (28,6 %) |
| 8 | 3 (37,5 %) | 3 (37,5 %) |
| 9 | 4 (44,4 %) | 3 (33,3 %) |
| 10 | 4 (40 %) | 3 (30 %) |
| 11 | 4 (36,4 %) | 4 (36,4 %) |
| 12 | 5 (41,7 %) | 4 (33,3 %) |
| 13 | 5 (38,4 %) | 4 (30,8 %) |
| 14 | 6 (42,9 %) | 5 (35,7 %) |
| 15 | 6 (40 %) | 5 (33,3 %) |
| 16 | 6 (37,5 %) | 5 (31,3 %) |
| 17 | 7 (41,2 %) | 6 (35,3 %) |
| 18 | 7 (38,9 %) | 6 (33,3 %) |
| 19 | 8 (42,1 %) | 6 (31,6 %) |
| 20 | 8 (40 %) | 7 (35 %) |
| 21 | 8 (38,1 %) | 7 (33,3 %) |
| 22 | 9 (40,1 %) | 7 (31,8 %) |
| 23 | 9 (39,1 %) | 8 (34,8 %) |
| 24 | 10 (41,7 %) | 8 (33,3 %) |
| 25 | 10 (40 %) | 8 (32 %) |
| 26 | 10 (38,5 %) | 9 (34,6 %) |
| 27 | 11 (40,7 %) | 9 (33,3 %) |
| 28 | 11 (39,3 %) | 9 (32,1 %) |
| 29 | 12 (41,4 %) | 10 (34,5 %) |
| 30 | 12 (40 %) | 10 (33,3 %) |

Antal poster i selskabsorganet

Antal bestyrelsesmedlemmer af det underrepræsenterede køn, der er nødvendigt for at nå målet på mindst 40 % (artikel 5, stk. 1, litra a))

Antal ledelsesmedlemmer af det underrepræsenterede køn, der er nødvendigt for at nå målet på mindst 33 % (artikel 5, stk. 1, litra b))

1

-

-

2

-

-

3

1 (33,3 %)

1 (33,3 %)

4

1 (25 %)

1 (25 %)

5

2 (40 %)

2 (40 %)

6

2 (33,3 %)

2 (33,3 %)

7

3 (42,9 %)

2 (28,6 %)

8

3 (37,5 %)

3 (37,5 %)

9

4 (44,4 %)

3 (33,3 %)

10

4 (40 %)

3 (30 %)

11

4 (36,4 %)

4 (36,4 %)

12

5 (41,7 %)

4 (33,3 %)

13

5 (38,4 %)

4 (30,8 %)

14

6 (42,9 %)

5 (35,7 %)

15

6 (40 %)

5 (33,3 %)

16

6 (37,5 %)

5 (31,3 %)

17

7 (41,2 %)

6 (35,3 %)

18

7 (38,9 %)

6 (33,3 %)

19

8 (42,1 %)

6 (31,6 %)

20

8 (40 %)

7 (35 %)

21

8 (38,1 %)

7 (33,3 %)

22

9 (40,1 %)

7 (31,8 %)

23

9 (39,1 %)

8 (34,8 %)

24

10 (41,7 %)

8 (33,3 %)

25

10 (40 %)

8 (32 %)

26

10 (38,5 %)

9 (34,6 %)

27

11 (40,7 %)

9 (33,3 %)

28

11 (39,3 %)

9 (32,1 %)

29

12 (41,4 %)

10 (34,5 %)

30

12 (40 %)

10 (33,3 %)

---

| 15.11.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 433/31 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 433/31

---

Rådets begrundelse: Rådets førstebehandlingsholdning (EU) nr. 3/2022 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om en mere ligelig kønsfordeling blandt ledelsesmedlemmer i børsnoterede selskaber og tilhørende foranstaltninger

(2022/C 433/05)

I.   INDLEDNING

| 1. | Europa-Kommissionen forelagde Europa-Parlamentet og Rådet ovennævnte forslag den 14. november 2012. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Forslaget tog sigte på at løse det alvorlige problem med kvinders underrepræsentation i børsnoterede selskabers selskabsorganer. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europa-Parlamentet udpegede i syvende valgperiode Retsudvalget (JURI) og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (FEMM) til udvalg med fælles ansvar for lovgivningsforslaget. JURI-udvalget udpegede Evelyn Regner (SD, AT) og FEMM-udvalget Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (PPE, EL) som ordførere og stemte om betænkningen den 14. oktober 2013. Europa-Parlamentet fastlagde sin førstebehandlingsholdning med 66 ændringer den 20. november 2013 (1). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Under Europa-Parlamentets niende valgperiode udpegede JURI-udvalget og FEMM-udvalget henholdsvis Lara Wolters (SD, NL) og Evelyn Regner (SD, AT) som ordførere og besluttede i fællesskab den 16. marts 2022, efter at Rådet var nået til enighed om sin generelle indstilling til forslaget, at indlede interinstitutionelle forhandlinger på grundlag af Parlamentets førstebehandlingsholdning. |
| --- | --- |

4.

| 5. | I Rådet var det Socialgruppen, der den 1. februar 2013 foretog den første gennemgang af forslaget. Gruppen gennemgik også konsekvensanalysen på dette møde og efterfølgende møder (den 18. februar 2013 og den 25. marts 2013). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Der blev forelagt situationsrapporter for EPSCO-Rådet den 20. juni 2013, den 9. december 2013, den 19. juni 2014, den 11. december 2014 og den 18. juni 2015. Den 7. december 2015 gennemgik EPSCO-Rådet en kompromistekst, som formandskabet havde forelagt, men kunne ikke opnå kvalificeret flertal. Der blev forelagt endnu en situationsrapport for EPSCO-Rådet den 15. juni 2017. Efter yderligere arbejde på flere niveauer nåede Rådet til enighed om en generel indstilling den 14. marts 2022 (2). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Mellem marts og juni 2022 fandt forhandlinger sted mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen som facilitator med henblik på at nå til enighed om forslaget. Forhandlerne nåede den 7. juni 2022 til foreløbig enighed om en kompromistekst, som efterfølgende blev analyseret og godkendt af De Faste Repræsentanters Komité den 15. juni 2022 (3). |
| --- | --- |

7.

| 8. | Rådet har under sit arbejde også taget hensyn til udtalelsen fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 13. februar 2013 og udtalelsen fra Regionsudvalget af 30. maj 2013. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Under hensyntagen til den foreløbige enighed mellem medlovgiverne og efter jurist-lingvisternes gennemgang af teksten forventes Rådet at vedtage sin førstebehandlingsholdning til forslaget i oktober 2022. |
| --- | --- |

9.

II.   FORMÅL

| 10. | Kommissionens forslag fastsætter et kvantitativt mål om, at det underrepræsenterede køn skal tegne sig for 40 % i børsnoterede selskabers selskabsorganer, og forpligter selskaberne til at arbejde hen imod dette mål, bl.a. ved at indføre procedurebestemmelser for udvælgelse og udnævnelse af bestyrelsesmedlemmer. |
| --- | --- |

10.

III.   ANALYSE AF RÅDETS FØRSTEBEHANDLINGSHOLDNING

A.   Generelt

| 11. | På grundlag af Kommissionens forslag har Parlamentet og Rådet ført forhandlinger med henblik på at indgå en aftale på tidspunktet for Rådets førstebehandlingsholdning (tidlig enighed ved andenbehandlingen). Teksten i udkastet til Rådets holdning afspejler til fulde det kompromis, som medlovgiverne er nået frem til. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Parlamentets førstebehandlingsholdning bekræftede i vid udstrækning den tilgang, som Kommissionen anlagde i sit forslag, der indeholdt en minimumsstandard for retfærdige og gennemsigtige udvælgelsesprocedurer med henblik på at forbedre kønsbalancen i selskabers selskabsorganer, men fastsatte ingen bindende kvoter. Rådets generelle indstilling, som blev vedtaget mere end ni år efter Parlamentets førstebehandlingsholdning, godkendte også denne tilgang og understregede samtidig behovet for at anerkende de forskellige midler, med hvilke medlemsstaterne kan opnå målene i direktivet i overensstemmelse med nærhedsprincippet. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Den kompromistekst, der er afspejlet i Rådets førstebehandlingsholdning, indeholder følgende centrale elementer: |
| --- | --- |

13.

B.   Struktur og anvendelsesområde

a.   Omorganisering af teksten

| 14. | Rådet omorganiserede tekstens struktur for at skabe større klarhed og fremhæve sondringen mellem de mål, som de børsnoterede selskaber skal forfølge, og midlerne til at opnå dem (jf. artikel 5 og 6) og for at præcisere de øvrige bestemmelser, herunder dem, der vedrører individuelle mål, rapportering og organer til fremme af ligestilling (jf. artikel 5, 7 og 10). Denne omstrukturering gjorde det også muligt at afklare, hvordan suspensionsbestemmelsen fungerer (se nedenfor). For at præcisere, at suspension finder sted i forbindelse med gennemførelsen af direktivet, blev den relevante artikel under forhandlingerne mellem medlovgiverne flyttet til den sidste del af teksten (jf. artikel 12). Den resterende struktur i den aftalte tekst følger den logik, som Rådet har indført i sin generelle indstilling. |
| --- | --- |

14.

b.   Titel

| 15. | Titlen på det oprindelige forslag henviste kun til bestyrelsesmedlemmer, selv om forslaget faktisk indeholdt bestemmelser, der også finder anvendelse på direktører. For at sikre klarhed ændrede Rådet titlen for derved at forklare, at direktivet omfatter alle ledelsesmedlemmer, dvs. både direktører og bestyrelsesmedlemmer. Den samme præcisering blev desuden foretaget i hele teksten, hvor det var relevant. Denne tilgang blev vedtaget af medlovgiverne under forhandlingerne og fastholdes i kompromisteksten. |
| --- | --- |

15.

c.   Definitioner (artikel 3)

| 16. | I kompromisteksten er de vigtigste definitioner blevet tilpasset Rådets generelle indstilling. Navnlig henviser definitionen af »et børsnoteret selskab« til et selskab, der har sit vedtægtsmæssige hjemsted i en medlemsstat, og hvis aktier er optaget til handel på et reguleret marked. |
| --- | --- |

