# Eiropas Savienības C 400/2022

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 400 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 65. gadagājums2022. gada 17. oktobris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 400

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

65. gadagājums2022. gada 17. oktobris

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | IV   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2022/C 400/01 | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei un Revīzijas palātai – Eiropas Attīstības fonda 2021. gada pārskati | 1 |
| 2022/C 400/02 | ERP ticamības deklarācija par 8., 9., 10. un 11. EAF, kas sniegta Eiropas Parlamentam un Padomei – neatkarīga revidenta ziņojums | 170 |

Saturs

Lappuse

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2022/C 400/01

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei un Revīzijas palātai – Eiropas Attīstības fonda 2021. gada pārskati

1

2022/C 400/02

ERP ticamības deklarācija par 8., 9., 10. un 11. EAF, kas sniegta Eiropas Parlamentam un Padomei – neatkarīga revidenta ziņojums

170

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 17.10.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 400/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 400/1

---

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI UN REVĪZIJAS PALĀTAI

Eiropas Attīstības fonda 2021. gada pārskati

(2022/C 400/01)

SATURA RĀDĪTĀJS

| PĀRSKATU APLIECINĀŠANA | 2 |
| --- | --- |

| EAF LĪDZEKĻU IZLIETOJUMS UN UZSKAITE | 3 |
| --- | --- |

| EIROPAS KOMISIJAS PĀRVALDĪTIE LĪDZEKĻI | 8 |
| --- | --- |

| EAF FINANŠU PĀRSKATI | 10 |
| --- | --- |

| EAF KONSOLIDĒTO ES TRASTA FONDU FINANŠU PĀRSKATI | 52 |
| --- | --- |

| ES TRASTA FONDA “BÊKOU” 2021. GADA FINANŠU PĀRSKATI | 53 |
| --- | --- |

| ESTF ĀFRIKAI 2021. GADA FINANŠU PĀRSKATI | 60 |
| --- | --- |

| KONSOLIDĒTIE EAF UN ES TRASTA FONDU FINANŠU PĀRSKATI | 68 |
| --- | --- |

| EAF ZIŅOJUMS PAR FINANSIĀLO ĪSTENOŠANU | 73 |
| --- | --- |

| GADA ĪSTENOŠANAS ZIŅOJUMS – EIROPAS INVESTĪCIJU BANKAS PĀRVALDĪTIE LĪDZEKĻI | 99 |
| --- | --- |

PĀRSKATU APLIECINĀŠANA

Eiropas Attīstības fonda 2021. gada pārskati ir sagatavoti saskaņā ar 11. Eiropas Attīstības fonda finanšu regulas X sadaļu un grāmatvedības principiem, noteikumiem un metodēm, kas izklāstīti šo finanšu pārskatu skaidrojumos.

Atzīstu savu atbildību par Eiropas Attīstības fonda gada pārskatu sagatavošanu un izklāstu saskaņā ar 11. Eiropas Attīstības fonda finanšu regulas 18. pantu.

Esmu saņēmusi visu informāciju, kas vajadzīga, lai sagatavotu pārskatus, kuros atspoguļoti Eiropas Attīstības fonda aktīvi un saistības, kā arī budžeta izpilde, no kredītrīkotāja un EIB, kas ir apliecinājuši tās ticamību.

Ar šo es apliecinu, ka, pamatojoties uz šo informāciju un uz pārbaudēm, kuras uzskatīju par nepieciešamām pārskatu apstiprināšanai, man ir pietiekama pārliecība, ka pārskati visos būtiskajos aspektos sniedz patiesu un skaidru priekšstatu par Eiropas Attīstības fonda finanšu stāvokli.

Grāmatvede

Rosa ALDEA BUSQUETS

EAF LĪDZEKĻU IZLIETOJUMS UN UZSKAITE

EAF LĪDZEKĻU IZLIETOJUMS UN UZSKAITE

1.   PAMATINFORMĀCIJA

PAMATINFORMĀCIJA

Eiropas Savienībai (turpmāk “ES”) ir sadarbības attiecības ar daudzām jaunattīstības valstīm. Šādu attiecību galvenais nolūks ir veicināt ekonomikas, sociālās jomas un vides attīstību, un galvenais mērķis ir nabadzības mazināšana un izskaušana ilgtermiņā, sniedzot saņēmējvalstīm attīstības palīdzību un tehnisko palīdzību. Lai to sasniegtu, ES kopā ar partnervalstīm izstrādā sadarbības stratēģijas un piesaista finanšu resursus to īstenošanai. Šie ES resursi, kas piešķirti attīstības sadarbībai, tiek iegūti no šādiem trīs avotiem:

| — | ES budžets, |
| --- | --- |

—

ES budžets,

| — | Eiropas Attīstības fonds, |
| --- | --- |

—

Eiropas Attīstības fonds,

| — | Eiropas Investīciju banka. |
| --- | --- |

—

Eiropas Investīciju banka.

Līdz 2021. gadam Eiropas Attīstības fonds (turpmāk “EAF”) bija galvenais instruments atbalsta sniegšanai attīstības sadarbībai ar Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (turpmāk “ĀKK”) valstīm un aizjūras zemēm un teritorijām (turpmāk “AZT”).

EAF netiek finansēts no ES budžeta. To izveido ar iekšēju nolīgumu starp Padomē esošajiem dalībvalstu pārstāvjiem, un to pārvalda īpaša komiteja. Eiropas Komisija (turpmāk “Komisija”) atbild par to operāciju finansiālo īstenošanu, kuras veic ar EAF līdzekļiem. Eiropas Investīciju banka (turpmāk “EIB”) pārvalda ieguldījumu mehānismu.

Katru EAF izveido uz apmēram pieciem gadiem, un to reglamentē atsevišķa finanšu regula, kurā noteikta prasība sagatavot konkrētus finanšu pārskatus. Šie finanšu pārskati tiek sagatavoti arī apkopotā veidā, lai sniegtu vispārēju ieskatu par to resursu finanšu stāvokli, par kuriem ir atbildīga Komisija.

Iekšējo nolīgumu, ar ko izveido 11. EAF, iesaistītās dalībvalstis parakstīja Padomes sanāksmē 2013. gada jūnijā (1). Nolīgums stājās spēkā 2015. gada 1. martā.

1

Padome 2018. gadā pieņēma Finanšu regulu, kas piemērojama 11. EAF (2). Ar šo jauno dokumentu tika atcelta iepriekšējā regula, un tas ir piemērojams operācijām, ko finansē no iepriekšējiem EAF, neskarot esošās juridiskās saistības. Šo regulu nepiemēro iepriekšējos EAF paredzētajam ieguldījumu mehānismam.

2

ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma ietvaros tika izveidots ieguldījumu mehānisms, ko pārvalda EIB un ko izmanto, lai atbalstītu privātā sektora attīstību ĀKK valstīs, finansējot galvenokārt, bet ne tikai, privātos ieguldījumus. Mehānisms ir izstrādāts kā atjaunojams fonds, lai atmaksātās aizdevumu summas varētu atkal ieguldīt citās operācijās, tādējādi nodrošinot pašatjaunojošu un finansiāli neatkarīgu mehānismu. Tā kā ieguldījumu mehānismu nepārvalda Komisija, tas nav konsolidēts gada pārskatu pirmajā daļā – EAF finanšu pārskatos un saistītajā ziņojumā par finansiālo īstenošanu. Ieguldījumu mehānisma finanšu pārskati ir iekļauti kā atsevišķa gada pārskatu daļa (II daļa), lai sniegtu pilnīgu priekšstatu par EAF palīdzību attīstības jomā.

2.   KĀ FINANSĒ EAF?

KĀ FINANSĒ EAF?

Padome 2013. gada 2. decembrī pieņēma Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (3). Šajā saistībā tika izlemts, ka ģeogrāfisko sadarbību ar ĀKK valstīm neintegrēs ES budžetā, bet to turpinās finansēt, izmantojot esošos starpvaldību EAF.

3

ES budžetu izstrādā uz gadu, un tas atbilst budžeta gada pārskata principam, t. i., izdevumus un ieņēmumus plāno un apstiprina uz vienu gadu. Atšķirībā no ES budžeta EAF darbība ir daudzgadīga. Katrs EAF ir kopējs fonds, kuru izmanto attīstības sadarbības īstenošanai laika posmā, kas parasti ilgst piecus gadus. Tā kā resursus piešķir uz vairākiem gadiem, piešķirtos līdzekļus var izmantot visā EAF periodā. Tas, ka budžets neatbilst gada pārskata principam, ir atspoguļots budžeta ziņojumā, kur EAF budžeta izpilde tiek vērtēta attiecībā pret kopējiem līdzekļiem.

EAF līdzekļi ir ES dalībvalstu ad hoc iemaksas. Apmēram reizi piecos gados dalībvalstu pārstāvji tiekas starpvaldību līmenī, lai lemtu par kopējo summu, ko piešķirs fondam, un lai pārraudzītu tā īstenošanu.

ad hoc

Komisija fondu pārvalda saskaņā ar Savienības politiku attīstības sadarbības jomā. Tā kā dalībvalstīm ir pašām sava attīstības veicināšanas un atbalsta politika papildus Savienības mēroga politikai, dalībvalstīm jāsaskaņo sava politika ar ES, lai nodrošinātu, ka tās papildina viena otru.

Papildus iepriekš minētajām iemaksām dalībvalstis var iesaistīties līdzfinansēšanas pasākumos vai veikt brīvprātīgas finanšu iemaksas EAF.

3.   EAF DARBĪBAS PĒC 2020. GADA 31. DECEMBRA

EAF DARBĪBAS PĒC 2020. GADA 31. DECEMBRA

Līdz ar turpināmības klauzulas stāšanos spēkā 2020. gada 31. decembrī 11. EAF ir sasniedzis savu pēdējo posmu. Šī klauzula nosaka saistību uzņemšanās pēdējo datumu, kas nozīmē, ka kopš 2021. gada 11. EAF ietvaros vairs nevar parakstīt finansēšanas nolīgumus. Tomēr konkrēti līgumi par esošajiem finansēšanas nolīgumiem joprojām tiks parakstīti līdz 2023. gada 31. decembrim (par revīziju un izvērtēšanu – arī pēc šā datuma). Turklāt Eiropas Attīstības fonda finansētie projekti, kas būs iesākušies, turpināsies līdz to pilnīgai pabeigšanai.

Jaunajā daudzgadu finanšu shēmā 2021.–2027. gadam ES sadarbība ar ĀKK valstīm ir integrēta Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentā “Eiropa pasaulē”. Savukārt uz sadarbību ar AZT pašlaik attiecas Lēmums par aizjūras asociāciju (AAL). Tas nozīmē, ka līdz 2021. gadam EAF programmas finansēja no brīvprātīgām ES dalībvalstu iemaksām, savukārt no 2021. gada attīstības programmas tiks finansētas no ES budžeta. Tas nozīmē arī to, ka attīstības programmu finansēšana jāapstiprina Eiropas Parlamentam un ka darījumiem jāatbilst ES finanšu noteikumiem tāpat kā citām ES finansētām programmām.

4.   GADA BEIGU PĀRSKATI

GADA BEIGU PĀRSKATI

4.1.   GADA PĀRSKATI

GADA PĀRSKATI

Saskaņā ar EAF finanšu regulas 18. panta 3. punktu EAF finanšu pārskatus sagatavo, pamatojoties uz uzkrājumu grāmatvedības noteikumiem, kas, savukārt, balstīti uz starptautiskajiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem (SPSGS). Šos Komisijas grāmatveža pieņemtos grāmatvedības noteikumus piemēro visās ES iestādēs un struktūrās, lai ieviestu vienotu grāmatvedības, novērtēšanas un pārskatu sagatavošanas noteikumu kopumu, tādējādi saskaņojot finanšu pārskatu sagatavošanas procesu. Minētos ES grāmatvedības noteikumus piemēro arī EAF, vienlaikus ņemot vērā tā darbību specifiku.

EAF gada pārskatu sagatavošana ir uzticēta Komisijas grāmatvedei, kas ir EAF grāmatvede un nodrošina, ka EAF gada pārskati sniedz skaidru un patiesu priekšstatu par EAF finanšu stāvokli.

Gada pārskatu struktūra ir šāda:

I daļa – Komisijas pārvaldītie līdzekļi:

| i) | EAF finanšu pārskati un skaidrojumi; |
| --- | --- |

i)

EAF finanšu pārskati un skaidrojumi;

| ii) | EAF konsolidēto ES trasta fondu finanšu pārskati; |
| --- | --- |

ii)

EAF konsolidēto ES trasta fondu finanšu pārskati;

| iii) | EAF un ES trasta fondu konsolidētie finanšu pārskati; |
| --- | --- |

iii)

EAF un ES trasta fondu konsolidētie finanšu pārskati;

| iv) | ziņojums par EAF finansiālo īstenošanu; |
| --- | --- |

iv)

ziņojums par EAF finansiālo īstenošanu;

II daļa – gada īstenošanas ziņojums: EIB pārvaldītie līdzekļi:

| i) | ieguldījumu mehānisma finanšu pārskati. |
| --- | --- |

i)

ieguldījumu mehānisma finanšu pārskati.

Daļā “EAF konsolidēto ES trasta fondu finanšu pārskati” ir iekļauti šādu divu EAF ietvaros izveidotu trasta fondu finanšu pārskati: ES trasta fonds “Bêkou” (skatīt iedaļu “ES trasta fonda “Bêkou” finanšu pārskati”) un ES trasta fonds Āfrikai (skatīt iedaļu “ES trasta fonda Āfrikai finanšu pārskati”). Trasta fondu atsevišķos finanšu pārskatus sagatavo Komisijas grāmatveža pārraudzībā, un privāts revidents veic to ārēju revīziju. Trasta fondu skaitļi, kas ietverti šajos gada pārskatos, ir provizoriski.

Komisijai EAF gada pārskati jāpieņem ne vēlāk kā bilances datumam sekojošā gada 31. jūlijā un jāiesniedz tie Eiropas Parlamentam un Padomei, kam jāpieņem lēmums par izpildes apstiprināšanu.

5.   REVĪZIJA UN IZPILDES APSTIPRINĀJUMS

REVĪZIJA UN IZPILDES APSTIPRINĀJUMS

5.1.   REVĪZIJA

REVĪZIJA

EAF gada pārskatus revidē tā ārējais revidents – Eiropas Revīzijas palāta (turpmāk “ERP”), kas sagatavo gada ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei.

5.2.   IZPILDES APSTIPRINĀJUMS

IZPILDES APSTIPRINĀJUMS

Izpildes apstiprinājums ir galīgais kontroles mehānisms attiecībā uz EAF finansiālo īstenošanu konkrētā finanšu gadā. Pēc revīzijas veikšanas un gada pārskatu pabeigšanas Padomei jāsniedz ieteikums, un Eiropas Parlamentam pēc tam jāpieņem lēmums par to, vai apstiprināt Komisijai EAF finansiālo īstenošanu konkrētā finanšu gadā. Minētā lēmuma pamatā ir ERP veiktā pārskatu pārbaude un tās gada ziņojums (kurā ietilpst oficiālā ticamības deklarācija), kā arī Komisijas atbildes uz budžeta izpildes apstiprinātājiestādes jautājumiem un papildu informācijas pieprasījumiem.

BŪTISKĀKĀ INFORMĀCIJA PAR FINANSIĀLO ĪSTENOŠANU 2021. GADĀ

BŪTISKĀKĀ INFORMĀCIJA PAR FINANSIĀLO ĪSTENOŠANU 2021. GADĀ

Image 1

Neto summa, tikai 10. un 11. EAF.

Budžeta izpilde

Budžeta izpilde

2021. gadu iezīmēja divi notikumi. 2021. gads bija pirmais gads pēc tam, kad 2020. gada 31. decembrī iestājās turpināmības klauzulas termiņš attiecībā uz 11. EAF. Tāpēc 2021. gadā vairs neuzņēmās jaunas vispārējas saistības attiecībā uz 11. EAF projektiem. Papildus tam 2021. gadā 10. un 11. EAF finansiālo īstenošanu attiecībā uz līgumiem (individuālās saistības – 2,118 miljardi EUR) un maksājumiem (3,393 miljardi EUR) ietekmēja ieilgusī Covid-19 krīze.

Visu Eiropas Attīstības fondu ietvaros veikto maksājumu kopējā bruto summa (3,435 miljardi EUR) ir 91 % no dalībvalstīm nospraustā 3,763 miljardu EUR mērķa. Ieilgušās Covid-19 situācijas dēļ 50 % delegāciju Subsahāras Āfrikā nesasniedza savu minimālo prognozēto maksājumu mērķi (90 %). Visvairāk tas skāra Madagaskaru, kas gandrīz pilnīgi slēdza savas robežas, kā rezultātā bija ļoti grūti turpināt izpildi tā, kā bija sākotnēji paredzēts; Čadu un Gambiju tāpēc, ka izpilde tika apturēta vai aizkavējās; Etiopiju, Gvineju un Mali, kur politiskās krīzes smagi skāra operācijas un atstāja lielu ietekmi uz prognozētajiem budžeta atbalsta maksājumiem. Ar Covid-19 saistītie ierobežojumi ietekmēja izpildi arī Klusā okeāna un Karību jūras reģionā. Fidži un Haiti ekonomiskās, sociālās un politiskās situācijas pasliktināšanās radītā negatīvā blakusietekme postoši ietekmēja infrastruktūras projektu.

Darbību ietekme finanšu pārskatos

Darbību ietekme finanšu pārskatos

Iepriekš minēto darbību ietekme finanšu pārskatos vislabāk ir redzama, aplūkojot šādas pozīcijas:

| — | priekšfinansējums (skatīt 2.2. skaidrojumu) – samazinājums par 101 miljonu EUR, lielākoties tāpēc, ka tika veikts mazāk avansa maksājumu, kā iemesls bija noslēgto līgumu skaita samazinājums (3,670 miljardi EUR 2020. gadā salīdzinājumā ar 2,118 miljardiem EUR 2021. gadā). Šo samazinājumu galvenokārt veicināja problēmas, ko radīja Covid-19 pandēmijas turpināšanās un ģeopolitiskas krīzes. Ievērojami samazinoties priekšfinansējumam un citiem maksājumiem (skatīt 2.5. skaidrojumu), par 266 miljoniem EUR palielinājās nauda un naudas ekvivalenti, |
| --- | --- |

—

priekšfinansējums (skatīt 2.2. skaidrojumu) – samazinājums par 101 miljonu EUR, lielākoties tāpēc, ka tika veikts mazāk avansa maksājumu, kā iemesls bija noslēgto līgumu skaita samazinājums (3,670 miljardi EUR 2020. gadā salīdzinājumā ar 2,118 miljardiem EUR 2021. gadā). Šo samazinājumu galvenokārt veicināja problēmas, ko radīja Covid-19 pandēmijas turpināšanās un ģeopolitiskas krīzes. Ievērojami samazinoties priekšfinansējumam un citiem maksājumiem (skatīt 2.5. skaidrojumu), par 266 miljoniem EUR palielinājās nauda un naudas ekvivalenti,

2.2.

2.5.

| — | tā kā nepabeigto līgumu skaits 2021. gada beigās bija daudz mazāks, kā cēlonis bija gan EAF apmēra samazināšana, gan arī negatīvā ietekme, ko uz jaunu līgumu parakstīšanu atstāja Covid-19 krīzes turpināšanās un ģeopolitiskas krīzes, ievērojami, par 519 miljoniem EUR, samazinājās uzkrātie izdevumi (skatīt 2.8. skaidrojumu), |
| --- | --- |

—

tā kā nepabeigto līgumu skaits 2021. gada beigās bija daudz mazāks, kā cēlonis bija gan EAF apmēra samazināšana, gan arī negatīvā ietekme, ko uz jaunu līgumu parakstīšanu atstāja Covid-19 krīzes turpināšanās un ģeopolitiskas krīzes, ievērojami, par 519 miljoniem EUR, samazinājās uzkrātie izdevumi (skatīt 2.8. skaidrojumu),

2.8.

| — | atbalsta instrumentu izdevumi (skatīt 3.3. skaidrojumu) – atbalsta instrumentu izdevumu samazināšanos kopumā par 1,743 miljardiem EUR izraisīja dažādu faktoru kombinācija. No vienas puses, ar Covid-19 pandēmiju saistītie sarežģītie apstākļi un nestabilā ģeopolitiskā situācija vairākās valstīs 2021. gadā kavēja EAF darbību īstenošanu. No otras puses, 10. un iepriekšējo EAF ietvaros veikto darbību apmēra samazinājums atbilst minēto EAF apmēra samazināšanai, kā rezultātā sarūk minēto EAF ietvaros noslēgto nepabeigto līgumu skaits. |
| --- | --- |

—

atbalsta instrumentu izdevumi (skatīt 3.3. skaidrojumu) – atbalsta instrumentu izdevumu samazināšanos kopumā par 1,743 miljardiem EUR izraisīja dažādu faktoru kombinācija. No vienas puses, ar Covid-19 pandēmiju saistītie sarežģītie apstākļi un nestabilā ģeopolitiskā situācija vairākās valstīs 2021. gadā kavēja EAF darbību īstenošanu. No otras puses, 10. un iepriekšējo EAF ietvaros veikto darbību apmēra samazinājums atbilst minēto EAF apmēra samazināšanai, kā rezultātā sarūk minēto EAF ietvaros noslēgto nepabeigto līgumu skaits.

3.3.

11. EGN izmaiņu ietekme finanšu pārskatos

11. EGN izmaiņu ietekme finanšu pārskatos

2021. gada 1. janvārī saskaņā ar ES 11. grāmatvedības noteikumā ieviestajām izmaiņām (skatīt 1. skaidrojumu par grāmatvedības politiku) EAF finanšu aktīvi tika pārkvalificēti no pārdošanai pieejamiem finanšu aktīviem par finanšu aktīviem patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā (FVSD). Abos gadījumos finanšu aktīvi tiek novērtēti to patiesajā vērtībā, tāpēc uzskaites vērtības ir salīdzināmas. Attiecīgā patiesās vērtības rezerves summa ir pārvietota uz uzkrāto pārpalikumu/deficītu. Šī pārkvalificēšana nekādi nav ietekmējusi EAF neto aktīvus (skatīt pārskatu par neto aktīvu izmaiņām).

FVSD

EIROPAS KOMISIJAS PĀRVALDĪTIE LĪDZEKĻI

EIROPAS KOMISIJAS PĀRVALDĪTIE LĪDZEKĻI

SATURA RĀDĪTĀJS

SATURA RĀDĪTĀJS

| EAF FINANŠU PĀRSKATI | 10 |
| --- | --- |

| EAF BILANCE | 11 |
| --- | --- |

| EAF FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS | 12 |
| --- | --- |

| EAF NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS | 13 |
| --- | --- |

| PĀRSKATS PAR EAF NETO AKTĪVU IZMAIŅĀM | 14 |
| --- | --- |

| KATRA EAF BILANCE | 15 |
| --- | --- |

| KATRA EAF FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS | 17 |
| --- | --- |

| PĀRSKATS PAR KATRA EAF NETO AKTĪVU IZMAIŅĀM | 18 |
| --- | --- |

| SKAIDROJUMI PAR EAF FINANŠU PĀRSKATIEM | 21 |
| --- | --- |

| EAF KONSOLIDĒTO ES TRASTA FONDU FINANŠU PĀRSKATI | 52 |
| --- | --- |

| ES TRASTA FONDA “BÊKOU” 2021. GADA FINANŠU PĀRSKATI | 53 |
| --- | --- |

| BILANCE | 58 |
| --- | --- |

| FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS | 59 |
| --- | --- |

| NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS | 59 |
| --- | --- |

| ESTF ĀFRIKAI 2021. GADA FINANŠU PĀRSKATI | 60 |
| --- | --- |

| BILANCE | 66 |
| --- | --- |

| FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS | 67 |
| --- | --- |

| NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS | 67 |
| --- | --- |

| KONSOLIDĒTIE EAF UN ES TRASTA FONDU FINANŠU PĀRSKATI | 68 |
| --- | --- |

| KONSOLIDĒTĀ BILANCE | 69 |
| --- | --- |

| KONSOLIDĒTAIS FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS | 70 |
| --- | --- |

| KONSOLIDĒTAIS NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS | 71 |
| --- | --- |

| KONSOLIDĒTAIS PĀRSKATS PAR NETO AKTĪVU IZMAIŅĀM | 72 |
| --- | --- |

| EAF ZIŅOJUMS PAR FINANSIĀLO ĪSTENOŠANU | 73 |
| --- | --- |

EAF FINANŠU PĀRSKATI (4)

EAF FINANŠU PĀRSKATI

4

EAF BILANCE

EAF BILANCE

| miljoni EUR |
| --- |
| | Skaidrojums | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| ILGTERMIŅA AKTĪVI | | | |
| Finanšu aktīvi | 2.1 | 39 | 33 |
| Priekšfinansējums | 2.2 | 671 | 870 |
| Iemaksas trasta fondā | 2.3 | 382 | 394 |
| Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi | | 4 | 3 |
| | | 1 096 | 1 300 |
| APGROZĀMIE LĪDZEKĻI | | | |
| Priekšfinansējums | 2.2 | 1 453 | 1 355 |
| Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas | 2.4 | 35 | 140 |
| Nauda un naudas ekvivalenti | 2.5 | 994 | 728 |
| | | 2 481 | 2 223 |
| AKTĪVI KOPĀ | | 3 577 | 3 523 |
| ILGTERMIŅA SAISTĪBAS | | | |
| Finanšu saistības | 2.6 | (7) | (2) |
| | | (7) | (2) |
| ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS | | | |
| Kreditoru parādi | 2.7 | (501) | (615) |
| Uzkrātie izdevumi | 2.8 | (1 008 ) | (1 527 ) |
| | | (1 509 ) | (2 143 ) |
| SAISTĪBAS KOPĀ | | (1 516 ) | (2 145 ) |
| NETO AKTĪVI | | 2 061 | 1 379 |
| KAPITĀLS UN REZERVES | | | |
| Patiesās vērtības rezerve | 2.9 | — | (5) |
| Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls | 2.10 | 62 643 | 58 986 |
| Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla | 2.10 | 2 252 | 2 252 |
| No iepriekšējiem gadiem pārvietotais saimnieciskās darbības rezultāts | | (59 860 ) | (55 111 ) |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāts | | (2 974 ) | (4 744 ) |
| NETO AKTĪVI | | 2 061 | 1 379 |

miljoni EUR

Skaidrojums

31.12.2021.

31.12.2020.

ILGTERMIŅA AKTĪVI

ILGTERMIŅA AKTĪVI

Finanšu aktīvi

Finanšu aktīvi

2.1

2.1

39

39

33

33

Priekšfinansējums

Priekšfinansējums

2.2

2.2

671

671

870

870

Iemaksas trasta fondā

Iemaksas trasta fondā

2.3

2.3

382

382

394

394

Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi

Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi

4

4

3

3

1 096

1 096

1 300

1 300

APGROZĀMIE LĪDZEKĻI

APGROZĀMIE LĪDZEKĻI

Priekšfinansējums

Priekšfinansējums

2.2

2.2

1 453

1 453

1 355

1 355

Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas

Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas

2.4

2.4

35

35

140

140

Nauda un naudas ekvivalenti

Nauda un naudas ekvivalenti

2.5

2.5

994

994

728

728

2 481

2 481

2 223

2 223

AKTĪVI KOPĀ

AKTĪVI KOPĀ

3 577

3 577

3 523

3 523

ILGTERMIŅA SAISTĪBAS

ILGTERMIŅA SAISTĪBAS

Finanšu saistības

Finanšu saistības

2.6

2.6

(7)

(7)

(2)

(2)

(7)

(7)

(2)

(2)

ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS

ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS

Kreditoru parādi

Kreditoru parādi

2.7

2.7

(501)

(501)

(615)

(615)

Uzkrātie izdevumi

Uzkrātie izdevumi

2.8

2.8

(1 008 )

(1 008 )

(1 527 )

(1 527 )

(1 509 )

(1 509 )

(2 143 )

(2 143 )

SAISTĪBAS KOPĀ

SAISTĪBAS KOPĀ

(1 516 )

(1 516 )

(2 145 )

(2 145 )

NETO AKTĪVI

NETO AKTĪVI

2 061

2 061

1 379

1 379

KAPITĀLS UN REZERVES

KAPITĀLS UN REZERVES

Patiesās vērtības rezerve

Patiesās vērtības rezerve

2.9

2.9

—

—

(5)

(5)

Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls

Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls

2.10

2.10

62 643

62 643

58 986

58 986

Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla

Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla

2.10

2.10

2 252

2 252

2 252

2 252

No iepriekšējiem gadiem pārvietotais saimnieciskās darbības rezultāts

No iepriekšējiem gadiem pārvietotais saimnieciskās darbības rezultāts

(59 860 )

(59 860 )

(55 111 )

(55 111 )

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

(2 974 )

(2 974 )

(4 744 )

(4 744 )

NETO AKTĪVI

NETO AKTĪVI

2 061

2 061

1 379

1 379

EAF FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

EAF FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

| miljoni EUR |
| --- |
| | Skaidrojums | 2021 | 2020 |
| IEŅĒMUMI | | | |
| Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu | 3.1 | | |
| Atgūšanas darbības | | 27 | 92 |
| | | 27 | 92 |
| Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu | 3.2 | | |
| Finanšu ieņēmumi | | (26) | 6 |
| Citi ieņēmumi | | 74 | 37 |
| | | 48 | 43 |
| Ieņēmumi kopā | | 75 | 135 |
| IZDEVUMI | | | |
| Atbalsta instrumenti | 3.3 | (2 864 ) | (4 607 ) |
| Līdzfinansējuma izdevumi | 3.4 | (19) | (53) |
| Finansējuma izmaksas | 3.5 | (20) | (21) |
| Citi izdevumi | 3.6 | (145) | (197) |
| Izdevumi kopā | | (3 049 ) | (4 878 ) |
| GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS | | (2 974 ) | (4 744 ) |

miljoni EUR

Skaidrojums

2021

2020

IEŅĒMUMI

IEŅĒMUMI

Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

3.1

3.1

Atgūšanas darbības

Atgūšanas darbības

27

27

92

92

27

27

92

92

Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu

Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu

3.2

3.2

Finanšu ieņēmumi

Finanšu ieņēmumi

(26)

(26)

6

6

Citi ieņēmumi

Citi ieņēmumi

74

74

37

37

48

48

43

43

Ieņēmumi kopā

Ieņēmumi kopā

75

75

135

135

IZDEVUMI

IZDEVUMI

Atbalsta instrumenti

Atbalsta instrumenti

3.3

3.3

(2 864 )

(2 864 )

(4 607 )

(4 607 )

Līdzfinansējuma izdevumi

Līdzfinansējuma izdevumi

3.4

3.4

(19)

(19)

(53)

(53)

Finansējuma izmaksas

Finansējuma izmaksas

3.5

3.5

(20)

(20)

(21)

(21)

Citi izdevumi

Citi izdevumi

3.6

3.6

(145)

(145)

(197)

(197)

Izdevumi kopā

Izdevumi kopā

(3 049 )

(3 049 )

(4 878 )

(4 878 )

GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS

GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS

(2 974 )

(2 974 )

(4 744 )

(4 744 )

EAF NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS

EAF NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS

| miljoni EUR |
| --- |
| | Skaidrojums | 2021 | 2020 |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāts | | (2 974 ) | (4 744 ) |
| Pamatdarbības | | | |
| Kapitāla palielinājums – iemaksas (neto) | | 3 657 | 4 177 |
| Iemaksu trasta fondā (palielinājums)/samazinājums | | 12 | (127) |
| Priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums | | 101 | (29) |
| Ar komerciālu apmaiņu saistītu debitoru parādu un ar komerciālu apmaiņu nesaistītu atgūstamo summu (palielinājums)/samazinājums | | 105 | (17) |
| Finanšu saistību palielinājums/(samazinājums) | | 5 | (17) |
| Kreditoru parādu palielinājums/(samazinājums) | | (114) | 99 |
| Uzkrāto izdevumu un nākamo periodu ienākumu palielinājums/(samazinājums) | | (519) | 209 |
| Citas ar naudas plūsmām nesaistītas pārmaiņas | | — | (3) |
| Investīciju darbības | | | |
| Neatvasināto finanšu aktīvu patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā (palielinājums)/samazinājums
   (*1) | | (7) | 2 |
| NETO NAUDAS PLŪSMA | | 266 | (452) |
| Naudas un naudas ekvivalentu neto palielinājums/(samazinājums) | | 266 | (451) |
| Nauda un naudas ekvivalenti gada sākumā | 2.5 | 728 | 1 179 |
| Nauda un naudas ekvivalenti gada beigās | 2.5 | 994 | 728 |

miljoni EUR

Skaidrojums

2021

2020

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

(2 974 )

(2 974 )

(4 744 )

(4 744 )

Pamatdarbības

Pamatdarbības

Kapitāla palielinājums – iemaksas (neto)

Kapitāla palielinājums – iemaksas (neto)

3 657

3 657

4 177

4 177

Iemaksu trasta fondā (palielinājums)/samazinājums

Iemaksu trasta fondā (palielinājums)/samazinājums

12

12

(127)

(127)

Priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums

Priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums

101

101

(29)

(29)

Ar komerciālu apmaiņu saistītu debitoru parādu un ar komerciālu apmaiņu nesaistītu atgūstamo summu (palielinājums)/samazinājums

Ar komerciālu apmaiņu saistītu debitoru parādu un ar komerciālu apmaiņu nesaistītu atgūstamo summu (palielinājums)/samazinājums

105

105

(17)

(17)

Finanšu saistību palielinājums/(samazinājums)

Finanšu saistību palielinājums/(samazinājums)

5

5

(17)

(17)

Kreditoru parādu palielinājums/(samazinājums)

Kreditoru parādu palielinājums/(samazinājums)

(114)

(114)

99

99

Uzkrāto izdevumu un nākamo periodu ienākumu palielinājums/(samazinājums)

Uzkrāto izdevumu un nākamo periodu ienākumu palielinājums/(samazinājums)

(519)

(519)

209

209

Citas ar naudas plūsmām nesaistītas pārmaiņas

Citas ar naudas plūsmām nesaistītas pārmaiņas

—

—

(3)

(3)

Investīciju darbības

Investīciju darbības

Neatvasināto finanšu aktīvu patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā (palielinājums)/samazinājums
   (*1)

Neatvasināto finanšu aktīvu patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā (palielinājums)/samazinājums

*1

(7)

(7)

2

2

NETO NAUDAS PLŪSMA

NETO NAUDAS PLŪSMA

266

266

(452)

(452)

Naudas un naudas ekvivalentu neto palielinājums/(samazinājums)

Naudas un naudas ekvivalentu neto palielinājums/(samazinājums)

266

266

(451)

(451)

Nauda un naudas ekvivalenti gada sākumā

Nauda un naudas ekvivalenti gada sākumā

2.5

2.5

728

728

1 179

1 179

Nauda un naudas ekvivalenti gada beigās

Nauda un naudas ekvivalenti gada beigās

2.5

2.5

994

994

728

728

PĀRSKATS PAR EAF NETO AKTĪVU IZMAIŅĀM

PĀRSKATS PAR EAF NETO AKTĪVU IZMAIŅĀM

| miljoni EUR |
| --- |
| | Aktīvo EAF fondu kapitāls
  (A) | Aktīvo EAF nepieprasītie līdzekļi
  (B) | Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls
  (C) = (A) – (B) | Uzkrātās rezerves
  (D) | Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla
  (E) | Patiesās vērtības rezerve
  (F) | Neto aktīvi kopā
  (C) + (D) + (E) + (F) |
| ATLIKUMS 31.12.2019. | 73 264 | 18 455 | 54 809 | (55 111 ) | 2 252 | (2) | 1 948 |
| Patiesās vērtības pārmaiņas | | | | | (3) | | (3) |
| Kapitāla palielinājums – iemaksas | (223) | (4 400 ) | 4 177 | — | — | | 4 177 |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāts | — | — | — | (4 744 ) | — | | (4 744 ) |
| ATLIKUMS 31.12.2020. | 73 041 | 14 055 | 58 986 | (59 854 ) | 2 252 | (5) | 1 379 |
| Pārskatītā 11. EGN ietekme | | | | (5) | | 5 | — |
| ATLIKUMS 1.1.2021. | 73 041 | 14 055 | 58 986 | (59 860 ) | 2 252 | — | 1 379 |
| Kapitāla palielinājums – iemaksas | (43) | (3 700 ) | 3 657 | — | — | | 3 657 |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāts | — | — | — | (2 974 ) | — | | (2 974 ) |
| ATLIKUMS 31.12.2021. | 72 998 | 10 355 | 62 643 | (62 834 ) | 2 252 | — | 2 061 |

miljoni EUR

Aktīvo EAF fondu kapitāls

(A)

Aktīvo EAF nepieprasītie līdzekļi

(B)

Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls

(C) = (A) – (B)

Uzkrātās rezerves

(D)

Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla

(E)

Patiesās vērtības rezerve

(F)

Neto aktīvi kopā

(C) + (D) + (E) + (F)

ATLIKUMS 31.12.2019.

ATLIKUMS 31.12.2019.

73 264

73 264

18 455

18 455

54 809

54 809

(55 111 )

(55 111 )

2 252

2 252

(2)

(2)

1 948

1 948

Patiesās vērtības pārmaiņas

Patiesās vērtības pārmaiņas

(3)

(3)

(3)

(3)

Kapitāla palielinājums – iemaksas

Kapitāla palielinājums – iemaksas

(223)

(223)

(4 400 )

(4 400 )

4 177

4 177

—

—

—

—

4 177

4 177

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

—

—

—

—

—

—

(4 744 )

(4 744 )

—

—

(4 744 )

(4 744 )

ATLIKUMS 31.12.2020.

ATLIKUMS 31.12.2020.

73 041

73 041

14 055

14 055

58 986

58 986

(59 854 )

(59 854 )

2 252

2 252

(5)

(5)

1 379

1 379

Pārskatītā 11. EGN ietekme

Pārskatītā 11. EGN ietekme

(5)

(5)

5

5

—

—

ATLIKUMS 1.1.2021.

ATLIKUMS 1.1.2021.

73 041

73 041

14 055

14 055

58 986

58 986

(59 860 )

(59 860 )

2 252

2 252

—

—

1 379

1 379

Kapitāla palielinājums – iemaksas

Kapitāla palielinājums – iemaksas

(43)

(43)

(3 700 )

(3 700 )

3 657

3 657

—

—

—

—

3 657

3 657

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

—

—

—

—

—

—

(2 974 )

(2 974 )

—

—

(2 974 )

(2 974 )

ATLIKUMS 31.12.2021.

ATLIKUMS 31.12.2021.