16.

d.   Mål (artikel 5)

| 17. | Europa-Kommissionens forslag indeholdt allerede to alternative mål: 40 % for bestyrelsesmedlemmer eller 33 % for alle ledelsesmedlemmer, selv om sidstnævnte mulighed ikke var så synlig. Rådet omformulerede de to mål og gjorde begge lige klare med henblik på at præcisere anvendelsesområdet og de påtænkte alternativer. Europa-Parlamentet så ikke noget behov for en sådan ændring og udtrykte bekymring over, at det kunne se ud som en sænkning af ambitionsniveauet. Som kompromis blev artikel 5 omformuleret en smule, så den ikke længere anvender udtrykket »sigter mod (...) at nå«, men i stedet henviser til medlemsstaternes forpligtelse til at sikre, at børsnoterede selskaber er »underlagt« et af de to mål. Selve målene er der dog ikke ændret ved. |
| --- | --- |

17.

e.   Offentlige over for private selskaber, og selskaber, i hvilke personer af det underrepræsenterede køn udgør mindre end 10 % af arbejdstagerne

| 18. | Rådet ønskede at lade bestemmelsen om sondring mellem offentlige og private selskaber udgå, idet førstnævnte var omfattet af en tidligere måldato. Parlamentet ønskede på sin side at lade den bestemmelse udgå, der gav medlemsstaterne mulighed for at undtage de selskaber, i hvilke medlemmer af det underrepræsenterede køn udgør mindre end 10 % af arbejdstagerne, fra de centrale bestemmelser. Som kompromis udgik begge bestemmelser. |
| --- | --- |

18.

C.   Udvælgelsesprocedurer

a.   Positiv særbehandling (artikel 6)

| 19. | Parlamentets holdning indeholdt flere bestemmelser, der fandt anvendelse på forhåndsudvælgelsesfasen. Som kompromis nåede medlovgiverne til enighed om en ordlyd, der klart præciserer, at positiv særbehandling gælder for hele udvælgelsesprocessen. I overensstemmelse med denne tilgang og i lyset af fast retspraksis på området specificeres det i kompromisteksten, at målet om at forbedre ligestillingen mellem kønnene bør regulere hele processen, herunder forhåndsudvælgelse, og der bør gives fortrinsstilling til det underrepræsenterede køn, forudsat at kandidaten har samme kvalifikationer som kandidaten af det modsatte køn, men ikke automatisk eller ubetinget. |
| --- | --- |

19.

b.   Oplysningskrav (artikel 6, stk. 3)

| 20. | Parlamentets holdning udvidede listen over oplysninger, som selskaber ville skulle give til afviste kandidater. Som led i det samlede kompromis blev de relevante bestemmelser imidlertid bibeholdt i en form, der ligger tæt op ad Kommissionens oprindelige forslag. |
| --- | --- |

20.

D.   Suspensionsbestemmelse (artikel 12)

| 21. | I sin generelle indstilling videreudviklede og finjusterede Rådet i en ånd af subsidiaritet suspensionsbestemmelsen i Kommissionens forslag for at give den nødvendige fleksibilitet til de medlemsstater, der allerede havde truffet lige så effektive foranstaltninger til en mere ligelig kønsfordeling i selskabers selskabsorganer og derfor bør have mulighed for at suspendere de proceduremæssige krav i direktivet. Parlamentet mente imidlertid, at suspensionsbestemmelsen i Rådets tekst potentielt var for åben og også delvis uklar, hvilket gav indtryk af et smuthul. Som kompromis blev medlovgiverne enige om at specificere, at suspensionsbestemmelsen kun vil være tilgængelig for medlemsstater, der har vedtaget nationale foranstaltninger, der påviseligt er »lige så effektive«, hvilket betyder, at der bør kræves enten bindende kvantitative foranstaltninger i national lovgivning eller faktiske resultater i form af opnåelse af en bestemt procentdel. For at en medlemsstat kan gøre brug af suspensionsbestemmelsen, skal betingelserne ifølge kompromisteksten endvidere være opfyldt senest på datoen for direktivets ikrafttræden. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Desuden omfatter det indgåede kompromis en udtømmende liste over betingelser, som medlemsstaterne skal opfylde for at være berettiget til suspension, og en klarere beskrivelse af de centrale elementer, som den nationale lovgivning bør omfatte. Det udelader også den yderligere mulighed i Kommissionens forslag om suspension baseret på fremdriften hen imod fremskridt (frem for en bestemt procentsats, der allerede er opnået). Desuden blev der indsat en bestemmelse i revisionsartiklen om, at Kommissionen i sin rapport i 2030 skal overveje, om der eventuelt er behov for at revidere suspensionsbestemmelsens betingelser. Herudover vil medlemsstater, der gør brug af suspensionsbestemmelsen, også skulle rapportere ikke blot om, hvorvidt og hvordan de har opfyldt de gældende betingelser, men også om, hvorvidt de gør yderligere fremskridt hen imod en mere ligelig kønsfordeling, hvilket er i overensstemmelse med deres bredere forpligtelse til at rapportere om deres fremskridt generelt. Kompromiset fastsætter også, at medlemsstaterne anvender direktivet, og at Kommissionen aflægger rapport om denne anvendelse. |
| --- | --- |

22.

E.   Datoer og frister (artikel 5)

| 23. | I betragtning af det antal år, der var gået, siden forslaget blev udarbejdet, ajourførte Rådet datoerne og fristerne i sin generelle indstilling. Parlamentet vedtog allerede i 2013 sin udtalelse og havde derfor ikke mulighed for en sådan ajourføring. Forhandlingerne mellem medlovgiverne fokuserede på gennemførelsesfristen og den fastsatte måldato med henvisning til direktivets mål, idet Parlamentet opfordrede til en strammere tidsplan. Det aftalte kompromis er ændret tilbage til en standardgennemførelsesperiode på to år og fastsætter måldatoen for opfyldelsen af de kvantitative mål til den 30. juni 2026, halvvejs mellem medlovgivernes respektive mandater. |
| --- | --- |

23.

F.   Sanktioner (artikel 8)

| 24. | Der var betydelig forskel mellem holdningen i Rådets generelle indstilling, som fastholdt en kort og generel ordlyd, der henviste til »håndhævelsesforanstaltninger«, og Parlamentets holdning, som var mere detaljeret og ville have forpligtet medlemsstaterne til at indføre specifikke sanktioner såsom bøder, annullering af udnævnelser og udelukkelse fra offentlige udbud og fra adgang til EU-midler. Den kompromistekst, der blev opnået enighed om, anvender udtrykket »sanktioner« og tager udgangspunkt i Kommissionens oprindelige idé om kun som eksempel at nævne bøder og annullering af udnævnelser. Der er også medtaget en generel bestemmelse om offentlige udbud, som forpligter medlemsstaterne til at sikre, at børsnoterede selskaber ved udførelsen af offentlige kontrakter og koncessioner overholder gældende social- og arbejdsretlige forpligtelser i overensstemmelse med gældende EU-lovgivning. Endelig blev en alternativ form for sanktion eller uformelt incitament også medtaget i teksten som led i kompromiset, nemlig medlemsstaternes offentliggørelse af en liste over selskaber, der har opfyldt de kvantitative mål i direktivet. |
| --- | --- |

24.

G.   Revision (artikel 13)

| 25. | Parlamentet påtænkte i sin holdning udtrykkeligt at gøre det muligt for Kommissionen at foreslå en revision af direktivets anvendelsesområde, så det kommer til at omfatte de europæiske institutioner og organer, ikkebørsnoterede selskaber, sanktioner og suspensionsbestemmelsen. Rådet gik ind for en mere generel formulering, eftersom Kommissionen under alle omstændigheder har initiativretten til at træffe afgørelse om fremtidige forslag til revision eller supplering af direktivet. Kompromisteksten opfordrer Kommissionen til i sin rapport i 2030 at undersøge direktivets effektivitet, det eventuelle behov for at udvide direktivets anvendelsesområde på et senere tidspunkt til ikkebørsnoterede selskaber, der ikke er SMV'er, og en af betingelserne i suspensionsbestemmelsen, nemlig den, der er baseret på de fremskridt, der er gjort (artikel 12, stk. 1, litra a)). SMV'er og EU-institutionerne er udtrykkeligt udelukket fra revisionsartiklen ifølge det indgåede kompromis. Der er imidlertid tilføjet en betragtning om EU-institutionernes rolle som forbillede for at tage hensyn til eksisterende ligestillingsstrategier (betragtning 12). |
| --- | --- |

25.

H.   Teknisk bilag

| 26. | Rådet har i sin holdning tilføjet et teknisk bilag med angivelse af det specifikke antal poster som ledelsesmedlem, der anses for nødvendige for at nå de kvantitative mål, der er udtrykt i procent i direktivet. Dette bilag indgår i det kompromis, som medlovgiverne er nået til enighed om. |
| --- | --- |

26.

IV.   KONKLUSION

| 27. | Rådets holdning fastholder de vigtigste mål i Europa-Kommissionens forslag og respekterer til fulde det kompromis, der blev opnået enighed om under de uformelle forhandlinger mellem Rådet og Europa-Parlamentet med støtte fra Kommissionen. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Det kompromis, som medlovgiverne nåede til enighed om, blev bekræftet ved en skrivelse af 16. juni 2022 fra formændene for Europa-Parlamentets Retsudvalg og Udvalg om Kvinders Rettigheder og Ligestilling. Det forventes at blive vedtaget af Rådet som førstebehandlingsholdning på et senere tidspunkt. |
| --- | --- |

28.

---

(1)  P7_TA(2013)0488.

(2)  6468/22 + ADD 1.

(3)  9880/22 + ADD 1.

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 15.11.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 433/36 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 433/36

---

Euroens vekselkurs (1)

14. november 2022

(2022/C 433/06)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,0319 |
| JPY | japanske yen | 144,86 |
| DKK | danske kroner | 7,4382 |
| GBP | pund sterling | 0,87513 |
| SEK | svenske kroner | 10,7713 |
| CHF | schweiziske franc | 0,9751 |
| ISK | islandske kroner | 150,30 |
| NOK | norske kroner | 10,3143 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 24,289 |
| HUF | ungarske forint | 407,28 |
| PLN | polske zloty | 4,6898 |
| RON | rumænske leu | 4,9043 |
| TRY | tyrkiske lira | 19,1923 |
| AUD | australske dollar | 1,5427 |
| CAD | canadiske dollar | 1,3706 |
| HKD | hongkongske dollar | 8,0852 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,6957 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,4177 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 369,32 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 17,8393 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 7,2906 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,5465 |
| IDR | indonesiske rupiah | 16 052,12 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,7429 |
| PHP | filippinske pesos | 59,040 |
| RUB | russiske rubler | |
| THB | thailandske bath | 36,978 |
| BRL | brasilianske real | 5,4605 |
| MXN | mexicanske pesos | 20,0985 |
| INR | indiske rupee | 83,7779 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,0319

JPY

japanske yen

144,86

DKK

danske kroner

7,4382

GBP

pund sterling

0,87513

SEK

svenske kroner

10,7713

CHF

schweiziske franc

0,9751

ISK

islandske kroner

150,30

NOK

norske kroner

10,3143

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

24,289

HUF

ungarske forint

407,28

PLN

polske zloty

4,6898

RON

rumænske leu

4,9043

TRY

tyrkiske lira

19,1923

AUD

australske dollar

1,5427

CAD

canadiske dollar

1,3706

HKD

hongkongske dollar

8,0852

NZD

newzealandske dollar

1,6957

SGD

singaporeanske dollar

1,4177

KRW

sydkoreanske won

1 369,32

ZAR

sydafrikanske rand

17,8393

CNY

kinesiske renminbi yuan

7,2906

HRK

kroatiske kuna

7,5465

IDR

indonesiske rupiah

16 052,12

MYR

malaysiske ringgit

4,7429

PHP

filippinske pesos

59,040

RUB

russiske rubler

THB

thailandske bath

36,978

BRL

brasilianske real

5,4605

MXN

mexicanske pesos

20,0985

INR

indiske rupee

83,7779

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

Rådet

| 15.11.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 433/37 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 433/37

---

Bekendtgørelse til de personer og den enhed, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse (FUSP) 2018/1544 som ændret ved Rådets afgørelse (FUSP) 2022/2232 og i Rådets forordning (EU) 2018/1542 som gennemført ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2022/2228 om restriktive foranstaltninger mod spredning og brug af kemiske våben

(2022/C 433/07)

Følgende oplysninger bekendtgøres hermed for de personer og den enhed, der er anført i bilaget til Rådets afgørelse (FUSP) 2018/1544 (1) som ændret ved Rådets afgørelse (FUSP) 2022/2232 (2) og i bilag I til Rådets forordning (EU) 2018/1542 (3) som gennemført ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2022/2228 (4) om restriktive foranstaltninger mod spredning og brug af kemiske våben.

Rådet for Den Europæiske Union har besluttet, at de personer og den enhed, der er anført i ovennævnte bilag, skal opføres på listen over personer og enheder, som er omfattet af de restriktive foranstaltninger i afgørelse (FUSP) 2018/1544 og forordning (EU) 2018/1542 om restriktive foranstaltninger mod spredning og brug af kemiske våben. Begrundelsen for opførelsen af de berørte personer og den berørte enhed på listen findes i de relevante afsnit i de pågældende bilag.

De berørte personer og den berørte enhed gøres opmærksom på, at det er muligt at indgive en anmodning til de kompetente myndigheder i den eller de relevante medlemsstater, jf. de websteder, der er nævnt i bilag II til forordning (EU) 2018/1542, med henblik på at opnå tilladelse til at anvende indefrosne pengemidler til dækning af basale behov eller til specifikke betalinger (jf. forordningens artikel 3).

De berørte personer og den berørte enhed kan inden den 19. juni 2023 indgive en anmodning med tilhørende dokumentation om, at afgørelsen om at opføre dem på ovennævnte liste tages op til fornyet overvejelse, til Rådet på følgende adresse:

| Rådet for Den Europæiske Union |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Rådet for Den Europæiske Union

Generalsekretariatet

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

I overensstemmelse med artikel 8 i afgørelse (FUSP) 2018/1544 og artikel 12, stk. 4, i forordning (EU) 2018/1542 tages alle indkomne bemærkninger i betragtning i forbindelse med Rådets regelmæssige gennemgang.

De berørte personer og den berørte enhed gøres ligeledes opmærksom på, at de har mulighed for at indbringe Rådets afgørelse for Den Europæiske Unions Ret på de betingelser, der er fastsat i artikel 275, stk. 2, og artikel 263, stk. 4 og 6, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

---

(1)  EUT L 259 af 16.10.2018, s. 25.

(2)  EUT L 293 af 14.11.2022, s. 32.

(3)  EUT L 259 af 16.10.2018, s. 12.

(4)  EUT L 293 af 14.11.2022, s. 1.

---

| 15.11.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 433/38 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 433/38

---

Bekendtgørelse til de registrerede, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse (FUSP) 2018/1544 og Rådets forordning (EU) 2018/1542 om restriktive foranstaltninger mod spredning og brug af kemiske våben

(2022/C 433/08)

De registreredes opmærksomhed henledes på følgende oplysninger i henhold til artikel 16 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 (1).

Retsgrundlaget for behandlingen er Rådets afgørelse (FUSP) 2018/1544 (2) som ændret ved Rådets afgørelse (FUSP) 2022/2232 (3) og Rådets forordning (EU) 2018/1542 (4) som gennemført ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2022/2228 (5).

Den registeransvarlige for denne behandling er afdeling RELEX.1 i Generaldirektoratet for Eksterne Forbindelser – RELEX i Generalsekretariatet for Rådet (GSR), som kan kontaktes på følgende adresse:

| Rådet for Den Europæiske Union |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Rådet for Den Europæiske Union

Generalsekretariatet

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

GSR's databeskyttelsesrådgiver kan kontaktes på følgende e-mailadresse:

Databeskyttelsesrådgiver

data.protection@consilium.europa.eu

Formålet med behandlingen er at opstille og ajourføre en liste over personer, der er omfattet af restriktive foranstaltninger i henhold til Rådets afgørelse (FUSP) 2018/1544 som ændret ved Rådets afgørelse (FUSP) 2022/2232 og Rådets forordning (EU) 2018/1542 som gennemført ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2022/2228.

De registrerede er de fysiske personer, der opfylder kriterierne for opførelse på listen som fastsat i afgørelse (FUSP) 2018/1544 og forordning (EU) 2018/1542.

De indsamlede personoplysninger omfatter oplysninger, der er nødvendige for korrekt identifikation af den berørte person, en begrundelse og alle andre oplysninger i tilknytning hertil.

De indsamlede personoplysninger kan om nødvendigt deles med EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen.

Med forbehold af begrænsningerne i henhold til artikel 25 i forordning (EU) 2018/1725 vil udøvelsen af de registreredes rettigheder såsom retten til indsigt samt retten til berigtigelse eller indsigelse blive besvaret i overensstemmelse med forordning (EU) 2018/1725.

Personoplysninger opbevares i fem år fra det tidspunkt, hvor en registreret er udgået af listen over personer, der er omfattet de restriktive foranstaltninger, eller foranstaltningens gyldighed er udløbet, eller hvis en retssag er indledt, så længe den varer.

Uden at det berører et eventuelt retsmiddel eller en eventuel administrativ eller udenretslig klageadgang, kan registrerede indgive en klage til Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse i overensstemmelse med forordning (EU) 2018/1725 (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  EUT L 295 af 21.11.2018, s. 39.

(2)  EUT L 259 af 16.10.2018, s. 25.

(3)  EUT L 293 af 14.11.2022, s. 32.

(4)  EUT L 259 af 16.10.2018, s. 12.

(5)  EUT L 293 af 14.11.2022, s. 1.

---

| 15.11.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 433/40 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 433/40

---

Bekendtgørelse til de personer, enheder og organer, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2014/145/FUSP som ændret ved afgørelse (FUSP) 2022/2233 og Rådets forordning (EU) nr. 269/2014 som gennemført ved gennemførelsesforordning (EU) 2022/2229 om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed

(2022/C 433/09)

Følgende oplysninger bekendtgøres hermed for de personer, enheder og organer, der er anført i bilaget til Rådets afgørelse 2014/145/FUSP (1) som ændret ved afgørelse (FUSP) 2022/2233 (2) og i bilag I til Rådets forordning (EU) nr. 269/2014 (3) som gennemført ved gennemførelsesforordning (EU) 2022/2229 (4) om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed.

Rådet for Den Europæiske Union har besluttet, at disse personer, enheder og organer skal opføres på listen over personer, enheder og organer, som er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2014/145/FUSP og Rådets forordning (EU) nr. 269/2014 om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed. I de relevante afsnit i disse bilag gives en begrundelse for opførelse af disse personer, enheder og organer på listen.

De pågældende personer, enheder og organer gøres opmærksom på, at det er muligt at indgive en anmodning til de kompetente myndigheder i den eller de relevante medlemsstater, jf. de websteder, der er nævnt i bilag II til Rådets forordning (EU) nr. 269/2014, med henblik på at opnå tilladelse til at anvende indefrosne pengemidler til dækning af basale behov eller til specifikke betalinger (jf. artikel 4 i forordningen).

De berørte personer, enheder og organer kan inden den 30. december 2022 indgive en anmodning med tilhørende dokumentation til Rådet om, at afgørelsen om at opføre dem på ovennævnte liste tages op til fornyet overvejelse, til følgende adresse:

| Rådet for Den Europæiske Union |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-mail: sanctions@consilium.europa.eu |

Rådet for Den Europæiske Union

Generalsekretariatet

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

De berørte personer, enheder og organer gøres ligeledes opmærksom på muligheden for at indbringe Rådets afgørelse for Den Europæiske Unions Ret på de betingelser, der er fastsat i artikel 275, stk. 2, og artikel 263, stk. 4 og 6, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

---

(1)  EUT L 78 af 17.3.2014, s. 16.

(2)  EUT L 293 af 14.11.2022, s. 40.

(3)  EUT L 78 af 17.3.2014, s. 6.

(4)  EUT L 293 af 14.11.2022, s. 9.