72 998

72 998

10 355

10 355

62 643

62 643

(62 834 )

(62 834 )

2 252

2 252

—

—

2 061

2 061

KATRA EAF BILANCE

KATRA EAF BILANCE

| miljoni EUR |
| --- |
| | | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| | Skaidrojums | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | Kopā | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | Kopā |
| ILGTERMIŅA AKTĪVI | | | | | | | | | | | |
| Finanšu aktīvi | 2.1 | — | — | (2) | 41 | 39 | — | — | (2) | 35 | 33 |
| Priekšfinansējums | 2.2 | — | — | 219 | 452 | 671 | — | 3 | 292 | 575 | 870 |
| Iemaksas trasta fondā | 2.3 | — | 31 | 9 | 341 | 382 | — | 29 | 9 | 355 | 394 |
| Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi | | — | — | — | 4 | 4 | — | — | — | 3 | 3 |
| | | — | 31 | 226 | 839 | 1 096 | — | 33 | 299 | 969 | 1 300 |
| APGROZĀMIE LĪDZEKĻI | | | | | | | | | | | |
| Priekšfinansējums | 2.2 | — | 14 | 353 | 1 085 | 1 453 | 0 | 9 | 341 | 1 005 | 1 355 |
| Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas | 2.4 | 180 | (314) | 1 296 | (1 127 ) | 35 | 181 | (177) | 1 723 | (1 586 ) | 140 |
| EAF savstarpējie konti | | 181 | (316) | 1 279 | (1 144 ) | — | 181 | (246) | 1 663 | (1 598 ) | — |
| Nauda un naudas ekvivalenti | 2.5 | — | — | — | 994 | 994 | — | — | — | 728 | 728 |
| | | 361 | (615) | 2 928 | (192) | 2 481 | 362 | (414) | 3 726 | (1 451 ) | 2 223 |
| AKTĪVI KOPĀ | | 361 | (584) | 3 154 | 646 | 3 577 | 362 | (381) | 4 025 | (483) | 3 523 |
| ILGTERMIŅA SAISTĪBAS | | | | | | | | | | | |
| Finanšu saistības | 2.6 | — | — | — | (7) | (7) | — | — | — | (2) | (2) |
| | | — | — | — | (7) | (7) | — | — | — | (2) | (2) |
| ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS | | | | | | | | | | | |
| Kreditoru parādi | 2.7 | — | (0) | (27) | (473) | (501) | — | (1) | (62) | (554) | (615) |
| Uzkrātie izdevumi | 2.8 | — | (6) | (110) | (892) | (1 008 ) | — | (67) | (217) | (1 244 ) | (1 527 ) |
| | | — | (6) | (138) | (1 365 ) | (1 509 ) | — | (67) | (279) | (1 798 ) | (2 143 ) |
| SAISTĪBAS KOPĀ | | — | (6) | (138) | (1 372 ) | (1 516 ) | — | (67) | (279) | (1 800 ) | (2 145 ) |
| NETO AKTĪVI | | 361 | (591) | 3 016 | (725) | 2 061 | 362 | (448) | 3 747 | (2 282 ) | 1 379 |
| Patiesās vērtības rezerves | 2.9 | — | — | — | — | — | — | — | (2) | (4) | (5) |
| Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls | 2.10 | 12 164 | 10 492 | 20 960 | 19 027 | 62 643 | 12 164 | 10 535 | 20 960 | 15 327 | 58 986 |
| Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla | 2.10 | 627 | 1 625 | — | — | 2 252 | 627 | 1 625 | — | — | 2 252 |
| Pieprasītā fondu kapitāla pārvietojumi starp aktīvajiem EAF | 2.10 | (2 512 ) | 2 018 | 101 | 394 | — | (2 512 ) | 2 041 | 188 | 283 | — |
| No iepriekšējiem gadiem pārvietotais saimnieciskās darbības rezultāts | | (10 098 ) | (14 404 ) | (19 065 ) | (16 293 ) | (59 860 ) | (10 098 ) | (14 440 ) | (18 606 ) | (11 966 ) | (55 111 ) |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāts | | (1) | (6) | (260) | (2 708 ) | (2 974 ) | — | 36 | (457) | (4 324 ) | (4 744 ) |
| NETO AKTĪVI | | 180 | (274) | 1 737 | 419 | 2 061 | 181 | (203) | 2 084 | (683) | 1 379 |

miljoni EUR

31.12.2021.

31.12.2020.

Skaidrojums

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

Kopā

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

Kopā

ILGTERMIŅA AKTĪVI

ILGTERMIŅA AKTĪVI

Finanšu aktīvi

Finanšu aktīvi

2.1

2.1

—

—

—

—

(2)

(2)

41

41

39

39

—

—

—

—

(2)

(2)

35

35

33

33

Priekšfinansējums

Priekšfinansējums

2.2

2.2

—

—

—

—

219

219

452

452

671

671

—

—

3

3

292

292

575

575

870

870

Iemaksas trasta fondā

Iemaksas trasta fondā

2.3

2.3

—

—

31

31

9

9

341

341

382

382

—

—

29

29

9

9

355

355

394

394

Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi

Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi

—

—

—

—

—

—

4

4

4

4

—

—

—

—

—

—

3

3

3

3

—

—

31

31

226

226

839

839

1 096

1 096

—

—

33

33

299

299

969

969

1 300

1 300

APGROZĀMIE LĪDZEKĻI

APGROZĀMIE LĪDZEKĻI

Priekšfinansējums

Priekšfinansējums

2.2

2.2

—

—

14

14

353

353

1 085

1 085

1 453

1 453

0

0

9

9

341

341

1 005

1 005

1 355

1 355

Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas

Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas

2.4

2.4

180

180

(314)

(314)

1 296

1 296

(1 127 )

(1 127 )

35

35

181

181

(177)

(177)

1 723

1 723

(1 586 )

(1 586 )

140

140

EAF savstarpējie konti

EAF savstarpējie konti

181

181

(316)

(316)

1 279

1 279

(1 144 )

(1 144 )

—

—

181

181

(246)

(246)

1 663

1 663

(1 598 )

(1 598 )

—

—

Nauda un naudas ekvivalenti

Nauda un naudas ekvivalenti

2.5

2.5

—

—

—

—

—

—

994

994

994

994

—

—

—

—

—

—

728

728

728

728

361

361

(615)

(615)

2 928

2 928

(192)

(192)

2 481

2 481

362

362

(414)

(414)

3 726

3 726

(1 451 )

(1 451 )

2 223

2 223

AKTĪVI KOPĀ

AKTĪVI KOPĀ

361

361

(584)

(584)

3 154

3 154

646

646

3 577

3 577

362

362

(381)

(381)

4 025

4 025

(483)

(483)

3 523

3 523

ILGTERMIŅA SAISTĪBAS

ILGTERMIŅA SAISTĪBAS

Finanšu saistības

Finanšu saistības

2.6

2.6

—

—

—

—

—

—

(7)

(7)

(7)

(7)

—

—

—

—

—

—

(2)

(2)

(2)

(2)

—

—

—

—

—

—

(7)

(7)

(7)

(7)

—

—

—

—

—

—

(2)

(2)

(2)

(2)

ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS

ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS

Kreditoru parādi

Kreditoru parādi

2.7

2.7

—

—

(0)

(0)

(27)

(27)

(473)

(473)

(501)

(501)

—

—

(1)

(1)

(62)

(62)

(554)

(554)

(615)

(615)

Uzkrātie izdevumi

Uzkrātie izdevumi

2.8

2.8

—

—

(6)

(6)

(110)

(110)

(892)

(892)

(1 008 )

(1 008 )

—

—

(67)

(67)

(217)

(217)

(1 244 )

(1 244 )

(1 527 )

(1 527 )

—

—

(6)

(6)

(138)

(138)

(1 365 )

(1 365 )

(1 509 )

(1 509 )

—

—

(67)

(67)

(279)

(279)

(1 798 )

(1 798 )

(2 143 )

(2 143 )

SAISTĪBAS KOPĀ

SAISTĪBAS KOPĀ

—

—

(6)

(6)

(138)

(138)

(1 372 )

(1 372 )

(1 516 )

(1 516 )

—

—

(67)

(67)

(279)

(279)

(1 800 )

(1 800 )

(2 145 )

(2 145 )

NETO AKTĪVI

NETO AKTĪVI

361

361

(591)

(591)

3 016

3 016

(725)

(725)

2 061

2 061

362

362

(448)

(448)

3 747

3 747

(2 282 )

(2 282 )

1 379

1 379

Patiesās vērtības rezerves

Patiesās vērtības rezerves

2.9

2.9

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

(2)

(2)

(4)

(4)

(5)

(5)

Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls

Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls

2.10

2.10

12 164

12 164

10 492

10 492

20 960

20 960

19 027

19 027

62 643

62 643

12 164

12 164

10 535

10 535

20 960

20 960

15 327

15 327

58 986

58 986

Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla

Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla

2.10

2.10

627

627

1 625

1 625

—

—

—

—

2 252

2 252

627

627

1 625

1 625

—

—

—

—

2 252

2 252

Pieprasītā fondu kapitāla pārvietojumi starp aktīvajiem EAF

Pieprasītā fondu kapitāla pārvietojumi starp aktīvajiem EAF

2.10

2.10

(2 512 )

(2 512 )

2 018

2 018

101

101

394

394

—

—

(2 512 )

(2 512 )

2 041

2 041

188

188

283

283

—

—

No iepriekšējiem gadiem pārvietotais saimnieciskās darbības rezultāts

No iepriekšējiem gadiem pārvietotais saimnieciskās darbības rezultāts

(10 098 )

(10 098 )

(14 404 )

(14 404 )

(19 065 )

(19 065 )

(16 293 )

(16 293 )

(59 860 )

(59 860 )

(10 098 )

(10 098 )

(14 440 )

(14 440 )

(18 606 )

(18 606 )

(11 966 )

(11 966 )

(55 111 )

(55 111 )

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

(1)

(1)

(6)

(6)

(260)

(260)

(2 708 )

(2 708 )

(2 974 )

(2 974 )

—

—

36

36

(457)

(457)

(4 324 )

(4 324 )

(4 744 )

(4 744 )

NETO AKTĪVI

NETO AKTĪVI

180

180

(274)

(274)

1 737

1 737

419

419

2 061

2 061

181

181

(203)

(203)

2 084

2 084

(683)

(683)

1 379

1 379

KATRA EAF FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

KATRA EAF FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

| miljoni EUR |
| --- |
| | | 2021 | 2020 |
| Skaidrojums | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | Kopā | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | Kopā |
| IEŅĒMUMI | | | | | | | | | | | |
| Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu | 3.1 | | | | | | | | | | |
| Atgūšanas darbības | | — | — | 1 | 26 | 27 | (1) | 5 | 69 | 19 | 92 |
| | | — | — | 1 | 26 | 27 | (1) | 5 | 69 | 19 | 92 |
| Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu | 3.2 | | | | | | | | | | |
| Finanšu ieņēmumi | | — | 0 | (22) | (4) | (26) | — | 5 | 1 | 1 | 6 |
| Citi ieņēmumi | | — | 5 | 14 | 55 | 74 | — | 5 | 18 | 13 | 37 |
| | | — | 5 | (8) | 51 | 48 | — | 10 | 19 | 13 | 43 |
| Ieņēmumi kopā | | — | 5 | (7) | 78 | 75 | (1) | 15 | 88 | 32 | 135 |
| IZDEVUMI | | | | | | | | | | | |
| Atbalsta instrumenti | 3.3 | — | (7) | (214) | (2 644 ) | (2 864 ) | — | 34 | (462) | (4 179 ) | (4 607 ) |
| Līdzfinansējuma izdevumi | 3.4 | — | — | — | (19) | (19) | — | — | (41) | (12) | (53) |
| Finansējuma izmaksas | 3.5 | — | 7 | (23) | (3) | (20) | 1 | (3) | (16) | (4) | (21) |
| Citi izdevumi | 3.6 | — | (11) | (16) | (119) | (145) | — | (9) | (25) | (162) | (197) |
| Izdevumi kopā | | — | (12) | (252) | (2 785 ) | (3 049 ) | 1 | 21 | (545) | (4 356 ) | (4 878 ) |
| GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS | | — | (8) | (259) | (2 708 ) | (2 974 ) | — | 36 | (457) | (4 324 ) | (4 744 ) |

miljoni EUR

2021

2020

Skaidrojums

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

Kopā

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

Kopā

IEŅĒMUMI

IEŅĒMUMI

Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

3.1

3.1

Atgūšanas darbības

Atgūšanas darbības

—

—

—

—

1

1

26

26

27

27

(1)

(1)

5

5

69

69

19

19

92

92

—

—

—

—

1

1

26

26

27

27

(1)

(1)

5

5

69

69

19

19

92

92

Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu

Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu

3.2

3.2

Finanšu ieņēmumi

Finanšu ieņēmumi

—

—

0

0

(22)

(22)

(4)

(4)

(26)

(26)

—

—

5

5

1

1

1

1

6

6

Citi ieņēmumi

Citi ieņēmumi

—

—

5

5

14

14

55

55

74

74

—

—

5

5

18

18

13

13

37

37

—

—

5

5

(8)

(8)

51

51

48

48

—

—

10

10

19

19

13

13

43

43

Ieņēmumi kopā

Ieņēmumi kopā

—

—

5

5

(7)

(7)

78

78

75

75

(1)

(1)

15

15

88

88

32

32

135

135

IZDEVUMI

IZDEVUMI

Atbalsta instrumenti

Atbalsta instrumenti

3.3

3.3

—

—

(7)

(7)

(214)

(214)

(2 644 )

(2 644 )

(2 864 )

(2 864 )

—

—

34

34

(462)

(462)

(4 179 )

(4 179 )

(4 607 )

(4 607 )

Līdzfinansējuma izdevumi

Līdzfinansējuma izdevumi

3.4

3.4

—

—

—

—

—

—

(19)

(19)

(19)

(19)

—

—

—

—

(41)

(41)

(12)

(12)

(53)

(53)

Finansējuma izmaksas

Finansējuma izmaksas

3.5

3.5

—

—

7

7

(23)

(23)

(3)

(3)

(20)

(20)

1

1

(3)

(3)

(16)

(16)

(4)

(4)

(21)

(21)

Citi izdevumi

Citi izdevumi

3.6

3.6

—

—

(11)

(11)

(16)

(16)

(119)

(119)

(145)

(145)

—

—

(9)

(9)

(25)

(25)

(162)

(162)

(197)

(197)

Izdevumi kopā

Izdevumi kopā

—

—

(12)

(12)

(252)

(252)

(2 785 )

(2 785 )

(3 049 )

(3 049 )

1

1

21

21

(545)

(545)

(4 356 )

(4 356 )

(4 878 )

(4 878 )

GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS

GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS

—

—

(8)

(8)

(259)

(259)

(2 708 )

(2 708 )

(2 974 )

(2 974 )

—

—

36

36

(457)

(457)

(4 324 )

(4 324 )

(4 744 )

(4 744 )

PĀRSKATS PAR KATRA EAF NETO AKTĪVU IZMAIŅĀM

PĀRSKATS PAR KATRA EAF NETO AKTĪVU IZMAIŅĀM

| miljoni EUR |
| --- |
| 8. EAF | Aktīvo EAF fondu kapitāls
  (A) | Aktīvo EAF nepieprasītie līdzekļi
  (B) | Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls
  (C) = (A) – (B) | Uzkrātās rezerves
  (D) | Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla
  (E) | Pieprasītā fondu kapitāla pārvietojumi starp aktīvajiem EAF
  (F) | Neto aktīvi kopā
  (C) + (D) + (E) + (F) |
| ATLIKUMS 31.12.2019. | 12 164 | — | 12 164 | (10 098 ) | 627 | (2 510 ) | 183 |
| Pārvietojumi uz 10. EAF un no tā | | | — | | | (2) | (2) |
| ATLIKUMS 31.12.2020. | 12 164 | — | 12 164 | (10 098 ) | 627 | (2 512 ) | 181 |
| Pārvietojumi uz 10. EAF un no tā | | | — | | | — | — |
| ATLIKUMS 31.12.2021. | 12 164 | — | 12 164 | (10 098 ) | 627 | (2 512 ) | 181 |

miljoni EUR

8. EAF

Aktīvo EAF fondu kapitāls

(A)

Aktīvo EAF nepieprasītie līdzekļi

(B)

Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls

(C) = (A) – (B)

Uzkrātās rezerves

(D)

Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla

(E)

Pieprasītā fondu kapitāla pārvietojumi starp aktīvajiem EAF

(F)

Neto aktīvi kopā

(C) + (D) + (E) + (F)

ATLIKUMS 31.12.2019.

ATLIKUMS 31.12.2019.

12 164

12 164

—

—

12 164

12 164

(10 098 )

(10 098 )

627

627

(2 510 )

(2 510 )

183

183

Pārvietojumi uz 10. EAF un no tā

Pārvietojumi uz 10. EAF un no tā

—

—

(2)

(2)

(2)

(2)

ATLIKUMS 31.12.2020.

ATLIKUMS 31.12.2020.

12 164

12 164

—

—

12 164

12 164

(10 098 )

(10 098 )

627

627

(2 512 )

(2 512 )

181

181

Pārvietojumi uz 10. EAF un no tā

Pārvietojumi uz 10. EAF un no tā

—

—

—

—

—

—

ATLIKUMS 31.12.2021.

ATLIKUMS 31.12.2021.

12 164

12 164

—

—

12 164

12 164

(10 098 )

(10 098 )

627

627

(2 512 )

(2 512 )

181

181

| miljoni EUR |
| --- |
| 9. EAF | Aktīvo EAF fondu kapitāls
  (A) | Aktīvo EAF nepieprasītie līdzekļi
  (B) | Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls
  (C) = (A) – (B) | Uzkrātās rezerves
  (D) | Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla
  (E) | Pieprasītā fondu kapitāla pārvietojumi starp aktīvajiem EAF
  (F) | Neto aktīvi kopā
  (C) + (D) + (E) + (F) |
| ATLIKUMS 31.12.2019. | 10 773 | 15 | 10 758 | (14 440 ) | 1 625 | 2 109 | 53 |
| Pārvietojumi uz 10. EAF un no tā | | — | — | | | | — |
| Pārvietojumi uz 10. EAF un no tā | | | — | | | (69) | (69) |
| Atmaksājumi dalībvalstīm | (223) | | (223) | | | | (223) |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāts | | | — | | | | — |
| ATLIKUMS 31.12.2020. | 10 550 | 15 | 10 535 | (14 440 ) | 1 625 | 2 041 | (203) |
| Kapitāla palielinājums – iemaksas | | — | — | | | | — |
| Pārvietojumi uz 10. EAF un no tā | | | — | | | (23) | (23) |
| Atmaksājumi dalībvalstīm | (43) | | (43) | | | | (43) |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāts | | | — | (6) | | — | (6) |
| ATLIKUMS 31.12.2021. | 10 507 | 15 | 10 492 | (14 410 ) | 1 625 | 2 018 | (274) |

miljoni EUR

9. EAF

Aktīvo EAF fondu kapitāls

(A)

Aktīvo EAF nepieprasītie līdzekļi

(B)

Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls

(C) = (A) – (B)

Uzkrātās rezerves

(D)

Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla

(E)

Pieprasītā fondu kapitāla pārvietojumi starp aktīvajiem EAF

(F)

Neto aktīvi kopā

(C) + (D) + (E) + (F)

ATLIKUMS 31.12.2019.

ATLIKUMS 31.12.2019.

10 773

10 773

15

15

10 758

10 758

(14 440 )

(14 440 )

1 625

1 625

2 109

2 109

53

53

Pārvietojumi uz 10. EAF un no tā

Pārvietojumi uz 10. EAF un no tā

—

—

—

—

—

—

Pārvietojumi uz 10. EAF un no tā

Pārvietojumi uz 10. EAF un no tā

—

—

(69)

(69)

(69)

(69)

Atmaksājumi dalībvalstīm

Atmaksājumi dalībvalstīm

(223)

(223)

(223)

(223)

(223)

(223)

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

—

—

—

—

ATLIKUMS 31.12.2020.

ATLIKUMS 31.12.2020.

10 550

10 550

15

15

10 535

10 535

(14 440 )

(14 440 )

1 625

1 625

2 041

2 041

(203)

(203)

Kapitāla palielinājums – iemaksas

Kapitāla palielinājums – iemaksas

—

—

—

—

—

—

Pārvietojumi uz 10. EAF un no tā

Pārvietojumi uz 10. EAF un no tā

—

—

(23)

(23)

(23)

(23)

Atmaksājumi dalībvalstīm

Atmaksājumi dalībvalstīm

(43)

(43)

(43)

(43)

(43)

(43)

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

—

—

(6)

(6)

—

—

(6)

(6)

ATLIKUMS 31.12.2021.

ATLIKUMS 31.12.2021.

10 507

10 507

15

15

10 492

10 492

(14 410 )

(14 410 )

1 625

1 625

2 018

2 018

(274)

(274)

| miljoni EUR |
| --- |
| 10. EAF | Aktīvo EAF fondu kapitāls
  (A) | Aktīvo EAF nepieprasītie līdzekļi
  (B) | Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls
  (C) = (A) – (B) | Uzkrātās rezerves
  (D) | Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla
  (E) | Patiesās vērtības rezerve
  (G) | Neto aktīvi kopā
  (C) + (D) + (E) + (F) |
| ATLIKUMS 31.12.2019. | 20 960 | — | 20 960 | (18 606 ) | 265 | | 2 618 |
| Pārvietojumi uz 8. un 9. EAF un no tiem | | | — | | 71 | | 71 |
| Pārvietojumi uz 11. EAF un no tā | | | — | | (147) | | (147) |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāts | | | — | (457) | | | (457) |
| ATLIKUMS 31.12.2020. | 20 960 | — | 20 960 | (19 063 ) | 188 | (2) | 2 084 |
| Pārskatītā 11. EGN ietekme | | | | (2) | | 2 | — |
| ATLIKUMS 1.1.2020. | 20 960 | — | 20 960 | (19 065 ) | 188 | — | 2 084 |
| Pārvietojumi uz 8. un 9. EAF un no tiem | | | — | | 23 | | 23 |
| Pārvietojumi uz 11. EAF un no tā | | | — | | (110) | | (110) |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāts | | | — | (260) | | | (260) |
| ATLIKUMS 31.12.2021. | 20 960 | — | 20 960 | (19 324 ) | 101 | — | 1 737 |

miljoni EUR

10. EAF

Aktīvo EAF fondu kapitāls

(A)

Aktīvo EAF nepieprasītie līdzekļi

(B)

Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls

(C) = (A) – (B)

Uzkrātās rezerves

(D)

Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla

(E)

Patiesās vērtības rezerve

(G)

Neto aktīvi kopā

(C) + (D) + (E) + (F)

ATLIKUMS 31.12.2019.

ATLIKUMS 31.12.2019.

20 960

20 960

—

—

20 960

20 960

(18 606 )

(18 606 )

265

265

2 618

2 618

Pārvietojumi uz 8. un 9. EAF un no tiem

Pārvietojumi uz 8. un 9. EAF un no tiem

—

—

71

71

71

71

Pārvietojumi uz 11. EAF un no tā

Pārvietojumi uz 11. EAF un no tā

—

—

(147)

(147)

(147)

(147)

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

—

—

(457)

(457)

(457)

(457)

ATLIKUMS 31.12.2020.

ATLIKUMS 31.12.2020.

20 960

20 960

—

—

20 960

20 960

(19 063 )

(19 063 )

188

188

(2)

(2)

2 084

2 084

Pārskatītā 11. EGN ietekme

Pārskatītā 11. EGN ietekme

(2)

(2)

2

2

—

—

ATLIKUMS 1.1.2020.

ATLIKUMS 1.1.2020.

20 960

20 960

—

—

20 960

20 960

(19 065 )

(19 065 )

188

188

—

—

2 084

2 084

Pārvietojumi uz 8. un 9. EAF un no tiem

Pārvietojumi uz 8. un 9. EAF un no tiem

—

—

23

23

23

23

Pārvietojumi uz 11. EAF un no tā

Pārvietojumi uz 11. EAF un no tā

—

—

(110)

(110)

(110)

(110)

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

—

—

(260)

(260)

(260)

(260)

ATLIKUMS 31.12.2021.

ATLIKUMS 31.12.2021.

20 960

20 960

—

—

20 960

20 960

(19 324 )

(19 324 )

101

101

—

—

1 737

1 737

| miljoni EUR |
| --- |
| 11. EAF | Aktīvo EAF fondu kapitāls
  (A) | Aktīvo EAF nepieprasītie līdzekļi
  (B) | Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls
  (C) = (A) – (B) | Uzkrātās rezerves
  (D) | Pieprasītā fondu kapitāla pārvietojumi starp aktīvajiem EAF
  (F) | Patiesās vērtības rezerve
  (G) | Neto aktīvi kopā
  (C) + (D) + (E) + (F) + (G) |
| ATLIKUMS 31.12.2019. | 29 367 | 18 440 | 10 927 | (11 966 ) | 136 | (2) | (905) |
| Patiesās vērtības pārmaiņas | | | | | — | (2) | (2) |
| Kapitāla palielinājums – iemaksas | | (4 400 ) | 4 400 | | 147 | | 4 547 |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāts | | | — | (4 324 ) | — | | (4 324 ) |
| ATLIKUMS 31.12.2020. | 29 367 | 14 040 | 15 327 | (16 290 ) | 283 | (4) | (683) |
| Pārskatītā 11. EGN ietekme | | | | (4) | | 4 | — |
| ATLIKUMS 1.1.2020. | 29 367 | 14 040 | 15 327 | (16 294 ) | 283 | — | (683) |
| Kapitāla palielinājums – iemaksas | | (3 700 ) | 3 700 | | 110 | | 3 810 |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāts | | | — | (2 708 ) | — | | (2 708 ) |
| ATLIKUMS 31.12.2021. | 29 367 | 10 340 | 19 027 | (19 002 ) | 394 | — | 419 |

miljoni EUR

11. EAF

Aktīvo EAF fondu kapitāls

(A)

Aktīvo EAF nepieprasītie līdzekļi

(B)

Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls

(C) = (A) – (B)

Uzkrātās rezerves

(D)

Pieprasītā fondu kapitāla pārvietojumi starp aktīvajiem EAF

(F)

Patiesās vērtības rezerve

(G)

Neto aktīvi kopā

(C) + (D) + (E) + (F) + (G)

ATLIKUMS 31.12.2019.

ATLIKUMS 31.12.2019.

29 367

29 367

18 440

18 440

10 927

10 927

(11 966 )

(11 966 )

136

136

(2)

(2)

(905)

(905)

Patiesās vērtības pārmaiņas

Patiesās vērtības pārmaiņas

—

—

(2)

(2)

(2)

(2)

Kapitāla palielinājums – iemaksas

Kapitāla palielinājums – iemaksas

(4 400 )

(4 400 )

4 400

4 400

147

147

4 547

4 547

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

—

—

(4 324 )

(4 324 )

—

—

(4 324 )

(4 324 )

ATLIKUMS 31.12.2020.

ATLIKUMS 31.12.2020.

29 367

29 367

14 040

14 040

15 327

15 327

(16 290 )

(16 290 )

283

283

(4)

(4)

(683)

(683)

Pārskatītā 11. EGN ietekme

Pārskatītā 11. EGN ietekme

(4)

(4)

4

4

—

—

ATLIKUMS 1.1.2020.

ATLIKUMS 1.1.2020.

29 367

29 367

14 040

14 040

15 327

15 327

(16 294 )

(16 294 )

283

283

—

—

(683)

(683)

Kapitāla palielinājums – iemaksas

Kapitāla palielinājums – iemaksas

(3 700 )

(3 700 )

3 700

3 700

110

110

3 810

3 810

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

—

—

(2 708 )

(2 708 )

—

—

(2 708 )

(2 708 )

ATLIKUMS 31.12.2021.

ATLIKUMS 31.12.2021.

29 367

29 367

10 340

10 340

19 027

19 027

(19 002 )

(19 002 )

394

394

—

—

419

419

SKAIDROJUMI PAR EAF FINANŠU PĀRSKATIEM (5)

SKAIDROJUMI PAR EAF FINANŠU PĀRSKATIEM

5

1.   NOZĪMĪGA GRĀMATVEDĪBAS POLITIKA

NOZĪMĪGA GRĀMATVEDĪBAS POLITIKA

1.1.   GRĀMATVEDĪBAS PRINCIPI

GRĀMATVEDĪBAS PRINCIPI

Finanšu pārskatu mērķis ir sniegt plašam ieinteresēto personu lokam noderīgu informāciju par subjekta finansiālo stāvokli, darbības rezultātiem un naudas plūsmām.

Vispārējie apsvērumi (jeb grāmatvedības principi), kas jāievēro, sagatavojot finanšu pārskatus, ir izklāstīti ES grāmatvedības 1. noteikumā “Finanšu pārskati” un ir tādi paši kā 1. SPSGS aprakstītie: skaidrs izklāsts, uzkrāšanas princips, darbības turpināšana, izklāsta konsekvence, būtiskums, apkopošana, ieskaits un salīdzināma informācija. Finanšu pārskatu kvalitatīvie rādītāji ir būtiskums, patiesa atspoguļošana (uzticamība), saprotamība, savlaicīgums, salīdzināmība un pārbaudāmība.

1.2.   SAGATAVOŠANAS PAMATS

SAGATAVOŠANAS PAMATS

1.2.1.   Pārskata periods

Pārskata periods

Finanšu pārskati tiek sniegti ik gadu. Grāmatvedības gads sākas 1. janvārī un beidzas 31. decembrī.

1.2.2.   Valūta un konvertēšanas bāze

Valūta un konvertēšanas bāze

Gada pārskatus sniedz miljonos euro, jo euro ir ES funkcionālā valūta. Darījumus ārvalstu valūtā pārrēķina euro atbilstoši valūtas kursam, kas ir spēkā darījuma veikšanas dienā. Guvumus un zaudējumus no ārvalstu valūtas maiņas, kas radušies ārvalstu valūtas darījumu norēķinos un pārrēķinot ārvalstu valūtā izteiktus monetāros aktīvus un saistības atbilstoši valūtas kursam gada beigās, norāda finanšu darbības rezultātu pārskatā. Atšķirīgas konvertācijas metodes tiek piemērotas materiālajiem pamatlīdzekļiem un nemateriālajiem aktīviem, kuriem saglabājas vērtība euro to iegādes datumā.

Ārvalstu valūtā izteiktu monetāro aktīvu un saistību atlikumus gada beigās pārrēķina euro pēc 31. decembrī spēkā esošā Eiropas Centrālās bankas (ECB) valūtas kursa.

Euro valūtas kurss

Euro valūtas kurss

| Valūta | 31.12.2021. | 31.12.2020. | Valūta | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BGN | 1,9558 | 1,9558 | PLN | 4,5969 | 4,5597 |
| CZK | 26,8580 | 26,2420 | RON | 4,9490 | 4,8683 |
| DKK | 7,4364 | 7,4409 | SEK | 10,2503 | 10,0343 |
| GBP | 0,84028 | 0,8990 | CHF | 1,0331 | 1,0802 |
| HRK | 7,5156 | 7,5519 | JPY | 130,3800 | 126,4900 |
| HUF | 369,1900 | 363,8900 | USD | 1,1326 | 1,2271 |

Valūta

31.12.2021.

31.12.2020.

Valūta

31.12.2021.

31.12.2020.

BGN

BGN

1,9558

1,9558

1,9558

1,9558

PLN

PLN

4,5969

4,5969

4,5597

4,5597

CZK

CZK

26,8580

26,8580

26,2420

26,2420

RON

RON

4,9490

4,9490

4,8683

4,8683

DKK

DKK

7,4364

7,4364

7,4409

7,4409

SEK

SEK

10,2503

10,2503

10,0343

10,0343

GBP

GBP

0,84028

0,84028

0,8990

0,8990

CHF

CHF

1,0331

1,0331

1,0802

1,0802

HRK

HRK

7,5156

7,5156

7,5519

7,5519

JPY

JPY

130,3800

130,3800

126,4900

126,4900

HUF

HUF

369,1900

369,1900

363,8900

363,8900

USD

USD

1,1326

1,1326

1,2271

1,2271

1.2.3.   Aplēšu izmantošana

Aplēšu izmantošana

Saskaņā ar SPSGS un vispārpieņemtiem grāmatvedības principiem finanšu pārskatos noteikti ir ietvertas summas, kas balstītas uz vadības aplēsēm un pieņēmumiem, kuri izdarīti, pamatojoties uz ticamāko pieejamo informāciju. Būtiskās aplēses cita starpā ietver darbinieku pabalstu saistību summas, finanšu risku saistībā ar debitoru parādiem un summas, kas uzrādītas skaidrojumos par finanšu instrumentiem, vērtības samazinājuma atskaitījumus finanšu aktīviem amortizētajās izmaksās un finanšu garantiju līgumu saistībām, uzkrātos ieņēmumus un izdevumus, uzkrājumus, nemateriālo aktīvu un materiālo pamatlīdzekļu vērtības samazinājuma pakāpi, krājumu neto pārdošanas vērtību un iespējamos aktīvus un saistības. Faktiskie rezultāti var atšķirties no aplēsēm.

Pamatotas aplēses ir būtiska finanšu pārskatu sagatavošanas sastāvdaļa un nemazina to uzticamību. Aplēse var būt jāpārskata, ja mainās apstākļi, uz kuriem aplēse ir balstīta, vai arī ja ir iegūta jauna informācija vai lielāka pieredze. Pēc būtības aplēses pārskatīšana neattiecas uz iepriekšējiem periodiem un nav kļūdas korekcija. Izmaiņas grāmatvedības aplēsēs tiek atzītas tā perioda pārpalikumā vai deficītā, kurā tās top zināmas.

1.2.4.   Jaunu un pārskatītu Eiropas Savienības grāmatvedības noteikumu (EGN) piemērošana

Jaunu un pārskatītu Eiropas Savienības grāmatvedības noteikumu (EGN) piemērošana

Pārskatīti EGN, kas ir spēkā periodiem, kuri sākās 2021. gada 1. janvārī vai vēlāk

Pārskatīti EGN, kas ir spēkā periodiem, kuri sākās 2021. gada 1. janvārī vai vēlāk

2020. gadā grāmatvedis pieņēma pārskatīto 11. EGN “Finanšu instrumenti”, kas obligāti jāpiemēro no 2021. gada 1. janvāra. Pārskatītais 11. EGN ir balstīts uz jauno 41. SPSGS “Finanšu instrumenti”, grozīto 28. SPSGS “Finanšu instrumenti: informācijas atklāšana un sniegšana” un grozīto 30. SPSGS “Finanšu instrumenti: informācijas atklāšana”, kas tika izdoti 2018. gada augustā. Ar to tiek noteikti finanšu pārskatu sniegšanas principi attiecībā uz finanšu aktīviem un finanšu saistībām. Saskaņā ar pārskatītā 11. EGN pārejas noteikumiem subjekts uzskaita atšķirības no sākotnējās piemērošanas 2021. gada 1. janvārī. Pārskatītais 11. EGN neprasa atkārtoti sniegt pārskatu par iepriekšējiem periodiem. Tāpēc šajos pārskatos atspoguļotie finanšu aktīvi, finanšu saistības, ar komerciālu apmaiņu saistītie debitoru parādi un procentu ieņēmumi/izdevumi 2020. gada 31. decembrī ir uzskaitīti saskaņā ar grāmatvedības politiku, kas norādīta subjekta 2020. gada finanšu pārskatos.

Izmaiņas, kas izriet no pārskatītā 11. EGN piemērošanas

Izmaiņas, kas izriet no pārskatītā 11. EGN piemērošanas

Jauni finanšu aktīvu klasificēšanas un novērtēšanas principi

Jauni finanšu aktīvu klasificēšanas un novērtēšanas principi

Ar pārskatīto 11. EGN tiek ieviesta uz principiem balstīta pieeja finanšu aktīvu klasificēšanai, un tajā ir prasīts izmantot divus kritērijus: modelis, ko subjekts izmanto savu finanšu aktīvu pārvaldībai, un minēto aktīvu līgumiskās naudas plūsmas iezīmes. Atkarībā no šiem kritērijiem finanšu aktīvus klasificē šādās kategorijās: “finanšu aktīvi, kas novērtēti amortizētajās izmaksās (AC)”, “finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu neto aktīvos / pašu kapitālā (FVNA)” un “finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā (FVSD)”.

AC

FVNA

FVSD

Pēc jauno kritēriju piemērošanas visi kapitālieguldījumi un ieguldījumi parāda vērtspapīros tika pārklasificēti no “pārdošanai pieejamiem aktīviem” par finanšu aktīviem, kas novērtēti FVSD. Ar tiem saistītā patiesās vērtības rezerve tika neto aktīvu ietvaros pārklasificēta par uzkrāto pārpalikumu vai deficītu.

FVSD

Jauns vērtības samazināšanās modelis

Jauns vērtības samazināšanās modelis

Iepriekšējais vērtības samazināšanās modelis bija balstīts uz radītajiem zaudējumiem, taču ar pārskatīto 11. EGN ir ieviests uz nākotni vērsts vērtības samazināšanās modelis, kura pamatā ir paredzamie kredītzaudējumi (PKZ) visā finanšu aktīva darbības laikā. PKZ tiek ņemti vērā iespējamie saistību neizpildes gadījumi un finanšu aktīvu kredītkvalitātes izmaiņas. Jaunais vērtības samazināšanās modelis attiecas uz visiem finanšu aktīviem, ko novērtē AC vai FVNA, kā arī uz aizdevumu saistībām un finanšu garantiju līgumiem.

AC

FVNA

Finanšu garantiju uzskaite

Finanšu garantiju uzskaite

Pārskatītajā 11. EGN ir noteikts, ka finanšu garantiju uzskaites prasības jāpiemēro visiem finanšu garantiju līgumiem. Finanšu garantiju saistību novērtējums balstās uz garantijas patieso vērtību sākotnējās atzīšanas brīdī un garantēto parādu portfeļa paredzamo kredītzaudējumu attīstības.

1.3.   BILANCE

BILANCE

1.3.1.   Finanšu aktīvi

Finanšu aktīvi

Klasifikācija sākotnējās atzīšanas brīdī

Klasifikācija sākotnējās atzīšanas brīdī

Finanšu instrumentu klasifikāciju nosaka, kad tiek veikta to sākotnējā atzīšana. Atkarībā no pārvaldības modeļa un aktīva līgumiskās naudas plūsmas iezīmēm finanšu aktīvus var klasificēt trīs kategorijās: “finanšu aktīvi, kas novērtēti amortizētajās izmaksās (AC)”, “finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu neto aktīvos / pašu kapitālā (FVNA)” un “finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā (FVSD)”.

AC

FVNA

FVSD

i)   Finanšu aktīvi, kas novērtēti amortizētajās izmaksās

Finanšu aktīvi, kas novērtēti amortizētajās izmaksās

Finanšu aktīvi, kas novērtēti amortizētajās izmaksās, ir neatvasināti finanšu aktīvi, kas atbilst diviem nosacījumiem: 1) subjekts tos tur, lai iekasētu līgumiskās naudas plūsmas; 2) konkrētās dienās ir tādas līgumiskas naudas plūsmas, ko veido vienīgi pamatsummas un procentu maksājumi par nenomaksāto pamatsummu.

Šī kategorija ietver:

| — | naudu un naudas ekvivalentus, |
| --- | --- |

—

naudu un naudas ekvivalentus,

| — | aizdevumus (ieskaitot termiņnoguldījumus, kuru sākotnējais termiņš ir ilgāks par trīs mēnešiem), |
| --- | --- |

—

aizdevumus (ieskaitot termiņnoguldījumus, kuru sākotnējais termiņš ir ilgāks par trīs mēnešiem),

| — | ar komerciālu apmaiņu saistītus debitoru parādus. |
| --- | --- |

—

ar komerciālu apmaiņu saistītus debitoru parādus.

Finanšu aktīvi, kas novērtēti amortizētajās izmaksās, ir ietverti apgrozāmajos līdzekļos, ja vien to termiņš nav ilgāks par 12 mēnešiem, skaitot no pārskata datuma.

ii)   Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu neto aktīvos / pašu kapitālā

Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu neto aktīvos / pašu kapitālā

Šiem neatvasinātajiem finanšu aktīviem ir tādas līgumiskas naudas plūsmas, ko veido tikai pamatsummas un procentu maksājumi par nenomaksāto pamatsummu. Turklāt to pārvaldības modelis paredz, ka šos finanšu aktīvus tur, gan lai iekasētu līgumiskās naudas plūsmas, gan lai finanšu aktīvus pārdotu.

Šīs kategorijas aktīvi tiek klasificēti kā apgrozāmie līdzekļi, ja tos plāno realizēt 12 mēnešu laikā no pārskata datuma.

Subjektam 2021. gada 31. decembrī šādu aktīvu nav.

iii)   Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

Subjekts klasificē atvasinātos instrumentus un kapitālieguldījumus kā novērtētus FVSD, jo līgumiskās naudas plūsmas sastāv ne tikai no pamatsummas un procentu maksājumiem par pamatsummu.

FVSD

Subjekts kā novērtētus FVSD klasificē arī tā turētos parāda vērtspapīrus, jo parāda vērtspapīru portfeļus pārvalda un novērtē, pamatojoties uz portfeļa patieso vērtību.

FVSD

Šīs kategorijas aktīvi tiek klasificēti kā apgrozāmie līdzekļi, ja tos plāno realizēt 12 mēnešu laikā no pārskata datuma.

Sākotnējā atzīšana un novērtēšana

Sākotnējā atzīšana un novērtēšana

Tādu finanšu aktīvu pirkšanu, kuri novērtēti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā, atzīst darījuma datumā, kas ir datums, kurā subjekts apņemas pirkt aktīvu. Naudas ekvivalenti un aizdevumi tiek atzīti, kad naudu nogulda finanšu iestādē vai izmaksā aizņēmējiem.

Finanšu aktīvus sākotnēji novērtē patiesajā vērtībā. Visiem finanšu aktīviem, kurus neuzskaita patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā, darījuma izmaksas pieskaita patiesajai vērtībai, veicot sākotnējo atzīšanu. Finanšu aktīviem, kurus uzskaita patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā, darījuma izmaksas tiek ierakstītas izdevumos finanšu darbības rezultātu pārskatā.

Veicot sākotnējo atzīšanu, par finanšu aktīva patieso vērtību parasti uzskata darījuma cenu, izņemot gadījumus, kad darījums neatbilst nesaistītu pušu darījuma principam, t. i., tas ir veikts bez atlīdzības vai par nominālu atlīdzību publiskās politikas nolūkos. Tad starpība starp finanšu instrumenta patieso vērtību un darījuma cenu ir ar komerciālu apmaiņu nesaistīts komponents, kuru atzīst kā izdevumus finanšu darbības rezultātu pārskatā. Tādā gadījumā finanšu aktīva patieso vērtību atvasina no pašreizējiem tirgus darījumiem ar tieši līdzvērtīgu instrumentu. Ja instrumentam nav aktīva tirgus, patieso vērtību iegūst ar vērtēšanas paņēmienu, kurā tiek izmantoti pieejamie dati no novērojamiem tirgiem.

Turpmāka novērtēšana

Turpmāka novērtēšana

Finanšu aktīvi, kas novērtēti amortizētajās izmaksās, pēc tam vērtē amortizētajās izmaksās, izmantojot faktisko procentu metodi.

Finanšu aktīvus patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā pēc tam novērtē patiesajā vērtībā. Guvumus un zaudējumus no patiesās vērtības izmaiņām (ieskaitot tos, kas rodas no ārvalstu valūtas pārrēķināšanas un saņemtajiem procentiem), ietver finanšu darbības rezultātu pārskatā periodā, kurā tie rodas.

Patiesā vērtība turpmākā novērtēšanā

Patiesā vērtība turpmākā novērtēšanā

Aktīvos tirgos kotētu investīciju patiesās vērtības pamatā ir pašreizējās piedāvātās cenas. Ja finanšu aktīvam ir neaktīvs tirgus (kā arī nekotētiem vērtspapīriem un ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem), ES nosaka patieso vērtību, izmantojot vērtēšanas paņēmienus. Var izmantot nesenus nesaistītu pušu darījumus, atsauces uz citiem būtībā līdzīgiem instrumentiem, diskontētu naudas plūsmu analīzi, iespējas līgumu cenu noteikšanas modeļus un citus vērtēšanas paņēmienus, kurus parasti izmanto tirgus dalībnieki.

Investīcijas riska kapitāla fondos, kam nav kotētas tirgus cenas aktīvā tirgū, tiek novērtētas attiecināmajā neto aktīvu vērtībā, ko uzskata par to patiesās vērtības ekvivalentu.

Finanšu aktīvu vērtības samazinājums

Finanšu aktīvu vērtības samazinājums

Finanšu aktīviem, kas novērtēti amortizētajās izmaksās un patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu neto aktīvos / pašu kapitālā, ES atzīst un novērtē zaudējumus no vērtības samazināšanās, kas izriet no paredzamajiem kredītzaudējumiem.

Paredzamie kredītzaudējumi (PKZ) ir starpības starp līgumiskajām naudas plūsmām un naudas plūsmām, ko ES paredz saņemt, pašreizējā vērtība. PKZ balstās uz saprātīgu un pierādāmu informāciju, kas ir pieejama pārskata datumā bez pārliekām izmaksām vai pūlēm.

Amortizētajās izmaksās novērtētu aktīvu uzskaites vērtību samazina par zaudējumu no vērtības samazināšanās summu, ko atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Ja nākamajā periodā zaudējumu no vērtības samazināšanās summa samazinās, iepriekš atzītos zaudējumus no vērtības samazināšanās apvērš finanšu darbības rezultātu pārskatā.

a)   Debitoru parādi

Debitoru parādi

Subjekts novērtē zaudējumus no vērtības samazināšanās kā PKZ visā darbības laikā summu, izmantojot praktiskus paņēmienus (piem., rezerves matricu).

b)   Nauda un naudas ekvivalenti

Nauda un naudas ekvivalenti

Subjektam ir nauda un naudas ekvivalenti bankas norēķinu kontos un termiņnoguldījumi ar termiņu līdz trim mēnešiem. Nauda tiek turēta bankās ar ļoti augstu kredītreitingu, tāpēc saistību neizpildes iespējamība ir ļoti maza. Ņemot vērā īso termiņu un saistību neizpildes mazo iespējamību, paredzamie naudas un naudas ekvivalentu kredītzaudējumi ir niecīgi. Tāpēc naudas ekvivalentiem vērtības samazinājuma atskaitījums netiek atzīts.

c)   Aizdevumi

Aizdevumi

PKZ novērtēšanai tiek izmantots trīs pakāpju modelis, kur tiek ņemti vērā saistību neizpildes gadījumi visā finanšu aktīva darbības laikā, kuriem piešķirts svērums atkarībā no to iespējamības, un kredītriska izmaiņas kopš finanšu aktīva iniciēšanas. Aizdevumu iniciēšanas diena ir neatsaucamu aizdošanas saistību uzņemšanās diena.

Ja kopš iniciēšanas kredītrisks nav būtiski pieaudzis (“1. pakāpe”), zaudējumi no vērtības samazināšanās ir PKZ, kas izriet no iespējamiem saistību nepildīšanas gadījumiem nākamajos 12 mēnešos, skaitot no pārskata dienas (“12 mēnešu PKZ”). Ja kopš iniciēšanas kredītrisks ir būtiski pieaudzis (“2. pakāpe”) vai ja ir objektīvi pierādījumi par kredītvērtības samazinājumu (“3. pakāpe”), zaudējumi no vērtības samazināšanās ir vienādi ar PKZ, kas izriet no iespējamiem saistību nepildīšanas gadījumiem visā finanšu aktīva darbības laikā (“PKZ visā darbības laikā”).

Atzīšanas pārtraukšana

Atzīšanas pārtraukšana

Finanšu instrumentu atzīšanu pārtrauc, kad tiesības saņemt naudas plūsmas no ieguldījumiem ir beigušās vai subjekts būtībā ir nodevis citai personai visus riskus un ieguvumus, kas izriet no īpašumtiesībām. Ja tiek pārdoti finanšu aktīvi ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā, šo pārdošanu atzīst to tirdzniecības dienā.

1.3.2.   Priekšfinansējuma summas

Priekšfinansējuma summas

Priekšfinansējums ir maksājums, kas paredzēts, lai saņēmējam izsniegtu naudas avansu, t. i., apgrozāmos līdzekļus. To var sadalīt vairākos maksājumos laikposmā, kas noteikts konkrētajā līgumā, lēmumā, nolīgumā vai tiesību pamataktā. Apgrozāmos līdzekļus jeb avansu izmanto mērķim, kuram tas piešķirts, nolīgumā noteiktajā periodā vai arī atmaksā. Ja saņēmējam nerodas attiecināmi izdevumi, viņa pienākums ir atdot izmaksāto priekšfinansējumu subjektam. Tāpēc, tā kā subjekts saglabā kontroli pār priekšfinansējumu un ir tiesīgs saņemt atmaksu par neattiecināmo daļu, attiecīgo summu atzīst par aktīviem.

Priekšfinansējumu sākotnēji atzīst bilancē, kad naudu pārved saņēmējam. To novērtē piešķirtās atlīdzības summā. Nākamajos periodos priekšfinansējumu novērtē summā, kura sākotnēji atzīta bilancē un no kuras atskaitīti attiecināmie izdevumi (arī aplēstās summas, ja tas ir nepieciešams), kas radušies perioda laikā.

1.3.3.   Debitoru parādi un atgūstamās summas

Debitoru parādi un atgūstamās summas

Saskaņā ar ES grāmatvedības noteikumiem ar komerciālu apmaiņu saistīti un nesaistīti darījumi ir jāuzrāda atsevišķi. Lai atšķirtu abas šīs kategorijas, jēdzienu “debitoru parādi” lieto attiecībā uz darījumiem, kas saistīti ar komerciālu apmaiņu, savukārt attiecībā uz darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, t. i., kad ES saņem vērtību no cita subjekta, nesniedzot pretī aptuveni tādu pašu vērtību, lieto jēdzienu “atgūstamās summas” (piemēram, no dalībvalstīm atgūstamās summas saistībā ar pašu resursiem).

Atgūstamās summas no darījumiem, kas saistīti ar komerciālu apmaiņu, atbilst finanšu instrumentu definīcijai. Subjekts tos ir klasificējis kā finanšu aktīvus, kas novērtēti amortizētajās izmaksās, un tos attiecīgi novērtējis.

Atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, uzskaita patiesajā vērtībā iegādes dienā, atskaitot norakstāmo vērtības samazinājuma summu. Norakstāmo vērtības samazinājumu nosaka, ja ir objektīvi pierādījumi, ka subjekts nespēs iekasēt visas tam pienākošās summas atbilstīgi atgūstamo summu sākotnējiem nosacījumiem. Norakstāmā summa ir starpība starp aktīva uzskaites vērtību un atgūstamo summu. Norakstīto summu atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā.

1.3.4.   Nauda un naudas ekvivalenti

Nauda un naudas ekvivalenti

Nauda un naudas ekvivalenti ir finanšu aktīvi, kas novērtēti amortizētajās izmaksās, un tie ir nauda kasē, pieprasījuma noguldījumi bankās vai noguldījumi bankās ar īsu brīdinājuma termiņu par izņemšanu un citi īstermiņa ieguldījumi ar augstu likviditāti, kuru sākotnējais termiņš nepārsniedz trīs mēnešus.

1.3.5.   Kreditoru parādi

Kreditoru parādi

Kreditoru parādos ir iekļautas summas, kas saistītas ar darījumiem, kuri saistīti ar komerciālu apmaiņu, piemēram, preču un pakalpojumu pirkšanu, un ar darījumiem, kuri nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, piemēram, saņemtajiem izmaksu prasījumiem no dotāciju vai cita ES finansējuma, vai priekšfinansējuma saņēmējiem (skatīt 1.4.1. skaidrojumu).

1.4.1.

Ja saņēmējiem tiek izsniegtas dotācijas vai cits finansējums, izmaksu prasījumus ieraksta kā kreditoru parādus par pieprasīto summu brīdī, kad tiek saņemts izmaksu prasījums. Pēc attiecināmo izmaksu pārbaudes un apstiprināšanas kreditoru parādu vērtība ir apstiprinātā un attiecināmā summa.

Kreditoru parādus, kas izriet no preču un pakalpojumu iegādes, atzīst sākotnējā summā, saņemot rēķinu. Atbilstošos izdevumus ieraksta uzskaitē, kad subjekts ir saņēmis un pieņēmis piegādes vai pakalpojumus.

1.3.6.   Finanšu saistības

Finanšu saistības

Finanšu saistības tiek klasificētas kā finanšu saistības, kas novērtētas amortizētajās izmaksās, finanšu saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā vai finanšu garantiju līgumu saistības.

Finanšu saistības, kas novērtētas amortizētajās izmaksās, sākotnēji atzīst patiesajā vērtībā, ieskaitot radušās darījuma izmaksas, un pēc tam tās uzskaita amortizētajās izmaksās, izmantojot efektīvo procentu metodi. To atzīšanu finanšu stāvokļa pārskatā pārtrauc tad un tikai tad, ja saistības ir izpildītas, no tām ir piešķirts atbrīvojums, tās ir atceltas vai ir beidzies to termiņš.

Finanšu saistības patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā ietver atvasinātos instrumentus, kuru patiesā vērtība ir negatīva. Ja garantijas līgumā ir noteikts, ka subjektam ir jāveic maksājumi finanšu instrumentu cenu vai ārvalstu valūtu kursa izmaiņu dēļ, garantijas līgums ir atvasināts instruments. Tos uzskaita tāpat kā finanšu aktīvus patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā.

Subjekts atzīst finanšu garantijas līguma saistības, kad tas noslēdz līgumu, saskaņā ar kuru ir jāveic noteikti maksājumi, lai garantijas turētājam atlīdzinātu zaudējumus, kas tam radušies, jo konkrēts debitors nav laikus veicis maksājumu saskaņā ar parāda instrumenta sākotnējiem vai mainītajiem noteikumiem. Finanšu garantijas līguma saistības sākotnēji atzīst patiesajā vērtībā.

Turpmākais novērtējums ir atkarīgs no finanšu garantijas radītā kredītriska izmaiņām. Ja kredītrisks būtiski nepalielinās (“1. pakāpe”), finanšu garantijas saistības novērtē kā paredzamos 12 mēnešu kredītzaudējumus vai sākotnēji atzīto summu, no kā attiecīgā gadījumā atņem uzkrāto amortizāciju, – atkarībā no tā, kura no šīm summām ir lielāka. Ja kredītrisks būtiski palielinās (“2. pakāpe”), finanšu garantijas saistības novērtē kā paredzamos kredītzaudējumus visā darbības laikā vai sākotnēji atzīto summu, no kā attiecīgā gadījumā atņem uzkrāto amortizāciju, – atkarībā no tā, kura no šīm summām ir lielāka.

Finanšu saistības klasificē kā ilgtermiņa saistības, izņemot gadījumus, kad to termiņš ir īsāks par 12 mēnešiem pēc bilances datuma. Finanšu garantiju līgumus klasificē kā īstermiņa saistības, ja vien subjektam nav beznosacījuma tiesību atlikt saistību nokārtošanu vismaz 12 mēnešus pēc pārskata datuma.

1.3.7.   Uzkrātie un nākamo periodu ieņēmumi un izdevumi

Uzkrātie un nākamo periodu ieņēmumi un izdevumi

Darījumus un notikumus atzīst finanšu pārskatos periodā, uz kuru tie attiecas. Gada beigās, ja rēķins vēl nav izrakstīts, bet pakalpojums ir sniegts, subjekts ir veicis piegādes vai pastāv līgumiska vienošanās (piemēram, atsaucoties uz līgumu), uzkrātie ieņēmumi tiek atzīti finanšu pārskatos. Savukārt, ja gada beigās rēķins ir ticis izsniegts, bet pakalpojumi vēl nav sniegti vai sagādātās preces vēl nav piegādātas, ieņēmumus attiecina uz nākamo pārskata periodu un atzīst nākamajā pārskata periodā.

Arī izdevumus uzskaita periodā, uz kuru tie attiecas. Pārskata perioda beigās uzkrātie izdevumi tiek atzīti, par pamatu izmantojot attiecīgā perioda pārskaitījuma saistību summas aplēsi. Uzkrātos izdevumus aprēķina saskaņā ar sīki izstrādātām darbības un praktiskām pamatnostādnēm, ko izdod grāmatvedis. To mērķis ir nodrošināt, ka finanšu pārskatos tiek patiesi atspoguļotas ekonomiskās un citas parādības, kuras tiem ir jāparāda. Pēc analoģijas, ja ir veikts avansa maksājums par pakalpojumiem vai precēm, kas vēl nav saņemti, izdevumi tiek attiecināti uz nākamo periodu un atzīti nākamajā pārskata periodā.

1.4.   FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

1.4.1.   Ieņēmumi

Ieņēmumi

Ieņēmumi ir saimniecisko labumu vai kalpošanas potenciāla bruto ieplūde, ko subjekts ir saņēmis vai saņems; tas ir neto aktīvu pieaugums, izņemot pieaugumu, kas saistīts ar īpašnieku iemaksām.

Atkarībā no pamatā esošo darījumu rakstura finanšu darbības rezultātu pārskatā izdala turpmāk norādītos ieņēmumu veidus.

Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, ir nodokļi un pārvedumi, jo pārvedējs nodod līdzekļus saņēmējam subjektam, bet saņēmējs subjekts tieši nenodrošina pretī aptuveni tādu pašu vērtību. Pārvedumi ir nākotnes saimniecisko labumu vai kalpošanas potenciāla ieplūde no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, izņemot nodokļus. Attiecībā uz ES subjektiem pārvedumi galvenokārt ietver līdzekļus, kas saņemti no Komisijas (piemēram, līdzsvarojošā subsīdija tradicionālajām aģentūrām, darbības subsīdija iemaksu nolīgumiem).

Subjekts atzīst aktīvu attiecībā uz pārvedumiem, kad subjekts pagātnes notikuma (pārveduma) rezultātā kontrolē resursus un plāno saņemt nākotnes saimnieciskos labumus vai kalpošanas potenciālu no šiem resursiem un kad ir iespējams ticami novērtēt patieso vērtību. Par aktīvu atzītu resursu (t. i., naudas) ieplūdi no darījuma, kas nav saistīts ar komerciālu apmaiņu, arī atzīst kā ieņēmumus, ja vien subjektam attiecībā uz šādu pārvedumu nav pašreizēja pienākuma (nosacījuma), kurš ir jāizpilda, pirms ieņēmumus var atzīt. Līdz brīdim, kad nosacījums ir izpildīts, ieņēmumi tiek attiecināti uz nākamo periodu un atzīti kā saistības.

Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu

Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu

Ieņēmumi no preču un pakalpojumu pārdošanas tiek atzīti, kad pircējam tiek nodoti nozīmīgie riski un ieguvumi, kas izriet no preču īpašumtiesībām. Ieņēmumus no darījuma, kas ietver pakalpojumu sniegšanu, atzīst, ņemot vērā darījuma pabeigtības pakāpi pārskata datumā.

a)   Procentu ieņēmumi un izdevumi

Procentu ieņēmumi un izdevumi

Procentu ieņēmumus un izdevumus no finanšu aktīviem un finanšu saistībām, kas novērtēti amortizētajās izmaksās, atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā, izmantojot efektīvo procentu metodi. Tā ir metode finanšu aktīva vai finanšu saistību amortizēto izmaksu aprēķināšanai un procentu ieņēmumu vai procentu izdevumu sadalei attiecīgajā periodā.

b)   Ieņēmumi no dividendēm

Ieņēmumi no dividendēm

Ieņēmumus no dividendēm un līdzīgiem sadalītiem ieņēmumiem atzīst tad, kad stājas spēkā tiesības saņemt maksājumu.

c)   Ieņēmumi un izdevumi no finanšu aktīviem patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

Ieņēmumi un izdevumi no finanšu aktīviem patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

Te ir runa par šo finanšu aktīvu patiesās vērtības pieaugumu (ieņēmumiem) un patiesās vērtības zudumu (izdevumiem), ieskaitot tos, kas izriet no ārvalstu valūtas pārrēķināšanas. Attiecībā uz procentus pelnošiem finanšu aktīviem šie ieņēmumi un izdevumi iekļauj arī procentus.

d)   Ieņēmumi no finanšu garantiju līgumiem

Ieņēmumi no finanšu garantiju līgumiem

Ieņēmumus no finanšu garantiju līgumiem (garantijas prēmiju) atzīst visā tajā laikā, kurā subjekts ir gatavs kompensēt finanšu garantijas līguma turētājam kredītzaudējumus, kas tam var rasties.

1.4.2.   Izdevumi

Izdevumi

Izdevumi ir saimniecisko labumu vai kalpošanas potenciāla samazinājums pārskata periodā kā aktīvu aizplūde vai patēriņš vai tādu saistību uzņemšanās, kuru rezultātā samazinās neto aktīvi. Tajos tiek iekļauti gan ar komerciālu apmaiņu saistītu, gan nesaistītu darījumu izdevumi.

Ar komerciālu apmaiņu saistītu darījumu izdevumus, ko rada preču un pakalpojumu pirkšana, atzīst, kad piegādes ir veiktas un subjekts tās ir pieņēmis. Tos novērtē sākotnējā rēķinā norādītās summas apmērā. Turklāt bilances datumā izdevumus par pakalpojumiem, kas sniegti periodā, par kuru rēķins vēl nav saņemts vai apstiprināts, atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā.

Ar komerciālu apmaiņu nesaistītu darījumu izdevumi attiecas uz pārvedumiem saņēmējiem, un tiem var būt trīs veidi: prasījuma tiesību apmierināšana, pārvedumi saskaņā ar līgumu un diskrecionāras dotācijas, iemaksas un ziedojumi. Pārvedumus atzīst kā izdevumus tajā periodā, kad bijuši notikumi, kuru dēļ pārvedums radies, ja vien šāda veida pārvedumu pieļauj noteikumi vai ir parakstīts līgums, ar ko atļauj pārvedumu; ja saņēmējs ir izpildījis attiecināmības kritērijus, ja tādi ir noteikti; un summu var ticami novērtēt.

Tad, kad tiek saņemts maksājuma pieprasījums vai izmaksu prasījums un tas atbilst atzīšanas kritērijiem, to atzīst kā izdevumus attiecināmās summas apmērā. Gada beigās aplēš saņēmējiem pienākošos attiecināmos izdevumus, kuri radušies, bet par kuriem vēl nav sniegts pārskats, un ieraksta kā uzkrātos izdevumus.

1.5.   IESPĒJAMIE AKTĪVI UN SAISTĪBAS

IESPĒJAMIE AKTĪVI UN SAISTĪBAS

1.5.1.   Iespējamie aktīvi

Iespējamie aktīvi

Iespējamie aktīvi ir tie iespējamie aktīvi, kuri izriet no pagātnes notikumiem un kuru esība tiks apstiprināta tikai, iestājoties vai neiestājoties vienam vai vairākiem neskaidriem nākotnes notikumiem, kas pilnībā nav subjekta kontrolē. Iespējamu aktīvu uzrāda pārskatos, ja saimniecisko labumu vai kalpošanas potenciāla ieplūde ir ticama.

1.5.2.   Iespējamās saistības

Iespējamās saistības

Iespējamās saistības ir vai nu iespējami pienākumi, kuru esība tiks apstiprināta tikai, iestājoties vai neiestājoties vienam vai vairākiem neskaidriem nākotnes notikumiem, kas pilnībā nav subjekta kontrolē, vai pašreizējs pienākums, ja nav ticams, ka pienākuma izpildei būs vajadzīga tādu resursu aizplūde, kas ietver saimnieciskos labumus vai kalpošanas potenciālu.

Iespējamās saistības rodas arī tajos retajos apstākļos, kad pastāv pašreizējs pienākums, bet to nevar pietiekami ticami novērtēt.

Iespējamās saistības netiek atzītas pārskatos. Tās uzrāda, ja vien saimnieciskos labumus vai kalpošanas potenciālu ietverošu resursu aizplūdes iespējamība nav niecīga.

1.6.   FONDU KAPITĀLS

FONDU KAPITĀLS

EAF dalībvalstis veic iemaksas fondā EAF programmu īstenošanai, kā noteikts katra EAF iekšējā nolīgumā. Saskaņā ar piemērojamo juridisko pamatu par kapitāla pieprasījumiem, t. i., finansējuma pieprasījumiem par konkrētu gadu N, izlemj ar Padomes lēmumu gadā N – 1, saņemamos līdzekļus skaidri piešķirot noteiktiem nākotnes periodiem.

Iemaksas atbilst kritērijiem attiecībā uz īpašnieku iemaksām (1. EGN), tāpēc tās EAF finanšu pārskatos uzrāda kā fondu kapitālu. Fondu kapitāls ir kopējā iemaksu summa, kas jāsaņem no EAF dalībvalstīm. Tā kā nepieprasītais fondu kapitāls tiek tieši atskaitīts no kopējā fondu kapitāla (skatīt pārskatu par neto aktīvu izmaiņām), bilancē atzīst tikai pieprasīto fondu kapitālu.

Tā kā saskaņotās iemaksas piešķir noteiktiem pārskata periodiem un EAF tiesībpamatotais prasījums pret EAF dalībvalstīm rodas tikai šajos periodos, visas avansā saņemtās summas atzīst kā nākamo periodu kapitāla iemaksas pozīcijā “Kreditoru parādi”, nevis kā pieprasīto kapitālu.

1.7.   LĪDZFINANSĒJUMS

LĪDZFINANSĒJUMS

Saņemtās līdzfinansējuma iemaksas atbilst kritērijiem, kas raksturo ieņēmumus no darījumiem, kuri nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, ar nosacījumiem, un tās uzrāda kā kreditoru parādus dalībvalstīm, trešām valstīm un citiem. EAF tiek prasīts izlietot šīs iemaksas pakalpojumu sniegšanai trešām personām, citādi šie aktīvi (saņemtās iemaksas) ir jāatmaksā. Neizmaksātie kreditoru parādi, kas saistīti ar līdzfinansēšanas nolīgumiem, ir saņemtās līdzfinansējuma iemaksas, no kurām atskaita izdevumus, kas radušies saistībā ar projektu. Ietekmes uz neto aktīviem nav.

Izdevumus, kas saistīti ar līdzfinansējuma projektiem, atzīst pēc to rašanās. Attiecīgo iemaksu summu atzīst kā pamatdarbības ieņēmumus, un tā nekādi neietekmē gada saimnieciskās darbības rezultātu.

2.   BILANCES SKAIDROJUMI

BILANCES SKAIDROJUMI

AKTĪVI

AKTĪVI

2.1.   FINANŠU AKTĪVI

FINANŠU AKTĪVI

Finanšu aktīvs ir aktīvs, kas ir:

| a) | nauda; |
| --- | --- |

a)

nauda;

| b) | cita subjekta pašu kapitāla instruments; |
| --- | --- |

b)

cita subjekta pašu kapitāla instruments;

| c) | līgumiskās tiesības saņemt naudu vai citus finanšu aktīvus no cita subjekta vai savstarpēji apmainīt finanšu aktīvus vai finanšu saistības ar citu subjektu ar nosacījumiem, kas subjektam varētu būt labvēlīgi; vai |
| --- | --- |

c)

līgumiskās tiesības saņemt naudu vai citus finanšu aktīvus no cita subjekta vai savstarpēji apmainīt finanšu aktīvus vai finanšu saistības ar citu subjektu ar nosacījumiem, kas subjektam varētu būt labvēlīgi; vai

| d) | līgums, par kuru norēķināsies vai var norēķināties ar paša subjekta pašu kapitāla instrumentiem. |
| --- | --- |

d)

līgums, par kuru norēķināsies vai var norēķināties ar paša subjekta pašu kapitāla instrumentiem.

Finanšu aktīvus iedala šādās kategorijās: “finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā”, “aizdevumi un debitoru parādi”, “līdz termiņa beigām turēti ieguldījumi” un “pārdošanai pieejami finanšu aktīvi”. Finanšu instrumentu klasifikāciju nosaka, veicot sākotnējo atzīšanu, un pārvērtē katrā bilances datumā.

EAF finanšu aktīvi ietver finanšu aktīvus, kas novērtēti FVSD, un aizdevumus, un tie ir šādi:

FVSD

| miljoni EUR |
| --- |
| | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā (FVSD) | 38 | — |
| Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi | — | 32 |
| Aizdevumi | 1 | 1 |
| Kopā | 39 | 33 |

miljoni EUR

31.12.2021.

31.12.2020.

Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā (FVSD)

Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā (FVSD)

38

38

—

—

Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

—

—

32

32

Aizdevumi

Aizdevumi

1

1

1

1

Kopā

Kopā

39

39

33

33

Finanšu aktīvus, kas novērtēti FVSD, 38 miljonu EUR apmērā veido kapitālieguldījumi divās galvenajās jomās: atjaunīgā ilgtspējīgā enerģijā, izmantojot mehānismu Climate Investor One, iniciatīvu ElectriFI un Pasaules energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas fondu (GEEREF), un iekļaujoša mazo lauksaimnieku un lauku MVU finansējuma veicināšanā, izmantojot fondu ABC FUND.

FVSD

Climate Investor One

ElectriFI

GEEREF

ABC FUND

1 miljons EUR attiecas tikai uz aizdevumu, kas izsniegts ElectriFI – ieguldījumu mehānismam, kurš finansē agrīnā posmā esošus un mazus projektus, kas vērsti uz piekļuvi elektroenerģijai un elektroenerģijas ražošanu no ilgtspējīgiem energoresursiem jaunietekmes tirgos. Tas aptver visu pasauli, īpašu uzmanību pievēršot Subsahāras Āfrikai.

ElectriFI

2.2.   PRIEKŠFINANSĒJUMS

PRIEKŠFINANSĒJUMS

Daudzos līgumos ir paredzēti avansa maksājumi pirms darbu sākšanas, piegādes veikšanas vai pakalpojumu sniegšanas. Dažkārt līgumu maksājumu grafikos ir paredzēti maksājumi, pamatojoties uz izpildes ziņojumiem. Priekšfinansējuma maksājumus parasti veic tās valsts vai teritorijas valūtā, kurā projektu īsteno.

Atkarībā no priekšfinansējuma izlietojuma laika to uzrāda kā īstermiņa vai ilgtermiņa priekšfinansējumu. Izlietojums tiek noteikts projekta pamatā esošajā nolīgumā. Ja priekšfinansējumu paredzēts izlietot ne vēlāk kā 12 mēnešus pēc pārskata datuma, to uzrāda kā īstermiņa priekšfinansējumu. Tā kā daudzi no EAF projektiem pēc būtības ir ilgtermiņa projekti, attiecīgajiem avansa maksājumiem jābūt pieejamiem periodā, kas ilgāks par vienu gadu. Tāpēc dažas priekšfinansējuma summas uzrāda kā ilgtermiņa aktīvus.

| miljoni EUR |
| --- |
| | Skaidrojums | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| Ilgtermiņa priekšfinansējums | 2.2.1 | — | — | 219 | 452 | 671 | 870 |
| Īstermiņa priekšfinansējums | 2.2.2 | — | 14 | 353 | 1 085 | 1 453 | 1 355 |
| Kopā | | — | 14 | 572 | 1 537 | 2 123 | 2 225 |

miljoni EUR

Skaidrojums

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

31.12.2021.

31.12.2020.

Ilgtermiņa priekšfinansējums

Ilgtermiņa priekšfinansējums

2.2.1

—

—

—

219

219

452

452

671

671

870

870

Īstermiņa priekšfinansējums

Īstermiņa priekšfinansējums

2.2.2

—

—

14

14

353

353

1 085

1 085

1 453

1 453

1 355

1 355

Kopā

Kopā

—

—

14

14

572

572

1 537

1 537

2 123

2 123

2 225

2 225

2021. gads bija pirmais gads pēc 11. EAF turpināmības klauzulas stāšanās spēkā. Tas nozīmē, ka kopš 2021. gada 1. janvāra vairs nevarēja uzņemties jaunas vispārējās saistības. Turklāt ieilgusī Covid-19 krīze aizvien vairāk apgrūtināja budžeta izpildi vairākām delegācijām, īpaši Madagaskarā, Čadā un Gambijā. Tas līdztekus politiskajām krīzēm, kas bija vērojamas citās teritorijās, piemēram, Etiopijā, Gvinejā un Mali, noveda pie parakstīto individuālo saistību apjoma samazināšanās un tādējādi arī 11. EAF priekšfinansējuma sarukuma – tas samazinājās no 1,583 miljardiem EUR 2020. gadā līdz 1,537 miljardiem EUR 2021. gadā.

10. EAF priekšfinansējuma samazinājums no 633 miljoniem EUR 2020. gadā līdz 572 miljoniem EUR 2021. gadā ir EAF normālā dzīves cikla sekas. 10. EAF pakāpeniskās izbeigšanas rezultātā daudzi līgumi tika pabeigti un slēgti. Attiecīgi saņēmējiem veikto priekšfinansējuma maksājumu apjoms samazinājās, savukārt priekšfinansējuma ieskaits palielinājās.

2020. gadā kā īstermiņa priekšfinansējums bija uzrādīti 3 miljoni EUR, kas tagad ir klasificēti kā ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi, kuri saistīti ar finanšu instrumentiem.

2.2.1.   Ilgtermiņa priekšfinansējums pa pārvaldības režīmiem

Ilgtermiņa priekšfinansējums pa pārvaldības režīmiem

| miljoni EUR |
| --- |
| | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| Tieša pārvaldība | | |
| Īsteno: | | |
| | Komisija |

miljoni EUR

31.12.2021.

31.12.2020.

Tieša pārvaldība

Tieša pārvaldība

Īsteno:

Īsteno:

Komisija

Komisija

72

72

139

139

| | ES izpildaģentūras |
| --- | --- |

ES izpildaģentūras

ES izpildaģentūras

8

8

8

8

| | ES delegācijas |
| --- | --- |

ES delegācijas

ES delegācijas

15

15

25

25

95

95

171

171

Netieša pārvaldība

Netieša pārvaldība

Īsteno:

Īsteno:

| | EIB un EIF |
| --- | --- |

EIB un EIF

EIB un EIF

230

230

266

266

| | starptautiskas organizācijas |
| --- | --- |

starptautiskas organizācijas

starptautiskas organizācijas

278

278

343

343

| | privāttiesību subjekti, kas veic sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju uzdevumus |
| --- | --- |

privāttiesību subjekti, kas veic sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju uzdevumus

privāttiesību subjekti, kas veic sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju uzdevumus

12

12

28

28

| | publisko tiesību subjekti |
| --- | --- |

publisko tiesību subjekti

publisko tiesību subjekti

40

40

49

49

| | trešās valstis |
| --- | --- |

trešās valstis

trešās valstis

14

14

11

11

| | ES struktūras un publiskā un privātā sektora partnerības |
| --- | --- |

ES struktūras un publiskā un privātā sektora partnerības

ES struktūras un publiskā un privātā sektora partnerības

1

1

1

1

575

575

698

698

Kopā

Kopā

671

671

870

870

2.2.2.   Īstermiņa priekšfinansējums

Īstermiņa priekšfinansējums

| miljoni EUR |
| --- |
| | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| Priekšfinansējums (bruto) | — | 24 | 970 | 4 717 | 5 711 | 5 097 |
| Veikts ieskaits, veicot periodizāciju | — | (10) | (617) | (3 632 ) | (4 258 ) | (3 742 ) |
| Kopā | — | 14 | 353 | 1 085 | 1 453 | 1 355 |

miljoni EUR

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

31.12.2021.

31.12.2020.

Priekšfinansējums (bruto)

Priekšfinansējums (bruto)

—

—

24

24

970

970

4 717

4 717

5 711

5 711

5 097

5 097

Veikts ieskaits, veicot periodizāciju

Veikts ieskaits, veicot periodizāciju

—

(10)

(10)

(617)

(617)

(3 632 )

(3 632 )

(4 258 )

(4 258 )

(3 742 )

(3 742 )

Kopā

Kopā

—

—

14

14

353

353

1 085

1 085

1 453

1 453

1 355

1 355

2.2.3.   Īstermiņa priekšfinansējums pa pārvaldības režīmiem

Īstermiņa priekšfinansējums pa pārvaldības režīmiem

| miljoni EUR |
| --- |
| | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| Tieša pārvaldība | | |
| Īsteno: | | |
| | Komisija |

miljoni EUR

31.12.2021.

31.12.2020.

Tieša pārvaldība

Tieša pārvaldība

Īsteno:

Īsteno:

Komisija

Komisija

61

61

(40)

(40)

| | ES izpildaģentūras |
| --- | --- |

ES izpildaģentūras

ES izpildaģentūras

11

11

14

14

| | ES delegācijas |
| --- | --- |

ES delegācijas

ES delegācijas

159

159

206

206

231

231

180

180

Netieša pārvaldība

Netieša pārvaldība

Īsteno:

Īsteno:

| | EIB un EIF |
| --- | --- |

EIB un EIF

EIB un EIF

160

160

224

224

| | starptautiskas organizācijas |
| --- | --- |

starptautiskas organizācijas

starptautiskas organizācijas

642

642

572

572

| | privāttiesību subjekti, kas veic sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju uzdevumus |
| --- | --- |

privāttiesību subjekti, kas veic sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju uzdevumus

privāttiesību subjekti, kas veic sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju uzdevumus

109

109

73

73

| | publisko tiesību subjekti |
| --- | --- |

publisko tiesību subjekti

publisko tiesību subjekti

119

119

146

146

| | trešās valstis |
| --- | --- |

trešās valstis

trešās valstis

190

190

155

155

| | ES struktūras un publiskā un privātā sektora partnerības |
| --- | --- |

ES struktūras un publiskā un privātā sektora partnerības

ES struktūras un publiskā un privātā sektora partnerības

1

1

4

4

1 221

1 221

1 175

1 175

Kopā

Kopā

1 453

1 453

1 355

1 355

2.2.4.   Par priekšfinansējumu saņemtās garantijas

Par priekšfinansējumu saņemtās garantijas

Garantiju ņem, lai nodrošinātu priekšfinansējumu, un to atbrīvo, kad ir apmaksāts projekta pēdējais prasījums.

| miljoni EUR |
| --- |
| | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| Priekšfinansējuma garantijas | 44 | 49 |

miljoni EUR

31.12.2021.

31.12.2020.

Priekšfinansējuma garantijas

Priekšfinansējuma garantijas

44

44

49

49

Lielākā daļa priekšfinansējuma tiek izmaksāta netiešas pārvaldības režīmā. Šajā gadījumā garantijas saņēmējs ir nevis EAF, bet līgumslēdzēja iestāde. Lai gan EAF nav saņēmējs, minētās garantijas nodrošina tā aktīvus. 2021. gadā minēto garantiju summa bija 764 miljoni EUR.

2.3.   IEMAKSAS TRASTA FONDĀ

IEMAKSAS TRASTA FONDĀ

Šajā pozīcijā tiek norādīta summa, kas samaksāta kā iemaksas ES trasta fondā Āfrikai un ES trasta fondā “Bêkou”. No iemaksām tiek atskaitītas trasta fondiem radušās un uz EAF attiecināmās izmaksas.

Iemaksas trasta fondā EAF veic tiešās pārvaldības režīmā.

| miljoni EUR |
| --- |
| | Neto iemaksa 31.12.2020. | 2021. gadā veiktās iemaksas | TF neto izdevumu piešķīrums 2021. gadā | Neto iemaksas 31.12.2021. |
| Āfrika | 385 | 627 | (631) | 381 |
| “Bêkou” | 9 | 7 | (15) | 1 |
| Kopā | 394 | 634 | (646) | 382 |

miljoni EUR

Neto iemaksa 31.12.2020.

2021. gadā veiktās iemaksas

TF neto izdevumu piešķīrums 2021. gadā

Neto iemaksas 31.12.2021.

Āfrika

Āfrika

385

385

627

627

(631)

(631)

381

381

“Bêkou”

“Bêkou”

9

9

7

7

(15)

(15)

1

1

Kopā

Kopā

394

394

634

634

(646)

(646)

382

382

Iemaksu samazinājuma (no 800 miljoniem EUR 2020. gadā līdz 634 miljoniem EUR 2021. gadā) cēlonis ir trasta fonda izdevumu sarukums, kā cēlonis, savukārt, ir Covid-19 pandēmijas turpināšanās un drošības situācijas pasliktināšanās vairākos reģionos, kā rezultātā trasta fondu darbības 2021. gadā bija apgrūtinātas.

2.4.   AR KOMERCIĀLU APMAIŅU NESAISTĪTAS ATGŪSTAMĀS SUMMAS UN AR KOMERCIĀLU APMAIŅU SAISTĪTI DEBITORU PARĀDI

AR KOMERCIĀLU APMAIŅU NESAISTĪTAS ATGŪSTAMĀS SUMMAS UN AR KOMERCIĀLU APMAIŅU SAISTĪTI DEBITORU PARĀDI

Ar komerciālu apmaiņu saistīti darījumi ir darījumi, kuros subjekts saņem aktīvus, pakalpojumus vai saistību dzēšanu un otrai pusei apmaiņā tieši sniedz aptuveni tādu pašu vērtību (galvenokārt preču, pakalpojumu vai aktīvu izmantošanas veidā). Ar komerciālu apmaiņu nesaistīti darījumi ir darījumi, kuros subjekts vai nu saņem vērtību no cita subjekta, tieši nesniedzot apmaiņā aptuveni tādu pašu vērtību, vai sniedz vērtību citam subjektam, apmaiņā tieši nesaņemot aptuveni tādu pašu vērtību.

| miljoni EUR |
| --- |
| | Skaidrojums | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| Atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu | 2.4.1 | 26 | 48 |
| Debitoru parādi no darījumiem, kas saistīti ar komerciālu apmaiņu | 2.4.2 | 9 | 92 |
| Kopā | | 35 | 140 |

miljoni EUR

Skaidrojums

31.12.2021.

31.12.2020.

Atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

Atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

2.4.1

2.4.1

26

26

48

48

Debitoru parādi no darījumiem, kas saistīti ar komerciālu apmaiņu

Debitoru parādi no darījumiem, kas saistīti ar komerciālu apmaiņu

2.4.2

2.4.2

9

9

92

92

Kopā

Kopā

35

35

140

140

2.4.1.   Atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

Atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

| miljoni EUR |
| --- |
| | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| Dalībvalstis | — | — | — | — | — | — |
| Klienti | — | 4 | 47 | 5 | 56 | 61 |
| Publisko tiesību subjekti | — | 7 | 17 | 2 | 25 | 27 |
| Trešās valstis | — | 1 | 4 | 1 | 6 | 4 |
| Norakstītā summa | — | (9) | (51) | (5) | (66) | (49) |
| Konti iekšējiem norēķiniem ar ES iestādēm | — | — | — | 5 | 5 | 4 |
| Kopā | — | 2 | 16 | 8 | 26 | 48 |

miljoni EUR

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

31.12.2021.

31.12.2020.

Dalībvalstis

Dalībvalstis

—

—

—

—

—

—

Klienti

Klienti

—

—

4

4

47

47

5

5

56

56

61

61

Publisko tiesību subjekti

Publisko tiesību subjekti

—

7

7

17

17

2

2

25

25

27

27

Trešās valstis

Trešās valstis

—

—

1

1

4

4

1

1

6

6

4

4

Norakstītā summa

Norakstītā summa

—

—

(9)

(9)

(51)

(51)

(5)

(5)

(66)

(66)

(49)

(49)

Konti iekšējiem norēķiniem ar ES iestādēm

Konti iekšējiem norēķiniem ar ES iestādēm

—

—

—

5

5

5

5

4

4

Kopā

Kopā

—

—

2

2

16

16

8

8

26

26

48

48

2.4.2.   Debitoru parādi no darījumiem, kas saistīti ar komerciālu apmaiņu

Debitoru parādi no darījumiem, kas saistīti ar komerciālu apmaiņu

| miljoni EUR |
| --- |
| | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| Uzkrātie ienākumi | — | — | (1) | — | — | 88 |
| EAF savstarpējie konti | 181 | (316) | 1 279 | (1 144 ) | — | — |
| Citi | — | — | — | 9 | 9 | 4 |
| Kopā | 181 | (316) | 1 278 | (1 136 ) | 9 | 92 |

miljoni EUR

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

31.12.2021.

31.12.2020.

Uzkrātie ienākumi

Uzkrātie ienākumi

—

—

—

—

(1)

(1)

—

—

—

—

88

88

EAF savstarpējie konti

EAF savstarpējie konti

181

181

(316)

(316)

1 279

1 279

(1 144 )

(1 144 )

—

—

—

—

Citi

Citi

—

—

—

—

—

—

9

9

9

9

4

4

Kopā

Kopā

181

181

(316)

(316)

1 278

1 278

(1 136 )

(1 136 )

9

9

92

92

2021. gadā uzkrātie ienākumi samazinājās galvenokārt tāpēc, ka beidzās parāda atvieglošanas projekts ar Pasaules Banku, kuram 2020. gada beigās vēl nebija nomaksāta summa 62,6 miljonu EUR apmērā, kas 2021. gadā tika izlīdzināta. Papildus tam uzkrātie procenti 2020. gadā ietvēra arī 18 miljonus EUR, kas bija saistīti ar ES un Āfrikas infrastruktūras projektu. Sīkākā analīzē tika secināts, ka šie procenti nepienākas EAF, tāpēc 2021. gadā šie procenti netika iekasēti (skatīt 3.2. skaidrojumu).

3.2.

Efektivitātes labad vienotā kase, kas aptver visus EAF, ir piešķirta 11. EAF; tā rezultātā tiek veiktas operācijas starp dažādajiem EAF, kuras tiek līdzsvarotas EAF savstarpējos kontos starp dažādajām EAF bilancēm.

EAF savstarpējie konti tiek uzrādīti tikai atsevišķajos EAF. EAF savstarpējo kontu kopsumma ir nulle.

Pozīcijā “Citi” ir ietverti divi finanšu instrumentu debitoru parādi: 4 miljonu EUR debitoru parāds no Pasaules energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas fonda (GEEREF) un vēl viens 4 miljonu EUR debitoru parāds no mehānisma Climate Investor One.

GEEREF

Climate Investor One

2.5.   NAUDA UN NAUDAS EKVIVALENTI (6)

NAUDA UN NAUDAS EKVIVALENTI

6

Nauda un naudas ekvivalenti ir finanšu instrumenti, un tie ir nauda kasē, pieprasījuma noguldījumi bankās vai noguldījumi bankās ar īsu brīdinājuma termiņu par izņemšanu (piemēram, norēķinu konti un krājkonti) un citi īstermiņa ieguldījumi ar augstu likviditāti, kuru sākotnējais termiņš nepārsniedz trīs mēnešus.

| miljoni EUR |
| --- |
| | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| Speciālie konti | | | | | | |
| Centrālās bankas | — | — | — | 795 | 795 | 693 |
| | — | — | — | 795 | 795 | 693 |
| Norēķinu konti | | | | | | |
| Komercbankas | — | — | — | 165 | 165 | 8 |
| Nauda, kas pieder pie finanšu instrumentiem | — | — | — | 34 | 34 | 27 |
| | — | — | — | 199 | 199 | 35 |
| Kopā | — | — | — | 994 | 994 | 728 |

miljoni EUR

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

31.12.2021.

31.12.2020.

Speciālie konti

Speciālie konti

Centrālās bankas

Centrālās bankas

—

—

—

795

795

795

795

693

693

—

—

—

795

795

795

795

693

693

Norēķinu konti

Norēķinu konti

Komercbankas

Komercbankas

—

—

—

165

165

165

165

8

8

Nauda, kas pieder pie finanšu instrumentiem

Nauda, kas pieder pie finanšu instrumentiem

—

—

—

34

34

34

34

27

27

—

—

—

199

199

199

199

35

35

Kopā

Kopā

—

—

—

994

994

994

994

728

728

Naudas un naudas ekvivalentu pieaugums par 266 miljoniem EUR galvenokārt skaidrojams ar maksājumu samazinājumu, kā cēlonis ir papildu problēmas, kuras radījusi ieilgusī Covid-19 pandēmija un dažādas politiskās krīzes. Tas saskan ar izdevumu samazinājumu (skatīt 3.3. skaidrojumu) un priekšfinansējuma samazinājumu (skatīt 2.2. skaidrojumu). EAF neto maksājumi 2021. gadā bija 3,323 miljardi EUR salīdzinājumā ar rekordlielajiem 4,605 miljardu EUR maksājumiem 2020. gadā.

3.3.

2.2.

Tāpat kā iepriekšējos gados un lai ierobežotu darījumu partnera risku, centrālo banku kontos tiek turēts vairāk naudas nekā komercbankās (skatīt 5.1. skaidrojumu).

5.1

SAISTĪBAS

SAISTĪBAS

2.6.   FINANŠU SAISTĪBAS

FINANŠU SAISTĪBAS

2.6.1.   Finanšu uzkrājumi

Finanšu uzkrājumi

Šie uzkrājumi atbilst aplēstajiem zaudējumiem, kuri radīsies saistībā ar garantijām, kas piešķirtas saskaņā ar dažādiem finanšu instrumentiem, kur pilnvarotie subjekti ir tiesīgi izsniegt garantijas savā vārdā, bet EAF uzdevumā un EAF uzņemas risku. Ar garantijām saistītais EAF finanšu risks ir ierobežots, un pakāpeniski tiek uzkrāti finanšu aktīvi, lai segtu garantiju pieprasījumus nākotnē.

| miljoni EUR |
| --- |
| | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| Finanšu garantiju saistības | — | — | — | 1 | 1 | — |

miljoni EUR

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

31.12.2021.

31.12.2020.

Finanšu garantiju saistības

Finanšu garantiju saistības

—

—

—

—

—

—

1

1

1

1

—

—

1 miljons EUR ir aplēstie zaudējumi saistībā ar garantiju, kas sniegta saskaņā ar 8 miljonus EUR vērto finanšu instrumentu Euritz (skatīt 3.2.1. skaidrojumu).

Euritz

3.2.1.

2.6.2.   Līdzfinansējuma kreditoru parādi

Līdzfinansējuma kreditoru parādi

Līdzfinansējuma kreditoru parādi ir līdzekļi, ko EAF saņem saistībā ar līdzfinansēšanas līgumiem. EAF šīs iemaksas ir jāizlieto, lai sniegtu saskaņotus pakalpojumus trešām personām, un neizlietotie līdzekļi jāatdod atpakaļ ieguldītājiem. No līdzfinansējuma summu izlietojuma laika ir atkarīgs, vai līdzfinansējumu uzrāda kā īstermiņa vai ilgtermiņa līdzfinansējumu.

Gada beigās veic katra līdzfinansējuma kreditoru parāda novērtējumu, un visas summas, ko, visticamāk, neizlietos nākamajos 12 mēnešos, uzskata par ilgtermiņa līdzfinansējuma kreditoru parādiem. Īstermiņa summas ir norādītas 2.7.2. skaidrojumā.

2.7.2.

| miljoni EUR |
| --- |
| | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| Ilgtermiņa līdzfinansējuma kreditoru parādi | — | — | — | 6 | 6 | 2 |
| Īstermiņa līdzfinansējuma kreditoru parādi | — | — | (3) | 38 | 35 | 42 |
| Kopā | — | — | (3) | 44 | 41 | 44 |

miljoni EUR

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

31.12.2021.

31.12.2020.

Ilgtermiņa līdzfinansējuma kreditoru parādi

Ilgtermiņa līdzfinansējuma kreditoru parādi

—

—

—

—

6

6

6

6

2

2

Īstermiņa līdzfinansējuma kreditoru parādi

Īstermiņa līdzfinansējuma kreditoru parādi

—

—

(3)

(3)

38

38

35

35

42

42

Kopā

Kopā

—

—

(3)

(3)

44

44

41

41

44

44

2.7.   KREDITORU PARĀDI

KREDITORU PARĀDI

Kreditoru parādi ir saistības samaksāt par saņemtām precēm vai sniegtiem pakalpojumiem, par ko – atšķirībā no uzkrātajiem izdevumiem – ir jau izrakstīts rēķins vai ir oficiāla vienošanās ar piegādātāju. Kreditoru parādi var būt saistīti gan ar darījumiem, kas saistīti ar komerciālu apmaiņu (piemēram, preču un pakalpojumu pirkšanu), gan ar darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu (piemēram, izmaksu prasījumiem no dotāciju, priekšfinansējuma vai cita ES finansējuma saņēmējiem).

| miljoni EUR |
| --- |
| | Skaidrojums | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| Īstermiņa kreditoru parādi | 2.7.1 | — | — | 33 | 230 | 263 | 345 |
| Dažādi kreditoru parādi | 2.7.2 | — | — | (5) | 243 | 238 | 270 |
| Kopā | | — | — | 27 | 473 | 501 | 615 |

miljoni EUR

Skaidrojums

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

31.12.2021.

31.12.2020.

Īstermiņa kreditoru parādi

Īstermiņa kreditoru parādi

2.7.1

—

—

—

33

33

230

230

263

263

345

345

Dažādi kreditoru parādi

Dažādi kreditoru parādi

2.7.2

—

—

—

(5)

(5)

243

243

238

238

270

270

Kopā

Kopā

—

—

—

27

27

473

473

501

501

615

615

2.7.1.   Īstermiņa kreditoru parādi

Īstermiņa kreditoru parādi

| miljoni EUR |
| --- |
| | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| Piegādātāji | — | — | 25 | 47 | 72 | 141 |
| Dalībvalstis | — | — | — | 3 | 3 | — |
| Trešās valstis | — | — | — | 158 | 158 | 189 |
| Publisko tiesību subjekti | — | — | (11) | 61 | 51 | 100 |
| Iestādes un aģentūras | — | — | — | 4 | 4 | — |
| Citi īstermiņa kreditoru parādi | — | — | 18 | (44) | (25) | (85) |
| Kopā | — | — | 33 | 230 | 263 | 345 |

miljoni EUR

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

31.12.2021.

31.12.2020.

Piegādātāji

Piegādātāji

—

—

—

25

25

47

47

72

72

141

141

Dalībvalstis

Dalībvalstis

—

—

—

—

—

3

3

3

3

—

—

Trešās valstis

Trešās valstis

—

—

—

—

—

158

158

158

158

189

189

Publisko tiesību subjekti

Publisko tiesību subjekti

—

—

—

(11)

(11)

61

61

51

51

100

100

Iestādes un aģentūras

Iestādes un aģentūras

—

—

—

—

—

4

4

4

4

—

—

Citi īstermiņa kreditoru parādi

Citi īstermiņa kreditoru parādi

—

—

—

—

18

18

(44)

(44)

(25)

(25)

(85)

(85)

Kopā

Kopā

—

—

—

33

33

230

230

263

263

345

345

Kreditoru parādi lielā mērā ietver izmaksu pārskatus, ko EAF saņem saistībā ar saņēmējiem piešķirtajām dotācijām. Tos reģistrē izmaksu pārskata saņemšanas brīdī par visu tajā norādīto summu. Pēc attiecināmības pārbaudes saņēmējiem tiek izmaksātas tikai attiecināmās summas. Gada beigās tiek analizēti nenokārtotie izmaksu prasījumi, un aplēstās attiecināmās summas saistībā ar šiem izmaksu prasījumiem tiek atzītas finanšu darbības rezultātu pārskatā. Aplēstās neattiecināmās summas tiek uzrādītas kā citi īstermiņa kreditoru parādi.

Kreditoru parādos trešām valstīm ir iekļauts 60 miljonus EUR liels budžeta atbalsts Etiopijai, kas valstī valdošās situācijas dēļ kopš 2020. gada novembra ir apturēts.

Kreditoru parādu samazinājums, jo īpaši attiecībā uz piegādātājiem un trešām valstīm, radās tāpēc, ka ir samazinājies to rēķinu apjoms, kas pirms gada beigām vēl nebija apstiprināti un samaksāti.

2.7.2.   Dažādi kreditoru parādi

Dažādi kreditoru parādi

| miljoni EUR |
| --- |
| | Skaidrojums | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| Līdzfinansējuma kreditoru parādi | 2.6.2 | — | — | (3) | 38 | 35 | 42 |
| Nākamo periodu kapitāla iemaksas | 2.7.2.1 | — | — | — | 199 | 199 | 223 |
| Citi dažādi kreditoru parādi | | — | — | (2) | 6 | 4 | 5 |
| Kopā | | — | — | (5) | 243 | 238 | 270 |

miljoni EUR

Skaidrojums

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

31.12.2021.

31.12.2020.

Līdzfinansējuma kreditoru parādi

Līdzfinansējuma kreditoru parādi

2.6.2

—

—

(3)

(3)

38

38

35

35

42

42

Nākamo periodu kapitāla iemaksas

Nākamo periodu kapitāla iemaksas

2.7.2.1

—

—

—

199

199

199

199

223

223

Citi dažādi kreditoru parādi

Citi dažādi kreditoru parādi

—

—

(2)

(2)

6

6

4

4

5

5

Kopā

Kopā

—

—

(5)

(5)

243

243

238

238

270

270

2.7.2.1.   Nākamo periodu kapitāla iemaksas

Nākamo periodu kapitāla iemaksas

Nākamo periodu kapitāla iemaksas 43 miljonu EUR apmērā attiecas uz atmaksu dalībvalstīm no atceltiem vai neizlietotiem līdzekļiem projektos, kas īstenoti 8. un 9. EAF ietvaros (skatīt 2.10.1. skaidrojumu). Dalībvalstis piekrita, ka atmaksai tiek veikts ieskaits pret iemaksām no 11. EAF pirmā uzaicinājuma pieteikties iemaksām laikā 2022. gadā.

2.10.1.

Līdztekus atmaksai vēl 156 miljoni EUR attiecas uz 2022. gada pirmo maksājumu, ko Apvienotā Karaliste samaksājusi avansā. Saskaņā ar Izstāšanās līguma 152. pantu Apvienotā Karaliste paliek EAF puse, līdz tiks slēgts 11. EAF un visi iepriekšējie neslēgtie EAF, un šajā ziņā uzņemas tādas pašas saistības kā dalībvalstis (skatīt 2.10.1. skaidrojumu).

2.8.   UZKRĀTIE IZDEVUMI

UZKRĀTIE IZDEVUMI

Uzkrātie izdevumi ir saistības samaksāt par saņemtām precēm vai sniegtiem pakalpojumiem, par ko – atšķirībā no kreditoru parādiem – vēl nav izrakstīts rēķins vai vēl nav oficiālas vienošanās ar piegādātāju. Uzkrātos izdevumus aprēķina, pamatojoties uz neizpildīto budžeta saistību summu gada beigās. Aplēsto uzkrāto izdevumu daļa, kas saistīta ar izmaksāto priekšfinansējumu, ir ierakstīta kā priekšfinansējuma summu samazinājums.

Darījumus un notikumus atzīst finanšu pārskatos periodā, uz kuru tie attiecas. Ja gada beigās rēķins ir izsniegts, bet pakalpojumi vēl nav sniegti vai preces vēl nav piegādātas, ieņēmumus attiecina uz nākamo pārskata periodu un atzīst nākamajā pārskata periodā.

| miljoni EUR |
| --- |
| | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| Uzkrātie izdevumi | — | 6 | 110 | 891 | 1 007 | 1 526 |
| Citi uzkrājumi un nākamo periodu maksājumi | — | — | — | 1 | 1 | 1 |
| Kopā | — | 6 | 110 | 892 | 1 008 | 1 527 |

miljoni EUR

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

31.12.2021.

31.12.2020.

Uzkrātie izdevumi

Uzkrātie izdevumi

—

6

6

110

110

891

891

1 007

1 007

1 526

1 526

Citi uzkrājumi un nākamo periodu maksājumi

Citi uzkrājumi un nākamo periodu maksājumi

—

—

—

1

1

1

1

1

1

Kopā

Kopā

—

6

6

110

110

892

892

1 008

1 008

1 527

1 527

Uzkrātie izdevumi ietver aplēstos pamatdarbības izdevumus, kas saistīti ar vēl nepabeigtiem un jau pabeigtiem līgumiem, gadījumos, kad nav apstiprinātu izmaksu prasījumu; saņēmējiem radušies attiecināmie izdevumi ir aplēsti, izmantojot vislabāko pieejamo informāciju. Aplēsto uzkrāto izdevumu daļa, kas saistīta ar izmaksāto priekšfinansējumu, ir ierakstīta kā priekšfinansējuma summu samazinājums (skatīt 2.2 above. skaidrojumu).

2.2

Uzkrāto izdevumu samazinājuma galvenais cēlonis ir uzkrāto izdevumu samazinājums 11. EAF (2020. gadā – 1,244 miljardi EUR) un 10. EAF (2019. gadā – 217 miljoni EUR). Tas atbilst EAF dzīves ciklam un pamatā esošo nepabeigto līgumu skaitam – 11. EAF īstenošanas aktivitāte sasniedza augstāko punktu 2020. gadā, reaģējot uz gaidāmo turpināmības klauzulas stāšanos spēkā 2020. gada 31. decembrī. Turklāt problēmas, ko radīja Covid-19 pandēmijas turpināšanās un politiskas krīzes vairākās teritorijās, apgrūtināja EAF darbību īstenošanu, kā rezultātā 2021. gadā parakstīto individuālo līgumu skaits samazinājās. Tāpēc 2021. gada beigās bija daudz mazāk nepabeigtu līgumu, attiecībā uz kuriem bija jāaplēš un jāuzkrāj izdevumi, nekā 2020. gadā (skatīt arī 2.2. skaidrojumu).

2.2.

NETO AKTĪVI

NETO AKTĪVI

2.9.   PATIESĀS VĒRTĪBAS REZERVE

PATIESĀS VĒRTĪBAS REZERVE

| miljoni EUR |
| --- |
| | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| Patiesās vērtības rezerve | — | 5 |

miljoni EUR

31.12.2021.

31.12.2020.

Patiesās vērtības rezerve

Patiesās vērtības rezerve

—

—

5

5

11. EGN pārskatīšanas rezultātā patiesās vērtības rezerve ir pārvietota uz uzkrāto pārpalikumu/deficītu (skatīt 2.1. skaidrojumu).

2.1.

2.10.   FONDU KAPITĀLS

FONDU KAPITĀLS

EAF dalībvalstis veic iemaksas fondā EAF programmu īstenošanai, kā noteikts katra EAF iekšējā nolīgumā. Saskaņā ar piemērojamo juridisko pamatu par kapitāla pieprasījumiem, t. i., finansējuma pieprasījumiem par konkrētu gadu N, izlemj ar Padomes lēmumu gadā N – 1, saņemamos līdzekļus skaidri piešķirot noteiktiem nākotnes periodiem.

Iemaksas atbilst kritērijiem attiecībā uz īpašnieku iemaksām (1. EGN), tāpēc tās EAF finanšu pārskatos uzrāda kā fondu kapitālu. Fondu kapitāls ir kopējā iemaksu summa, kas jāsaņem no EAF dalībvalstīm. Tā kā nepieprasītais fondu kapitāls tiek atskaitīts no kopējā fondu kapitāla (skatīt pārskatu par neto aktīvu izmaiņām), bilancē atzīst tikai pieprasīto fondu kapitālu.

Tā kā saskaņotās iemaksas piešķir noteiktiem pārskata periodiem un EAF tiesībpamatotais prasījums pret EAF dalībvalstīm rodas tikai šajos periodos, visas avansā saņemtās summas atzīst kā nākamo periodu kapitāla iemaksas pozīcijā “Kreditoru parādi”, nevis kā pieprasīto kapitālu.

2.10.1.   Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls

Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls

| miljoni EUR |
| --- |
| | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | Kopā |
| Fondu kapitāls | 12 164 | 10 550 | 20 960 | 29 367 | 73 041 |
| Nepieprasītais fondu kapitāls | — | (15) | — | (14 040 ) | (14 055 ) |
| Pieprasītais fondu kapitāls 31.12.2020. | 12 164 | 10 535 | 20 960 | 15 327 | 58 986 |
| Fondu kapitāls | 12 164 | 10 507 | 20 960 | 29 367 | 72 998 |
| Nepieprasītais fondu kapitāls | — | (15) | — | (10 340 ) | (10 355 ) |
| Pieprasītais fondu kapitāls 31.12.2021. | 12 164 | 10 492 | 20 960 | 19 027 | 62 643 |

miljoni EUR

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

Kopā

Fondu kapitāls

Fondu kapitāls

12 164

12 164

10 550

10 550

20 960

20 960

29 367

29 367

73 041

73 041

Nepieprasītais fondu kapitāls

Nepieprasītais fondu kapitāls

—

(15)

(15)

—

—

(14 040 )

(14 040 )

(14 055 )

(14 055 )

Pieprasītais fondu kapitāls 31.12.2020.

Pieprasītais fondu kapitāls 31.12.2020.

12 164

12 164

10 535

10 535

20 960

20 960

15 327

15 327

58 986

58 986

Fondu kapitāls

Fondu kapitāls

12 164

12 164

10 507

10 507

20 960

20 960

29 367

29 367

72 998

72 998

Nepieprasītais fondu kapitāls

Nepieprasītais fondu kapitāls

—

(15)

(15)

—

—

(10 340 )

(10 340 )

(10 355 )

(10 355 )

Pieprasītais fondu kapitāls 31.12.2021.

Pieprasītais fondu kapitāls 31.12.2021.

12 164

12 164

10 492

10 492

20 960

20 960

19 027

19 027

62 643

62 643

Nepieprasītie līdzekļi ir summas, kas vēl nav pieprasītas no dalībvalstīm. Pieprasītais fondu kapitāls ir piešķīrumi, ko EAF ir pieprasījis un ko dalībvalstis pārvedušas uz kases kontiem (skatīt 2.10.2. skaidrojumu turpmāk tekstā).

2.10.2.

Ar Padomes Lēmumu (ES) 2021/1941 (7) 8. un 9. EAF iekšējos nolīgumos noteiktās dalībvalstu iemaksas tika attiecīgi samazinātas par summu 43 miljonu EUR apmērā no 8. un 9. EAF līdzekļiem, par kuriem saistības ir atceltas. Tā kā 8. EAF līdzekļi, par kuriem saistības ir atceltas, jau ir pārvietoti uz pārējiem EAF, no 9. EAF kapitāla tika atskaitīti 43 miljoni EUR. Atmaksājumiem, kas rodas no šā samazinājuma, ir veikts ieskaits pret papildu līdzekļu pieprasījumu 11. EAF ietvaros. Atmaksa faktiski tiks izmantota 2022. gada pirmajai iemaksai, ar ko ir skaidrojams nākamo periodu kapitāls 43 miljonu EUR apmērā (skatīt 2.7.2.1. skaidrojumu).

7

2.7.2.1.

Lai gan Apvienotā Karaliste joprojām ir EAF dalībniece līdz visu programmu slēgšanai, saskaņā ar Izstāšanās līguma 153. pantu tās daļu 8., 9. un 10. EAF līdzekļos, par kuriem saistību uzņemšanās nav notikusi vai saistības ir atceltas, nevar izmantot atkārtoti.

2.10.2.   Pieprasītais un nepieprasītais fondu kapitāls: dalībvalstis un AK

Pieprasītais un nepieprasītais fondu kapitāls: dalībvalstis un AK

| miljoni EUR |
| --- |
| Iemaksas 11. EAF | % | Nepieprasītais kapitāls 31.12.2020. | 2021. gadā pieprasītais kapitāls | Nepieprasītais kapitāls 31.12.2021. |
| Austrija | 2,40 | 337 | (89) | 248 |
| Beļģija | 3,25 | 456 | (120) | 336 |
| Bulgārija | 0,22 | 31 | (8) | 23 |
| Horvātija | 0,23 | 32 | (8) | 23 |
| Kipra | 0,11 | 16 | (4) | 12 |
| Čehijas Republika | 0,80 | 112 | (30) | 83 |
| Dānija | 1,98 | 278 | (73) | 205 |
| Igaunija | 0,09 | 12 | (3) | 9 |
| Somija | 1,51 | 212 | (56) | 156 |
| Francija | 17,81 | 2 501 | (659) | 1 842 |
| Vācija | 20,58 | 2 889 | (761) | 2 128 |
| Grieķija | 1,51 | 212 | (56) | 156 |
| Ungārija | 0,61 | 86 | (23) | 64 |
| Īrija | 0,94 | 132 | (35) | 97 |
| Itālija | 12,53 | 1 759 | (464) | 1 296 |
| Latvija | 0,12 | 16 | (4) | 12 |
| Lietuva | 0,18 | 25 | (7) | 19 |
| Luksemburga | 0,26 | 36 | (9) | 26 |
| Malta | 0,04 | 5 | (1) | 4 |
| Nīderlande | 4,78 | 671 | (177) | 494 |
| Polija | 2,01 | 282 | (74) | 208 |
| Portugāle | 1,20 | 168 | (44) | 124 |
| Rumānija | 0,72 | 101 | (27) | 74 |
| Slovākija | 0,38 | 53 | (14) | 39 |
| Slovēnija | 0,22 | 32 | (8) | 23 |
| Spānija | 7,93 | 1 114 | (294) | 820 |
| Zviedrija | 2,94 | 413 | (109) | 304 |
| Apvienotā Karaliste | 14,68 | 2 061 | (543) | 1 518 |
| Kopā | 100,00 | 14 040 | (3 700 ) | 10 340 |

miljoni EUR

Iemaksas 11. EAF

%

Nepieprasītais kapitāls 31.12.2020.

2021. gadā pieprasītais kapitāls

Nepieprasītais kapitāls 31.12.2021.

Austrija

Austrija

2,40

2,40

337

337

(89)

(89)

248

248

Beļģija

Beļģija

3,25

3,25

456

456

(120)

(120)

336

336

Bulgārija

Bulgārija

0,22

0,22

31

31

(8)

(8)

23

23

Horvātija

Horvātija

0,23

0,23

32

32

(8)

(8)

23

23

Kipra

Kipra

0,11

0,11

16

16

(4)

(4)

12

12

Čehijas Republika

Čehijas Republika

0,80

0,80

112

112

(30)

(30)

83

83

Dānija

Dānija

1,98

1,98

278

278

(73)

(73)

205

205

Igaunija

Igaunija

0,09

0,09

12

12

(3)

(3)

9

9

Somija

Somija

1,51

1,51

212

212

(56)

(56)

156

156

Francija

Francija

17,81

17,81

2 501

2 501

(659)

(659)

1 842

1 842

Vācija

Vācija

20,58

20,58

2 889

2 889

(761)

(761)

2 128

2 128

Grieķija

Grieķija

1,51

1,51

212

212

(56)

(56)

156

156

Ungārija

Ungārija

0,61

0,61

86

86

(23)

(23)

64

64

Īrija

Īrija

0,94

0,94

132

132

(35)

(35)

97

97

Itālija

Itālija

12,53

12,53

1 759

1 759

(464)

(464)

1 296

1 296

Latvija

Latvija

0,12

0,12

16

16

(4)

(4)

12

12

Lietuva

Lietuva

0,18

0,18

25

25

(7)

(7)

19

19

Luksemburga

Luksemburga

0,26

0,26

36

36

(9)

(9)

26

26

Malta

Malta

0,04

0,04

5

5

(1)

(1)

4

4

Nīderlande

Nīderlande

4,78

4,78

671

671

(177)

(177)

494

494

Polija

Polija

2,01

2,01

282

282

(74)

(74)

208

208

Portugāle

Portugāle

1,20

1,20

168

168

(44)

(44)

124

124

Rumānija

Rumānija

0,72

0,72

101

101

(27)

(27)

74

74

Slovākija

Slovākija

0,38

0,38

53

53

(14)

(14)

39

39

Slovēnija

Slovēnija

0,22

0,22

32

32

(8)

(8)

23

23

Spānija

Spānija

7,93

7,93

1 114

1 114

(294)

(294)

820

820

Zviedrija

Zviedrija

2,94

2,94

413

413

(109)

(109)

304

304

Apvienotā Karaliste

Apvienotā Karaliste

14,68

14,68

2 061

2 061

(543)

(543)

1 518

1 518

Kopā

Kopā

100,00

100,00

14 040

14 040

(3 700 )

(3 700 )

10 340

10 340

Tā kā viss 8., 9. un 10. EAF kapitāls tika pieprasīts un saņemts iepriekšējos gados, 2021. gadā pieprasītā summa 3,700 miljardu EUR apmērā ir saistīta tikai ar 11. EAF.

2.10.3.   Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla

Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla

| miljoni EUR |
| --- |
| | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| No slēgtajiem EAF pārvietotie līdzekļi | 627 | 1 625 | — | — | 2 252 | 2 252 |

miljoni EUR

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

31.12.2021.

31.12.2020.

No slēgtajiem EAF pārvietotie līdzekļi

No slēgtajiem EAF pārvietotie līdzekļi

627

627

1 625

1 625

—

—

2 252

2 252

2 252

2 252

Šajā pozīcijā ir ietverti resursi, kas pārvietoti no slēgtiem EAF uz 8. un 9. EAF.

2.10.4.   Pieprasītā fondu kapitāla pārvietojumi starp aktīvajiem EAF

Pieprasītā fondu kapitāla pārvietojumi starp aktīvajiem EAF

| miljoni EUR |
| --- |
| | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | Kopā |
| Atlikums 31.12.2019. | (2 510 ) | 2 109 | 265 | 136 | — |
| Atcelto summu pārvietojums uz 10. EAF darbības rezervi no iepriekšējiem EAF | (2) | (69) | 71 | — | — |
| Atcelto summu pārvietojums uz 11. EAF darbības rezervi no iepriekšējiem EAF | — | — | (147) | 147 | — |
| Atlikums 31.12.2020. | (2 512 ) | 2 041 | 188 | 283 | — |
| Atcelto summu pārvietojums uz 10. EAF darbības rezervi no iepriekšējiem EAF | — | (23) | 23 | — | — |
| Atcelto summu pārvietojums uz 11. EAF darbības rezervi no iepriekšējiem EAF | — | — | (110) | 110 | — |
| Atlikums 31.12.2021. | (2 512 ) | 2 018 | 101 | 394 | — |

miljoni EUR

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

Kopā

Atlikums 31.12.2019.

Atlikums 31.12.2019.

(2 510 )

(2 510 )

2 109

2 109

265

265

136

136

—

Atcelto summu pārvietojums uz 10. EAF darbības rezervi no iepriekšējiem EAF

Atcelto summu pārvietojums uz 10. EAF darbības rezervi no iepriekšējiem EAF

(2)

(2)

(69)

(69)

71

71

—

—

—

Atcelto summu pārvietojums uz 11. EAF darbības rezervi no iepriekšējiem EAF

Atcelto summu pārvietojums uz 11. EAF darbības rezervi no iepriekšējiem EAF

—

—

(147)

(147)

147

147

—

Atlikums 31.12.2020.

Atlikums 31.12.2020.

(2 512 )

(2 512 )

2 041

2 041

188

188

283

283

—

Atcelto summu pārvietojums uz 10. EAF darbības rezervi no iepriekšējiem EAF

Atcelto summu pārvietojums uz 10. EAF darbības rezervi no iepriekšējiem EAF

—

—

(23)

(23)

23

23

—

—

—

Atcelto summu pārvietojums uz 11. EAF darbības rezervi no iepriekšējiem EAF

Atcelto summu pārvietojums uz 11. EAF darbības rezervi no iepriekšējiem EAF

—

—

(110)

(110)

110

110

—

Atlikums 31.12.2021.

Atlikums 31.12.2021.

(2 512 )

(2 512 )

2 018

2 018

101

101

394

394

—

Šī pozīcija ietver resursus, kas pārvietoti starp aktīvajiem EAF.

Kopš Kotonū nolīguma stāšanās spēkā visi iepriekšējo aktīvo EAF neiztērētie līdzekļi pēc saistību atcelšanas tiek pārvietoti uz jaunāko atvērto EAF. No citiem EAF pārvietotie resursi palielina saņēmējfonda apropriācijas un samazina nosūtītājfonda apropriācijas. Saistības par līdzekļiem, kas pārvietoti uz 10. un 11. EAF darbības rezervi, var uzņemties tikai īpašos apstākļos, kas paredzēti iekšējos nolīgumos.

3.   SKAIDROJUMI PAR FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATU

SKAIDROJUMI PAR FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATU

IEŅĒMUMI

IEŅĒMUMI

| miljoni EUR |
| --- |
| | Skaidrojums | 2021 | 2020 |
| Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu | 3.1 | 27 | 92 |
| Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu | 3.2 | 48 | 43 |
| Kopā | | 75 | 135 |

miljoni EUR

Skaidrojums

2021

2020

Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

3.1

27

27

92

92

Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu

Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu

3.2

48

48

43

43

Kopā

Kopā

75

75

135

135

3.1.   IEŅĒMUMI NO DARĪJUMIEM, KAS NAV SAISTĪTI AR KOMERCIĀLU APMAIŅU

IEŅĒMUMI NO DARĪJUMIEM, KAS NAV SAISTĪTI AR KOMERCIĀLU APMAIŅU

Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, attiecas uz darījumiem, kuros pārvedējs nodod resursus saņēmējam subjektam, bet saņēmējs subjekts tieši nenodrošina pretī aptuveni tādu pašu vērtību. Šajā pozīcijā galvenokārt ietilpst summas, kas saņemtas no Komisijas attiecīgajā gadā, un atgūtie pamatdarbības izdevumi.

| miljoni EUR |
| --- |
| | Skaidrojums | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | 2021 | 2020 |
| Izdevumu atgūšana | | — | 1 | — | 7 | 8 | 39 |
| Līdzfinansējuma ieņēmumi | 3.1.1 | — | — | — | 19 | 19 | 53 |
| Kopā | | — | 1 | — | 26 | 27 | 92 |

miljoni EUR

Skaidrojums

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

2021

2020

Izdevumu atgūšana

Izdevumu atgūšana

—

1

1

—

7

7

8

8

39

39

Līdzfinansējuma ieņēmumi

Līdzfinansējuma ieņēmumi

3.1.1

—

—

—

19

19

19

19

53

53

Kopā

Kopā

—

1

1

—

26

26

27

27

92

92

Kopējie ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, samazinājās par 65 miljoniem EUR, atgriežoties normālā līmenī pēc 2020. gadā piedzīvotā lielā pieauguma (2019. gadā – 28 miljoni EUR). 2020. gadā EAF ietvaros īstenoto darbību apjoms pieauga, reaģējot uz turpināmības klauzulas gaidāmo spēkā stāšanos 2020. gada 31. decembrī, un tā rezultātā pieauga līdzfinansējuma ieņēmumi.

Atgūto izdevumu samazinājums lielākoties skaidrojams ar to, ka 2021. gadā tika izdots mazāk atgūšanas rīkojumu nekā 2020. gadā.

Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, var tikt šādi sadalīti pa pārvaldības režīmiem:

| miljoni EUR |
| --- |
| | 2021 | 2020 |
| Tieša pārvaldība | | |
| Īsteno: | | |
| | Komisija |

miljoni EUR

2021

2020

Tieša pārvaldība

Tieša pārvaldība

Īsteno:

Īsteno:

Komisija

Komisija

1

1

2

2

| | ES delegācijas |
| --- | --- |

ES delegācijas

ES delegācijas

7

7

11

11

8

8

13

13

Netieša pārvaldība

Netieša pārvaldība

Īsteno:

Īsteno:

| | trešās valstis |
| --- | --- |

trešās valstis

trešās valstis

27

27

42

42

| | publisko tiesību subjekti |
| --- | --- |

publisko tiesību subjekti

publisko tiesību subjekti

(13)

(13)

13

13

| | starptautiskas organizācijas |
| --- | --- |

starptautiskas organizācijas

starptautiskas organizācijas

3

3

17

17

| | privāttiesību subjekti, kas veic sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju uzdevumus |
| --- | --- |

privāttiesību subjekti, kas veic sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju uzdevumus

privāttiesību subjekti, kas veic sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju uzdevumus

2

2

7

7

19

19

79

79

Kopā

Kopā

27

27

92

92

3.1.1.   Līdzfinansējuma ieņēmumi

Līdzfinansējuma ieņēmumi

Saņemtās līdzfinansējuma iemaksas atbilst kritērijiem, kas raksturo ar komerciālu apmaiņu nesaistītu darījumu ieņēmumus ar nosacījumiem, un tādējādi tām nebūtu jāietekmē finanšu darbības rezultātu pārskats, kad tās saņem. Saņemtās iemaksas saglabājas pie saistībām (skatīt 2.6.2. un 2.7.2. skaidrojumu), līdz ar ziedotajiem līdzekļiem saistītie nosacījumi ir izpildīti, t. i., ir radušies attiecināmie izdevumi (skatīt 3.4. skaidrojumu). Atbilstošo summu tad atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā kā ar komerciālu apmaiņu nesaistītu darījumu ieņēmumus no līdzfinansējuma. Attiecīgi gada saimnieciskās darbības rezultāts nemainās.

2.6.2.

2.7.2.

3.4.

3.2.   IEŅĒMUMI NO DARĪJUMIEM, KAS SAISTĪTI AR KOMERCIĀLU APMAIŅU

IEŅĒMUMI NO DARĪJUMIEM, KAS SAISTĪTI AR KOMERCIĀLU APMAIŅU

Ieņēmumi no darījumiem un notikumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu, attiecas uz šādu veidu darījumiem: pakalpojumu sniegšana, preču pārdošana un gadījumi, kad subjekta aktīvus lieto citi, kā rezultātā subjekts saņem procentus, autoratlīdzības un dividendes.

| miljoni EUR |
| --- |
| | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | 2021 | 2020 |
| Finanšu ieņēmumi | — | — | (22) | (4) | (26) | 6 |
| Citi ieņēmumi | — | 5 | 14 | 55 | 74 | 37 |
| Kopā | — | 5 | (8) | 51 | 48 | 43 |

miljoni EUR

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

2021

2020

Finanšu ieņēmumi

Finanšu ieņēmumi

—

—

(22)

(22)

(4)

(4)

(26)

(26)

6

6

Citi ieņēmumi

Citi ieņēmumi

—

5

5

14

14

55

55

74

74

37

37

Kopā

Kopā

—

—

5

5

(8)

(8)

51

51

48

48

43

43

Finanšu ieņēmumi ir negatīvi, jo pagājušā gada aplēstie ieņēmumi bija lielāki nekā šā gada aplēstās summas. Aplēšu samazinājumam ir vairāki cēloņi. Pirmkārt, sīkākā analīzē tika secināts, ka procenti no ES un Āfrikas infrastruktūras projekta (18 miljoni EUR), kas pagājušogad bija iekļauti uzkrātajos finanšu ieņēmumos, ir daļa no iemaksām trasta fondā un nepienākas EAF. Otrkārt, uzkrātie procenti par novēlotiem uz atgūšanas rīkojumu pamata veiktajiem maksājumiem bija par 8 miljoniem EUR mazāki nekā iepriekšējā gadā.