---

| 15.11.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 433/41 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 433/41

---

Bekendtgørelse til de fysiske eller juridiske personer, enheder eller organer, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2014/145/FUSP som ændret ved afgørelse (FUSP) 2022/2233 og Rådets forordning (EU) nr. 269/2014 som gennemført ved gennemførelsesforordning (EU) 2022/2229 om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed

(2022/C 433/10)

Følgende oplysninger bekendtgøres hermed for de fysiske eller juridiske personer, enheder eller organer, der er anført i bilaget til Rådets afgørelse 2014/145/FUSP (1) som ændret ved Rådets afgørelse (FUSP) 2022/2233 (2) og i bilag I til Rådets forordning (EU) nr. 269/2014 (3) som gennemført ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2022/2229 (4) om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed.

Artikel 9, stk. 2, i forordning (EU) nr. 269/2014 foreskriver, at disse fysiske eller juridiske personer, enheder eller organer inden den 1. september 2022 eller senest 6 uger fra datoen for opførelsen på listen i bilag I, alt efter hvad der er senest, skal indberette pengemidler eller økonomiske ressourcer under en medlemsstats jurisdiktion, som tilhører, ejes, besiddes eller kontrolleres af dem, til den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor disse pengemidler eller økonomiske ressourcer befinder sig. De skal samarbejde med den nationale kompetente myndighed om efterprøvning af sådanne oplysninger. Manglende opfyldelse af disse forpligtelser vil blive betragtet som omgåelse af foranstaltningerne vedrørende indefrysning af pengemidler og økonomiske ressourcer.

De oplysninger, der skal indberettes, skal sendes til den kompetente myndighed i den relevante medlemsstat via medlemsstatens websted som angivet i bilag II til forordning (EU) nr. 269/2014 (5).

Forpligtelsen til at indberette i henhold til artikel 9, stk. 2, i forordning (EU) nr. 269/2014 finder først anvendelse fra den 1. januar 2023 for så vidt angår pengemidler eller økonomiske ressourcer, der befinder sig i en medlemsstat, der har fastsat en lignende indberetningspligt i henhold til national ret inden den 21. juli 2022.

---

(1)  EUT L 78 af 17.3.2014, s. 16.

(2)  EUT L 293 af 14.11.2022, s. 40.

(3)  EUT L 78 af 17.3.2014, s. 6.

(4)  EUT L 293 af 14.11.2022, s. 9.

(5)  Seneste konsoliderede udgave findes på https://eur-lex.europa.eu/legal-content/DA/TXT/?uri=CELEX%3A02014R0269-20220916&qid=1666170179071

---

| 15.11.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 433/42 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 433/42

---

Bekendtgørelse til de registrerede, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2014/145/FUSP og Rådets forordning (EU) nr. 269/2014 om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed

(2022/C 433/11)

De registreredes opmærksomhed henledes på følgende oplysninger i henhold til artikel 16 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 (1):

Retsgrundlaget for behandlingen er Rådets afgørelse 2014/145/FUSP (2) som ændret ved afgørelse (FUSP) 2022/2233 (3) og Rådets forordning (EU) nr. 269/2014 (4) som gennemført ved gennemførelsesforordning (EU) 2022/2229 (5).

Den dataansvarlige for denne behandling er afdeling RELEX.1 i Generaldirektoratet for Eksterne Forbindelser (RELEX) i Generalsekretariatet for Rådet (GSR), som kan kontaktes på følgende adresse:

| Rådet for Den Europæiske Union |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Rådet for Den Europæiske Union

Generalsekretariatet

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

GSR's databeskyttelsesrådgiver kan kontaktes på følgende e-mailadresse:

Databeskyttelsesrådgiver

data.protection@consilium.europa.eu

Formålet med behandlingen er at opstille og ajourføre en liste over personer, der er omfattet af restriktive foranstaltninger i henhold til afgørelse 2014/145/FUSP som ændret ved afgørelse (FUSP) 2022/2233 og forordning (EU) nr. 269/2014 som gennemført ved gennemførelsesforordning (EU) 2022/2229.

De registrerede er de fysiske personer, der opfylder kriterierne for opførelse på listen som fastsat i afgørelse 2014/145/FUSP og forordning (EU) nr. 269/2014.

De indsamlede personoplysninger omfatter oplysninger, der er nødvendige for korrekt identifikation af den pågældende person, en begrundelse og alle andre oplysninger i tilknytning hertil.

De indsamlede personoplysninger kan om nødvendigt deles med EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen.

Med forbehold af begrænsningerne i henhold til artikel 25 i forordning (EU) 2018/1725 vil udøvelsen af de registreredes rettigheder såsom retten til indsigt samt retten til berigtigelse eller indsigelse blive besvaret i overensstemmelse med forordning (EU) 2018/1725.

Personoplysninger opbevares i fem år fra det tidspunkt, hvor en registreret er udgået af listen over personer, der er omfattet af restriktive foranstaltninger, eller foranstaltningens gyldighed er udløbet, eller hvis en retssag er indledt, så længe den varer.

Uden at det berører et eventuelt retsmiddel eller en eventuel administrativ eller udenretslig klageadgang, kan registrerede indgive en klage til Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse i overensstemmelse med forordning (EU) 2018/1725 (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  EFT L 295 af 21.11.2018, s. 39.

(2)  EFT L 78 af 17.3.2014, s. 16.

(3)  EFT L 293 af 14.11.2022, s. 40.

(4)  EFT L 78 af 17.3.2014, s. 6.

(5)  EFT L 293 af 14.11.2022, s. 9.

---

| 15.11.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 433/44 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 433/44

---

Bekendtgørelse til den person, som er omfattet af foranstaltningerne i Rådets afgørelse 2011/235/FUSP som gennemført ved gennemførelsesafgørelse (FUSP) 2022/2234 og i Rådets forordning (EU) nr. 359/2011 som gennemført ved gennemførelsesforordning (EU) 2022/2230 om restriktive foranstaltninger over for visse personer og enheder på baggrund af situationen i Iran

(2022/C 433/12)

Følgende oplysninger bekendtgøres hermed for den person, der er opført i bilaget til Rådets afgørelse 2011/235/FUSP (1) som gennemført ved Rådets gennemførelsesafgørelse (FUSP) 2022/2234 (2) og i bilag I til Rådets forordning (EU) nr. 359/2011 (3) som gennemført ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2022/2230 (4) om restriktive foranstaltninger over for visse personer og enheder på baggrund af situationen i Iran.

Rådet for Den Europæiske Union har besluttet, at denne person skal opføres på listen over personer og enheder, der er omfattet af restriktive foranstaltninger som fastsat i afgørelse 2011/235/FUSP og i forordning (EU) nr. 359/2011.

Den pågældende person gøres opmærksom på muligheden for at indgive en anmodning til de kompetente myndigheder i den eller de relevante medlemsstater, jf. de websteder, der er nævnt i bilag II til forordning (EU) nr. 359/2011, med henblik på at opnå tilladelse til at anvende indefrosne pengemidler til dækning af basale behov eller til specifikke betalinger (jf. forordningens artikel 4).

Den berørte person kan inden den 31. december 2022 indgive en anmodning med tilhørende dokumentation om, at afgørelsen om at opføre dem på ovennævnte liste tages op til fornyet overvejelse, til Rådet på følgende adresse:

| Rådet for Den Europæiske Union |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Rådet for Den Europæiske Union

Generalsekretariatet

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mailadresse: sanctions@consilium.europa.eu

Der gøres ligeledes opmærksom på, at de berørte personer har mulighed for at indbringe Rådets afgørelse for Den Europæiske Unions Ret på de betingelser, der er fastsat i artikel 275, stk. 2, og artikel 263, stk. 4 og 6, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

---

(1)  EUT L 100 af 14.4.2011, s. 51.

(2)  EUT LI 294 af 14.11.2022, s. 43

(3)  EUT L 100 af 14.4.2011, s. 1.

(4)  EUT LI 294 af 14.11.2022, s. 13

---

| 15.11.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 433/45 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 433/45

---

Bekendtgørelse til de registrerede, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2011/235/FUSP og i Rådets forordning (EU) nr. 359/2011 om restriktive foranstaltninger over for visse personer og enheder på baggrund af situationen i Iran

(2022/C 433/13)

De registreredes opmærksomhed henledes på følgende oplysninger i henhold til artikel 16 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 (1):

Retsgrundlaget for denne behandling er Rådets afgørelse 2011/235/FUSP (2) som gennemført ved gennemførelsesafgørelse (FUSP) 2022/2234 (3) og Rådets forordning (EU) nr. 359/2011 (4) som gennemført ved gennemførelsesforordning (EU) 2022/2230 (5).

Den dataansvarlige for denne behandling er RELEX.1 i Generaldirektoratet for Udenrigsanliggender, Udvidelse og Civilbeskyttelse – RELEX i Generalsekretariatet for Rådet (GSR), som kan kontaktes på følgende adresse:

| Rådet for Den Europæiske Union |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Rådet for Den Europæiske Union

Generalsekretariatet

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mailadresse: sanctions@consilium.europa.eu

GSR's databeskyttelsesrådgiver kan kontaktes på følgende e-mailadresse:

Databeskyttelsesrådgiver

data.protection@consilium.europa.eu

Formålet med behandlingen er at opstille og ajourføre listen over personer, der er omfattet af restriktive foranstaltninger i henhold til afgørelse 2011/235/FUSP som gennemført ved gennemførelsesafgørelse (FUSP) 2022/2234 og forordning (EU) nr. 359/2011 som gennemført ved gennemførelsesforordning (EU) 2022/2230.

De registrerede er de fysiske personer, der opfylder kriterierne for opførelse på listen som fastsat i afgørelse 2011/235/FUSP og forordning (EU) nr. 359/2011.

De indsamlede personoplysninger er oplysninger, der er nødvendige for en korrekt identificering af den pågældende person, begrundelserne og alle andre oplysninger i tilknytning hertil.

De indsamlede personoplysninger kan om nødvendigt deles med EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen.

Med forbehold af begrænsningerne i henhold til artikel 25 i forordning (EU) 2018/1725 vil udøvelsen af de registreredes rettigheder såsom retten til indsigt samt retten til berigtigelse eller indsigelse blive besvaret i overensstemmelse med forordning (EU) 2018/1725.