Citi ieņēmumi attiecas galvenokārt uz guvumu no ārvalstu valūtas maiņas. Atbilstošos zaudējumus no ārvalstu valūtas maiņas ieraksta citos izdevumos (skatīt 3.6. skaidrojumu).

3.6

IZDEVUMI

IZDEVUMI

Šajā pozīcijā iekļauj izdevumus, kas radušies saistībā ar operatīvajām darbībām.

3.3.   ATBALSTA INSTRUMENTI

ATBALSTA INSTRUMENTI

| miljoni EUR |
| --- |
| | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | 2021 | 2020 |
| Plānojamais atbalsts | — | (4) | (19) | 1 268 | 1 244 | 2 889 |
| Makroekonomiskais atbalsts | — | 7 | — | — | 7 | (8) |
| Nozaru politika | — | (2) | — | (2) | (5) | 3 |
| Iekšējie ĀKK projekti | — | — | 228 | 724 | 951 | 1 019 |
| Ārkārtas palīdzība | — | 6 | 7 | (6) | 6 | 19 |
| Citas atbalsta programmas | — | — | — | (1) | (1) | — |
| Institucionālais atbalsts | — | — | (1) | 15 | 14 | 13 |
| Iemaksas trasta fondos | — | — | — | 646 | 646 | 673 |
| Kopā | — | 7 | 214 | 2 644 | 2 864 | 4 607 |

miljoni EUR

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

2021

2020

Plānojamais atbalsts

Plānojamais atbalsts

—

(4)

(4)

(19)

(19)

1 268

1 268

1 244

1 244

2 889

2 889

Makroekonomiskais atbalsts

Makroekonomiskais atbalsts

—

7

7

—

—

7

7

(8)

(8)

Nozaru politika

Nozaru politika

—

(2)

(2)

—

(2)

(2)

(5)

(5)

3

3

Iekšējie ĀKK projekti

Iekšējie ĀKK projekti

—

—

228

228

724

724

951

951

1 019

1 019

Ārkārtas palīdzība

Ārkārtas palīdzība

—

6

6

7

7

(6)

(6)

6

6

19

19

Citas atbalsta programmas

Citas atbalsta programmas

—

—

—

—

(1)

(1)

(1)

(1)

—

Institucionālais atbalsts

Institucionālais atbalsts

—

—

(1)

(1)

15

15

14

14

13

13

Iemaksas trasta fondos

Iemaksas trasta fondos

—

—

—

646

646

646

646

673

673

Kopā

Kopā

—

—

7

7

214

214

2 644

2 644

2 864

2 864

4 607

4 607

EAF pamatdarbības izdevumi attiecas uz dažādiem atbalsta instrumentiem un izpaužas dažādos veidos atkarībā no tā, kā tiek izmaksāti un pārvaldīti naudas līdzekļi.

2021. gadā pamatdarbības izdevumi ievērojami samazinājās – par 1,743 miljardiem EUR –, un tā galvenais cēlonis bija izdevumu sarukums gan 11. EAF (no 4,179 miljardiem EUR 2020. gadā līdz 2,644 miljardiem EUR 2021. gadā), gan 10. EAF (no 462 miljoniem EUR 2020. gadā līdz 214 miljoniem EUR 2021. gadā). Šo sarukumu izraisīja Covid-19 pandēmija apvienojumā ar vairākās teritorijās vērojamajām politiskajām krīzēm, kas palēnināja un apgrūtināja īstenošanu minētajā gadā, īpaši delegācijās (skatīt 2.4. skaidrojumu). Turklāt 2020. gadā 11. EAF izdevumi bija ārkārtīgi lieli – 2021. gada 31. decembrī gaidāmās turpināmības klauzulas spēkā stāšanās dēļ krasi pieauga noslēgto līgumu un veikto maksājumu skaits.

2.4.

10. EAF izdevumu izmaiņas atbilst EAF dzīves ciklam un ir saistītas arī ar nepabeigto līgumu skaita izmaiņām. 2021. gadā tika pabeigts un slēgts daudz līgumu, kas bija noslēgti 10. un iepriekšējo EAF ietvaros, kā rezultātā minēto EAF ietvaros radās mazāk izdevumu. Patiesībā 10. EAF ietvaros noslēgto un vēl nepabeigto līgumu skaits gada beigās bija par 33 % mazāks nekā 2020. gadā.

11. EAF izdevumu samazinājuma galvenais cēlonis ir samazinājums šādās trīs jomās:

| 1) | plānojamais atbalsts (2,889 miljardi EUR 2020. gadā salīdzinājumā ar 1,244 miljardiem EUR 2021. gadā); |
| --- | --- |

1)

plānojamais atbalsts (2,889 miljardi EUR 2020. gadā salīdzinājumā ar 1,244 miljardiem EUR 2021. gadā);

| 2) | ĀKK iekšējie projekti (1,019 miljardi EUR 2020. gadā salīdzinājumā ar 951 miljonu EUR 2021. gadā) un |
| --- | --- |

2)

ĀKK iekšējie projekti (1,019 miljardi EUR 2020. gadā salīdzinājumā ar 951 miljonu EUR 2021. gadā) un

| 3) | iemaksas trasta fondos (673 miljoni EUR 2020. gadā salīdzinājumā ar 646 miljoniem EUR 2021. gadā). |
| --- | --- |

3)

iemaksas trasta fondos (673 miljoni EUR 2020. gadā salīdzinājumā ar 646 miljoniem EUR 2021. gadā).

3.4.   LĪDZFINANSĒJUMA IZDEVUMI

LĪDZFINANSĒJUMA IZDEVUMI

| miljoni EUR |
| --- |
| | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | 2021 | 2020 |
| Līdzfinansējums | — | — | — | 19 | 19 | 53 |

miljoni EUR

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

2021

2020

Līdzfinansējums

Līdzfinansējums

—

—

—

19

19

19

19

53

53

Šajā pozīcijā iekļauti izdevumi, kas 2021. gadā radās saistībā ar līdzfinansēšanas projektiem. Jāņem vērā, ka radušies izdevumi ietver ar periodizāciju saistītās aplēstās summas (un attiecīgi ar iepriekšējo gadu saistīto aplēsto summu apvērses).

Kā norādīts iepriekš, 2020. gads bija neparasts gads, jo stājās spēkā turpināmības klauzula, kā rezultātā īstenošanas apmērs krasi palielinājās. Līdzfinansējuma summa 2021. gadā vairāk atbilst parastajam līdzfinansējuma apmēram (2019. gadā – 14 miljoni EUR) (skatīt 2.3. skaidrojumu).

2.3.

Atbilstoši grāmatvedības noteikumiem par līdzfinansējumu summām, kas izveidojās, nebija nekādas ietekmes uz gada rezultātu, jo tās tika atzītas gan līdzfinansējuma izdevumos, gan līdzfinansējuma ieņēmumos (3.1.1. skaidrojums).

3.1.1.

Atbalsta instrumenti un līdzfinansējuma izdevumi pa pārvaldības veidiem

Atbalsta instrumenti un līdzfinansējuma izdevumi pa pārvaldības veidiem

| miljoni EUR |
| --- |
| | 2021 | 2020 |
| Tieša pārvaldība | | |
| Īsteno: | | |
| | Komisija |

miljoni EUR

2021

2020

Tieša pārvaldība

Tieša pārvaldība

Īsteno:

Īsteno:

Komisija

Komisija

168

168

168

168

| | ES izpildaģentūras |
| --- | --- |

ES izpildaģentūras

ES izpildaģentūras

4

4

14

14

| | trasta fondi |
| --- | --- |

trasta fondi

trasta fondi

(515)

(515)

19

19

| | ES delegācijas |
| --- | --- |

ES delegācijas

ES delegācijas

658

658

1 969

1 969

315

315

2 170

2 170

Netieša pārvaldība

Netieša pārvaldība

Īsteno:

Īsteno:

| | EIB un EIF |
| --- | --- |

EIB un EIF

EIB un EIF

113

113

(67)

(67)

| | starptautiskas organizācijas |
| --- | --- |

starptautiskas organizācijas

starptautiskas organizācijas

1 053

1 053

1 268

1 268

| | privāttiesību subjekti, kas veic sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju uzdevumus |
| --- | --- |

privāttiesību subjekti, kas veic sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju uzdevumus

privāttiesību subjekti, kas veic sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju uzdevumus

204

204

243

243

| | publisko tiesību subjekti |
| --- | --- |

publisko tiesību subjekti

publisko tiesību subjekti

212

212

248

248

| | trešās valstis |
| --- | --- |

trešās valstis

trešās valstis

983

983

795

795

| | ES struktūras ar publiskā un privātā sektora partnerību |
| --- | --- |

ES struktūras ar publiskā un privātā sektora partnerību

ES struktūras ar publiskā un privātā sektora partnerību

3

3

2

2

2 568

2 568

2 490

2 490

Kopā

Kopā

2 883

2 883

4 660

4 660

3.5.   FINANSĒJUMA IZMAKSAS

FINANSĒJUMA IZMAKSAS

| miljoni EUR |
| --- |
| | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | 2021 | 2020 |
| Neto zaudējumi, kas radušies no aizdevumu un debitoru parādu vērtības samazināšanās | — | — | — | 1 | 1 | — |
| Zaudējumi no finanšu aktīviem vai saistībām, kas novērtēti FVSD | — | — | — | 1 | 1 | — |
| Atgūstamo summu daļēja norakstīšana | — | (7) | 23 | 1 | 17 | 21 |
| Kopā | — | (7) | 23 | 3 | 20 | 21 |

miljoni EUR

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

2021

2020

Neto zaudējumi, kas radušies no aizdevumu un debitoru parādu vērtības samazināšanās

Neto zaudējumi, kas radušies no aizdevumu un debitoru parādu vērtības samazināšanās

—

—

—

—

—

—

1

1

1

1

—

—

Zaudējumi no finanšu aktīviem vai saistībām, kas novērtēti FVSD

Zaudējumi no finanšu aktīviem vai saistībām, kas novērtēti FVSD

—

—

—

—

—

—

1

1

1

1

—

—

Atgūstamo summu daļēja norakstīšana

Atgūstamo summu daļēja norakstīšana

—

—

(7)

(7)

23

23

1

1

17

17

21

21

Kopā

Kopā

—

—

(7)

(7)

23

23

3

3

20

20

21

21

2021. gada 31. decembrī neto nerealizētie zaudējumi no aizdevumu vērtības samazināšanās bija 1 miljons EUR.

1 miljonu EUR lielie finanšu izdevumi par finanšu aktīviem, kas novērtēti FVSD, ir saistīti galvenokārt ar valūtas kursa starpībām, procentiem un patiesās vērtības izmaiņām, īpaši attiecībā uz fondu ABC FUND.

FVSD

ABC FUND

9. EAF negatīvā summa pozīcijā “Atgūstamo summu daļēja norakstīšana” galvenokārt skaidrojama ar pagājušā gada slēgšanas iegrāmatojumu apvērsi. 2020. gadā aplēstie izdevumi par neatgūstamām summām, kas izriet no ilgi (vairāk nekā divus gadus) neizpildītiem atgūšanas rīkojumiem, bankrota un atbrīvojumiem no saistībām, bija lielāki nekā 2021. gadā.

3.6.   CITI IZDEVUMI

CITI IZDEVUMI

Šajā pozīcijā ietilpst administratīvi izdevumi, piemēram, izdevumi par ārējiem ar IT nesaistītiem pakalpojumiem, operatīvās nomas izdevumi, komunikācijas un publikāciju izdevumi, apmācības izmaksas utt.

| miljoni EUR |
| --- |
| | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | 2021 | 2020 |
| Administratīvie un IT izdevumi | — | — | 4 | 94 | 98 | 120 |
| Realizētie zaudējumi no debitoru parādiem | — | 6 | 0 | 0 | 7 | 4 |
| Zaudējumi no valūtas maiņas | — | 5 | 11 | 25 | 41 | 72 |
| Kopā | — | 11 | 16 | 119 | 145 | 197 |

miljoni EUR

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

2021

2020

Administratīvie un IT izdevumi

Administratīvie un IT izdevumi

—

—

4

4

94

94

98

98

120

120

Realizētie zaudējumi no debitoru parādiem

Realizētie zaudējumi no debitoru parādiem

—

6

6

0

0

0

0

7

7

4

4

Zaudējumi no valūtas maiņas

Zaudējumi no valūtas maiņas

—

5

5

11

11

25

25

41

41

72

72

Kopā

Kopā

—

—

11

11

16

16

119

119

145

145

197

197

Pozīcija “Administratīvie un IT izdevumi” ietver summas, ar ko, balstoties uz EAF iekšējo nolīgumu, kurš noslēgts ar Komisiju, sedz administratīvos izdevumus, kuri rodas gan galvenajai mītnei, gan delegācijām saistībā ar EAF programmu pārvaldību. Tā dēvētie atbalsta izdevumi attiecas galvenokārt uz projektu sagatavošanas, pēcpārbaudes, pārraudzības un novērtēšanas izdevumiem, kā arī izdevumiem par datortīkliem, tehnisko palīdzību, finanšu pārvaldību un prognozēšanu utt.

Samazinājumu šajā pozīcijā ir radījis administratīvo un IT izdevumu samazinājums (2020. gadā – 120 miljoni EUR) apvienojumā ar to izdevumu samazinājumu, kas saistīti ar zaudējumiem no valūtas maiņas (2020. gadā – 72 miljoni EUR).

Lielais ar valūtas maiņu saistīto zaudējumu samazinājums galvenokārt radies tāpēc, ka, pārvērtējot naudas atlikumus 2021. gada 31. decembrī, samazinājās nerealizētie zaudējumi.

4.   IESPĒJAMIE AKTĪVI UN SAISTĪBAS UN CITA NOZĪMĪGA INFORMĀCIJA

IESPĒJAMIE AKTĪVI UN SAISTĪBAS UN CITA NOZĪMĪGA INFORMĀCIJA

4.1.   IESPĒJAMIE AKTĪVI

IESPĒJAMIE AKTĪVI

Iespējamie aktīvi ir tie iespējamie aktīvi, kuri izriet no pagātnes notikumiem un kuru esība tiks apstiprināta tikai, iestājoties vai neiestājoties vienam vai vairākiem neskaidriem nākotnes notikumiem, kas pilnībā nav subjekta kontrolē.

| miljoni EUR |
| --- |
| | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| Priekšfinansējuma garantijas | — | — | 3 | — | 44 | 49 |
| Izpildes garantijas | — | 7 | 3 | — | 11 | 12 |
| Ieturēšanas garantijas | — | 5 | 3 | — | 9 | 9 |
| Kopā | — | 13 | 6 | — | 20 | 21 |

miljoni EUR

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

31.12.2021.

31.12.2020.

Priekšfinansējuma garantijas

Priekšfinansējuma garantijas

—

—

3

3

—

44

44

49

49

Izpildes garantijas

Izpildes garantijas

—

7

7

3

3

—

11

11

12

12

Ieturēšanas garantijas

Ieturēšanas garantijas

—

5

5

3

3

—

9

9

9

9

Kopā

Kopā

—

13

13

6

6

—

—

20

20

21

21

Priekšfinansējuma garantijas, izmaksājot avansa maksājumus, atsevišķos gadījumos pieprasa no saņēmējiem, kas nav dalībvalstis.

Izpildes garantijas tiek pieprasītas, lai nodrošinātu, ka EAF finansējuma saņēmēji izpilda pienākumus, kas noteikti to līgumos ar EAF.

Ieturēšanas garantijas attiecas tikai uz līgumiem par darbu izpildi. Parasti tiek ieturēti 10 % no starpposma maksājumiem saņēmējiem, lai nodrošinātu, ka darbuzņēmēji izpilda savus pienākumus. Šīs ieturētās summas atspoguļo kā maksājamās summas. Ja to apstiprina līgumslēdzēja iestāde, darbuzņēmējs var tā vietā iesniegt ieturēšanas garantiju, kas aizstāj no starpposma maksājumiem ieturētās summas. Šīs saņemtās garantijas atspoguļo kā iespējamos aktīvus.

Ja līgumi tiek pārvaldīti netiešās pārvaldības režīmā, garantijas pieder līgumslēdzējai iestādei, kas nav EAF, un EAF tās nenorāda (skatīt 2.2.4. skaidrojumu).

2.2.4.

4.2.   IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS

IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS

Iespējamās saistības ir vai nu iespējami pienākumi, kuri izriet no pagātnes notikumiem un kuru esība tiks apstiprināta tikai, iestājoties vai neiestājoties vienam vai vairākiem neskaidriem nākotnes notikumiem, kas pilnībā nav subjekta kontrolē, vai pašreizēji pienākumi, ja tie izriet no pagātnes notikumiem un ja resursu aizplūdes iespējamība nav ticama vai nav iespējams ticami novērtēt summu.

4.2.1.   Piešķirtās garantijas

Piešķirtās garantijas

| miljoni EUR |
| --- |
| | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| Piešķirtās garantijas | — | — | — | (7) | (7) | (3) |

miljoni EUR

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

31.12.2021.

31.12.2020.

Piešķirtās garantijas

Piešķirtās garantijas

—

—

—

—

—

—

(7)

(7)

(7)

(7)

(3)

(3)

Iepriekšējā tabulā ir parādīts, cik lielā mērā iespējamie nākotnes maksājumi, kas saistīti ar EIB grupai vai citām finanšu iestādēm piešķirtajām garantijām, ietekmē EAF. Summas ir norādītas, atskaitot finanšu uzkrājumus un finanšu saistības, kas atzītas attiecībā uz minētajām programmām.

Norādītie 7 miljoni EUR attiecas tikai uz garantiju, kas sniegta saistībā ar finanšu instrumentu Euritz.

Euritz

4.3.   CITA NOZĪMĪGA INFORMĀCIJA

CITA NOZĪMĪGA INFORMĀCIJA

4.3.1.   Neizpildītas saistības, kas vēl nav ierakstītas izdevumos

Neizpildītas saistības, kas vēl nav ierakstītas izdevumos

Turpmāk minētā summa ir budžeta neizpildītās saistības jeb RAL (“reste à liquider”), no kurām atskaitītas saistītās summas, kas iekļautas kā izdevumi finanšu darbības rezultātu pārskatā. Budžeta RAL ir summa, kas raksturo saistības, par kurām vēl nav veikti maksājumi un/vai kuras vēl nav atceltas. Tā ir parasta parādība saistībā ar daudzgadu programmām.

RAL

RAL

| miljoni EUR |
| --- |
| | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| Neizpildītas saistības, kas vēl nav ierakstītas izdevumos | — | 21 | 408 | 5 926 | 6 355 | 7 224 |

miljoni EUR

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

31.12.2021.

31.12.2020.

Neizpildītas saistības, kas vēl nav ierakstītas izdevumos

Neizpildītas saistības, kas vēl nav ierakstītas izdevumos

—

—

21

21

408

408

5 926

5 926

6 355

6 355

7 224

7 224

RAL samazinājums lielākoties skaidrojams ar budžeta RAL samazinājumu – to kopsumma bija 7,993 miljardi EUR (2020. gadā – 9,286 miljardi EUR). Šo samazinājumu galvenokārt izraisīja tas, ka minētajā gadā tika parakstīts mazāk individuālo saistību, jo bija radušās jaunas problēmas, kas apgrūtināja īstenošanu, īpaši delegācijās (skatīt 2.2. skaidrojumu).

RAL

RAL

2.2.

5.   FINANŠU RISKA PĀRVALDĪBA

FINANŠU RISKA PĀRVALDĪBA

Turpmākā informācija par EAF finanšu riska pārvaldību attiecas uz kases operācijām, ko Komisija veikusi EAF vārdā, lai izmantotu tā resursus.

5.1.   RISKA PĀRVALDĪBAS POLITIKA UN RISKA IEROBEŽOŠANAS DARBĪBAS

RISKA PĀRVALDĪBAS POLITIKA UN RISKA IEROBEŽOŠANAS DARBĪBAS

Kases operāciju pārvaldības noteikumi un principi ir izklāstīti 11. EAF finanšu regulā un iekšējā nolīgumā.

Saskaņā ar iepriekš minēto regulu ir piemērojami turpmāk minētie galvenie principi.

| a) | Dalībvalstis veic EAF iemaksas, ieskaitot tās speciālos kontos, kas atvērti katras dalībvalsts emisijas bankā vai dalībvalsts norādītā finanšu iestādē. Iemaksu summas tiek paturētas šajos speciālajos kontos līdz brīdim, kad jāveic EAF maksājumi. |
| --- | --- |

a)

Dalībvalstis veic EAF iemaksas, ieskaitot tās speciālos kontos, kas atvērti katras dalībvalsts emisijas bankā vai dalībvalsts norādītā finanšu iestādē. Iemaksu summas tiek paturētas šajos speciālajos kontos līdz brīdim, kad jāveic EAF maksājumi.

| b) | Dalībvalstis veic EAF iemaksas euro valūtā, savukārt EAF maksājumi tiek veikti euro un citās valūtās. |
| --- | --- |

b)

Dalībvalstis veic EAF iemaksas euro valūtā, savukārt EAF maksājumi tiek veikti euro un citās valūtās.

| c) | Bankas kontos, ko Komisija atvērusi EAF vārdā, nedrīkst pieļaut pārtēriņu. |
| --- | --- |

c)

Bankas kontos, ko Komisija atvērusi EAF vārdā, nedrīkst pieļaut pārtēriņu.

Papildus speciālajiem kontiem Komisija EAF vārdā atver citus banku kontus finanšu iestādēs (centrālajās bankās un komercbankās), lai veiktu maksājumus un saņemtu ieņēmumus, kas nav dalībvalstu iemaksas budžetā.

Kases un maksājumu operācijas lielā mērā ir automatizētas un balstītas uz mūsdienīgām informācijas sistēmām. Tiek piemērotas īpašas procedūras, lai garantētu sistēmu drošību un nodrošinātu pienākumu nošķiršanu saskaņā ar Finanšu regulu, Komisijas iekšējās kontroles standartiem un revīzijas principiem.

Kases un maksājumu operāciju pārvaldību reglamentē rakstveida pamatnostādņu un procedūru kopums, kuru mērķis ir ierobežot darbības un finanšu risku un nodrošināt atbilstošu kontroles līmeni. Tās attiecas uz dažādām darbības jomām, un atbilstība pamatnostādnēm un procedūrām tiek regulāri pārbaudīta.

5.2.   VALŪTAS RISKS

VALŪTAS RISKS

Valūtas riska ietekme uz EAF gada beigās – neto pozīcija

Valūtas riska ietekme uz EAF gada beigās – neto pozīcija

| miljoni EUR |
| --- |
| | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| USD | DKK | EUR | Cita | Kopā | USD | DKK | EUR | Cita | Kopā |
| Finanšu aktīvi | | | | | | | | | | |
| Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi | — | — | — | — | — | 2 | | 31 | — | 33 |
| Finanšu aktīvi, kas novērtēti FVSD
   (*2) | 8 | — | 30 | — | 39 | — | | — | — | — |
| Debitoru parādi
   (*3) | — | — | 8 | — | 8 | 65 | — | 69 | 6 | 140 |
| Nauda un naudas ekvivalenti | 3 | — | 991 | — | 994 | 2 | — | 726 | — | 728 |
| | 11 | — | 1 029 | — | 1 040 | 69 | — | 826 | 6 | 901 |
| Finanšu saistības | | | | | | | | | | |
| Kreditoru parādi
   (*4) | — | — | — | — | — | (16) | (6) | (605) | 10 | (617) |
| | — | — | — | — | — | (16) | (6) | (605) | 10 | (617) |
| Kopā | 11 | — | 1 029 | — | 1 040 | 53 | (6) | 221 | 16 | 284 |

miljoni EUR

31.12.2021.

31.12.2020.

USD

DKK

EUR

Cita

Kopā

USD

DKK

EUR

Cita

Kopā

Finanšu aktīvi

Finanšu aktīvi

Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

—

—

—

—

—

—

—

—

2

2

31

31

—

—

33

33

Finanšu aktīvi, kas novērtēti FVSD
   (*2)

Finanšu aktīvi, kas novērtēti FVSD

*2

8

8

—

30

—

—

39

39

—

—

—

—

—

—

—

—

Debitoru parādi
   (*3)

Debitoru parādi

*3

—

—

—

8

8

—

—

8

8

65

65

—

69

69

6

6

140

140

Nauda un naudas ekvivalenti

Nauda un naudas ekvivalenti

3

3

—

991

991

—

994

994

2

2

—

—

726

726

—

728

728

11

11

—

1 029

1 029

—

—

1 040

1 040

69

69

—

—

826

826

6

6

901

901

Finanšu saistības

Finanšu saistības

Kreditoru parādi
   (*4)

Kreditoru parādi

*4

—

—

—

—

—

—

—

—

—

(16)

(16)

(6)

(6)

(605)

(605)

10

10

(617)

(617)

—

—

—

—

—

—

—

—

—

(16)

(16)

(6)

(6)

(605)

(605)

10

10

(617)

(617)

Kopā

Kopā

11

11

—

1 029

1 029

—

—

1 040

1 040

53

53

(6)

(6)

221

221

16

16

284

284

5.3.   PROCENTU LIKMJU RISKS

PROCENTU LIKMJU RISKS

EAF neaizņemas naudu, tāpēc tas nav pakļauts procentu likmju riskam.

Procenti tiek uzkrāti par atlikumiem tā dažādajos banku kontos. Tāpēc Komisija EAF vārdā ir ieviesusi pasākumus, lai nodrošinātu, ka saņemtie procenti regulāri atspoguļo tirgus procentu likmes, kā arī to iespējamās svārstības.

Katra dalībvalsts veic iemaksas EAF budžetā speciālā kontā, kas atvērts tās norādītā finanšu iestādē. Tā kā patlaban dažiem no šiem kontiem piemērotā atlīdzība var būt negatīva, tiek izmantotas naudas pārvaldības procedūras, lai pēc iespējas samazinātu atlikumu attiecīgajos kontos. Turklāt saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2016/888 (8) jebkādu negatīvu atlīdzību šajos kontos sedz attiecīgā dalībvalsts.

8

Par komercbanku kontos turētajiem diennakts atlikumiem atlīdzība tiek izmaksāta katru dienu. Atlīdzība par šādu kontu atlikumiem balstās uz mainīgām tirgus likmēm, kam piemēro līgumā noteiktu peļņas normu (pozitīvu vai negatīvu). Procenti lielākajai daļai kontu tiek aprēķināti, pamatojoties uz tirgus atsauces likmi, un tos koriģē, lai atspoguļotu jebkādas šīs likmes svārstības. Rezultātā EAF neuzņemas risku, ka par tā atlikumiem varētu piešķirt atlīdzību atbilstoši tādām likmēm, kas ir zemākas par tirgus likmēm.

5.4.   KREDĪTRISKS (DARĪJUMU PARTNERA RISKS)

KREDĪTRISKS (DARĪJUMU PARTNERA RISKS)

Maksimālais kredītrisks

Maksimālais kredītrisks

Finanšu aktīviem pārskatā iekļautās summas ir neto uzskaites vērtības, un tās atspoguļo EAF kredītrisku pārskata perioda beigās.

| miljoni EUR |
| --- |
| | 31.12.2021. |
| Finanšu aktīvi | |
| Aizdevumi | 1 |
| Nauda un naudas ekvivalenti | 994 |
| Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi
   (*5) | 8 |
| Piešķirtās garantijas | |
| Finanšu garantiju līgumi | 8 |
| Kopā 31.12.2021. | 1 011 |

miljoni EUR

31.12.2021.

Finanšu aktīvi

Finanšu aktīvi

Aizdevumi

Aizdevumi

1

1

Nauda un naudas ekvivalenti

Nauda un naudas ekvivalenti

994

994

Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi
   (*5)

Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi

*5

8

8

Piešķirtās garantijas

Piešķirtās garantijas

Finanšu garantiju līgumi

Finanšu garantiju līgumi

8

8

Kopā 31.12.2021.

Kopā 31.12.2021.

1 011

1 011

Finanšu instrumentu aizdevumi: kredītkvalitāte

Finanšu instrumentu aizdevumi: kredītkvalitāte

| miljoni EUR |
| --- |
| 31.12.2021. |
| | 1. pakāpe | 2. pakāpe | 3. pakāpe | POCI | Kopā |
| Kredītreitings | | | | | |
| Augstākā un augsta kategorija | — | — | — | — | — |
| Augšējā vidējā kategorija | — | — | — | — | — |
| Apakšējā vidējā kategorija | — | — | — | — | — |
| Spekulatīvā kategorija un saistību neizpildes kategorija | — | — | 3 | — | 3 |
| Bruto uzskaites vērtība | — | — | 3 | — | 3 |
| Atņemot zaudējumu atskaitījumu | — | — | 2 | — | 2 |
| Neto uzskaites vērtība | — | — | 1 | — | 1 |

miljoni EUR

31.12.2021.

1. pakāpe

2. pakāpe

3. pakāpe

POCI

Kopā

Kredītreitings

Kredītreitings

Augstākā un augsta kategorija

Augstākā un augsta kategorija

—

—

—

—

—

Augšējā vidējā kategorija

Augšējā vidējā kategorija

—

—

—

—

—

Apakšējā vidējā kategorija

Apakšējā vidējā kategorija

—

—

—

—

—

Spekulatīvā kategorija un saistību neizpildes kategorija

Spekulatīvā kategorija un saistību neizpildes kategorija

—

—

3

3

—

3

3

Bruto uzskaites vērtība

Bruto uzskaites vērtība

—

—

3

3

—

3

3

Atņemot zaudējumu atskaitījumu

Atņemot zaudējumu atskaitījumu

—

—

2

2

—

2

Neto uzskaites vērtība

Neto uzskaites vērtība

—

—

1

1

—

1

1

Nauda un naudas ekvivalenti: kredītkvalitāte

Nauda un naudas ekvivalenti: kredītkvalitāte

| miljoni EUR |
| --- |
| | 31.12.2021. |
| Kredītreitings | |
| Augstākā un augsta kategorija | 751 |
| Augšējā vidējā kategorija | 241 |
| Apakšējā vidējā kategorija | 2 |
| Spekulatīvā kategorija un saistību neizpildes kategorija | — |
| Bruto uzskaites vērtība | 994 |
| Atņemot zaudējumu atskaitījumu | — |
| Neto uzskaites vērtība | 994 |

miljoni EUR

31.12.2021.

Kredītreitings

Kredītreitings

Augstākā un augsta kategorija

Augstākā un augsta kategorija

751

751

Augšējā vidējā kategorija

Augšējā vidējā kategorija

241

241

Apakšējā vidējā kategorija

Apakšējā vidējā kategorija

2

2

Spekulatīvā kategorija un saistību neizpildes kategorija

Spekulatīvā kategorija un saistību neizpildes kategorija

—

Bruto uzskaites vērtība

Bruto uzskaites vērtība

994

994

Atņemot zaudējumu atskaitījumu

Atņemot zaudējumu atskaitījumu

—

Neto uzskaites vērtība

Neto uzskaites vērtība

994

994

Debitoru parādi: kredītkvalitāte

Debitoru parādi: kredītkvalitāte

| miljoni EUR |
| --- |
| 31.12.2021. |
| | Termiņš nav pienācis | Kavēts | Kavēts | Kavēts | Kavēts | Kopā |
| 0–30 dienas | 31–90 dienas | 91 diena–1 gads | >1 gads |
| Bruto uzskaites vērtība | 8 | — | — | — | — | 8 |
| Atņemot zaudējumu atskaitījumu | — | — | — | — | — | — |
| Neto uzskaites vērtība | 8 | — | — | — | — | 8 |

miljoni EUR

31.12.2021.

Termiņš nav pienācis

Kavēts

Kavēts

Kavēts

Kavēts

Kopā

0–30 dienas

31–90 dienas

91 diena–1 gads

>1 gads

Bruto uzskaites vērtība

Bruto uzskaites vērtība

8

—

—

—

—

8

8

Atņemot zaudējumu atskaitījumu

Atņemot zaudējumu atskaitījumu

—

—

—

—

—

—

Neto uzskaites vērtība

Neto uzskaites vērtība

8

8

—

—

—

—

8

8

Balstoties uz analīzi, kas veikta ar komerciālu apmaiņu saistītajiem debitoru parādiem, un lai pārietu uz atjaunināto 11. EGN, 1.1.2021. nav grāmatojamu vērtības samazinājuma korekciju attiecībā uz debitoru parādiem, kas atzīti EAF 2021. gada pārskatos.

Finanšu aktīvi, kas novērtēti FVSD: kredītkvalitāte

Finanšu aktīvi, kas novērtēti FVSD: kredītkvalitāte

2021. gadā finanšu aktīvi, kas novērtēti FVSD un iekļauti šajos finanšu pārskatos, attiecas uz kapitālieguldījumiem, kas nav pakļauti kredītriskam (skatīt 2.1. skaidrojumu).

FVSD

2020. gada pārskatos publicētā informācija par kredītrisku

2020. gada pārskatos publicētā informācija par kredītrisku

Informatīvos nolūkos turpmāk uzrādīta 2020. gada pārskatos iekļautā informācija par kredītrisku.

Finanšu aktīvi, kuru termiņš nav kavēts un kuru vērtība nav samazinājusies

Finanšu aktīvi, kuru termiņš nav kavēts un kuru vērtība nav samazinājusies

| miljoni EUR |
| --- |
| | Kopā | Termiņš nav kavēts, un vērtība nav samazinājusies | Kavēts termiņš, bet vērtība nav samazinājusies |
| < 1 gads | 1–5 gadi | > 5 adi |
| Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas | 140 | 124 | 7 | 9 | — |
| Kopā 31.12.2020. | 140 | 124 | 7 | 9 | — |

miljoni EUR

Kopā

Termiņš nav kavēts, un vērtība nav samazinājusies

Kavēts termiņš, bet vērtība nav samazinājusies

< 1 gads

1–5 gadi

> 5 adi

Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas

Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas

140

140

124

124

7

7

9

9

—

Kopā 31.12.2020.

Kopā 31.12.2020.

140

140

124

124

7

7

9

9

—

Finanšu aktīvi pa riska kategorijām

Finanšu aktīvi pa riska kategorijām

| miljoni EUR |
| --- |
| | 31.12.2020. |
| Debitoru parādi | Nauda | Kopā |
| Darījumu partneri ar ārēju kredītreitingu | | | |
| Augstākā un augsta kategorija | 9 | 372 | 381 |
| Augšējā vidējā kategorija | — | 211 | 211 |
| Apakšējā vidējā kategorija | — | 145 | 145 |
| Spekulatīvā kategorija | — | — | — |
| | 9 | 728 | 737 |
| Darījumu partneri bez ārēja kredītreitinga | | | |
| 1. grupa (debitori bez saistību neizpildes pagātnē) | 131 | — | 131 |
| 2. grupa (debitori ar saistību neizpildi pagātnē) | — | — | — |
| Kopā | 131 | — | 131 |
| Kopā | 140 | 728 | 868 |

miljoni EUR

31.12.2020.

Debitoru parādi

Nauda

Kopā

Darījumu partneri ar ārēju kredītreitingu

Darījumu partneri ar ārēju kredītreitingu

Augstākā un augsta kategorija

Augstākā un augsta kategorija

9

9

372

372

381

381

Augšējā vidējā kategorija

Augšējā vidējā kategorija

—

211

211

211

211

Apakšējā vidējā kategorija

Apakšējā vidējā kategorija

—

145

145

145

145

Spekulatīvā kategorija

Spekulatīvā kategorija

—

—

—

—

—

9

9

728

728

737

737

Darījumu partneri bez ārēja kredītreitinga

Darījumu partneri bez ārēja kredītreitinga

1. grupa (debitori bez saistību neizpildes pagātnē)

1. grupa (debitori bez saistību neizpildes pagātnē)

131

131

—

—

131

131

2. grupa (debitori ar saistību neizpildi pagātnē)

2. grupa (debitori ar saistību neizpildi pagātnē)

—

—

—

Kopā

Kopā

131

131

—

—

131

131

Kopā

Kopā

140

140

728

728

868

868

5.5.   LIKVIDITĀTES RISKS

LIKVIDITĀTES RISKS

Finanšu saistību termiņu analīze pa atlikušajiem līgumā noteiktajiem termiņiem

Finanšu saistību termiņu analīze pa atlikušajiem līgumā noteiktajiem termiņiem

Finanšu saistības un debitoru parādi šajā pozīcijā tiek uzrādīti uzskaites vērtībās, kas iegūtas no bilances.

| miljoni EUR |
| --- |
| | < 1 gads | 1–5 gadi | > 5 gadi | Kopā |
| Finanšu saistības 31.12.2021. | 501 | 6 | — | 508 |
| Finanšu saistības 31.12.2020. | 615 | 2 | — | 617 |

miljoni EUR

< 1 gads

1–5 gadi

> 5 gadi

Kopā

Finanšu saistības 31.12.2021.

Finanšu saistības 31.12.2021.

501

501

6

6

—

—

508

508

Finanšu saistības 31.12.2020.

Finanšu saistības 31.12.2020.

615

615

2

2

—

—

617

617

EAF piemērojamie budžeta principi nodrošina, ka kopējie budžeta perioda naudas līdzekļi vienmēr ir pietiekami, lai izpildītu maksājumus. Dalībvalstu kopējās iemaksas patiešām atbilst maksājumu apropriāciju kopējai summai attiecīgajā budžeta periodā.

Tomēr dalībvalstis gada iemaksas EAF veic trīs daļās, turpretī maksājumiem piemīt sezonalitāte.

Lai nodrošinātu vienmēr pietiekamus kases finanšu līdzekļus katrā mēnesī veicamo maksājumu segšanai, starp Komisijas kasi un attiecīgajām kredītrīkotājām struktūrvienībām notiek regulāra informācijas apmaiņa par kases stāvokli.

Turklāt attiecībā uz EAF kases operācijām automatizēti naudas pārvaldības instrumenti nodrošina, ka katru dienu visos EAF banku kontos ir pietiekama likviditāte.

6.   INFORMĀCIJA PAR SAISTĪTAJĀM PUSĒM

INFORMĀCIJA PAR SAISTĪTAJĀM PUSĒM

EAF saistītās puses ir ES trasta fonds “Bêkou”, ES trasta fonds Āfrikai un Eiropas Komisija. Tā kā darījumi starp šiem subjektiem notiek EAF parasto darbību ietvaros, tad atbilstīgi ES grāmatvedības noteikumiem nav jāievēro īpašas prasības, sniedzot informāciju par šādiem darījumiem.

EAF nav atsevišķas vadības, jo to vada Komisija. ES galvenās vadības, tostarp Komisijas, prasījuma tiesības ir uzrādītas Eiropas Savienības konsolidētajos gada pārskatos 7.2. pozīcijā “Augstākajiem vadītājiem piešķirtās summas”.

7.   NOTIKUMI PĒC BILANCES DATUMA

NOTIKUMI PĒC BILANCES DATUMA

Ukraina

Ukraina

Saskaņā ar 19. ES grāmatvedības noteikumu “Notikumi pēc bilances datuma” karš Ukrainā, kas sākās 2022. gada februārī, ir notikums, kas neprasa korekcijas, tāpēc šajos finanšu pārskatos paziņotajos skaitļos par 2021. gada 31. decembri nekādas korekcijas nav jāveic. Nākamajos pārskata periodos karš var ietekmēt dažu aktīvu un saistību atzīšanu un novērtējumu bilancē un arī dažu tādu ieņēmumu un izdevumu atzīšanu un novērtējumu, kuri atzīti finanšu darbības rezultātu pārskatā. Ņemot vērā šo finanšu pārskatu sagatavošanas laikā zināmos faktus un valdošos apstākļus, īpaši situācijas mainīgumu, Ukrainā notiekošā kara finansiālo ietekmi uz EAF nevar ticami aplēst.