Personoplysninger opbevares i fem år fra det tidspunkt, hvor den registrerede er fjernet fra listen over personer, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger, eller gyldigheden af foranstaltningen er udløbet, eller hvis retssagen er indledt, så længe den varer.

Uden at det berører et eventuelt retsmiddel eller en eventuel administrativ eller udenretslig klageadgang, kan registrerede indgive en klage til Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse i overensstemmelse med forordning (EU) 2018/1725 (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  EUT L 295 af 21.11.2018, s. 39.

(2)  EUT L 100 af 14.4.2011, s. 51.

(3)  EUT LI 293af 14.11.2022, s. 43

(4)  EUT L 100 af 14.4.2011, s. 1.

(5)  EUT LI 293af 14.11.2022, s. 13

---

| 15.11.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 433/47 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 433/47

---

Bekendtgørelse til de personer, enheder og organer, som er omfattet af foranstaltningerne i Rådets afgørelse 2011/235/FUSP som gennemført ved gennemførelsesafgørelse Rådets (FUSP) 2022/2235 og i Rådets forordning (EU) nr. 359/2011 som gennemført ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2022/2231 om restriktive foranstaltninger over for visse personer, enheder og organer på baggrund af situationen i Iran

(2022/C 433/14)

Følgende oplysninger bekendtgøres hermed for de personer og enheder, der er opført i bilaget til Rådets afgørelse 2011/235/FUSP (1) som gennemført ved gennemførelsesafgørelse Rådets (FUSP) 2022/2235 (2) og i bilag I til Rådets forordning (EU) nr. 359/2011 (3) som gennemført ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2022/2231 (4) om restriktive foranstaltninger over for visse personer, enheder og organer på baggrund af situationen i Iran.

Rådet for Den Europæiske Union har besluttet, at disse personer og enheder skal opføres på listen over personer og enheder, der er omfattet af restriktive foranstaltninger som fastsat i afgørelse 2011/235/FUSP og i forordning (EU) nr. 359/2011.

De pågældende personer og enheder gøres opmærksom på muligheden for at indgive en anmodning til de kompetente myndigheder i den eller de relevante medlemsstater, jf. de websteder, der er nævnt i bilag II til forordning (EU) nr. 359/2011, med henblik på at opnå tilladelse til at anvende indefrosne pengemidler til dækning af basale behov eller til specifikke betalinger (jf. forordningens artikel 4).

De berørte personer og enheder kan inden den 31. december 2022 indgive en anmodning med tilhørende dokumentation om, at afgørelsen om at opføre dem på ovennævnte liste tages op til fornyet overvejelse, til Rådet på følgende adresse:

| Rådet for Den Europæiske Union |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Rådet for Den Europæiske Union

Generalsekretariatet

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mailadresse: sanctions@consilium.europa.eu

Der gøres ligeledes opmærksom på, at de berørte personer og enheder har mulighed for at indbringe Rådets afgørelse for Den Europæiske Unions Ret på de betingelser, der er fastsat i artikel 275, stk. 2, og artikel 263, stk. 4 og 6, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

---

(1)  EUT L 100 af 14.4.2011, s. 51.

(2)  EUT L 293 af 14.11.2022, s. 46.

(3)  EUT L 100 af 14.4.2011, s. 1.

(4)  EUT L 293 af 14.11.2022, s. 16.

---

| 15.11.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 433/48 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 433/48

---

Bekendtgørelse til de registrerede, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2011/235/FUSP og i Rådets forordning (EU) nr. 359/2011 om restriktive foranstaltninger over for visse personer, enheder og organer på baggrund af situationen i Iran

(2022/C 433/15)

De registreredes opmærksomhed henledes på følgende oplysninger i henhold til artikel 16 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 (1).

Retsgrundlaget for denne behandling er Rådets afgørelse 2011/235/FUSP (2) som gennemført ved gennemførelsesafgørelse (FUSP) 2022/2235 (3) og Rådets forordning (EU) nr. 359/2011 (4) som gennemført ved gennemførelsesforordning (EU) 2022/2231 (5).

Den dataansvarlige for denne behandling er RELEX.1 i Generaldirektoratet for Udenrigsanliggender, Udvidelse og Civilbeskyttelse – RELEX i Generalsekretariatet for Rådet (GSR), som kan kontaktes på følgende adresse:

Rådet for Den Europæiske Union

| Generalsekretariatet |
| --- |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-mailadresse: sanctions@consilium.europa.eu |

Generalsekretariatet

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mailadresse: sanctions@consilium.europa.eu

GSR's databeskyttelsesrådgiver kan kontaktes på følgende e-mailadresse:

Databeskyttelsesrådgiver

data.protection@consilium.europa.eu

Formålet med behandlingen er at opstille og ajourføre listen over personer, der er omfattet af restriktive foranstaltninger i henhold til Rådets afgørelse 2011/235/FUSP som gennemført ved gennemførelsesafgørelse (FUSP) 2022/2235 og Rådets forordning (EU) nr. 359/2011 som gennemført ved gennemførelsesforordning (EU) 2022/2231.

De registrerede er de fysiske personer, der opfylder kriterierne for opførelse på listen som fastsat i afgørelse 2011/235/FUSP og forordning (EU) nr. 359/2011.

De indsamlede personoplysninger er oplysninger, der er nødvendige for en korrekt identificering af den pågældende person, begrundelserne og alle andre oplysninger i tilknytning hertil.

De indsamlede personoplysninger kan om nødvendigt deles med EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen.

Med forbehold af begrænsningerne i henhold til artikel 25 i forordning (EU) 2018/1725 vil udøvelsen af de registreredes rettigheder såsom retten til indsigt samt retten til berigtigelse eller indsigelse blive besvaret i overensstemmelse med forordning (EU) 2018/1725.

Personoplysninger opbevares i fem år fra det tidspunkt, hvor den registrerede er fjernet fra listen over personer, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger, eller gyldigheden af foranstaltningen er udløbet, eller hvis retssagen er indledt, så længe den varer.

Uden at det berører et eventuelt retsmiddel eller en eventuel administrativ eller udenretslig klageadgang, kan registrerede indgive en klage til Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse i overensstemmelse med forordning (EU) 2018/1725 (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  EUT L 295 af 21.11.2018, s. 39.

(2)  EUT L 100 af 14.4.2011, s. 51.

(3)  EUT L 293 af 14.11.2022, s. 46.

(4)  EUT L 100 af 14.4.2011, s. 1.

(5)  EUT L 293 af 14.11.2022, s. 16.

---

| 15.11.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 433/50 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 433/50

---

Følgende oplysninger bekendtgøres hermed for ABDOLLAHI Hamed, AL-NASSER Abdelkarim Hussein Mohamed, AL YACOUB Ibrahim Salih Mohammed, ARBABSIAR Manssor, ASSADI Assadollah, BOUYERI Mohammed, EL HAJJ Hassan Hassan, AL-DIN Izz Hasan, MELIAD Farad, MOHAMMED Khalid Shaikh, SHAHLAI Abdul Reza, SHAKURI Ali Gholam, al-Aqsa-Martyrernes Brigade, Det Filippinske Kommunistparti, herunder »New People's Army« – NPA, Hizbollahs militære fløj, Ejército de Liberación Nacional (»Den Nationale Befrielseshær«), Popular Front for the Liberation of Palestine – »PFLP«, Popular Front for the Liberation of Palestine – General Command, Sendero Luminoso – »SL« (»Den Lysende Sti«) og Teyrbazen Azadiya Kurdistan – »TAK« personer og grupper, der er opført på den liste over personer, grupper og enheder, der er omhandlet i artikel 2, 3 og 4 i Rådets fælles holdning 2001/931/FUSP om anvendelse af specifikke foranstaltninger til bekæmpelse af terrorisme og Rådets forordning (EF) nr. 2580/2001 om specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder med henblik på at bekæmpe terrorisme

(2022/C 433/16)

Følgende oplysninger bekendtgøres hermed for ovennævnte personer og grupper, der er opført på listen i Rådets afgørelse (FUSP) 2022/1241 (1) og Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2022/1230 (2).

Ifølge Rådets forordning (EF) nr. 2580/2001 (3) indefryses alle midler, andre finansielle aktiver og økonomiske ressourcer, der tilhører de berørte personer, grupper og enheder, og der må hverken direkte eller indirekte stilles pengemidler, andre finansielle aktiver og økonomiske ressourcer til rådighed for dem.

Rådet har modtaget nye oplysninger af relevans for opførelsen af ovennævnte personer og grupper på listen. Efter at have taget disse nye oplysninger i betragtning har Rådet til hensigt at ændre begrundelserne i overensstemmelse hermed.

De berørte personer og grupper kan fremsende en anmodning om at få de påtænkte begrundelser for, at de bibeholdes på ovennævnte liste, til følgende adresse:

| Rådet for Den Europæiske Union (att.: COMET designations) |
| --- |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-mail: sanctions@consilium.europa.eu |

Rådet for Den Europæiske Union (att.: COMET designations)

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

En sådan anmodning skal fremsendes senest den 22. november 2022.

Personerne og grupperne kan til enhver tid fremsende en anmodning, sammen med den fornødne dokumentation, til Rådet om, at afgørelsen om at optage og bibeholde dem på ovennævnte liste tages op til fornyet overvejelse, til ovennævnte adresse. En sådan anmodning vil blive behandlet, når den modtages. I den forbindelse gøres de berørte personer og grupper opmærksom på regelmæssige gennemgang af listen, jf. artikel 1, stk. 6, i fælles holdning 2001/931/FUSP (4).

Disse personer og grupper gøres opmærksom på muligheden for at indgive en anmodning til de kompetente myndigheder i den eller de relevante medlemsstater, der er anført i bilaget til forordningen, med henblik på at opnå tilladelse til at anvende indefrosne midler i forbindelse med essentielle behov eller specifikke betalinger i overensstemmelse med artikel 5, stk. 2, i denne forordning.

---

(1)  EUT L 190 af 19.7.2022, s. 133.

(2)  EUT L 190 af 19.7.2022, s. 1.

(3)  EUT L 344 af 28.12.2001, s. 70.

(4)  EUT L 344 af 28.12.2001, s. 93.