Šo pārskatu nosūtīšanas dienā EAF grāmatvede nebija uzzinājusi un viņai nebija paziņots par citiem būtiskiem jautājumiem, kas būtu atsevišķi jāatspoguļo šajā iedaļā. Gada pārskati un attiecīgie skaidrojumi ir sagatavoti, izmantojot visjaunāko pieejamo informāciju, un tā ir atspoguļota iepriekš tekstā.

8.   SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTA UN BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTA SASKAŅOŠANA

SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTA UN BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTA SASKAŅOŠANA

Gada saimnieciskās darbības rezultātu aprēķina, pamatojoties uz uzkrājumu grāmatvedības principiem. Tomēr budžeta izpildes rezultāta pamatā ir naudas plūsmas grāmatvedības noteikumi. Tā kā saimnieciskās darbības rezultātu un budžeta izpildes rezultātu nosaka tie paši pamatā esošie operacionālie darījumi, lietderīgs kontroles pasākums ir pārbaude, vai tie ir saskaņojami. Šī saskaņošana ir atspoguļota nākamajā tabulā, izceļot būtiskākās saskaņošanas summas, kas sadalītas starp ieņēmumu un izdevumu posteņiem. Tabulas skaidrojumos ir sniegta papildu informācija par galveno saskaņošanas posteņu veidu.

| miljoni EUR |
| --- |
| | 2021 | 2020 |
| GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS | (2 974 ) | (4 744 ) |
| Ieņēmumi | | |
| Prasījuma tiesības, kas neietekmē budžeta izpildes rezultātu | — | (2) |
| Kārtējā gadā konstatētās prasījuma tiesības, kuru summas vēl nav iekasētas | (6) | (23) |
| Iepriekšējos gados konstatētās prasījuma tiesības, kuru summas iekasētas kārtējā gadā | 20 | 13 |
| Ieņēmumi, kas samazina patēriņu | 13 | 61 |
| Uzkrātie ieņēmumi (neto) | (69) | (33) |
| Cits | — | — |
| Izdevumi | | |
| Kārtējā gada izdevumi, kas vēl nav samaksāti | 111 | 119 |
| Iepriekšējo gadu izdevumi, kas samaksāti kārtējā gadā | (741) | (817) |
| Priekšfinansējuma neto ietekme | (295) | (281) |
| Uzkrātie izdevumi (neto) | 539 | 1 102 |
| GADA BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTS | (3 401 ) | (4 604 ) |

miljoni EUR

2021

2020

GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS

GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS

(2 974 )

(2 974 )

(4 744 )

(4 744 )

Ieņēmumi

Ieņēmumi

Prasījuma tiesības, kas neietekmē budžeta izpildes rezultātu

Prasījuma tiesības, kas neietekmē budžeta izpildes rezultātu

—

—

(2)

(2)

Kārtējā gadā konstatētās prasījuma tiesības, kuru summas vēl nav iekasētas

Kārtējā gadā konstatētās prasījuma tiesības, kuru summas vēl nav iekasētas

(6)

(6)

(23)

(23)

Iepriekšējos gados konstatētās prasījuma tiesības, kuru summas iekasētas kārtējā gadā

Iepriekšējos gados konstatētās prasījuma tiesības, kuru summas iekasētas kārtējā gadā

20

20

13

13

Ieņēmumi, kas samazina patēriņu

Ieņēmumi, kas samazina patēriņu

13

13

61

61

Uzkrātie ieņēmumi (neto)

Uzkrātie ieņēmumi (neto)

(69)

(69)

(33)

(33)

Cits

Cits

—

—

—

—

Izdevumi

Izdevumi

Kārtējā gada izdevumi, kas vēl nav samaksāti

Kārtējā gada izdevumi, kas vēl nav samaksāti

111

111

119

119

Iepriekšējo gadu izdevumi, kas samaksāti kārtējā gadā

Iepriekšējo gadu izdevumi, kas samaksāti kārtējā gadā

(741)

(741)

(817)

(817)

Priekšfinansējuma neto ietekme

Priekšfinansējuma neto ietekme

(295)

(295)

(281)

(281)

Uzkrātie izdevumi (neto)

Uzkrātie izdevumi (neto)

539

539

1 102

1 102

GADA BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTS

GADA BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTS

(3 401 )

(3 401 )

(4 604 )

(4 604 )

8.1.   SASKAŅOŠANAS POSTEŅI – IEŅĒMUMI

SASKAŅOŠANAS POSTEŅI – IEŅĒMUMI

Finanšu gada budžeta ieņēmumi atbilst ieņēmumiem, kas ir iekasēti par prasījuma tiesībām, kuras konstatētas attiecīgā gada laikā, un summām, kuras iekasētas par iepriekšējos gados konstatētajām prasījuma tiesībām.

Prasījuma tiesības, kas neietekmē budžeta izpildes rezultātu, ieraksta saimnieciskās darbības rezultātā, bet no budžeta viedokļa tās nevar uzskatīt par ieņēmumiem, jo iekasēto summu pārvieto uz rezervēm un par to nevar uzņemties jaunas saistības bez Padomes lēmuma.

Prasījuma tiesības, kas neietekmē budžeta izpildes rezultātu

Kārtējā gadā konstatētās, bet vēl neiekasētās prasījuma tiesības saskaņošanas nolūkā jāatskaita no saimnieciskās darbības rezultāta, jo tās nav daļa no budžeta ieņēmumiem. Turpretī iepriekšējos gados konstatētās un kārtējā gadā iekasētās prasījuma tiesības saskaņošanas nolūkā jāpieskaita saimnieciskās darbības rezultātam.

Kārtējā gadā konstatētās, bet vēl neiekasētās prasījuma tiesības

iepriekšējos gados konstatētās un kārtējā gadā iekasētās prasījuma tiesības

Pozīcija “Priekšfinansējuma neto ietekme” attiecas uz priekšfinansējuma ieskaitu ar summām, kas atgūtas no saņēmējiem. Šie naudas ieņēmumi ir budžeta ieņēmumi, tomēr tiem nav ietekmes uz saimnieciskās darbības rezultātu, tāpēc tie ir jāpieskaita saskaņošanas nolūkā.

“Priekšfinansējuma neto ietekme”

Neto uzkrātos ieņēmumus galvenokārt veido uzkrājumi gada beigu periodizācijas vajadzībām. Tiek ņemta vērā tikai neto ietekme, t. i., kārtējā gada uzkrātie ieņēmumi, no kuriem atskaitīta iepriekšējā gada uzkrāto ieņēmumu apvērse.

Neto uzkrātos ieņēmumus

8.2.   SASKAŅOŠANAS POSTEŅI – IZDEVUMI

SASKAŅOŠANAS POSTEŅI – IZDEVUMI

Kārtējā gada izdevumi, kas vēl nav samaksāti, saskaņošanas nolūkā jāpieskaita, jo tie ir iekļauti saimnieciskās darbības rezultātā, bet nav daļa no budžeta izdevumiem. Turpretī iepriekšējo gadu izdevumi, kas samaksāti kārtējā gadā, saskaņošanas nolūkā jāatskaita no saimnieciskās darbības rezultāta, jo tie ietilpst kārtējā gada budžeta izdevumos, bet neietekmē saimnieciskās darbības rezultātu vai samazina izdevumus korekciju gadījumā.

Kārtējā gada izdevumi, kas vēl nav samaksāti

iepriekšējo gadu izdevumi, kas samaksāti kārtējā gadā

Naudas ieņēmumi no atceltajiem maksājumiem neietekmē saimnieciskās darbības rezultātu, bet ietekmē budžeta izpildes rezultātu.

atceltajiem maksājumiem

Priekšfinansējuma neto ietekme ir šādu elementu apvienojums: jaunā priekšfinansējuma summas, kas samaksātas kārtējā gadā (un atzītas par attiecīgā gada budžeta izdevumiem), un kārtējā gadā vai iepriekšējos gados samaksātā priekšfinansējuma ieskaits, apstiprinot attiecināmās izmaksas. Otrais minētais elements rāda izdevumus uzkrāto izdevumu izteiksmē, bet ne budžeta pārskatos, jo sākotnējā priekšfinansējuma maksājums jau tika uzskatīts par budžeta izdevumiem tā samaksas brīdī.

Priekšfinansējuma neto ietekme

Neto uzkrātos izdevumus galvenokārt veido uzkrājumi gada beigu periodizācijas vajadzībām, t. i., attiecināmie izdevumi, kuri radušies EAF līdzekļu saņēmējiem, bet par kuriem vēl nav paziņots EAF. Tiek ņemta vērā tikai neto ietekme, t. i., kārtējā gada uzkrātie izdevumi, no kuriem atskaitīta iepriekšējā gada uzkrāto izdevumu apvērse.

Neto uzkrātos izdevumus

EAF KONSOLIDĒTO ES TRASTA FONDU FINANŠU PĀRSKATI

EAF KONSOLIDĒTO ES TRASTA FONDU FINANŠU PĀRSKATI

ES TRASTA FONDA “BÊKOU” 2021. GADA FINANŠU PĀRSKATI (9)

ES TRASTA FONDA “BÊKOU” 2021. GADA FINANŠU PĀRSKATI

9

VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA PAR ES TRASTA FONDU “BÊKOU”

VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA PAR ES TRASTA FONDU “BÊKOU”

Vispārīga informācija par Savienības trasta fondiem

Vispārīga informācija par Savienības trasta fondiem

Izveide

Izveide

Saskaņā ar 234. un 235. pantu Finanšu regulā, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam (ES FR) (10), un 35. pantu Finanšu regulā, ko piemēro 11. Eiropas Attīstības fondam (EAF FR) (11), Eiropas Komisija var izveidot Savienības trasta fondus ārējām darbībām (“ES trasta fondi”). Savienības trasta fondus izveido saskaņā ar nolīgumu, ko noslēdz ar citiem līdzekļu devējiem par ārkārtas situāciju un ārkārtas situāciju seku pārvarēšanas pasākumiem, kuri nepieciešami reaģēšanai uz krīzi, vai tematiskiem pasākumiem.

10

11

Eiropas Komisija Savienības trasta fondus izveido ar lēmumu, pirms tam apspriedusies ar Eiropas Parlamentu un Padomi vai saņēmusi to apstiprinājumu. Minētajā lēmumā iekļauj izveides nolīgumu ar citiem līdzekļu devējiem.

Savienības trasta fondus izveido un īsteno tikai tad, ja tie atbilst šādiem nosacījumiem:

| — | Savienības iesaistīšanās sniedz pievienoto vērtību – Savienības trasta fondu mērķus, jo īpaši darbības mēroga vai potenciālās ietekmes dēļ, var labāk sasniegt Savienības līmenī nekā valsts līmenī, un esošo finanšu instrumentu izmantošana nebūtu pietiekama, lai sasniegtu Savienības politikas jomas mērķus, |
| --- | --- |

—

Savienības iesaistīšanās sniedz pievienoto vērtību – Savienības trasta fondu mērķus, jo īpaši darbības mēroga vai potenciālās ietekmes dēļ, var labāk sasniegt Savienības līmenī nekā valsts līmenī, un esošo finanšu instrumentu izmantošana nebūtu pietiekama, lai sasniegtu Savienības politikas jomas mērķus,

| — | Savienības trasta fondi rada skaidru Savienības politisko pamanāmību un pārvaldības priekšrocības, kā arī labāku Savienības veiktu kontroli pār riskiem un Savienības un citu līdzekļu devēju iemaksu izmaksām, |
| --- | --- |

—

Savienības trasta fondi rada skaidru Savienības politisko pamanāmību un pārvaldības priekšrocības, kā arī labāku Savienības veiktu kontroli pār riskiem un Savienības un citu līdzekļu devēju iemaksu izmaksām,

| — | Savienības trasta fondi nedublē citus jau pastāvošus finansējuma kanālus vai līdzīgus instrumentus, nesniedzot nekādu papildināmību, |
| --- | --- |

—

Savienības trasta fondi nedublē citus jau pastāvošus finansējuma kanālus vai līdzīgus instrumentus, nesniedzot nekādu papildināmību,

| — | Savienības trasta fondu mērķi tiek saskaņoti ar tā Savienības instrumenta vai budžeta posteņa mērķiem, no kura tos finansē. |
| --- | --- |

—

Savienības trasta fondu mērķi tiek saskaņoti ar tā Savienības instrumenta vai budžeta posteņa mērķiem, no kura tos finansē.

Pašreizējie ES trasta fondi

Pašreizējie ES trasta fondi

Līdz šim Komisija ir izveidojusi četrus ESTF:

| — | ESTF “BÊKOU”, kura mērķis ir visos aspektos atbalstīt Centrālāfrikas Republiku izkļūšanā no krīzes un tās atjaunošanas centienus. Izveidots 2014. gada 15. jūlijā, |
| --- | --- |

—

ESTF “BÊKOU”, kura mērķis ir visos aspektos atbalstīt Centrālāfrikas Republiku izkļūšanā no krīzes un tās atjaunošanas centienus. Izveidots 2014. gada 15. jūlijā,

| — | ESTF “MADAD” – reģionāls Eiropas Savienības trasta fonds reaģēšanai uz krīzi Sīrijā. Izveidots 2014. gada 15. decembrī, |
| --- | --- |

—

ESTF “MADAD” – reģionāls Eiropas Savienības trasta fonds reaģēšanai uz krīzi Sīrijā. Izveidots 2014. gada 15. decembrī,

| — | ESTF ĀFRIKAI – Eiropas Savienības Ārkārtas trasta fonds stabilitātes nodrošināšanai un neatbilstīgas migrācijas un personu pārvietošanas pamatcēloņu novēršanai Āfrikā. Izveidots 2015. gada 12. novembrī, |
| --- | --- |

—

ESTF ĀFRIKAI – Eiropas Savienības Ārkārtas trasta fonds stabilitātes nodrošināšanai un neatbilstīgas migrācijas un personu pārvietošanas pamatcēloņu novēršanai Āfrikā. Izveidots 2015. gada 12. novembrī,

| — | ESTF KOLUMBIJAI – tā mērķis ir atbalstīt miera nolīguma īstenošanu sākotnējā atveseļošanas un stabilizācijas posmā pēc konflikta. Izveidots 2016. gada 12. decembrī. |
| --- | --- |

—

ESTF KOLUMBIJAI – tā mērķis ir atbalstīt miera nolīguma īstenošanu sākotnējā atveseļošanas un stabilizācijas posmā pēc konflikta. Izveidots 2016. gada 12. decembrī.

Misija

Misija

ESTF “Bêkou” tika izveidots ar mērķi veicināt Centrālāfrikas Republikas (CĀR) stabilizāciju un atjaunošanu. Tā galvenais mērķis, kas noteikts izveides nolīgumā, ir “sniegt konsekventu, mērķorientētu palīdzību, lai stiprinātu neaizsargāto iedzīvotāju grupu izturētspēju un visos aspektos atbalstītu Centrālāfrikas Republiku krīzes pārvarēšanā un valsts atjaunošanā, koordinēt darbības īsā, vidējā un ilgā termiņā, kā arī palīdzēt kaimiņvalstīm tikt galā ar krīzes sekām”.

Galvenās operatīvās darbības

Galvenās operatīvās darbības

Savienības trasta fonds apvieno resursus no dažādiem līdzekļu devējiem, lai finansētu programmas, pamatojoties uz saskaņotiem mērķiem. ESTF “Bêkou” kopš tā izveides 2014. gada jūlijā ir pieņēmis 22 programmas un sasniedzis vairāk nekā 2,5 miljonus līdzekļu saņēmēju. Programmu mērķis ir palīdzēt Centrālāfrikas Republikai (CĀR) un tās iedzīvotājiem pēc 2013. gada krīzes. Konkrētāk, ESTF “Bêkou” mērķis ir nodrošināt piekļuvi pamatpakalpojumiem (galvenokārt veselības aprūpes, ūdens apgādes un sanitārijas pakalpojumiem), atbalstīt ekonomikas atveseļošanu un darbvietu radīšanu un veicināt sociālo kohēziju un samierināšanu.

Pārvaldība

Pārvaldība

ESTF “Bêkou” pārvaldību nodrošina Eiropas Komisija, kas darbojas arī kā abu tā pārvaldes struktūru – trasta fonda valdes un darbības komitejas – sekretariāts. ESTF “Bêkou” trasta fonda valdē un darbības komitejas sastāvā ir līdzekļu devēju, Komisijas, Eiropas Parlamenta pārstāvji, Centrālāfrikas Republikas iestāžu pārstāvis un novērotāji. Noteikumi par valdes sastāvu un tās iekšējie noteikumi ir paredzēti Savienības trasta fonda izveides nolīgumā.

Valdes galvenais uzdevums ir izstrādāt un pārskatīt trasta fonda vispārējo stratēģiju. Darbības komiteja ir atbildīga par fonda finansējamo darbību atlasi un pārrauga to īstenošanu. Tā arī apstiprina gada pārskatus un gada ziņojumus par trasta fonda finansētajām darbībām.

Finansējuma avoti

Finansējuma avoti

ESTF “Bêkou” tiek finansēts no līdzekļu devēju iemaksām.

Gada pārskati

Gada pārskati

Sagatavošanas pamats

Sagatavošanas pamats

Tiesiskais regulējums un termiņi gada pārskatu sagatavošanai ir noteikti Nolīgumā, ar ko izveido Eiropas Savienības trasta fondu Centrālāfrikas Republikai, ES trasta fondu “Bêkou” un fonda iekšējos noteikumus (“izveides nolīgums”). Saskaņā ar minēto izveides nolīgumu gada pārskatus sagatavo saskaņā ar noteikumiem, ko pieņēmis Komisijas grāmatvedis (“ES grāmatvedības noteikumi” – EGN) un kas balstīti uz starptautiski atzītiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem (SPSGS).

Grāmatvedis

Grāmatvedis

Komisijas grāmatvedis darbojas kā Savienības trasta fondu grāmatvedis. Grāmatvedis ir atbildīgs par to, lai noteiktu grāmatvedības procedūras un kontu plānu, kas ir kopīgi visiem Savienības trasta fondiem. Komisijas iekšējam revidentam, OLAF un Revīzijas palātai ir tādas pašas pilnvaras attiecībā uz Savienības trasta fondiem kā attiecībā uz citiem Komisijas veiktiem pasākumiem. Savienības trasta fondiem arī katru gadu veic neatkarīgu ārējo revīziju.

OLAF

Gada pārskatu sastāvs

Gada pārskatu sastāvs

Gada pārskati aptver laikposmu no 1. janvāra līdz 31. decembrim un ietver finanšu pārskatus un ziņojumus par budžeta izpildi. Finanšu pārskati un papildinošie skaidrojumi tiek sagatavoti, pamatojoties uz uzkrājumu grāmatvedības principiem, savukārt budžeta izpildes ziņojumi galvenokārt ir balstīti uz naudas pārvietojumiem.

Process no provizoriskajiem pārskatiem līdz budžeta izpildes apstiprinājumam

Process no provizoriskajiem pārskatiem līdz budžeta izpildes apstiprinājumam

Gada pārskatiem veic neatkarīgu ārējo revīziju. Grāmatveža sagatavotie provizoriskie gada pārskati līdz nākamā gada 15. februārim tiek nosūtīti darbības komitejai, kas pēc tam tos pārsūta revīzijas uzņēmumam, kuru subjekts izraugās konkursa procedūrā. Pēc revīzijas grāmatvedis sagatavo galīgos gada pārskatus un iesniedz tos darbības komitejai apstiprināšanai (8. panta 3. punkta 4. apakšpunkta c) punkts).

ESTF “Bêkou” gada pārskatus konsolidē Eiropas Attīstības fonda gada pārskatos.

Būtiskākie notikumi

Būtiskākie notikumi

Gada sasniegumi

Gada sasniegumi

ES 2014. gada jūlijā izveidoja savu pirmo trasta fondu (ESTF), dēvētu par “Bêkou” (kas sangu valodā nozīmē “cerība”), lai palīdzētu Centrālāfrikas Republikai (CĀR) un tās iedzīvotājiem pēc 2013. gada krīzes. ESTF “Bêkou” mērķis ir nodrošināt piekļuvi pamatpakalpojumiem (galvenokārt veselības aprūpes, kā arī ūdensapgādes un sanitārijas pakalpojumiem), atbalstīt lauku attīstību un ekonomikas atveseļošanu un veicināt samierināšanu. ESTF “Bêkou” kopš tā izveides ir finansējis 22 programmas un sasniedzis vairāk nekā pusi valsts iedzīvotāju.

Lai gan 2019. februārī tika noslēgts miera nolīgums, 2021. gadā nedrošība strauji palielinājās un pieauga vajadzības pēc humānās palīdzības, un ANO Humānās palīdzības koordinācijas birojs (OCHA) šo situāciju nodēvēja par “ārkārtas humanitāro situāciju, kāda nav piedzīvota kopš 2015. gada”. Tieši šajos sarežģītajos un nepastāvīgajos apstākļos ESTF “Bêkou” izmantoja savas salīdzināmās priekšrocības, proti, elastīgumu un spēju pielāgoties mainīgiem apstākļiem. Turklāt ESTF “Bêkou” turpināja būt par galveno instrumentu, kas stiprina gan iedzīvotāju, gan valsts noturīgumu, izmantojot pieeju, kurā humānā palīdzība reāli sasaistīta ar attīstības un miera pasākumiem.

OCHA

Turpmāk izklāstīti 2021. gada būtiskākie notikumi.

2020. gada decembrī tika pieņemts lēmums otro un pēdējo reizi pagarināt ESTF “Bêkou” darbību – līdz 2021. gada 31. decembrim. ESTF “Bêkou” projektu īstenošanu 2021. gadā ietekmēja strauja drošības situācijas pasliktināšanās. Pēc vispārējām vēlēšanām, kas tika noorganizētas 2020. gada decembrī, nemiernieku grupu koalīcija apstrīdēja rezultātus un uzliesmoja vardarbīgs konflikts, kas pārņēma visu Centrālāfrikas teritoriju. Lai gan situācija galvaspilsētā Bangi saglabājās mazāk bīstama, konflikts vairumam “Bêkou” partneru radīja lielas drošības problēmas un piekļuves ierobežojumus.

Lai gan ESTF “Bêkou” 2020. gadā bija pieņēmis programmu, kas atbalsta civilās aizsardzības ieviešanu Centrālāfrikas Republikā, drošības un institucionālais konteksts vairs netika uzskatīts par pietiekami labvēlīgu, lai sāktu šīs programmas īstenošanu. Tāpēc 4 miljonu EUR saistības tika atceltas un summa tika novirzīta programmai, kas veltīta sociālekonomiskajai attīstībai valsts dienvidaustrumu daļā (RELSUDE).

RELSUDE

2021. gadā turpinājās reaģēšana uz Covid-19 uzliesmojumu. Lai gan šajā gadā pandēmijas ietekme uz ESTF operācijām nebija tik liela, ieviestie sanitārie pasākumi kopā ar konflikta turpināšanās radītajiem nemieriem kavēja jau tā ļoti nestabilo iestāžu darbu un valstī pasliktinājās pamatpakalpojumu nodrošinājums. ESTF “Bêkou”, darbodamies kā tilts starp palīdzību un attīstību, palielināja savus uzkrājumus programmās “Veselība III” (Health III) un WASH, turpinādams atbalstīt neaizsargātos iedzīvotājus.

Health III

WASH

Līdz 2021. gada beigām ESTF “Bêkou” bija pabeidzis saistību uzņemšanos un līgumu slēgšanu par visām saņemtajām iemaksām, izņemot līdzekļus, kas bija paredzēti uzraudzībai, izvērtēšanai, revīzijai un komunikācijai, – par tiem līgumus vēl var noslēgt līdz 2025. gada 31. decembrim, kad beidzas ESTF īstenošanas periods. Šajā gadā tika veikti papildu pasākumi, lai izvairītos no finansējuma trūkuma, un darbības komiteja palielināja resursus šādās jomās: ūdens un sanitārija (4,5 miljoni EUR), sociālekonomiskā atveseļošana – RELSUDE (5,38 miljoni EUR), “Samierināšana II” (Reconciliation II) (1,45 miljoni EUR), “Veselība III” (Health III) (0,34 miljoni EUR) un tehniskās sadarbības mehānisms FATC II (1,23 miljoni EUR).

RELSUDE

Reconciliation II

Health III

FATC II

Budžets un budžeta izpilde

Runājot par ieņēmumiem – ESTF iemaksu veicēju apsolīto līdzekļu apmērs 2021. gada beigās bija lielāks par 310 miljoniem EUR. Tas ir palielinājums par 1,89 miljoniem EUR salīdzinājumā ar 2020. gadu. Tika saņemti visi iemaksu sertifikāti.

Kā aprakstīts, 2021. gadā lēmumu līmenī uzņēmās saistības par 13 miljoniem EUR, ar tiem papildinot jau pastāvošos pasākumus, kas tiek īstenoti ESTF “Bêkou” ietvaros. Ar šiem papildinājumiem bija paredzēts atbalstīt ūdens un sanitārijas, sociālekonomiskās atveseļošanas, veselības, samierināšanas jomu un palielināt finansējumu ESTF tehniskās sadarbības mehānismam. Kā aprakstīts iedaļā par būtiskākajiem notikumiem, šie papildinājumi bija paredzēti jomām, kas ir stratēģiski svarīgas reaģēšanā uz sociālekonomiskās un drošības situācijas pārmaiņām Centrālāfrikas Republikā, kā arī partneru atbalstīšanai ar mērķi nostiprināt īstenoto pasākumu ilgtspēju apstākļos, kad notiek pāreja no trasta fonda “Bêkou” uz jauno instrumentu “Eiropa pasaulē”.

Runājot par līgumiem – ESTF “Bêkou” 2021. gadā parakstīja 7 jaunus līgumus un 14 līgumu papildinājumus par izmaksu palielināšanu par kopējo summu gandrīz 35 miljoni EUR. Jaunie līgumi veicina, piemēram, tehniskās palīdzības sniegšanu Veselības ministrijai un Sieviešu lietu ministrijai, samierināšanas un sociālās kohēzijas programmu īstenošanu, izmantojot projektu, kas vērsts uz Centrālāfrikas jauniešiem, ar dzimumu saistītas vardarbības novēršanu un valsts ekonomisko attīstību, sekmējot profesionalizāciju un uzņēmējdarbību pilsētu teritorijās.

Visbeidzot, 2021. gadā tika samaksāti vairāk nekā 36 miljoni EUR; kopējais izmaksāto līdzekļu apjoms kopš ESTF “Bêkou” izveides ir sasniedzis gandrīz 233 miljonus EUR.

Darbību ietekme finanšu pārskatos

Darbību ietekme finanšu pārskatos

Iepriekš minēto darbību ietekme finanšu pārskatos vislabāk ir redzama, aplūkojot šādas pozīcijas:

| — | pamatdarbības izdevumi – tie ir samazinājušies par 938 tūkstošiem EUR; tomēr izdevumi, kas saistīti ar atjaunošanas palīdzību, pilsētu attīstību un pārvaldību, profesionālo apmācību un privātā sektora attīstību, palielinājās, jo civilās aizsardzības līdzekļi tika novirzīti sociālekonomiskajai attīstībai, |
| --- | --- |

—

pamatdarbības izdevumi – tie ir samazinājušies par 938 tūkstošiem EUR; tomēr izdevumi, kas saistīti ar atjaunošanas palīdzību, pilsētu attīstību un pārvaldību, profesionālo apmācību un privātā sektora attīstību, palielinājās, jo civilās aizsardzības līdzekļi tika novirzīti sociālekonomiskajai attīstībai,

| — | priekšfinansējums – tas samazinājās par 5,924 miljoniem EUR, jo, tā kā jauno parakstīto līgumu vērtība bija mazāka (2021. gadā 36 miljoni EUR jaunos līgumos un līgumu grozījumos salīdzinājumā ar 53 miljoniem EUR 2020. gadā), tika izmaksāts mazāk avansa maksājumu, |
| --- | --- |

—

priekšfinansējums – tas samazinājās par 5,924 miljoniem EUR, jo, tā kā jauno parakstīto līgumu vērtība bija mazāka (2021. gadā 36 miljoni EUR jaunos līgumos un līgumu grozījumos salīdzinājumā ar 53 miljoniem EUR 2020. gadā), tika izmaksāts mazāk avansa maksājumu,

| — | finanšu saistības – tās samazinājās par 14,671 miljonu EUR, galvenokārt tāpēc, ka no līdzekļu devējiem iekasētās iemaksas nav pietiekamas, lai segtu gada izejošās maksājumu plūsmas. Tā rezultātā samazinājās arī nauda un naudas ekvivalenti. |
| --- | --- |

—

finanšu saistības – tās samazinājās par 14,671 miljonu EUR, galvenokārt tāpēc, ka no līdzekļu devējiem iekasētās iemaksas nav pietiekamas, lai segtu gada izejošās maksājumu plūsmas. Tā rezultātā samazinājās arī nauda un naudas ekvivalenti.

BILANCE

BILANCE

| tūkst. EUR |
| --- |
| | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| ILGTERMIŅA AKTĪVI | | |
| Priekšfinansējums | 214 | 2 418 |
| | 214 | 2 418 |
| APGROZĀMIE LĪDZEKĻI | | |
| Priekšfinansējums | 11 762 | 15 482 |
| Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas | 4 446 | 5 340 |
| Nauda un naudas ekvivalenti | 3 792 | 7 339 |
| | 20 000 | 28 161 |
| AKTĪVI KOPĀ | 20 214 | 30 579 |
| ILGTERMIŅA SAISTĪBAS | | |
| Finanšu saistības | (3 167 ) | (17 838 ) |
| | (3 167 ) | (17 838 ) |
| ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS | | |
| Kreditoru parādi | (2 847 ) | (795) |
| Uzkrātie izdevumi | (14 200 ) | (11 947 ) |
| | (17 047 ) | (12 741 ) |
| SAISTĪBAS KOPĀ | (20 214 ) | (30 579 ) |
| NETO AKTĪVI | — | — |

tūkst. EUR

31.12.2021.

31.12.2020.

ILGTERMIŅA AKTĪVI

ILGTERMIŅA AKTĪVI

Priekšfinansējums

Priekšfinansējums

214

214

2 418

2 418

214

214

2 418

2 418

APGROZĀMIE LĪDZEKĻI

APGROZĀMIE LĪDZEKĻI

Priekšfinansējums

Priekšfinansējums

11 762

11 762

15 482

15 482

Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas

Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas

4 446

4 446

5 340

5 340

Nauda un naudas ekvivalenti

Nauda un naudas ekvivalenti

3 792

3 792

7 339

7 339

20 000

20 000

28 161

28 161

AKTĪVI KOPĀ

AKTĪVI KOPĀ

20 214

20 214

30 579

30 579

ILGTERMIŅA SAISTĪBAS

ILGTERMIŅA SAISTĪBAS

Finanšu saistības

Finanšu saistības

(3 167 )

(3 167 )

(17 838 )

(17 838 )

(3 167 )

(3 167 )

(17 838 )

(17 838 )

ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS

ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS

Kreditoru parādi

Kreditoru parādi

(2 847 )

(2 847 )

(795)

(795)

Uzkrātie izdevumi

Uzkrātie izdevumi

(14 200 )

(14 200 )

(11 947 )

(11 947 )

(17 047 )

(17 047 )

(12 741 )

(12 741 )

SAISTĪBAS KOPĀ

SAISTĪBAS KOPĀ

(20 214 )

(20 214 )

(30 579 )

(30 579 )

NETO AKTĪVI

NETO AKTĪVI

—

—

FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

| tūkst. EUR |
| --- |
| | 2021 | 2020 |
| IEŅĒMUMI | | |
| Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu | | |
| Ieņēmumi no ziedojumiem | 46 995 | 47 889 |
| Izdevumu atgūšana | — | 115 |
| Ieņēmumi kopā | 46 995 | 48 004 |
| IZDEVUMI | | |
| Pamatdarbības izdevumi | (46 021 ) | (46 959 ) |
| Finansējuma izmaksas | (48) | (68) |
| Citi izdevumi | (925) | (978) |
| Izdevumi kopā | (46 995 ) | (48 004 ) |
| GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS | — | — |

tūkst. EUR

2021

2020

IEŅĒMUMI

IEŅĒMUMI

Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

Ieņēmumi no ziedojumiem

Ieņēmumi no ziedojumiem

46 995

46 995

47 889

47 889

Izdevumu atgūšana

Izdevumu atgūšana

—

—

115

115

Ieņēmumi kopā

Ieņēmumi kopā

46 995

46 995

48 004

48 004

IZDEVUMI

IZDEVUMI

Pamatdarbības izdevumi

Pamatdarbības izdevumi

(46 021 )

(46 021 )

(46 959 )

(46 959 )

Finansējuma izmaksas

Finansējuma izmaksas

(48)

(48)

(68)

(68)

Citi izdevumi

Citi izdevumi

(925)

(925)

(978)

(978)

Izdevumi kopā

Izdevumi kopā

(46 995 )

(46 995 )

(48 004 )

(48 004 )

GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS

GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS

—

—

NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS

NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS

| tūkst. EUR |
| --- |
| | 2021 | 2020 |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāts | — | — |
| Priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums | 5 924 | 3 685 |
| Ar komerciālu apmaiņu saistītu debitoru parādu un ar komerciālu apmaiņu nesaistītu atgūstamo summu (palielinājums)/samazinājums | 894 | (3 487 ) |
| Finanšu saistību palielinājums/(samazinājums) | (14 671 ) | (11 889 ) |
| Kreditoru parādu palielinājums/(samazinājums) | 2 052 | 784 |
| Uzkrāto izdevumu palielinājums/(samazinājums) | 2 254 | 814 |
| NETO NAUDAS PLŪSMA | (3 547 ) | (10 093 ) |
| Naudas un naudas ekvivalentu neto palielinājums/(samazinājums) | (3 547 ) | (10 093 ) |
| Nauda un naudas ekvivalenti gada sākumā | 7 339 | 17 432 |
| Nauda un naudas ekvivalenti gada beigās | 3 792 | 7 339 |

tūkst. EUR

2021

2020

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

—

—

—

—

Priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums

Priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums

5 924

5 924

3 685

3 685

Ar komerciālu apmaiņu saistītu debitoru parādu un ar komerciālu apmaiņu nesaistītu atgūstamo summu (palielinājums)/samazinājums

Ar komerciālu apmaiņu saistītu debitoru parādu un ar komerciālu apmaiņu nesaistītu atgūstamo summu (palielinājums)/samazinājums

894

894

(3 487 )

(3 487 )

Finanšu saistību palielinājums/(samazinājums)

Finanšu saistību palielinājums/(samazinājums)

(14 671 )

(14 671 )

(11 889 )

(11 889 )

Kreditoru parādu palielinājums/(samazinājums)

Kreditoru parādu palielinājums/(samazinājums)

2 052

2 052

784

784

Uzkrāto izdevumu palielinājums/(samazinājums)

Uzkrāto izdevumu palielinājums/(samazinājums)

2 254

2 254

814

814

NETO NAUDAS PLŪSMA

NETO NAUDAS PLŪSMA

(3 547 )

(3 547 )

(10 093 )

(10 093 )

Naudas un naudas ekvivalentu neto palielinājums/(samazinājums)

Naudas un naudas ekvivalentu neto palielinājums/(samazinājums)

(3 547 )

(3 547 )

(10 093 )

(10 093 )

Nauda un naudas ekvivalenti gada sākumā

Nauda un naudas ekvivalenti gada sākumā

7 339

7 339

17 432

17 432

Nauda un naudas ekvivalenti gada beigās

Nauda un naudas ekvivalenti gada beigās

3 792

3 792

7 339

7 339

ESTF ĀFRIKAI 2021. GADA FINANŠU PĀRSKATI (12)

ESTF ĀFRIKAI 2021. GADA FINANŠU PĀRSKATI

12

PAMATINFORMĀCIJA PAR ESTF ĀFRIKAI

PAMATINFORMĀCIJA PAR ESTF ĀFRIKAI

Vispārīga informācija par Savienības trasta fondiem

Vispārīga informācija par Savienības trasta fondiem

Izveide

Izveide

Saskaņā ar 234. un 235. pantu Finanšu regulā, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam (ES FR) (13), un 35. pantu Finanšu regulā, ko piemēro 11. Eiropas Attīstības fondam (EAF FR) (14), Eiropas Komisija var izveidot Savienības trasta fondus ārējām darbībām (“ES trasta fondi”). Savienības trasta fondus izveido saskaņā ar nolīgumu, ko noslēdz ar citiem līdzekļu devējiem par ārkārtas situāciju un ārkārtas situāciju seku pārvarēšanas pasākumiem, kuri nepieciešami reaģēšanai uz krīzi, vai tematiskiem pasākumiem.

13

14

Eiropas Komisija Savienības trasta fondus izveido ar lēmumu, pirms tam apspriedusies ar Eiropas Parlamentu un Padomi vai saņēmusi to apstiprinājumu. Minētajā lēmumā iekļauj izveides nolīgumu ar citiem līdzekļu devējiem.

Savienības trasta fondus izveido un īsteno tikai tad, ja tie atbilst šādiem nosacījumiem:

| — | Savienības iesaistīšanās sniedz pievienoto vērtību – Savienības trasta fondu mērķus, jo īpaši darbības mēroga vai potenciālās ietekmes dēļ, var labāk sasniegt Savienības līmenī nekā valsts līmenī, un esošo finanšu instrumentu izmantošana nebūtu pietiekama, lai sasniegtu Savienības politikas jomas mērķus, |
| --- | --- |

—

Savienības iesaistīšanās sniedz pievienoto vērtību – Savienības trasta fondu mērķus, jo īpaši darbības mēroga vai potenciālās ietekmes dēļ, var labāk sasniegt Savienības līmenī nekā valsts līmenī, un esošo finanšu instrumentu izmantošana nebūtu pietiekama, lai sasniegtu Savienības politikas jomas mērķus,

| — | Savienības trasta fondi rada skaidru Savienības politisko pamanāmību un pārvaldības priekšrocības, kā arī labāku Savienības veiktu kontroli pār riskiem un Savienības un citu līdzekļu devēju iemaksu izmaksām, |
| --- | --- |

—

Savienības trasta fondi rada skaidru Savienības politisko pamanāmību un pārvaldības priekšrocības, kā arī labāku Savienības veiktu kontroli pār riskiem un Savienības un citu līdzekļu devēju iemaksu izmaksām,

| — | Savienības trasta fondi nedublē citus jau pastāvošus finansējuma kanālus vai līdzīgus instrumentus, nesniedzot nekādu papildināmību, |
| --- | --- |

—

Savienības trasta fondi nedublē citus jau pastāvošus finansējuma kanālus vai līdzīgus instrumentus, nesniedzot nekādu papildināmību,

| — | Savienības trasta fondu mērķi tiek saskaņoti ar tā Savienības instrumenta vai budžeta posteņa mērķiem, no kura tos finansē. |
| --- | --- |

—

Savienības trasta fondu mērķi tiek saskaņoti ar tā Savienības instrumenta vai budžeta posteņa mērķiem, no kura tos finansē.

Pašreizējie ES trasta fondi

Pašreizējie ES trasta fondi

Līdz šim Komisija ir izveidojusi četrus ESTF:

| — | ESTF “BÊKOU”, kura mērķis ir visos aspektos atbalstīt Centrālāfrikas Republiku izkļūšanā no krīzes un tās atjaunošanas centienus. Izveidots 2014. gada 15. jūlijā, |
| --- | --- |

—

ESTF “BÊKOU”, kura mērķis ir visos aspektos atbalstīt Centrālāfrikas Republiku izkļūšanā no krīzes un tās atjaunošanas centienus. Izveidots 2014. gada 15. jūlijā,

| — | ESTF “MADAD” – reģionāls Eiropas Savienības trasta fonds reaģēšanai uz krīzi Sīrijā. Izveidots 2014. gada 15. decembrī, |
| --- | --- |

—

ESTF “MADAD” – reģionāls Eiropas Savienības trasta fonds reaģēšanai uz krīzi Sīrijā. Izveidots 2014. gada 15. decembrī,

| — | ESTF ĀFRIKAI – Eiropas Savienības Ārkārtas trasta fonds stabilitātes nodrošināšanai un neatbilstīgas migrācijas un personu pārvietošanas pamatcēloņu novēršanai Āfrikā. Izveidots 2015. gada 12. novembrī, |
| --- | --- |

—

ESTF ĀFRIKAI – Eiropas Savienības Ārkārtas trasta fonds stabilitātes nodrošināšanai un neatbilstīgas migrācijas un personu pārvietošanas pamatcēloņu novēršanai Āfrikā. Izveidots 2015. gada 12. novembrī,

| — | ESTF KOLUMBIJAI – tā mērķis ir atbalstīt miera nolīguma īstenošanu sākotnējā atveseļošanas un stabilizācijas posmā pēc konflikta. Izveidots 2016. gada 12. decembrī. |
| --- | --- |

—

ESTF KOLUMBIJAI – tā mērķis ir atbalstīt miera nolīguma īstenošanu sākotnējā atveseļošanas un stabilizācijas posmā pēc konflikta. Izveidots 2016. gada 12. decembrī.