---

| 15.11.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 433/51 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 433/51

---

Bekendtgørelse til de personer, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2011/72/FUSP og Rådets forordning (EU) nr. 101/2011 om restriktive foranstaltninger over for visse personer, enheder og organer på baggrund af situationen i Tunesien

(2022/C 433/17)

Følgende oplysninger bekendtgøres hermed for de personer, der er anført i bilaget til Rådets afgørelse 2011/72/FUSP (1) og i bilag I til Rådets forordning (EU) nr. 101/2011 (2) om restriktive foranstaltninger over for visse personer, enheder og organer på baggrund af situationen i Tunesien.

Rådet har modtaget oplysninger fra de tunesiske myndigheder, der vil blive taget i betragtning i forbindelse med den årlige gennemgang af de restriktive foranstaltninger vedrørende alle de personer, der er opført på listen i bilaget til afgørelse 2011/72/FUSP og i bilag I til forordning (EU) nr. 101/2011. Det meddeles hermed de pågældende personer, at de kan indgive en anmodning til Rådet om at få tilsendt de oplysninger, der omhandler dem, inden den 22. november 2022 på følgende adresse:

| Rådet for Den Europæiske Union |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Rådet for Den Europæiske Union

Generalsekretariatet

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

I overensstemmelse med artikel 5 i afgørelse 2011/72/FUSP og artikel 12, stk. 4, i forordning (EU) nr. 101/2011 tages alle indkomne bemærkninger i betragtning i forbindelse med Rådets regelmæssige gennemgang.

---

(1)  EUT L 28 af 2.2.2011, s. 62.

(2)  EUT L 31 af 5.2.2011, s. 1.

---

Revisionsretten

| 15.11.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 433/52 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 433/52

---

Årsberetning om EU-fællesforetagenderne for regnskabsåret 2021

(2022/C 433/18)

Den Europæiske Revisionsret offentliggør sin årsberetning om EU-fællesforetagenderne for regnskabsåret 2021 sammen med fællesforetagendernes svar den 15. november 2022.

Beretningen kan fra den 15. november 2022 kl. 17.00 læses direkte på eller downloades fra Den Europæiske Revisionsrets websted:

| | https://www.eca.europa.eu/da/Pages/DocItem.aspx?did=62403 |
| --- | --- |

https://www.eca.europa.eu/da/Pages/DocItem.aspx?did=62403

---

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

| 15.11.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 433/53 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 433/53

---

Meddelelse fra Den Tjekkiske Republiks miljøministerium i overensstemmelse med artikel 3, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF om betingelser for tildeling og udnyttelse af tilladelser til prospektering, efterforskning og produktion af kulbrinter

(2022/C 433/19)

I overensstemmelse med artikel 3, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF om betingelser for tildeling og udnyttelse af tilladelser til prospektering, efterforskning og produktion af kulbrinter meddeler miljøministeriet, at det har modtaget en ansøgning om forhåndsgodkendelse af et forslag om oprettelse af udvindingsstedet Karviná-Doly IV med henblik på udvinding af naturgas fra forekomsten knyttet til kullejet Důl Darkov, anlæg nr. 3 (forekomst med registreringsnummer 070423). Ansøgningen vedrører et polygonalt område på ca. 4,49875 km2. Området er beliggende inden for det matrikelareal, der dækker kommunerne Karviná-Doly, Stonava og Darkov i regionen Mæhren-Schlesien (den nordøstlige del af Tjekkiet).

Under henvisning til det direktiv, der er nævnt i titlen, og til artikel 24 i lov nr. 44/1988 om beskyttelse og udnyttelse af mineralholdige ressourcer (loven om minedrift), som ændret, opfordrer Den Tjekkiske Republiks miljøministerium juridiske eller fysiske personer, der er bemyndiget til at udføre mineaktiviteter (ordregivere), til at indgive konkurrerende ansøgninger om forhåndsgodkendelse til at etablere et udvindingssted i det ovenfor afgrænsede område.

Miljøministeriet er kompetent til at træffe afgørelse. De kriterier, betingelser og krav, der er fastsat i direktivets artikel 5, stk. 1 og 2, og artikel 6, stk. 2, er fuldt overført i den tjekkiske lovgivning, navnlig i lov nr. 44/1988 om beskyttelse og udnyttelse af mineralholdige ressourcer (loven om minedrift), som ændret.

Ansøgningsfristen fastsættes til 90 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende. Ansøgningerne indgives til miljøministeriet på følgende adresse:

| RNDr. Martin Holý |
| --- |
| ředitel odboru geologie |
| Ministerstvo životního prostředí |
| Vršovická 65 |
| 100 10 Praha 10 |
| DEN TJEKKISKE REPUBLIK |

RNDr. Martin Holý

ředitel odboru geologie

Ministerstvo životního prostředí

Vršovická 65

100 10 Praha 10

DEN TJEKKISKE REPUBLIK

Ansøgninger, som modtages efter fristens udløb, tages ikke i betragtning. Afgørelse om ansøgningerne træffes senest 12 måneder efter fristens udløb. Yderligere oplysninger kan fås ved henvendelse til ministeriets afdeling for geologi via e-mailadressen martin.holy@mzp.cz.

---

BILAG

Image 1

---

V Øvrige meddelelser

ADMINISTRATIVE PROCEDURER

Europa-Kommissionen

| 15.11.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 433/55 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 433/55

---

MEDDELELSE I HENHOLD TIL PERSONALEVEDTÆGTENS ARTIKEL 29, STK. 2

Offentliggørelse af ledige stillinger til tre funktioner som direktør for »Ressourcer« (lønklasse AD 14) i generaldirektoraterne for:

Internationale partnerskaber (INTPA)

Sundhed og Fødevaresikkerhed (SANTE)

Handel (TRADE)

KOM/2022/10419

(2022/C 433/20)

Europa-Kommissionen har offentliggjort et stillingsopslag (reference COM/2022/10419) vedrørende tre funktioner som direktør for »Ressourcer« (lønklasse AD 14) i Generaldirektoratet for Internationalt Partnerskab (INTPA), Generaldirektoratet for Sundhed og Fødevaresikkerhed (SANTE) og Generaldirektoratet for Handel (TRADE).

Du kan læse stillingsopslaget på 24 sprog og indsende din ansøgning på denne særlige hjemmeside på Europa-Kommissionens websted: https://europa.eu/!RNhCDw

---

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

| 15.11.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 433/56 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 433/56

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag M.10943 — ENEL / CVC CAPITAL PARTNERS / GRIDSPERTISE)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2022/C 433/21)

1.

Anmeldelsen vedrører følgende virksomheder:

| — | Enel S.p.A. (»Enel«, Italien) |
| --- | --- |

—

Enel S.p.A. (»Enel«, Italien)

| — | CVC Capital Partners SICAV-FIS S.A. (»CVC Capital Partners«, Luxembourg) |
| --- | --- |

—

CVC Capital Partners SICAV-FIS S.A. (»CVC Capital Partners«, Luxembourg)

| — | Gridspertise S.r.l. (»Gridspertise«, Italien), der i øjeblikket kontrolleres af Enel. |
| --- | --- |

—

Gridspertise S.r.l. (»Gridspertise«, Italien), der i øjeblikket kontrolleres af Enel.

Enel og CVC Capital Partners erhverver fælles kontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), og artikel 3, stk. 4, over Gridspertise.

Den planlagte fusion gennemføres gennem opkøb af aktier.

2.

| — | Enel: en integreret global aktør, der er aktiv inden for elproduktion, gasdistribution og gasforsyning |
| --- | --- |

—

Enel: en integreret global aktør, der er aktiv inden for elproduktion, gasdistribution og gasforsyning

| — | CVC Capital Partners: rådgiver og forvalter investeringsfonde med interesser i en række virksomheder, der er aktive inden for forskellige brancher rundt om i verden |
| --- | --- |

—

CVC Capital Partners: rådgiver og forvalter investeringsfonde med interesser i en række virksomheder, der er aktive inden for forskellige brancher rundt om i verden

| — | Gridspertise: leverandør af udstyr til intelligente net for distributionssystemoperatører og netbrugere. |
| --- | --- |

—

Gridspertise: leverandør af udstyr til intelligente net for distributionssystemoperatører og netbrugere.

3.

Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

4.

Alle bemærkninger skal være Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Angiv altid referencen:

M.10943 — ENEL / CVC CAPITAL PARTNERS / GRIDSPERTISE

Bemærkningerne kan sendes til Kommissionen pr. e-mail, fax eller brev. Benyt venligst følgende kontaktoplysninger:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postadresse:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

1

(2)  EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 15.11.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 433/58 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 433/58

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag M.10927 — ACTION LOGEMENT / AG2R LA MONDIALE / BNP PARIBAS / JV)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2022/C 433/22)

1.

Anmeldelsen vedrører følgende virksomheder:

| — | In'li (Frankrig), der kontrolleres af koncernen Action Logement (Frankrig) |
| --- | --- |

—

In'li (Frankrig), der kontrolleres af koncernen Action Logement (Frankrig)

| — | AGLM Immo (Frankrig), der kontrolleres af koncernen AG2R La Mondiale (Frankrig) |
| --- | --- |

—

AGLM Immo (Frankrig), der kontrolleres af koncernen AG2R La Mondiale (Frankrig)

| — | Pierre Impact (Frankrig), der kontrolleres af BNP Paribas (Frankrig) |
| --- | --- |

—

Pierre Impact (Frankrig), der kontrolleres af BNP Paribas (Frankrig)

| — | joint venture-selskab (»målvirksomheden«, Frankrig). |
| --- | --- |

—

joint venture-selskab (»målvirksomheden«, Frankrig).

In'li, AGLM Immo og Pierre Impact erhverver fælles kontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), og artikel 3, stk. 4, over målvirksomheden, et selvstændigt fungerende joint venture-selskab.

Den planlagte fusion gennemføres gennem opkøb af aktier i et nystiftet joint venture.

2.

| — | In'li: ejendomsselskab, der er datterselskab i koncernen Action Logement, og som er aktivt i Frankrig inden for socialt boligbyggeri og boliger til en overkommelig pris |
| --- | --- |

—

In'li: ejendomsselskab, der er datterselskab i koncernen Action Logement, og som er aktivt i Frankrig inden for socialt boligbyggeri og boliger til en overkommelig pris

| — | AGLM Immo: datterselskab i koncernen AG2R La Mondiale, der er oprettet for at gøre besiddelsen af fast ejendom lettere for alle selskaber i AG2R La Mondiale, en forsikringskoncern, der er aktiv i Frankrig og Luxembourg, og som er specialiseret i personforsikring (pension, sundhed, velfærd, opsparing og sociale foranstaltninger) |
| --- | --- |

—

AGLM Immo: datterselskab i koncernen AG2R La Mondiale, der er oprettet for at gøre besiddelsen af fast ejendom lettere for alle selskaber i AG2R La Mondiale, en forsikringskoncern, der er aktiv i Frankrig og Luxembourg, og som er specialiseret i personforsikring (pension, sundhed, velfærd, opsparing og sociale foranstaltninger)

| — | Pierre Impact: administrationsselskab, der tilbyder en bred vifte af ejendomstjenester i Frankrig og mange EØS-medlemsstater |
| --- | --- |

—

Pierre Impact: administrationsselskab, der tilbyder en bred vifte af ejendomstjenester i Frankrig og mange EØS-medlemsstater

| — | Målvirksomheden: selvstændigt fungerende joint venture-selskab, der vil beskæftige sig med fast ejendom i Frankrig inden for boligsektoren. |
| --- | --- |

—

Målvirksomheden: selvstændigt fungerende joint venture-selskab, der vil beskæftige sig med fast ejendom i Frankrig inden for boligsektoren.

3.

Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

4.

Alle bemærkninger skal være Europa-Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Angiv altid referencen:

M.10927 — ACTION LOGEMENT / AG2R LA MONDIALE / BNP PARIBAS / JV

Bemærkningerne kan sendes til Kommissionen pr. e-mail, fax eller brev. Benyt venligst følgende kontaktoplysninger:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postadresse:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

1

(2)  EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5.

2

---

ANDET

Europa-Kommissionen

| 15.11.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 433/60 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 433/60

---

Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2022/C 433/23)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1), senest tre måneder efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse.

ENHEDSDOKUMENT

»Cebolla de la Mancha«

EU-nr.: PGI-ES-02631 –– 7.9.2020

BOB ( ) BGB (X)

1.   Betegnelse

»Cebolla de la Mancha«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Spanien

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   
  Produkttype

Kategori 1.6. Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet

3.2.   
  Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Løg (løg af arten Allium cepa L.), typen »Recas«, der sælges i frisk og hel tilstand.

Den beskyttede geografiske betegnelse gælder kun for løg med et tørstofindhold på mellem 5 % og 10 %, en stykvægt på 165-1 000 g, en diameter på mellem 50 og 120 mm og et minimumssukkerindhold på 3,5 Brix (± 0,5 %).

Tørstofindholdet i »Cebolla de La Mancha« giver disse løg deres sprøde og kødfulde konsistens, mens minimumssukkerindholdet giver dem deres milde, let skarpe smag.

»Cebolla de la Mancha«-løg er kugleformede, idet der tolereres op til 10 % deformation i deres »polare« og »ækvatoriale« diameter.

Der skal være mindst to skæl eller hinder, som bestemmer den ydre farve af »Cebolla de la Mancha«-løget, og de skal være kobberfarvede eller mørk bronzefarvede. Løget skal være hvidt indeni.

3.3.   
  Foder (kun for animalske produkter) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

—

3.4.   
  Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

»Cebolla de La Mancha«-løg skal produceres i det geografiske område, der er beskrevet i punkt 4.

3.5.   
  Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

Emballeringsvirksomhederne skal være udstyret med systemer, der gør det muligt at emballere løg, der er omfattet af den beskyttede geografiske betegnelse, på en sådan måde, at de holdes adskilt fra andre løg.

3.6.   
  Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Ud over den betegnelse, som produktet sælges under, skal etiketterne på løgene indeholde logoet for mærket »Cebolla de La Mancha« med påskriften »Indicación Geográfica Protegida« [beskyttet oprindelsesbetegnelse]. Dette logo skal gøres tilgængeligt for alle erhvervsdrivende, der anmoder om det, og som opfylder kravene i varespecifikationen. Etiketterne kan eventuelt omfatte det overensstemmelsesmærke, der er udstedt af produktcertificeringsorganet.

Image 2

4.   Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Det område, hvor produkter med den beskyttede geografiske betegnelse produceres, svarer til kommunerne i følgende områder: Almansa, Centro, Hellín, Mancha og Manchuela (provinsen Albacete), Campo de Calatrava, Campos de Montiel og Mancha (provinsen Ciudad Real), Mancha Alta, Mancha Baja og Manchuela (provinsen Cuenca) og La Mancha, La Sagra, Talavera (kun kommunen Talavera) og Torrijos (provinsen Toledo).

5.   Tilknytning til det geografiske område

Ansøgningen om registrering af »Cebolla de la Mancha« som BGB er baseret på de særlige kendetegn ved løg af typen »Recas«, dvs. kugleformede med et tørstofindhold på 5 %-10 %, mindst to ydre skæl eller hinder, der skal være kobberfarvede eller mørk bronzefarvede, hvide indeni, et minimumssukkerindhold på 3,5 Brix, en stykvægt på 165-1 000 g og en diameter på mellem 50 og 120 mm. Disse karakteristika sikres af det geografiske område, hvor de produceres, og den måde, hvorpå afgrøderne forvaltes.

5.1.   
  Det geografiske områdes egenart

a)   Terrænforhold

La Mancha modtager afstrømningsvand fra de omkringliggende bakker og bjergkæder, og denne landskabskonfiguration har ført til udvikling af frugtbare og velvandede sletter langs flodens bredder. Sammen med underjordiske vandreservoirer har dette gjort det muligt at udvikle løgdyrkning under ganske særlige jordbunds- og klimaforhold, hvilket har resulteret i de karakteristiske organoleptiske kendetegn ved løgenes sprøde, kødfulde konsistens og milde, let skarp smag.

b)   Klima

Temperaturerne i Castilla-La Mancha er meget ekstreme på grund af den kontinentale påvirkning. Der er store forskelle (op til 18-20 grader) mellem nat- og dagtemperaturer.

Nedbørsmængden er meget lav med et gennemsnit på 392,83 mm/m
  2
  pr. år i det afgrænsede område for den beskyttede geografiske betegnelse med høje soleksponeringsniveauer (2 777 solskinstimer om året i gennemsnit) og evapotranspiration om sommeren. Desuden er den relative fugtighed lav (årsgennemsnit på 64 %), og vindcirkulation er næsten konstant med en gennemsnitlig vindhastighed på 216 km/dag (stigende til gennemsnitligt 344 km/dag på vejrstationen i Albacete).

c)   Jordbundsforhold

Jordbunden har oftest en tekstur præget af ler eller sandblandet lerjord, som er meget gennemtrængelig og har et højt indhold af mineraler. B-horisonten er kalkholdig, og jordbunden er stenet, porøs og let at bearbejde. Jorden består af mindre end 20 % ler. Jordens pH-værdi er alkalisk med værdier på mellem 7,5 og 8,5. Indholdet af organisk materiale er generelt lavt, nemlig ca. 1,5 %. Løgene dyrkes på lavtliggende arealer i agerjord med lav frugtbarhed med en dybde på ca. 35-40 cm. Mængden af fosfor i jorden er normalt middel til utilstrækkelig, mens kalium, magnesium og calcium er let tilgængelige.

5.2.   
  Produktets egenart

»Cebolla de la Mancha«-løg har følgende egenskaber:

| | Løg af typen »Recas«. |
| --- | --- |

Løg af typen »Recas«.

| | Kugleformede. |
| --- | --- |

Kugleformede.

| | Et tørstofindhold på mellem 5 % og 10 %, som giver løgene deres sprøde og kødfulde konsistens. |
| --- | --- |

Et tørstofindhold på mellem 5 % og 10 %, som giver løgene deres sprøde og kødfulde konsistens.

| | Består af mindst to tørre skæl eller hinder, der skal være kobberfarvede eller mørk bronzefarvede. |
| --- | --- |

Består af mindst to tørre skæl eller hinder, der skal være kobberfarvede eller mørk bronzefarvede.

| | Hvide indeni. |
| --- | --- |

Hvide indeni.

| | Et minimumssukkerindhold på 3,5 Brix, som giver løgene deres milde, let skarpe smag. |
| --- | --- |

Et minimumssukkerindhold på 3,5 Brix, som giver løgene deres milde, let skarpe smag.

| | Stykvægt på 165-1 000 g |
| --- | --- |

Stykvægt på 165-1 000 g

| | Diameter på 50-120 mm. |
| --- | --- |

Diameter på 50-120 mm.

5.3.   
  Sammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets bestemte egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB)

Kombinationen af jordbunds- og klimaforholdene og dyrkningsmetoderne i produktionsområdet har ført til udvælgelsen af løgtypen »Recas«, som er perfekt tilpasset dette produktionsområde. Der er så stor efterspørgsel efter dette løg på grund af dets særlige egenskaber med hensyn til farve, størrelse, konsistens og smag, at Castilla-La Mancha er det største produktionsområde i Spanien og tegner sig for over halvdelen af den nationale løghøst.

Ud over »Recas«-sorternes genetiske sammensætning er skallens karakteristiske farve direkte knyttet til antallet af solskinstimer i området med et årligt gennemsnit på 2 777 solskinstimer, hvilket resulterer i mindst to ydre skæl eller hinder, som er kobberfarvede eller mørk bronzefarvede.

Forskellene mellem nat- og dagtemperaturer ligger på mellem 18 og 20 grader. De gennemsnitlige nattemperaturer i sommermånederne ligger under 20 °C, hvilket betyder, at løgplanterne forbruger mindre af deres reserver under respirationsprocessen om natten, og at nettofotosyntesen er højere. Dette gør, at løg af »Recas«-løgtypen, der dyrkes i det område, hvor den beskyttede geografiske betegnelse dyrkes, bliver større. Løgene er mellemstore til store, kugleformede med en diameter på mellem 50 og 120 mm og har en stykvægt på 165-1 000 g.