Misija

Misija

ESTF Āfrikai galvenie mērķi ir atbalstīt visus stabilitātes nodrošināšanas aspektus un veicināt labāku migrācijas pārvaldību, kā arī novērst destabilizācijas, piespiedu pārvietošanas un neatbilstīgas migrācijas pamatcēloņus, jo īpaši, veicinot noturību, ekonomiskas un vienlīdzīgas iespējas, drošību un attīstību, kā arī novēršot cilvēktiesību pārkāpumus.

Galvenās operatīvās darbības

Galvenās operatīvās darbības

Savienības trasta fonds apvieno resursus no dažādiem līdzekļu devējiem, lai finansētu pasākumu, pamatojoties uz saskaņotiem mērķiem. ESTF Āfrikai darbojas trīs galvenajās ģeogrāfiskajās zonās, proti, Sāhelas reģionā un Čada ezera reģionā, Āfrikas ragā un Āfrikas ziemeļos. Izvērtējot katru gadījumu individuāli, arī atbilstīgo valstu kaimiņvalstis var izmantot trasta fonda projektu sniegtos ieguvumus. Trasta fonds ir izveidots uz noteiktu periodu un ar mērķi īstermiņā un vidējā termiņā risināt šo reģionu problēmas.

Pārvaldība

Pārvaldība

ESTF Āfrikai pārvaldību nodrošina Eiropas Komisija, kas arī darbojas kā tā abu pārvaldes struktūru – trasta fonda valdes un darbības komitejas – sekretariāts. ESTF Āfrikai trasta fonda valdē un darbības komitejā ir līdzekļu devēju un Komisijas pārstāvji, kā arī iemaksas neveicošo ES dalībvalstu, atbilstīgo valstu iestāžu un reģionālo organizāciju pārstāvji kā novērotāji. Noteikumi par valdes sastāvu un tās iekšējie noteikumi ir paredzēti Savienības trasta fonda izveides nolīgumā.

Valdes galvenais uzdevums ir izstrādāt un pārskatīt trasta fonda vispārējo stratēģiju. Darbības komiteja ir atbildīga par fonda finansējamo darbību atlasi un pārrauga to īstenošanu. Tā arī apstiprina gada pārskatus un gada ziņojumus par trasta fonda finansētajām darbībām.

Finansējuma avoti

Finansējuma avoti

ESTF Āfrikai tiek finansēts no līdzekļu devēju iemaksām.

Gada pārskati

Gada pārskati

Sagatavošanas pamats

Sagatavošanas pamats

Tiesiskais regulējums un termiņi gada pārskatu sagatavošanai ir noteikti Nolīgumā, ar ko izveido Eiropas Savienības Ārkārtas trasta fondu stabilitātes nodrošināšanai un neatbilstīgas migrācijas un personu pārvietošanas iemeslu novēršanai Āfrikā un fonda iekšējos noteikumus (“izveides nolīgums”). Saskaņā ar minēto izveides nolīgumu gada pārskatus sagatavo saskaņā ar noteikumiem, ko pieņēmis Komisijas grāmatvedis (“ES grāmatvedības noteikumi” – EGN) un kas balstīti uz starptautiski atzītiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem (SPSGS).

Grāmatvedis

Grāmatvedis

Pamatojoties uz izveides nolīgumu, Komisijas grāmatvedis darbojas kā trasta fonda grāmatvedis.

Gada pārskatu sastāvs

Gada pārskatu sastāvs

Gada pārskati aptver laikposmu no 1. janvāra līdz 31. decembrim un ietver finanšu pārskatus un ziņojumus par budžeta izpildi. Finanšu pārskati un papildinošie skaidrojumi tiek sagatavoti, pamatojoties uz uzkrājumu grāmatvedības principiem, savukārt budžeta izpildes ziņojumi galvenokārt ir balstīti uz naudas pārvietojumiem.

Process no provizoriskajiem pārskatiem līdz budžeta izpildes apstiprinājumam

Process no provizoriskajiem pārskatiem līdz budžeta izpildes apstiprinājumam

Gada pārskatiem veic neatkarīgu ārējo revīziju. Grāmatveža sagatavotie provizoriskie gada pārskati līdz nākamā gada 15. februārim tiek nosūtīti darbības komitejai, kas pēc tam tos pārsūta revīzijas uzņēmumam, kuru subjekts izraugās konkursa procedūrā. Pēc revīzijas grāmatvedis sagatavo galīgos gada pārskatus un tos iesniedz darbības komitejai apstiprināšanai.

ESTF Āfrikai gada pārskatus konsolidē Eiropas Attīstības fonda gada pārskatos.

Būtiskākie notikumi

Būtiskākie notikumi

Gada sasniegumi

Gada sasniegumi

2021. gads bija pēdējais gads, kad ESTF Āfrikai varēja uzņemties finanšu saistības, tostarp apstiprināt jaunas darbības vai budžeta papildinājumus un parakstīt jaunus līgumus vai jau noslēgtu līgumu grozījumus. No 2022. gada līdz 2025. gada beigām turpināsies ESTF Āfrikai programmu īstenošana.

2021. gadā ESTF Āfrikai jau atkal parādīja, ka tas ir ātrs un iedarbīgs īstenošanas rīks, kas veicina politisko dialogu ar Āfrikas partnervalstīm visos trijos reģionos, izmantojot inovatīvas pieejas un radot taustāmus rezultātus visos trijos reģionos (Sāhelas un Čada ezera reģionā, Āfrikas ragā un Āfrikas ziemeļos).

ESTF Āfrikai turpināja nostiprināt savus sasniegumus partnerībā ar ES dalībvalstu attīstības aģentūrām, ANO organizācijām, NVO un partnervalstīm, apstiprinot tikai nedaudz jaunu programmu un ļoti daudz budžeta papildinājumu visos trīs reģionos par kopsummu vairāk nekā 242,6 miljoni EUR. Tādējādi kopumā ir apstiprinātas 248 programmas (kam būtu jāpieskaita 4 starpplatformu programmas), un to kopējais darbības budžets pārsniedz 4 935,1 miljonu EUR. 2021. gadā tika parakstīti jauni darbības līgumi ar īstenošanas partneriem vairāk nekā 367 miljonu EUR vērtībā, kā rezultātā parakstīto līgumu kopējā summa pārsniedz 4,918 miljardus EUR. Līdz 2021. gada beigām darbības maksājumi bija sasnieguši aptuveni 3,739 miljardus EUR.

ESTF Āfrikai 2021. gadā turpināja pievērsties diviem mērķiem – veicināt stabilitāti un novērst piespiedu pārvietošanas un neatbilstīgas migrācijas pamatcēloņus Sāhelas un Čadas ezera reģionā, Āfrikas ragā un Āfrikas ziemeļos. ESTF Āfrikai turpināja īstenot līdzsvarotu pieeju neatbilstīgas migrācijas problēmu risināšanā, galveno uzmanību pievēršot jomām, kas ir gan ES, gan Āfrikas interesēs. Tās ietver migrantu kontrabandas un cilvēku tirdzniecības apkarošanu un atbalstu migrantu brīvprātīgai atgriešanai un ilgtspējīgai reintegrācijai viņu izcelsmes valstī.

Pagājušā gadā ESTF Āfrikai no kādas ES dalībvalsts saņēma papildu 3,5 miljonus EUR. Rezultātā ESTF Āfrikai apsolīto līdzekļu kopsumma 2021. gada 31. decembrī pārsniedza 5 061,7 miljonus EUR, no kuriem 623,2 miljonus EUR ir apņēmušās piešķirt ES dalībvalstis un citi līdzekļu devēji (Apvienotā Karaliste, Norvēģija un Šveice).

Tāpat kā iepriekšējos gados, uzraudzības un mācīšanās sistēmas (MLS) ziņojumi (pieejami ESTF Āfrikai tīmekļa vietnē) par Sāhelas un Čada ezera reģionu un Āfrikas ragu liecināja par taustāmajiem rezultātiem, ko ESTF Āfrikai sasniedzis dažādās darba jomās. Āfrikas ziemeļu reģiona uzraudzības un mācīšanās sistēma sagatavoja uzraudzības ziņojumus (pieejami ESTF Āfrikai tīmekļa vietnē), kuru mērķis ir analizēt, kā ESTF finansētās programmas palīdz sasniegt ESTF Āfrikai stratēģiskās prioritātes Āfrikas ziemeļu reģionā.

MLS

Pārskatatbildība un pārredzamība ir uzlabota, pastiprinot komunikāciju, tostarp regulāri sniedzot jaunāko informāciju ESTF Āfrikai tīmekļa vietnē, publicējot ierakstus sociālajos medijos un organizējot komunikācijas pasākumus.

2021. gadā, pastiprinoties bandītismam un spriedzei kopienu attiecībās, drošības situācija Sāhelas un Čada ezera reģionā turpināja pasliktināties. Nevalstiskas bruņotas grupas turpināja īstenot vardarbību, un reģionā tika reģistrēts vairāk nekā 3 600 vardarbīgu uzbrukumu, kuros gāja bojā gandrīz 10 000 cilvēku. Pastāvošās vardarbības un ar klimatu saistītu ekstrēmu notikumu dēļ turpinājās iedzīvotāju masveida pārvietošana. Skarbo klimata apstākļu dēļ reģionu skāra arī sausums un plūdi, kas radīja lielas pārtikas nodrošinājuma problēmas. Turklāt pasākumi, ko reģiona valdības īstenoja, lai ierobežotu Covid-19 izplatību, noveda pie saražotā pārtikas apjoma samazināšanās, veicināja inflāciju un vēl vairāk ierobežoja humāno palīdzību, palielinot cilvēku neaizsargātību. Šajos apstākļos ESTF Āfrikai darbības komiteja apstiprināja trīs jaunas programmas un sešus budžeta papildinājumus par kopsummu 75,9 miljoni EUR (no kuriem 73,4 miljoni EUR ir jauni līdzekļi, 0,7 miljoni EUR ir atbrīvotie līdzekļi un 1,8 miljoni EUR ir atgūti līdzekļi). Gada gaitā ESTF Āfrikai turpināja radīt konkrētus un redzamus rezultātus visu četru stratēģisko mērķu ietvaros, turpinot arī savus stabilizācijas centienus.

2021. gadā ESTF Āfrikai turpināja izmantot savu visaptverošo pieeju visu stabilitātes un noturības aspektu veicināšanai Āfrikas raga reģionā, vienlaikus maksimāli izmantojot savu elastību, lai pārvarētu augošo Covid-19 pandēmijas negatīvo ietekmi. Neraugoties uz konflikta saasinājumu reģionā un pandēmijas radītajiem traucējumiem, īstenošanas partneru mobilizācija ir ļāvusi sasniegt svarīgus starpposma mērķus ceļā uz visiem četriem ESTF Āfrikai konkrētajiem mērķiem, turpinot iepriekšējos gados paveikto darbu. 2021. gadā tika apstiprināta 1 jauna programma un 22 budžeta papildinājumi par kopsummu 158,2 miljoni EUR. Lai ESTF Āfrikai finansējums tiktu maksimāli izlietots operācijām līdz līgumu slēgšanas perioda beigām 2021. gada 31. decembrī, tika atbrīvoti pastāvošo programmu neizmantotie līdzekļi kopā 136,7 miljonu EUR apmērā un tika atgūti 16,8 miljoni EUR (galvenokārt no līdzekļiem, kas iepriekš bija piešķirti projektiem Eritrejā). Par visiem šiem līdzekļiem atkal uzņēmās saistības, galvenokārt tos kā budžeta papildinājumus novirzot citām pastāvošām programmām.

ESTF Āfrikai 2021. gadā turpināja visaptveroši reaģēt uz problēmām Āfrikas ziemeļu reģionā, lai glābtu cilvēku dzīvību, aizsargātu visneaizsargātākās personas, atbalstītu uzņēmējkopienas, pavērtu iespējas drošai un organizētai mobilitātei un novērstu Covid-19 pandēmijas sekas. Āfrikas ziemeļu platforma turpināja strādāt atbilstoši stratēģiskajām prioritātēm, kuras saskaņojusi ESTF stratēģiskā valde un kuras citu starpā ietver uzlabotas migrācijas pārvaldības atbalstīšanu, darbaspēka migrācijas un mobilitātes atbalstīšanu, neaizsargāto migrantu aizsardzību, brīvprātīgu atgriešanos un ilgtspējīgu reintegrāciju, kopienu stabilizāciju, kā arī integrēto robežu pārvaldību. 2021. gadā netika pieņemta neviena jauna darbība, taču tika apstiprināti vairāki budžeta papildinājumi pastāvošajām darbībām par kopsummu 8,55 miljoni EUR. Turklāt vairākas īstenošanas procesā esošas programmas tika grozītas, lai atbrīvotu neizlietotos līdzekļus un tos novirzītu citām īstenošanas procesā esošām programmām, kurām šādi līdzekļi ir vajadzīgi, tādējādi jaunais saistību apmērs, neskaitot atbrīvotos/pārvirzītos līdzekļus, ir 7,45 miljoni EUR.

Budžets un budžeta izpilde

Saistību kopējā summa 2021. gadā bija 112 miljoni EUR salīdzinājumā ar 740 miljoniem EUR 2020. gadā. Kopējā neto papildu summa, par ko 2021. gadā tika noslēgti līgumi, bija 358 miljoni EUR salīdzinājumā ar 1,1 miljardu EUR 2020. gadā. Maksājumu apjoms pārskata periodā sasniedza 748 miljonus EUR, kas ir par 304 miljoniem EUR mazāk nekā 2020. gadā.

2021. gadā kopējais budžeta izpildes līmenis, kas izteikts kā pieejamās saistību apropriācijas, kuras izmantotas saistībās, bija 99,61 %.

2021. gadā Sāhelas un Čada ezera reģiona platformā tika apstiprinātas trīs jaunas programmas un seši budžeta papildinājumi par kopsummu 75,9 miljoni EUR (no kuriem 73,4 miljoni EUR bija jauni līdzekļi). Lai ESTF Āfrikai finansējums tiktu maksimāli izlietots operācijām līdz līgumu slēgšanas perioda beigām 2021. gada 31. decembrī, tika atbrīvoti 0,7 miljoni EUR un atgūti 1,8 miljoni EUR, un par visu šo summu atkal uzņēmās saistības papildinājumu veidā.

Āfrikas raga platformā tika apstiprināta 1 jauna programma un 22 budžeta papildinājumi par kopsummu 158,2 miljoni EUR. Lai ESTF Āfrikai finansējums tiktu maksimāli izlietots operācijām līdz līgumu slēgšanas perioda beigām 2021. gada 31. decembrī, tika atbrīvoti pastāvošo programmu neizmantotie līdzekļi 136,7 miljonu EUR apmērā un tika atgūti 16,8 miljoni EUR, un par visu šo summu atkal uzņēmās saistības, galvenokārt šos līdzekļus kā papildinājumus piešķirot citiem pastāvošiem projektiem.

Āfrikas ziemeļu reģionam 2021. gadā jaunas programmas netika pieņemtas, taču tika pieņemti vairāki budžeta papildinājumi par kopsummu 8,5 miljoni EUR. Lai ESTF Āfrikai finansējums tiktu maksimāli izlietots operācijām līdz līgumu slēgšanas perioda beigām 2021. gada 31. decembrī, tika atbrīvots 1,1 miljons EUR, ko atkal piešķīra citām programmām, kurām bija konstatēta tāda vajadzība.

Tā kā 2021. gada 31. decembrī beidzās ESTF darbības līgumu slēgšanas periods (izņemot līgumus par administratīvām darbībām, piemēram, izvērtēšanu, revīziju un komunikāciju), visās trijās platformās šos līdzekļus atbrīvoja un par tiem uzņēmās jaunas saistības; tad tos pārprofilēja, lai apmierinātu neaizsargātu iedzīvotāju vajadzības.

Reakcija uz Covid-19

2021. gadā Covid-19 pandēmijai joprojām bija liela ietekme uz valstīm, kas saņem ESTF Āfrikai līdzekļus. ESTF Āfrikai papildu finansējums tika pārorientēts, lai varētu pienācīgi reaģēt uz Covid-19 visos trijos reģionos, kuros darbojas ESTF Āfrikai.

Sāhelas un Čada ezera reģionā reakcijai uz Covid-19 ieplānotie līdzekļi, kas bija paredzēti ārstēšanai, testēšanai un ārkārtas reaģēšanai, 2021. gadā bija mazāki. Piemēram, 98 % personu, kam tika sniegta palīdzība 2021. gada pirmajā pusē, tika sniegts tāds atbalsts, kas nebija galvenokārt medicīnisks atbalsts vai individuālās aizsardzības līdzekļi, piemēram, tika īstenoti profilaktiski vai sociālekonomiskās ietekmes mazināšanas pasākumi.

Āfrikas ragā Covid-19 pandēmijai bija liela negatīva ietekme uz reģiona saimniecisko darbību, tai skaitā mājsaimniecību ienākumiem, augkopību un lopkopību, tirdzniecību un pārtikas cenām. Tā ir arī saasinājusi neatbilstīgas migrācijas radītos riskus un sekas, jo ir pieaugušas bažas par cilvēku aizsardzību, piemēram, par vardarbību, kas saistīta ar dzimumu, un citu vardarbību, izmantošanu, cilvēku tirdzniecību, kontrabandu un patvaļīgu aizturēšanu. Pateicoties ESTF atbalstam, 2021. gada pirmajā pusē ievērojami pieauga to cilvēku skaits, kas varēja baudīt labāku piekļuvi ar Covid-19 saistītajai pamata sociālajai palīdzībai, piemēram, pakalpojumiem un naudas pārvedumiem. 2021. gadā projekta pasākumu uzmanības centrā vairs nebija vis Covid-19 profilakses un informētības veicināšanas kampaņas, kā tas bija 2020. gadā, bet gan ekonomisks atbalsts. Konkrētāk, ESTF Āfrikai 2021. gadā nodrošināja gandrīz 6 miljonus Covid-19 piederumu, vai nu pārvirzot līdzekļus reaģēšanai uz Covid-19, vai izveidojot jaunas programmas.

2021. gadā Covid-19 pandēmija negatīvi ietekmēja arī Āfrikas ziemeļu reģiona ekonomiku, saasinot neaizsargāto iedzīvotāju grūtības nodrošināt iztiku un palielinot atkarību no ārkārtas palīdzības. Šajā platformā tika mobilizēts 34,1 miljons EUR, no kā labumu guva gandrīz 195 000 neaizsargātu vīriešu, sieviešu un bērnu visā reģionā un kas ļāva piegādāt vairāk nekā 500 000 ar Covid-19 saistītu piederumu galvenajām laboratorijām un izolatoriem.

Darbību ietekme finanšu pārskatos

Darbību ietekme finanšu pārskatos

Iepriekš minēto darbību ietekme finanšu pārskatos vislabāk ir redzama, aplūkojot šādas pozīcijas:

| — | priekšfinansējums – tas samazinājās par 159,078 miljoniem EUR, jo, tā kā jauno parakstīto līgumu vērtība bija mazāka, tika izmaksāts mazāk avansu, |
| --- | --- |

—

priekšfinansējums – tas samazinājās par 159,078 miljoniem EUR, jo, tā kā jauno parakstīto līgumu vērtība bija mazāka, tika izmaksāts mazāk avansu,

| — | pamatdarbības izdevumi – tie saglabājās diezgan stabili, samazinoties tikai nedaudz – par 30,430 miljoniem EUR. Neraugoties uz drošības situācijas pasliktināšanos un Covid-19 pandēmijas turpināšanos, trasta fonds turpināja savas operācijas, jo īpaši, lai novērstu pandēmijas negatīvās sekas, veicinātu stabilitāti un apkarotu migrācijas pamatcēloņus, |
| --- | --- |

—

pamatdarbības izdevumi – tie saglabājās diezgan stabili, samazinoties tikai nedaudz – par 30,430 miljoniem EUR. Neraugoties uz drošības situācijas pasliktināšanos un Covid-19 pandēmijas turpināšanos, trasta fonds turpināja savas operācijas, jo īpaši, lai novērstu pandēmijas negatīvās sekas, veicinātu stabilitāti un apkarotu migrācijas pamatcēloņus,

| — | finanšu saistības – tās samazinājās par 23,142 miljoniem EUR, galvenokārt tāpēc, ka iekasētās iemaksas nebija pietiekamas, lai segtu līdzekļu devējiem piešķirtos neto izdevumus. Neraugoties uz to, nauda un naudas ekvivalenti pieauga par 121,788 miljoniem EUR, jo iekasētās iemaksas bija lielākas nekā gada izejošās maksājumu plūsmas. |
| --- | --- |

—

finanšu saistības – tās samazinājās par 23,142 miljoniem EUR, galvenokārt tāpēc, ka iekasētās iemaksas nebija pietiekamas, lai segtu līdzekļu devējiem piešķirtos neto izdevumus. Neraugoties uz to, nauda un naudas ekvivalenti pieauga par 121,788 miljoniem EUR, jo iekasētās iemaksas bija lielākas nekā gada izejošās maksājumu plūsmas.

BILANCE

BILANCE

| tūkst. EUR |
| --- |
| | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| ILGTERMIŅA AKTĪVI | | |
| Priekšfinansējums | 55 305 | 92 655 |
| | 55 305 | 92 655 |
| APGROZĀMIE LĪDZEKĻI | | |
| Priekšfinansējums | 437 657 | 559 386 |
| Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas | 45 339 | 6 346 |
| Nauda un naudas ekvivalenti | 179 759 | 57 971 |
| | 662 755 | 623 703 |
| AKTĪVI KOPĀ | 718 061 | 716 359 |
| ILGTERMIŅA SAISTĪBAS | | |
| Finanšu saistības | (525 530 ) | (546 379 ) |
| | (525 530 ) | (546 379 ) |
| ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS | | |
| Kreditoru parādi | (53 143 ) | (45 377 ) |
| Uzkrātie izdevumi | (139 388 ) | (124 602 ) |
| | (192 531 ) | (169 979 ) |
| SAISTĪBAS KOPĀ | (718 061 ) | (716 359 ) |
| NETO AKTĪVI | — | — |

tūkst. EUR

31.12.2021.

31.12.2020.

ILGTERMIŅA AKTĪVI

ILGTERMIŅA AKTĪVI

Priekšfinansējums

Priekšfinansējums

55 305

55 305

92 655

92 655

55 305

55 305

92 655

92 655

APGROZĀMIE LĪDZEKĻI

APGROZĀMIE LĪDZEKĻI

Priekšfinansējums

Priekšfinansējums

437 657

437 657

559 386

559 386

Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas

Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas

45 339

45 339

6 346

6 346

Nauda un naudas ekvivalenti

Nauda un naudas ekvivalenti

179 759

179 759

57 971

57 971

662 755

662 755

623 703

623 703

AKTĪVI KOPĀ

AKTĪVI KOPĀ

718 061

718 061

716 359

716 359

ILGTERMIŅA SAISTĪBAS

ILGTERMIŅA SAISTĪBAS

Finanšu saistības

Finanšu saistības

(525 530 )

(525 530 )

(546 379 )

(546 379 )

(525 530 )

(525 530 )

(546 379 )

(546 379 )

ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS

ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS

Kreditoru parādi

Kreditoru parādi

(53 143 )

(53 143 )

(45 377 )

(45 377 )

Uzkrātie izdevumi

Uzkrātie izdevumi

(139 388 )

(139 388 )

(124 602 )

(124 602 )

(192 531 )

(192 531 )

(169 979 )

(169 979 )

SAISTĪBAS KOPĀ

SAISTĪBAS KOPĀ

(718 061 )

(718 061 )

(716 359 )

(716 359 )

NETO AKTĪVI

NETO AKTĪVI

—

—

FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

| tūkst. EUR |
| --- |
| | 2021 | 2020 |
| IEŅĒMUMI | | |
| Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu | | |
| Izdevumu atgūšana | 16 | — |
| Ieņēmumi no ziedojumiem | 871 456 | 921 014 |
| | 871 472 | 921 014 |
| Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu | | |
| Finanšu ieņēmumi | 131 | — |
| Citi ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu | 16 340 | 2 883 |
| | 16 471 | 2 883 |
| Ieņēmumi kopā | 887 943 | 923 897 |
| IZDEVUMI | | |
| Pamatdarbības izdevumi | (856 291 ) | (889 014 ) |
| Finansējuma izmaksas | (550) | (518) |
| Citi izdevumi | (31 103 ) | (34 365 ) |
| Izdevumi kopā | (887 943 ) | (923 897 ) |
| GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS | — | — |

tūkst. EUR

2021

2020

IEŅĒMUMI

IEŅĒMUMI

Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

Izdevumu atgūšana

Izdevumu atgūšana

16

16

—

—

Ieņēmumi no ziedojumiem

Ieņēmumi no ziedojumiem

871 456

871 456

921 014

921 014

871 472

871 472

921 014

921 014

Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu

Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu

Finanšu ieņēmumi

Finanšu ieņēmumi

131

131

—

—

Citi ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu

Citi ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu

16 340

16 340

2 883

2 883

16 471

16 471

2 883

2 883

Ieņēmumi kopā

Ieņēmumi kopā

887 943

887 943

923 897

923 897

IZDEVUMI

IZDEVUMI

Pamatdarbības izdevumi

Pamatdarbības izdevumi

(856 291 )

(856 291 )

(889 014 )

(889 014 )

Finansējuma izmaksas

Finansējuma izmaksas

(550)

(550)

(518)

(518)

Citi izdevumi

Citi izdevumi

(31 103 )

(31 103 )

(34 365 )

(34 365 )

Izdevumi kopā

Izdevumi kopā

(887 943 )

(887 943 )

(923 897 )

(923 897 )

GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS

GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS

—

—

—

—

NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS

NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS

| tūkst. EUR |
| --- |
| | 2021 | 2020 |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāts | — | — |
| Pamatdarbības | | |
| Priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums | 159 078 | (184 933 ) |
| Ar komerciālu apmaiņu saistītu debitoru parādu un ar komerciālu apmaiņu nesaistītu atgūstamo summu (palielinājums)/samazinājums | (38 992 ) | 12 125 |
| Finanšu saistību palielinājums/(samazinājums) | (20 849 ) | 161 968 |
| Kreditoru parādu palielinājums/(samazinājums) | 7 765 | 19 408 |
| Uzkrāto izdevumu palielinājums/(samazinājums) | 14 786 | 22 488 |
| NETO NAUDAS PLŪSMA | 121 788 | 31 056 |
| Naudas un naudas ekvivalentu neto palielinājums/(samazinājums) | 121 788 | 31 056 |
| Nauda un naudas ekvivalenti gada sākumā | 57 971 | 26 915 |
| Nauda un naudas ekvivalenti gada beigās | 179 759 | 57 971 |

tūkst. EUR

2021

2020

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

—

—

Pamatdarbības

Pamatdarbības

Priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums

Priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums

159 078

159 078

(184 933 )

(184 933 )

Ar komerciālu apmaiņu saistītu debitoru parādu un ar komerciālu apmaiņu nesaistītu atgūstamo summu (palielinājums)/samazinājums

Ar komerciālu apmaiņu saistītu debitoru parādu un ar komerciālu apmaiņu nesaistītu atgūstamo summu (palielinājums)/samazinājums

(38 992 )

(38 992 )

12 125

12 125

Finanšu saistību palielinājums/(samazinājums)

Finanšu saistību palielinājums/(samazinājums)

(20 849 )

(20 849 )

161 968

161 968

Kreditoru parādu palielinājums/(samazinājums)

Kreditoru parādu palielinājums/(samazinājums)

7 765

7 765

19 408

19 408

Uzkrāto izdevumu palielinājums/(samazinājums)

Uzkrāto izdevumu palielinājums/(samazinājums)

14 786

14 786

22 488

22 488

NETO NAUDAS PLŪSMA

NETO NAUDAS PLŪSMA

121 788

121 788

31 056

31 056

Naudas un naudas ekvivalentu neto palielinājums/(samazinājums)

Naudas un naudas ekvivalentu neto palielinājums/(samazinājums)

121 788

121 788

31 056

31 056

Nauda un naudas ekvivalenti gada sākumā

Nauda un naudas ekvivalenti gada sākumā

57 971

57 971

26 915

26 915

Nauda un naudas ekvivalenti gada beigās

Nauda un naudas ekvivalenti gada beigās

179 759

179 759

57 971

57 971

KONSOLIDĒTIE EAF UN ES TRASTA FONDU FINANŠU PĀRSKATI (15)

KONSOLIDĒTIE EAF UN ES TRASTA FONDU FINANŠU PĀRSKATI

15

KONSOLIDĒTĀ BILANCE

KONSOLIDĒTĀ BILANCE

| miljoni EUR |
| --- |
| | 31.12.2021. | 31.12.2020. (*6) |
| ILGTERMIŅA AKTĪVI | | |
| Finanšu aktīvi | 39 | 33 |
| Priekšfinansējums
   (*6) | 726 | 965 |
| Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi | 4 | 3 |
| | 770 | 1 002 |
| APGROZĀMIE LĪDZEKĻI | | |
| Priekšfinansējums | 1 902 | 1 930 |
| Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas | 85 | 152 |
| Nauda un naudas ekvivalenti | 1 177 | 793 |
| | 3 164 | 2 875 |
| AKTĪVI KOPĀ | 3 934 | 3 877 |
| ILGTERMIŅA SAISTĪBAS | | |
| Finanšu saistības | (154) | (173) |
| | (154) | (173) |
| ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS | | |
| Kreditoru parādi | (557) | (661) |
| Uzkrātie izdevumi un nākamo periodu ienākumi | (1 162 ) | (1 664 ) |
| | (1 719 ) | (2 325 ) |
| SAISTĪBAS KOPĀ | (1 873 ) | (2 498 ) |
| NETO AKTĪVI | 2 061 | 1 379 |
| KAPITĀLS UN REZERVES | | |
| Patiesās vērtības rezerve | — | (5) |
| Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls | 62 643 | 58 986 |
| Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla | 2 252 | 2 252 |
| No iepriekšējiem gadiem pārvietotais saimnieciskās darbības rezultāts | (59 860 ) | (55 111 ) |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāts | (2 974 ) | (4 744 ) |
| NETO AKTĪVI | 2 061 | 1 379 |

miljoni EUR

31.12.2021.

31.12.2020. (*6)

*6

ILGTERMIŅA AKTĪVI

ILGTERMIŅA AKTĪVI

Finanšu aktīvi

Finanšu aktīvi

39

39

33

33

Priekšfinansējums
   (*6)

Priekšfinansējums

*6

726

726

965

965

Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi

Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi

4

4

3

3

770

770

1 002

1 002

APGROZĀMIE LĪDZEKĻI

APGROZĀMIE LĪDZEKĻI

Priekšfinansējums

Priekšfinansējums

1 902

1 902

1 930

1 930

Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas

Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas

85

85

152

152

Nauda un naudas ekvivalenti

Nauda un naudas ekvivalenti

1 177

1 177

793

793

3 164

3 164

2 875

2 875

AKTĪVI KOPĀ

AKTĪVI KOPĀ

3 934

3 934

3 877

3 877

ILGTERMIŅA SAISTĪBAS

ILGTERMIŅA SAISTĪBAS

Finanšu saistības

Finanšu saistības

(154)

(154)

(173)

(173)

(154)

(154)

(173)

(173)

ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS

ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS

Kreditoru parādi

Kreditoru parādi

(557)

(557)

(661)

(661)

Uzkrātie izdevumi un nākamo periodu ienākumi

Uzkrātie izdevumi un nākamo periodu ienākumi

(1 162 )

(1 162 )

(1 664 )

(1 664 )

(1 719 )

(1 719 )

(2 325 )

(2 325 )

SAISTĪBAS KOPĀ

SAISTĪBAS KOPĀ

(1 873 )

(1 873 )

(2 498 )

(2 498 )

NETO AKTĪVI

NETO AKTĪVI

2 061

2 061

1 379

1 379

KAPITĀLS UN REZERVES

KAPITĀLS UN REZERVES

Patiesās vērtības rezerve

Patiesās vērtības rezerve

—

—

(5)

(5)

Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls

Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls

62 643

62 643

58 986

58 986

Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla

Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla

2 252

2 252

2 252

2 252

No iepriekšējiem gadiem pārvietotais saimnieciskās darbības rezultāts

No iepriekšējiem gadiem pārvietotais saimnieciskās darbības rezultāts

(59 860 )

(59 860 )

(55 111 )

(55 111 )

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

(2 974 )

(2 974 )

(4 744 )

(4 744 )

NETO AKTĪVI

NETO AKTĪVI

2 061

2 061

1 379

1 379

KONSOLIDĒTAIS FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

KONSOLIDĒTAIS FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

| miljoni EUR |
| --- |
| | 2021 | 2020 |
| IEŅĒMUMI | | |
| Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu | | |
| Atgūšanas darbības | 27 | 92 |
| Ieņēmumi no trasta fondu ziedojumiem | 272 | 296 |
| | 300 | 388 |
| Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu | | |
| Finanšu ieņēmumi | (25) | 6 |
| Citi ieņēmumi | 90 | 40 |
| | 64 | 46 |
| Ieņēmumi kopā | 364 | 434 |
| IZDEVUMI | | |
| Atbalsta instrumenti | (2 218 ) | (3 935 ) |
| Trasta fondu īstenotie izdevumi | (902) | (936) |
| Līdzfinansējuma izdevumi | (19) | (53) |
| Finansējuma izmaksas | (21) | (22) |
| Citi izdevumi | (178) | (232) |
| Izdevumi kopā | (3 338 ) | (5 178 ) |
| GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS | (2 974 ) | (4 744 ) |

miljoni EUR

2021

2020

IEŅĒMUMI

IEŅĒMUMI

Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

Atgūšanas darbības

Atgūšanas darbības

27

27

92

92

Ieņēmumi no trasta fondu ziedojumiem

Ieņēmumi no trasta fondu ziedojumiem

272

272

296

296

300

300

388

388

Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu

Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu

Finanšu ieņēmumi

Finanšu ieņēmumi

(25)

(25)

6

6

Citi ieņēmumi

Citi ieņēmumi

90

90

40

40

64

64

46

46

Ieņēmumi kopā

Ieņēmumi kopā

364

364

434

434

IZDEVUMI

IZDEVUMI

Atbalsta instrumenti

Atbalsta instrumenti

(2 218 )

(2 218 )

(3 935 )

(3 935 )

Trasta fondu īstenotie izdevumi

Trasta fondu īstenotie izdevumi

(902)

(902)

(936)

(936)

Līdzfinansējuma izdevumi

Līdzfinansējuma izdevumi

(19)

(19)

(53)

(53)

Finansējuma izmaksas

Finansējuma izmaksas

(21)

(21)

(22)

(22)

Citi izdevumi

Citi izdevumi

(178)

(178)

(232)

(232)

Izdevumi kopā

Izdevumi kopā

(3 338 )

(3 338 )

(5 178 )

(5 178 )

GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS

GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS

(2 974 )

(2 974 )

(4 744 )

(4 744 )

KONSOLIDĒTAIS NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS

KONSOLIDĒTAIS NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS

| miljoni EUR |
| --- |
| | 2021 | 2020 |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāts | (2 974 ) | (4 744 ) |
| Pamatdarbības | | |
| Kapitāla palielinājums – iemaksas | 3 657 | 4 177 |
| Iemaksu trasta fondā (palielinājums)/samazinājums | — | |
| Priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums | 266 | (210) |
| Ar komerciālu apmaiņu saistītu debitoru parādu un ar komerciālu apmaiņu nesaistītu atgūstamo summu (palielinājums)/samazinājums | 66 | (9) |
| Finanšu saistību palielinājums/(samazinājums) | (19) | 6 |
| Kreditoru parādu palielinājums/(samazinājums) | (104) | 119 |
| Uzkrāto izdevumu un nākamo periodu ienākumu palielinājums/(samazinājums) | (502) | 232 |
| Citas ar naudas plūsmām nesaistītas pārmaiņas | — | (3) |
| Investīciju darbības | | |
| Pārdošanai pieejamu finanšu aktīvu (palielinājums)/samazinājums
   (*7) | (7) | 2 |
| NETO NAUDAS PLŪSMA | 384 | (431) |
| Naudas un naudas ekvivalentu neto palielinājums/(samazinājums) | 384 | (430) |
| Nauda un naudas ekvivalenti gada sākumā | 793 | 1 223 |
| Nauda un naudas ekvivalenti gada beigās | 1 177 | 793 |

miljoni EUR

2021

2020

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

(2 974 )

(2 974 )

(4 744 )

(4 744 )

Pamatdarbības

Pamatdarbības

Kapitāla palielinājums – iemaksas

Kapitāla palielinājums – iemaksas

3 657

3 657

4 177

4 177

Iemaksu trasta fondā (palielinājums)/samazinājums

Iemaksu trasta fondā (palielinājums)/samazinājums

—

—

Priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums

Priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums

266

266

(210)

(210)

Ar komerciālu apmaiņu saistītu debitoru parādu un ar komerciālu apmaiņu nesaistītu atgūstamo summu (palielinājums)/samazinājums

Ar komerciālu apmaiņu saistītu debitoru parādu un ar komerciālu apmaiņu nesaistītu atgūstamo summu (palielinājums)/samazinājums

66

66

(9)

(9)

Finanšu saistību palielinājums/(samazinājums)

Finanšu saistību palielinājums/(samazinājums)

(19)

(19)

6

6

Kreditoru parādu palielinājums/(samazinājums)

Kreditoru parādu palielinājums/(samazinājums)

(104)

(104)

119

119

Uzkrāto izdevumu un nākamo periodu ienākumu palielinājums/(samazinājums)

Uzkrāto izdevumu un nākamo periodu ienākumu palielinājums/(samazinājums)

(502)

(502)

232

232

Citas ar naudas plūsmām nesaistītas pārmaiņas

Citas ar naudas plūsmām nesaistītas pārmaiņas

—

—

(3)

(3)

Investīciju darbības

Investīciju darbības

Pārdošanai pieejamu finanšu aktīvu (palielinājums)/samazinājums
   (*7)

Pārdošanai pieejamu finanšu aktīvu (palielinājums)/samazinājums

*7

(7)

(7)

2

2

NETO NAUDAS PLŪSMA

NETO NAUDAS PLŪSMA

384

384

(431)

(431)

Naudas un naudas ekvivalentu neto palielinājums/(samazinājums)

Naudas un naudas ekvivalentu neto palielinājums/(samazinājums)

384

384

(430)

(430)

Nauda un naudas ekvivalenti gada sākumā

Nauda un naudas ekvivalenti gada sākumā

793

793

1 223

1 223

Nauda un naudas ekvivalenti gada beigās

Nauda un naudas ekvivalenti gada beigās

1 177

1 177

793

793

KONSOLIDĒTAIS PĀRSKATS PAR NETO AKTĪVU IZMAIŅĀM

KONSOLIDĒTAIS PĀRSKATS PAR NETO AKTĪVU IZMAIŅĀM

| miljoni EUR |
| --- |
| | Aktīvo EAF fondu kapitāls
  (A) | Aktīvo EAF nepieprasītie līdzekļi
  (B) | Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls
  (C) = (A) – (B) | Uzkrātās rezerves
  (D) | Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla
  (E) | Patiesās vērtības rezerve
  (F) | Neto aktīvi kopā
  (C) + (D) + (E) + (F) |
| ATLIKUMS 31.12.2019. | 73 264 | 18 455 | 54 809 | (55 111 ) | 2 252 | (2) | 1 948 |
| Patiesās vērtības pārmaiņas | | | | | | (3) | (3) |
| Kapitāla palielinājums – iemaksas
   (*8) | (223) | (4 400 ) | 4 177 | — | — | | 4 177 |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāts | — | — | — | (4 744 ) | — | | (4 744 ) |
| ATLIKUMS 31.12.2020. | 73 041 | 14 055 | 58 986 | (59 854 ) | 2 252 | (5) | 1 379 |
| Pārskatītā 11. EGN ietekme | — | — | — | (5) | | 5 | |
| Atlikumi 1.1.2021. | 73 041 | 14 055 | 58 986 | (59 860 ) | 2 252 | — | 1 379 |
| Kapitāla palielinājums – iemaksas | (43) | (3 700 ) | 3 657 | | | | 3 657 |
| Gada saimnieciskās darbības rezultāts | | | — | (2 974 ) | | | (2 974 ) |
| ATLIKUMS 31.12.2021. | 72 998 | 10 355 | 62 643 | (62 834 ) | 2 252 | — | 2 061 |

miljoni EUR

Aktīvo EAF fondu kapitāls

(A)

Aktīvo EAF nepieprasītie līdzekļi

(B)

Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls

(C) = (A) – (B)

Uzkrātās rezerves

(D)

Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla

(E)

Patiesās vērtības rezerve

(F)

Neto aktīvi kopā

(C) + (D) + (E) + (F)

ATLIKUMS 31.12.2019.