Tilgængeligheden af kalium, magnesium og calcium i jorden i produktionsområdet forklarer »Cebolla de la Mancha«-løgenes karakteristiske søde smag. Minimumssukkerindholdet på 3,5 Brix giver løgene deres milde, let skarpe smag.

Nedbørsmængden i området er meget lav, dvs. mellem 300 og 400 mm/år. Det store antal solskinstimer og det høje evapotranspirationsniveau om sommeren kombineret med de varme nætter og den lave relative fugtighed resulterer i et tørstofindhold på mellem 5 % og 10 %, hvilket giver løgene deres sprøde og fyldige konsistens.

Dyrkningsmetoderne sigter typisk mod en god lukning af løgenes hals, når de nærmer sig slutningen af dyrkningsprocessen (som er opnået, når antallet af solskinstimer og temperaturerne stadig er højt/høje, den relative fugtighed lav, vindcirkulationen næsten konstant og fordampningen høj). Kombineret med klimaforholdene i området, de lave temperaturer og den lave relative luftfugtighed i de måneder, hvor løgene opbevares, sikrer dette høj kvalitet i hele deres lange opbevaringstid.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

http://pagina.jccm.es/agricul/paginas/comercial-industrial/consejos_new/pliegos/PC_IGP_CEBOLLA_DE_LA_MANCHA-20191202.pdf

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

---

| 15.11.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 433/64 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 433/64

---

Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2022/C 433/24)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1), senest tre måneder efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse.

ENHEDSDOKUMENT

»Antakya Künefesi«

EU-nr.: PGI-TR-02451 –– 14.3.2019

BOB ( ) BGB (X)

1.   Betegnelse

»Antakya Künefesi«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Medlemsstat eller tredjeland

Republikken Tyrkiet

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype

Produkttype

Kategori 2.3. Brød, wienerbrød, kager, kiks og andet bagværk samt konfekturevarer

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Antakya Künefesi« er en af de få tyrkiske desserter, der indeholder ost. I produktionen anvendes künefelik kadayıf (let bagt trådet künefe-dej), frisk Antakya künefelik-ost (ost til künefe), smør og sirup. Den fremstilles ved at bage künefelik-ost mellem de to lag künefelik kadayıf blandet med smør på en flad bageplade og påsmøre sirup med den ønskede sødme, inden desserten spises. Bagepladens størrelse afhænger af, hvor mange portioner der skal spises. »Antakya Künefesi« spises varm. Mens desserten spises, strækker den sig og får en trådet struktur.

»Antakya Künefesi« er en skiveformet dessert med en højde på 1-2 cm. Dessertens diameter afhænger af antallet af portioner. Den kan variere fra 10 cm til 50 cm. Ved bagningen får det øverste og nederste lag, der består af en blanding af künefelik kadayıf og smør, en brun farve på grund af Maillard-reaktionen og danner en sprød skorpe. I mellemtiden bliver Antakya künefelik-osten blød indeni og smeltende. Efter tilsætning af sirup smager den sødt. »Antakya Künefesi« serveres, mens den stadig er varm, straks efter tilsætningen af sirup. I rå tilstand (ubagt) kan den fryses og opbevares ved -18 °C med henblik på transport og distribution.

3.3.   Foder (kun for animalske produkter) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Foder (kun for animalske produkter) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Den mælk, der anvendes til fremstilling af Antakya künefelik-ost, skal komme fra provinsen Hatay. Antakya Künefelik-ost får sin smag fra mælk fra køer, der græsser i områderne med en rig flora i Hatay-regionerne.

3.4.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Produktionen af »künefelik kadayıf«, »Antakya künefelik-ost« og »Antakya Künefesi« skal finde sted i det geografiske område, der er angivet i punkt 4.

3.5.   Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

—

3.6.   Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Følgende oplysninger, som skal være let læselige og uudslettelige, skal skrives eller trykkes på den emballage, der anvendes til »Antakya Künefesi«:

| — | handelsnavn og adresse, kortform af virksomhedens navn og adresse eller virksomhedens registrerede varemærke |
| --- | --- |

—

handelsnavn og adresse, kortform af virksomhedens navn og adresse eller virksomhedens registrerede varemærke

| — | partinummer |
| --- | --- |

—

partinummer

| — | navnet på varen — »Antakya Künefesi« |
| --- | --- |

—

navnet på varen — »Antakya Künefesi«

| — | nettovægt |
| --- | --- |

—

nettovægt

| — | holdbarheden for det ubagte produkt (en uge ved køleskabstemperatur eller seks måneder ved —18 °C). |
| --- | --- |

—

holdbarheden for det ubagte produkt (en uge ved køleskabstemperatur eller seks måneder ved —18 °C).

| — | skal bages og spises varm straks efter tilsætning af sirup |
| --- | --- |

—

skal bages og spises varm straks efter tilsætning af sirup

| — | nedenstående logo: |
| --- | --- |

—

nedenstående logo:

Image 3

4.   Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Produktionsområdet for »Antakya Künefesi« er provinsen Hatay og dens distrikter (Antakya, Altınözü, Kumlu, Belen, İskenderun, Arsuz, Kırıkhan, Payas, Dörtyol, Hassa, Erzin, Samandağ, Yayladağ, Defne og Reyhanlı). Hatay er det sydligste bosættelsesområde i Tyrkiet. Det er omgivet af Middelhavet mod vest, Syrien mod syd og øst, Adana mod nordvest, Osmaniye mod nord og Gaziantep mod nordøst.

5.   Tilknytning til det geografiske område

Tilknytning til det geografiske område

Tilknytningen mellem »Antakya Künefesi« og det geografiske område er baseret på produktets omdømme og opskrift samt produktionsfærdighederne hos dem, der fremstiller künefelik kadayıf, Antakya künefelik-ost og »Antakya Künefesi«. Opskriften og produktionsfærdighederne er blevet videregivet fra generation til generation mellem mester og lærling. Der er nogle afgørende punkter, som er nødvendige for at opretholde en vis produktkvalitet. For eksempel kræver tilpasningen af tykkelsen af künefelik kadayıf og dens tekstur under hurtig bagning på en roterende bageplade visse færdigheder. Antakya künefelik-ostens smelteegenskaber bestemmes også under dens fremstilling. Disse færdigheder erhverves, efter at der er opnået et vist erfarings- og/eller færdighedsniveau under tilsyn af en læremester. To af ingredienserne — künefelik kadayıf og Antakya künefelik-osten — skal være fremstillet i det afgrænsede område.

Antakya künefelik-osten får sin smag fra mælk fra køer, der græsser i områderne meden rige flora i Hatay-regionerne. Der vokser ca. 2 000 planter, hvoraf 300 er registreret som endemiske. De endemiske planter i regionerne, navnlig zahter (vild timian), menes at bidrage til künefelik-ostens smag. For at bevare og fremvise denne rigdom har guvernøren i provinsen Hatay i 2017 opført museet Museum of Aromatic and Endemic Plants.

Den ost, der anvendes til fremstilling af »Antakya Künefesi«, er meget unik, da det er en ost, der udelukkende fremstilles til künefe og er kendt som künefelik-ost. De mest karakteristiske træk ved Antakya künefelik-osten er, at den fremstilles af rå komælk og har en elastisk tekstur og en såkaldt »kyllingebryst«-struktur med en pH-værdi på 4,9-5,2. Osten har smelteegenskaber ved temperaturer over 65 °C. Ostens karakteristiske og funktionelle kendetegn er, at den strækker sig inde i »Antakya Künefesi« og får en trådet struktur, når den opvarmes.

Der findes dokumenter, som går tilbage til islamiske optegnelser fra det 18. århundrede, hvoraf det fremgår, at fremstillingen af künefe (på daværende tidspunkt blev kun ordet »künefe« anvendt) var klassificeret som et erhverv i Antakya (Gül, 2008.117). Fra det 18. til det 20. århundrede er der i dokumenterne fra forskellige år indeholdt oplysninger om künefe og prisfastsættelsen for künefe, klassificeringen som en faggruppe, de genstande, der er blevet anvendt til fremstilling af künefe, og arven herfra. Bageplader til künefe er f.eks. nævnt i islamisk optegnelse nr. 50 (1898-1901) blandt de genstande, tøj og husholdningsartikler, der blev anvendt i Antakya.

Anlæggelsen af Künefeciler Square i 1930'erne blev engang omtalt i en bog af H. Boyacı med titlen »Fra Antakya til Hatay 1870-1976«.På det sted, der var kendt som Köprübaşı mellem 1935 og 1960, blev Antakya Künefesi solgt af to brødre til befolkningen i Antakya. På grund af deres mørke hud var de kendt under tilnavnet »Arab«. Endvidere var Antakya Künefesi-sælgeren Hacoman Arab en meget berømt künefe-bager i perioden 1940-1950 i forretning nr. 153 i Uzun Çarşı, som i dag er et bageri. (B. Nakim, 2012).

I en avisklumme af 27. september 1973 giver Süleyman Okay, der er kendt som Abbuş Usta, en detaljeret definition af »Antakya Künefesi« med ost. (Okay, 2009).

I Kemal Karaömeroğlus »Hatay Tourism Guide«, der blev offentliggjort i 1971 (s. 29-31), er boller af oksetatar, ål, hakket kød samt bulgurburger og desserten künefe nævnt blandt nogle af retterne i Antakyas køkken. Ved 50-års jubilæet for republikkens oprettelse i 1973 blev Hatay kaldt »Antakya Künefesi« i provinsens årbog. »Antakya Künefesi« er nævnt på side 129 i bogen »Economic and Social Tourism Activities in Antakya«, der blev offentliggjort af İnayet İnsel i 1976.

Hvert år afholdes Antakya-festivalen af hovedstadskommunen Hatay i anledning af årsdagen for Hatays tilslutning til hjemlandet, og den længste »Antakya Künefesi« tilberedes under festivalen og forlænges med en meter hvert år. I 2019 blev der lavet en »Antakya Künefesi« på 81 meter.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

—

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

1

---

Berigtigelser

| 15.11.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 433/67 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 433/67

---

Berigtigelse til beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10763 — NORDEA/TOPDANMARK LIV HOLDING)

(
  Den Europæiske Unions Tidende C 431 af 14. november 2022
  )

(2022/C 433/25)

Denne offentliggørelse skal anses for ugyldig.

---