ATLIKUMS 31.12.2019.

73 264

73 264

18 455

18 455

54 809

54 809

(55 111 )

(55 111 )

2 252

2 252

(2)

(2)

1 948

1 948

Patiesās vērtības pārmaiņas

Patiesās vērtības pārmaiņas

(3)

(3)

(3)

(3)

Kapitāla palielinājums – iemaksas
   (*8)

Kapitāla palielinājums – iemaksas

*8

(223)

(223)

(4 400 )

(4 400 )

4 177

4 177

—

—

4 177

4 177

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

—

—

—

—

—

—

(4 744 )

(4 744 )

—

—

(4 744 )

(4 744 )

ATLIKUMS 31.12.2020.

ATLIKUMS 31.12.2020.

73 041

73 041

14 055

14 055

58 986

58 986

(59 854 )

(59 854 )

2 252

2 252

(5)

(5)

1 379

1 379

Pārskatītā 11. EGN ietekme

Pārskatītā 11. EGN ietekme

—

—

—

—

—

—

(5)

(5)

5

5

Atlikumi 1.1.2021.

Atlikumi 1.1.2021.

73 041

73 041

14 055

14 055

58 986

58 986

(59 860 )

(59 860 )

2 252

2 252

—

—

1 379

1 379

Kapitāla palielinājums – iemaksas

Kapitāla palielinājums – iemaksas

(43)

(43)

(3 700 )

(3 700 )

3 657

3 657

3 657

3 657

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

Gada saimnieciskās darbības rezultāts

—

—

(2 974 )

(2 974 )

(2 974 )

(2 974 )

ATLIKUMS 31.12.2021.

ATLIKUMS 31.12.2021.

72 998

72 998

10 355

10 355

62 643

62 643

(62 834 )

(62 834 )

2 252

2 252

—

—

2 061

2 061

EAF ZIŅOJUMS PAR FINANSIĀLO ĪSTENOŠANU

EAF ZIŅOJUMS PAR FINANSIĀLO ĪSTENOŠANU

SATURA RĀDĪTĀJS

SATURA RĀDĪTĀJS

| 1. | PAMATINFORMĀCIJA | 75 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | IEPRIEKŠĒJIE EAF | 75 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | 10. UN 11. EAF | 76 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 2. | FINANSIĀLĀ ĪSTENOŠANA | 77 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | FINANŠU IZLIETOJUMS | 77 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | IEŅĒMUMI | 84 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.3. | PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI UN ĪPAŠAS PROGRAMMAS | 85 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 3. | GLOSĀRIJS | 96 |
| --- | --- | --- |

3.

1.   PAMATINFORMĀCIJA

PAMATINFORMĀCIJA

Eiropas Attīstības fonds, kas izveidots 1959. gadā, ir galvenais ES atbalsta sniegšanas instruments attīstības sadarbībai Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstīs un aizjūras zemēs un teritorijās (AZT). Tā galvenais mērķis ir mazināt un visbeidzot izskaust nabadzību.

EAF ir izveidots ar dalībvalstu pārstāvju iekšēju nolīgumu, un to pārvalda īpaša komiteja. EAF resursi ir ad hoc iemaksas no ES dalībvalstīm, kas izlemj par kopējo summu, kura tiks piešķirta fondam (piecu gadu periodā). Papildus šīm iemaksām dalībvalstis var iesaistīties līdzfinansēšanas pasākumos vai veikt brīvprātīgas finanšu iemaksas EAF. Eiropas Komisija atbild par to operāciju finansiālo īstenošanu, kuras veic ar EAF līdzekļiem. Ieguldījumu mehānismu pārvalda Eiropas Investīciju banka.

ad hoc

EAF darbība ir daudzgadīga. Katru EAF izveido uz apmēram pieciem gadiem, un to reglamentē atsevišķa finanšu regula, kurā noteikta prasība sagatavot finanšu pārskatus katram EAF. Tāpēc finanšu pārskatus sagatavo par katru EAF atsevišķi attiecībā uz to daļu, ko pārvalda Komisija.

Iekšējais nolīgums, ar ko izveido jaunāko EAF – 11. EAF (2014.–2020. gads), stājās spēkā 2015. gada 1. martā. No 2021. gada sadarbība ar ĀKK valstīm ir iekļauta Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentā (NDICI). Tomēr notiekošos projektus, ko finansē no EAF, turpinās īstenot atbilstoši attiecīgajam EAF juridiskajam pamatam.

NDICI

Šis ziņojums ir sagatavots saskaņā ar 11. EAF finanšu regulas (16) 39. pantu. Tajā galvenā uzmanība ir pievērsta svarīgiem notikumiem, kam ir bijusi liela ietekme uz finansiālo īstenošanu 2021. gadā.

16

Ņemot vērā, ka iepriekšējo EAF ietvaros vairs netiek īstenotas nekādas operācijas (17), šajā ziņojumā ir iekļauti skaitļi tikai par 10. un 11. EAF (ja vien nav skaidri norādīts citādi).

17

1.1.   IEPRIEKŠĒJIE EAF

IEPRIEKŠĒJIE EAF

6. UN 7. EAF

6. EAF tika slēgts 2006. gadā, un 7. EAF tika slēgts 2008. gadā.

8. UN 9. EAF

Komisija 2019. gadā slēdza atlikušos 8. EAF projektu nepabeigtos darījumus. Saskaņā ar 9. EAF iekšējā nolīguma 1. panta 2. punkta b) apakšpunktu iepriekšējo EAF atlikumi un atceltās saistības ir pārvietotas uz 9. EAF.

2021. gadā notika 8. EAF finanšu un darbības slēgšana, un kopējā izdevumu summa bija 10,374 miljardi EUR. Komisija dalībvalstīm paziņoja par 8. EAF slēgšanu ar paziņojumu, kas tika iesniegts Padomei 2021. gada oktobrī. Slēgšana ir atspoguļota arī šajā ziņojumā.

Visas 8. EAF darbības ir pabeigtas, visas pārbaudes un kontroles ir veiktas, un visi līgumi un finanšu lēmumi EAF kontos ir slēgti. Par visiem atgūšanas rīkojumiem, kas pēc darbības slēgšanas vēl nebija izpildīti, tika iekasēti līdzekļi, vai no tiem tika piešķirts atbrīvojums, izņemot 10 atgūšanas rīkojumus (ieskaitot 6 tiesvedības gadījumus, kam seko līdzi Juridiskais dienests). Saskaņā ar Komisijas Lēmumu C(2003) 1904 šie 13 atgūšanas rīkojumi tika pārvietoti uz 9. EAF.

9. EAF slēgšana norit labi (2021. gadā tika slēgti deviņi finansēšanas lēmumi). Vēl 16 lēmumu ir atvērti. Tomēr trīs no atvērtajiem lēmumiem attiecas uz darbībām Dienvidsudānā (Padomes Lēmums 2011/315/ES (18)). Šie lēmumi tika pieņemti pēc 9. EAF turpināmības klauzulas stāšanās spēkā, un principā tie būtu jāslēdz līdz 2023. gadam.

18

No 2015. līdz 2021. gadam Komisija trīs reizes atmaksāja 8./9. EAF kredītus par kopsummu 1,826 miljardi EUR. 2022. gada janvārī tika atmaksāts atlikums 43 miljonu EUR apmērā saistībā ar dalībvalstu iemaksu pirmās daļas maksājumu Eiropas Attīstības fondā.

1.2.   10. UN 11. EAF

10. UN 11. EAF

ĀKK un EK partnerattiecību nolīgumu 2000. gada 23. jūnijā Kotonū parakstīja Eiropas Kopienas dalībvalstis un Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstis. Tas stājās spēkā 2003. gada 1. aprīlī (un ar to tika izveidots 9. EAF). Kotonū nolīgums ir grozīts divas reizes, pirmo reizi ar nolīgumu, kas parakstīts Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā (un ar ko tika izveidots 10. EAF), un otru reizi – ar nolīgumu, kurš parakstīts Vagadugu 2010. gada 22. jūnijā (un ar kuru tika izveidots 11. EAF).

ES Padomes Lēmums 2001/822/EK (2001. gada 27. novembris) par aizjūras zemju un teritoriju (AZT) asociāciju ar Eiropas Kopienu (Lēmums par aizjūras asociāciju) (19) stājās spēkā 2001. gada 2. decembrī. Šo lēmumu grozīja 2007. gada 19. martā (Lēmums 2007/249/EK (20)).

19

20

Iekšējais nolīgums par Kopienas atbalsta finansēšanu, pamatojoties uz daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam, saskaņā ar pārskatīto Kotonū nolīgumu, ko Eiropas Kopienas dalībvalstu valdību pārstāvji pieņēma 2013. gada augustā, stājās spēkā 2015. gada martā.

Saskaņā ar Kotonū nolīgumu 10. EAF kopējais budžets otrajam periodam (2008.–2013. gadam) ir 22,682 miljardi EUR. No šīs summas

| — | 21,966 miljardi EUR tika piešķirti ĀKK valstīm, |
| --- | --- |

—

21,966 miljardi EUR tika piešķirti ĀKK valstīm,

| — | 286 miljoni EUR – AZT un |
| --- | --- |

—

286 miljoni EUR – AZT un

| — | 430 miljoni EUR – Komisijai kā atbalsta izdevumi EAF plānošanai un īstenošanai. |
| --- | --- |

—

430 miljoni EUR – Komisijai kā atbalsta izdevumi EAF plānošanai un īstenošanai.

Summa ĀKK valstīm ir sadalīta šādi:

| — | 17,766 miljardi EUR – valstu un reģionālajām indikatīvajām programmām, |
| --- | --- |

—

17,766 miljardi EUR – valstu un reģionālajām indikatīvajām programmām,

| — | 2,700 miljardi EUR – sadarbībai ĀKK un reģionu iekšienē un |
| --- | --- |

—

2,700 miljardi EUR – sadarbībai ĀKK un reģionu iekšienē un

| — | 1,500 miljardi EUR – ieguldījumu mehānismiem. |
| --- | --- |

—

1,500 miljardi EUR – ieguldījumu mehānismiem.

Jo īpaši reģionālajām programmām ir atvēlēta lielāka budžeta daļa, tādējādi uzsverot reģionālās ekonomiskās integrācijas kā valstu un vietējās attīstības pamatsatvara nozīmi. Jauninājums 10. EAF bija “stimula summu” ieviešana katrai valstij.

Saskaņā ar Kotonū nolīgumu Kopienas atbalsta ĀKK valstīm un AZT trešo periodu (2014.–2020. gads) finansē no 11. EAF 30,506 miljardu EUR apmērā, un no šīs summas:

| — | 29,089 miljardi EUR ir piešķirti ĀKK valstīm saskaņā ar iekšējā nolīguma 1. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 2. panta d) punktu, un no šīs summas 27,955 miljardus EUR pārvalda Eiropas Komisija, |
| --- | --- |

—

29,089 miljardi EUR ir piešķirti ĀKK valstīm saskaņā ar iekšējā nolīguma 1. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 2. panta d) punktu, un no šīs summas 27,955 miljardus EUR pārvalda Eiropas Komisija,

| — | 364,5 miljoni EUR ir piešķirti AZT saskaņā ar iekšējā nolīguma 1. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 3. panta 1. punktu, un no šīs summas 359,5 miljonus EUR pārvalda Eiropas Komisija, |
| --- | --- |

—

364,5 miljoni EUR ir piešķirti AZT saskaņā ar iekšējā nolīguma 1. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 3. panta 1. punktu, un no šīs summas 359,5 miljonus EUR pārvalda Eiropas Komisija,

| — | 1 052,5 miljoni EUR ir paredzēti Komisijai, lai finansētu izmaksas, kas saistītas ar 11. EAF līdzekļu plānošanu un īstenošanu, saskaņā ar iekšējā nolīguma 1. panta 2. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

—

1 052,5 miljoni EUR ir paredzēti Komisijai, lai finansētu izmaksas, kas saistītas ar 11. EAF līdzekļu plānošanu un īstenošanu, saskaņā ar iekšējā nolīguma 1. panta 2. punkta a) apakšpunktu.

2.   FINANSIĀLĀ ĪSTENOŠANA

FINANSIĀLĀ ĪSTENOŠANA

2.1.   FINANŠU IZLIETOJUMS

FINANŠU IZLIETOJUMS

10. EAF APROPRIĀCIJU ATTĪSTĪBA

10. EAF APROPRIĀCIJU ATTĪSTĪBA

10. EAF

APROPRIĀCIJU ATTĪSTĪBA: 2021. gada 31. decembris

KREDĪTU ANALĪZE PA INSTRUMENTIEM

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | INSTRUMENTS | SĀKOTNĒJĀ APROPRIĀCIJA | KUMULATĪVO RESURSU PALIELINĀJUMI/SAMAZINĀJUMI 2020. GADA 31. DECEMBRĪ | RESURSU PALIELINĀJUMS VAI SAMAZINĀJUMS 2021. GADĀ | Skaidrojums | PAŠREIZĒJAIS APROPRIĀCIJAS LĪMENIS |
| ĀKK | Regulārās DV iemaksas | 20 896 | (280) | (111) | | 20 505 |
| Līdzfinansējums | 0 | 202 | | | 202 |
| STARPSUMMA ĀKK | 20 896 | (78) | (111) | | 20 707 |
| AZT | Regulārās DV iemaksas | 0 | 243 | (3) | | 240 |
| STARPSUMMA AZT | 0 | 243 | (3) | | 240 |
| | KOPĀ 10. EAF | 20 896 | 165 | (113) | | 20 947 |

(miljoni EUR)

INSTRUMENTS

SĀKOTNĒJĀ APROPRIĀCIJA

KUMULATĪVO RESURSU PALIELINĀJUMI/SAMAZINĀJUMI 2020. GADA 31. DECEMBRĪ

RESURSU PALIELINĀJUMS VAI SAMAZINĀJUMS 2021. GADĀ

Skaidrojums

PAŠREIZĒJAIS APROPRIĀCIJAS LĪMENIS

ĀKK

ĀKK

Regulārās DV iemaksas

Regulārās DV iemaksas

20 896

20 896

(280)

(280)

(111)

(111)

20 505

20 505

Līdzfinansējums

Līdzfinansējums

0

0

202

202

202

202

STARPSUMMA ĀKK

STARPSUMMA ĀKK

20 896

20 896

(78)

(78)

(111)

(111)

20 707

20 707

AZT

AZT

Regulārās DV iemaksas

Regulārās DV iemaksas

0

0

243

243

(3)

(3)

240

240

STARPSUMMA AZT

STARPSUMMA AZT

0

0

243

243

(3)

(3)

240

240

KOPĀ 10. EAF

KOPĀ 10. EAF

20 896

20 896

165

165

(113)

(113)

20 947

20 947

11. EAF APROPRIĀCIJU ATTĪSTĪBA

11. EAF APROPRIĀCIJU ATTĪSTĪBA

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | INSTRUMENTS | SĀKOTNĒJĀ APROPRIĀCIJA | KUMULATĪVO RESURSU PALIELINĀJUMI/SAMAZINĀJUMI 2020. GADA 31. DECEMBRĪ | RESURSU PALIELINĀJUMS VAI SAMAZINĀJUMS 2021. GADĀ | Skaidrojums | PAŠREIZĒJAIS APROPRIĀCIJAS LĪMENIS |
| ĀKK | Regulārās DV iemaksas | 29 008 | (190) | 197 | | 29 015 |
| Līdzfinansējums | 0 | 75 | 12 | | 88 |
| EK iekšējā pakalpojumu līmeņa vienošanās | 0 | 1 | 0 | | 1 |
| STARPSUMMA ĀKK | 29 008 | (113) | 209 | | 29 103 |
| AZT | Regulārās DV iemaksas | 0 | 349 | 4 | | 353 |
| Līdzfinansējums | 0 | 0 | 0 | | 0 |
| EK iekšējā pakalpojumu līmeņa vienošanās | 0 | 0 | 0 | | 0 |
| STARPSUMMA AZT | 0 | 349 | 4 | | 353 |
| | KOPĀ 11. EAF | 29 008 | 235 | 213 | | 29 456 |

(miljoni EUR)

INSTRUMENTS

SĀKOTNĒJĀ APROPRIĀCIJA

KUMULATĪVO RESURSU PALIELINĀJUMI/SAMAZINĀJUMI 2020. GADA 31. DECEMBRĪ

RESURSU PALIELINĀJUMS VAI SAMAZINĀJUMS 2021. GADĀ

Skaidrojums

PAŠREIZĒJAIS APROPRIĀCIJAS LĪMENIS

ĀKK

ĀKK

Regulārās DV iemaksas

Regulārās DV iemaksas

29 008

29 008

(190)

(190)

197

197

29 015

29 015

Līdzfinansējums

Līdzfinansējums

0

0

75

75

12

12

88

88

EK iekšējā pakalpojumu līmeņa vienošanās

EK iekšējā pakalpojumu līmeņa vienošanās

0

0

1

1

0

0

1

1

STARPSUMMA ĀKK

STARPSUMMA ĀKK

29 008

29 008

(113)

(113)

209

209

29 103

29 103

AZT

AZT

Regulārās DV iemaksas

Regulārās DV iemaksas

0

0

349

349

4

4

353

353

Līdzfinansējums

Līdzfinansējums

0

0

0

0

0

0

0

0

EK iekšējā pakalpojumu līmeņa vienošanās

EK iekšējā pakalpojumu līmeņa vienošanās

0

0

0

0

0

0

0

0

STARPSUMMA AZT

STARPSUMMA AZT

0

0

349

349

4

4

353

353

KOPĀ 11. EAF

KOPĀ 11. EAF

29 008

29 008

235

235

213

213

29 456

29 456

10. EAF SAISTĪBU, PIEŠĶIRTO LĪDZEKĻU UN MAKSĀJUMU ATTĪSTĪBA

10. EAF SAISTĪBU, PIEŠĶIRTO LĪDZEKĻU UN MAKSĀJUMU ATTĪSTĪBA

EAF APKOPOTIE PĀRSKATI 2021. GADA 31. DECEMBRĪ

ATBALSTA VEIDS

ĀKK + AZT – 10. EAF

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | | KREDĪTI | LĒMUMI | PIEŠĶIRTIE LĪDZEKĻI | MAKSĀJUMI |
| KOPSUMMA | GADĀ | % | KOPSUMMA | GADĀ | % | KOPSUMMA | GADĀ | % |
| (1) | (2) | | (2):(1) | (3) | | (3):(2) | (4) | | (4):(3) |
| | Regulārās DV iemaksas | | | | | | | | | | |
| ĀKK | STARPSUMMA: A FINANSĒJUMS – VALSTU PIEŠĶĪRUMI | 12 454 | 12 392 | (108) | 100 % | 12 334 | (49) | 100 % | 12 143 | 96 | 98 % |
| STARPSUMMA: B FINANSĒJUMS – VALSTU PIEŠĶĪRUMI | 1 979 | 1 972 | (8) | 100 % | 1 964 | (4) | 100 % | 1 960 | 5 | 100 % |
| STARPSUMMA: ĪSTENOŠANAS IZMAKSAS UN PROCENTU IEŅĒMUMI | 528 | 526 | 0 | 100 % | 526 | 4 | 100 % | 522 | 15 | 99 % |
| STARPSUMMA: ĀKK IEKŠĒJIE PIEŠĶĪRUMI | 3 684 | 3 655 | (28) | 99 % | 3 552 | 93 | 97 % | 3 239 | 165 | 91 % |
| STARPSUMMA: REĢIONĀLIE PIEŠĶĪRUMI | 1 842 | 1 825 | (26) | 99 % | 1 794 | (13) | 98 % | 1 692 | 25 | 94 % |
| Līdzfinansējums | | | | | | | | | | |
| STARPSUMMA: A FINANSĒJUMS – VALSTU PIEŠĶĪRUMI | 185 | 180 | (1) | 97 % | 177 | 0 | 99 % | 164 | 3 | 93 % |
| STARPSUMMA: ĪSTENOŠANAS IZMAKSAS UN PROCENTU IEŅĒMUMI | 5 | 5 | (0) | 111 % | 5 | 2 | 100 % | 3 | 0 | 66 % |
| STARPSUMMA: ĀKK IEKŠĒJIE PIEŠĶĪRUMI | 12 | 11 | 0 | 91 % | 11 | 0 | 100 % | 11 | 0 | 100 % |
| Neizmantojama rezerve | | | | | | | | | | |
| STARPSUMMA: NEIZMANTOJAMA REZERVE | 18 | | | | | | | | | |
| | Regulārās DV iemaksas | | | | | | | | | | |
| AZT | STARPSUMMA: A FINANSĒJUMS – VALSTU PIEŠĶĪRUMI | 186 | 186 | (0) | 100 % | 183 | 0 | 98 % | 169 | 2 | 92 % |
| STARPSUMMA: B FINANSĒJUMS – VALSTU PIEŠĶĪRUMI | 15 | 15 | 0 | 100 % | 14 | (0) | 99 % | 14 | 0 | 100 % |
| STARPSUMMA: ĪSTENOŠANAS IZMAKSAS UN PROCENTU IEŅĒMUMI | 5 | 5 | | 100 % | 5 | | 100 % | 5 | | 100 % |
| STARPSUMMA: REĢIONĀLIE PIEŠĶĪRUMI | 34 | 34 | (1) | 100 % | 34 | 0 | 99 % | 33 | (0) | 98 % |
| Neizmantojama rezerve | | | | | | | | | | |
| STARPSUMMA: NEIZMANTOJAMA REZERVE | 0 | | | | | | | | | |
| | KOPĀ: ĀKK + AZT (IESK. REZERVES) (A + B) | 20 947 | 20 805 | (172) | 99 % | 20 600 | 33 | 99 % | 19 956 | 311 | 97 % |

(miljoni EUR)

KREDĪTI

LĒMUMI

PIEŠĶIRTIE LĪDZEKĻI

MAKSĀJUMI

KOPSUMMA

GADĀ

%

KOPSUMMA

GADĀ

%

KOPSUMMA

GADĀ

%

(1)

(2)

(2):(1)

(3)

(3):(2)

(4)

(4):(3)

Regulārās DV iemaksas

Regulārās DV iemaksas

ĀKK

ĀKK

STARPSUMMA: A FINANSĒJUMS – VALSTU PIEŠĶĪRUMI

STARPSUMMA: A FINANSĒJUMS – VALSTU PIEŠĶĪRUMI

12 454

12 454

12 392

12 392

(108)

(108)

100 %

100 %

12 334

12 334

(49)

(49)

100 %

100 %

12 143

12 143

96

96

98 %

98 %

STARPSUMMA: B FINANSĒJUMS – VALSTU PIEŠĶĪRUMI

STARPSUMMA: B FINANSĒJUMS – VALSTU PIEŠĶĪRUMI

1 979

1 979

1 972

1 972

(8)

(8)

100 %

100 %

1 964

1 964

(4)

(4)

100 %

100 %

1 960

1 960

5

5

100 %

100 %

STARPSUMMA: ĪSTENOŠANAS IZMAKSAS UN PROCENTU IEŅĒMUMI

STARPSUMMA: ĪSTENOŠANAS IZMAKSAS UN PROCENTU IEŅĒMUMI

528

528

526

526

0

0

100 %

100 %

526

526

4

4

100 %

100 %

522

522

15

15

99 %

99 %

STARPSUMMA: ĀKK IEKŠĒJIE PIEŠĶĪRUMI

STARPSUMMA: ĀKK IEKŠĒJIE PIEŠĶĪRUMI

3 684

3 684

3 655

3 655

(28)

(28)

99 %

99 %

3 552

3 552

93

93

97 %

97 %

3 239

3 239

165

165

91 %

91 %

STARPSUMMA: REĢIONĀLIE PIEŠĶĪRUMI

STARPSUMMA: REĢIONĀLIE PIEŠĶĪRUMI

1 842

1 842

1 825

1 825

(26)

(26)

99 %

99 %

1 794

1 794

(13)

(13)

98 %

98 %

1 692

1 692

25

25

94 %

94 %

Līdzfinansējums

Līdzfinansējums

STARPSUMMA: A FINANSĒJUMS – VALSTU PIEŠĶĪRUMI

STARPSUMMA: A FINANSĒJUMS – VALSTU PIEŠĶĪRUMI

185

185

180

180

(1)

(1)

97 %

97 %

177

177

0

0

99 %

99 %

164

164

3

3

93 %

93 %

STARPSUMMA: ĪSTENOŠANAS IZMAKSAS UN PROCENTU IEŅĒMUMI

STARPSUMMA: ĪSTENOŠANAS IZMAKSAS UN PROCENTU IEŅĒMUMI

5

5

5

5

(0)

(0)

111 %

111 %

5

5

2

2

100 %

100 %

3

3

0

0

66 %

66 %

STARPSUMMA: ĀKK IEKŠĒJIE PIEŠĶĪRUMI

STARPSUMMA: ĀKK IEKŠĒJIE PIEŠĶĪRUMI

12

12

11

11

0

0

91 %

91 %

11

11

0

0

100 %

100 %

11

11

0

0

100 %

100 %

Neizmantojama rezerve

Neizmantojama rezerve

STARPSUMMA: NEIZMANTOJAMA REZERVE

STARPSUMMA: NEIZMANTOJAMA REZERVE

18

18

Regulārās DV iemaksas

Regulārās DV iemaksas

AZT

AZT

STARPSUMMA: A FINANSĒJUMS – VALSTU PIEŠĶĪRUMI

STARPSUMMA: A FINANSĒJUMS – VALSTU PIEŠĶĪRUMI

186

186

186

186

(0)

(0)

100 %

100 %

183

183

0

0

98 %

98 %

169

169

2

2

92 %

92 %

STARPSUMMA: B FINANSĒJUMS – VALSTU PIEŠĶĪRUMI

STARPSUMMA: B FINANSĒJUMS – VALSTU PIEŠĶĪRUMI

15

15

15

15

0

0

100 %

100 %

14

14

(0)

(0)

99 %

99 %

14

14

0

0

100 %

100 %

STARPSUMMA: ĪSTENOŠANAS IZMAKSAS UN PROCENTU IEŅĒMUMI

STARPSUMMA: ĪSTENOŠANAS IZMAKSAS UN PROCENTU IEŅĒMUMI

5

5

5

5

100 %

100 %

5

5

100 %

100 %

5

5

100 %

100 %

STARPSUMMA: REĢIONĀLIE PIEŠĶĪRUMI

STARPSUMMA: REĢIONĀLIE PIEŠĶĪRUMI

34

34

34

34

(1)

(1)

100 %

100 %

34

34

0

0

99 %

99 %

33

33

(0)

(0)

98 %

98 %

Neizmantojama rezerve

Neizmantojama rezerve

STARPSUMMA: NEIZMANTOJAMA REZERVE

STARPSUMMA: NEIZMANTOJAMA REZERVE

0

0

KOPĀ: ĀKK + AZT (IESK. REZERVES) (A + B)

KOPĀ: ĀKK + AZT (IESK. REZERVES) (A + B)

20 947

20 947

20 805

20 805

(172)

(172)

99 %

99 %

20 600

20 600

33

33

99 %

99 %

19 956

19 956

311

311

97 %

97 %

11. EAF SAISTĪBU, PIEŠĶIRTO LĪDZEKĻU UN MAKSĀJUMU ATTĪSTĪBA

11. EAF SAISTĪBU, PIEŠĶIRTO LĪDZEKĻU UN MAKSĀJUMU ATTĪSTĪBA

EAF APKOPOTIE PĀRSKATI 2021. GADA 31. DECEMBRĪ

ATBALSTA VEIDS

ĀKK + AZT – 11. EAF

| (miljoni EUR) |
| --- |
| | | KREDĪTI | LĒMUMI | PIEŠĶIRTIE LĪDZEKĻI | MAKSĀJUMI |
| KOPSUMMA | GADĀ | % | KOPSUMMA | GADĀ | % | KOPSUMMA | GADĀ | % |
| (1) | (2) | | (2): (1) | (3) | | (3): (2) | (4) | | (4): (3) |
| | Regulārās DV iemaksas | | | | | | | | | | |
| ĀKK | STARPSUMMA: A FINANSĒJUMS – VALSTU PIEŠĶĪRUMI | 15 538 | 15 531 | (24) | 100 % | 14 021 | 928 | 90 % | 9 976 | 1 644 | 71 % |
| STARPSUMMA: B FINANSĒJUMS – VALSTU PIEŠĶĪRUMI | 676 | 675 | (1) | 100 % | 630 | 21 | 93 % | 577 | 51 | 92 % |
| STARPSUMMA: ĪSTENOŠANAS IZMAKSAS UN PROCENTU IEŅĒMUMI | 1 071 | 1 069 | (1) | 100 % | 1 063 | 190 | 99 % | 856 | 53 | 80 % |
| STARPSUMMA: ĀKK IEKŠĒJIE PIEŠĶĪRUMI | 4 014 | 3 908 | (4) | 97 % | 3 703 | 260 | 95 % | 2 968 | 267 | 80 % |
| STARPSUMMA: REĢIONĀLIE PIEŠĶĪRUMI | 7 317 | 7 300 | 4 | 100 % | 6 991 | 593 | 96 % | 4 926 | 955 | 70 % |
| Līdzfinansējums | | | | | | | | | | |
| STARPSUMMA: A FINANSĒJUMS – VALSTU PIEŠĶĪRUMI | 46 | 46 | 4 | 100 % | 45 | 4 | 98 % | 18 | 12 | 40 % |
| STARPSUMMA: ĪSTENOŠANAS IZMAKSAS UN PROCENTU IEŅĒMUMI | 4 | 4 | 0 | 100 % | 4 | 3 | 100 % | 0 | | 10 % |
| STARPSUMMA: ĀKK IEKŠĒJIE PIEŠĶĪRUMI | 33 | 33 | 6 | 100 % | 33 | 9 | 100 % | 24 | 1 | 72 % |
| STARPSUMMA: REĢIONĀLIE PIEŠĶĪRUMI | 6 | 4 | 0 | 67 % | 4 | 0 | 100 % | 4 | | 100 % |
| Izmantojamās rezerves | | | | | | | | | | |
| STARPSUMMA: ĀKK IEKŠĒJĀ REZERVE | 1 | | | | | | | | | |
| STARPSUMMA: VALSTU/REĢIONĀLO INDIKATĪVO PROGRAMMU REZERVE | (100) | | | | | | | | | |
| Neizmantojama rezerve | | | | | | | | | | |
| STARPSUMMA: NEIZMANTOJAMA REZERVE | 498 | | | | | | | | | |
| EK iekšējā pakalpojumu līmeņa vienošanās | | | | | | | | | | |
| STARPSUMMA: A FINANSĒJUMS – VALSTU PIEŠĶĪRUMI | 1 | 1 | 0 | 52 % | 1 | | 100 % | 1 | | 100 % |
| | Regulārās DV iemaksas | | | | | | | | | | |
| AZT | STARPSUMMA: A FINANSĒJUMS – VALSTU PIEŠĶĪRUMI | 213 | 213 | 0 | 100 % | 194 | 1 | 91 % | 183 | 12 | 94 % |
| STARPSUMMA: B FINANSĒJUMS – VALSTU PIEŠĶĪRUMI | 12 | 12 | 0 | 100 % | 12 | 2 | 100 % | 12 | 4 | 99 % |
| STARPSUMMA: ĪSTENOŠANAS IZMAKSAS UN PROCENTU IEŅĒMUMI | 9 | 8 | 0 | 100 % | 6 | 2 | 75 % | 5 | 1 | 77 % |
| STARPSUMMA: REĢIONĀLIE PIEŠĶĪRUMI | 103 | 103 | (0) | 100 % | 102 | 3 | 99 % | 37 | 12 | 37 % |
| Līdzfinansējums | | | | | | | | | | |
| STARPSUMMA: A FINANSĒJUMS – VALSTU PIEŠĶĪRUMI | 0 | | | | | | | | | |
| Neizmantojama rezerve | | | | | | | | | | |
| STARPSUMMA: NEIZMANTOJAMA REZERVE | 17 | | | | | | | | | |
| EK iekšējā pakalpojumu līmeņa vienošanās | | | | | | | | | | |
| STARPSUMMA: A FINANSĒJUMS – VALSTU PIEŠĶĪRUMI | 0 | | | | | | | | | |
| | KOPĀ: ĀKK + AZT (IESK. REZERVES) (A + B) | 29 456 | 28 905 | (16) | 98 % | 26 807 | 2 015 | 93 % | 19 586 | 3 012 | 73 % |

(miljoni EUR)

KREDĪTI

LĒMUMI

PIEŠĶIRTIE LĪDZEKĻI

MAKSĀJUMI

KOPSUMMA

GADĀ

%

KOPSUMMA

GADĀ

%

KOPSUMMA

GADĀ

%

(1)

(2)

(2): (1)

(3)

(3): (2)

(4)

(4): (3)

Regulārās DV iemaksas

Regulārās DV iemaksas

ĀKK

ĀKK

STARPSUMMA: A FINANSĒJUMS – VALSTU PIEŠĶĪRUMI

STARPSUMMA: A FINANSĒJUMS – VALSTU PIEŠĶĪRUMI

15 538

15 538

15 531

15 531

(24)

(24)

100 %

100 %

14 021

14 021

928

928

90 %

90 %

9 976

9 976

1 644

1 644

71 %

71 %

STARPSUMMA: B FINANSĒJUMS – VALSTU PIEŠĶĪRUMI

STARPSUMMA: B FINANSĒJUMS – VALSTU PIEŠĶĪRUMI

676

676

675

675

(1)

(1)

100 %

100 %

630

630

21

21

93 %

93 %

577

577

51

51

92 %

92 %

STARPSUMMA: ĪSTENOŠANAS IZMAKSAS UN PROCENTU IEŅĒMUMI

STARPSUMMA: ĪSTENOŠANAS IZMAKSAS UN PROCENTU IEŅĒMUMI

1 071

1 071

1 069

1 069

(1)

(1)

100 %

100 %

1 063

1 063

190

190

99 %

99 %

856

856

53

53

80 %

80 %

STARPSUMMA: ĀKK IEKŠĒJIE PIEŠĶĪRUMI

STARPSUMMA: ĀKK IEKŠĒJIE PIEŠĶĪRUMI

4 014

4 014

3 908

3 908

(4)

(4)

97 %

97 %

3 703

3 703

260

260

95 %

95 %

2 968

2 968

267

267

80 %

80 %

STARPSUMMA: REĢIONĀLIE PIEŠĶĪRUMI

STARPSUMMA: REĢIONĀLIE PIEŠĶĪRUMI

7 317

7 317

7 300

7 300

4

4

100 %

100 %

6 991

6 991

593

593

96 %

96 %

4 926

4 926

955

955

70 %

70 %

Līdzfinansējums

Līdzfinansējums

STARPSUMMA: A FINANSĒJUMS – VALSTU PIEŠĶĪRUMI

STARPSUMMA: A FINANSĒJUMS – VALSTU PIEŠĶĪRUMI

46

46

46

46

4

4

100 %

100 %

45

45

4

4

98 %

98 %

18

18

12

12

40 %

40 %

STARPSUMMA: ĪSTENOŠANAS IZMAKSAS UN PROCENTU IEŅĒMUMI

STARPSUMMA: ĪSTENOŠANAS IZMAKSAS UN PROCENTU IEŅĒMUMI

4

4

4

4

0

0

100 %

100 %

4

4

3

3

100 %

100 %

0

0

10 %

10 %

STARPSUMMA: ĀKK IEKŠĒJIE PIEŠĶĪRUMI

STARPSUMMA: ĀKK IEKŠĒJIE PIEŠĶĪRUMI

33

33

33

33

6

6

100 %

100 %

33

33

9

9

100 %

100 %

24

24

1

1

72 %

72 %

STARPSUMMA: REĢIONĀLIE PIEŠĶĪRUMI

STARPSUMMA: REĢIONĀLIE PIEŠĶĪRUMI

6

6

4

4

0

0

67 %

67 %

4

4

0

0

100 %

100 %

4

4

100 %

100 %

Izmantojamās rezerves

Izmantojamās rezerves

STARPSUMMA: ĀKK IEKŠĒJĀ REZERVE

STARPSUMMA: ĀKK IEKŠĒJĀ REZERVE

1

1

STARPSUMMA: VALSTU/REĢIONĀLO INDIKATĪVO PROGRAMMU REZERVE

STARPSUMMA: VALSTU/REĢIONĀLO INDIKATĪVO PROGRAMMU REZERVE

(100)

(100)

Neizmantojama rezerve

Neizmantojama rezerve

STARPSUMMA: NEIZMANTOJAMA REZERVE

STARPSUMMA: NEIZMANTOJAMA REZERVE

498

498

EK iekšējā pakalpojumu līmeņa vienošanās

EK iekšējā pakalpojumu līmeņa vienošanās

STARPSUMMA: A FINANSĒJUMS – VALSTU PIEŠĶĪRUMI

STARPSUMMA: A FINANSĒJUMS – VALSTU PIEŠĶĪRUMI

1

1

1

1

0

0

52 %

52 %

1

1

100 %

100 %

1

1

100 %

100 %

Regulārās DV iemaksas

Regulārās DV iemaksas

AZT

AZT

STARPSUMMA: A FINANSĒJUMS – VALSTU PIEŠĶĪRUMI

STARPSUMMA: A FINANSĒJUMS – VALSTU PIEŠĶĪRUMI

213

213

213

213

0

0

100 %

100 %

194

194

1

1

91 %

91 %

183

183

12

12

94 %

94 %

STARPSUMMA: B FINANSĒJUMS – VALSTU PIEŠĶĪRUMI

STARPSUMMA: B FINANSĒJUMS – VALSTU PIEŠĶĪRUMI

12

12

12

12

0

0

100 %

100 %

12

12

2

2

100 %

100 %

12

12

4

4

99 %

99 %

STARPSUMMA: ĪSTENOŠANAS IZMAKSAS UN PROCENTU IEŅĒMUMI

STARPSUMMA: ĪSTENOŠANAS IZMAKSAS UN PROCENTU IEŅĒMUMI

9

9

8

8

0

0

100 %

100 %

6

6

2

2

75 %

75 %

5

5

1

1

77 %

77 %

STARPSUMMA: REĢIONĀLIE PIEŠĶĪRUMI

STARPSUMMA: REĢIONĀLIE PIEŠĶĪRUMI

103

103

103

103

(0)

(0)

100 %

100 %

102

102

3

3

99 %

99 %

37

37

12

12

37 %

37 %

Līdzfinansējums

Līdzfinansējums

STARPSUMMA: A FINANSĒJUMS – VALSTU PIEŠĶĪRUMI

STARPSUMMA: A FINANSĒJUMS – VALSTU PIEŠĶĪRUMI

0

0

Neizmantojama rezerve

Neizmantojama rezerve

STARPSUMMA: NEIZMANTOJAMA REZERVE

STARPSUMMA: NEIZMANTOJAMA REZERVE

17

17

EK iekšējā pakalpojumu līmeņa vienošanās

EK iekšējā pakalpojumu līmeņa vienošanās

STARPSUMMA: A FINANSĒJUMS – VALSTU PIEŠĶĪRUMI

STARPSUMMA: A FINANSĒJUMS – VALSTU PIEŠĶĪRUMI

0

0

KOPĀ: ĀKK + AZT (IESK. REZERVES) (A + B)

KOPĀ: ĀKK + AZT (IESK. REZERVES) (A + B)

29 456

29 456

28 905

28 905

(16)

(16)

98 %

98 %

26 807

26 807

2 015

2 015

93 %

93 %

19 586

19 586

3 012

3 012

73 %

73 %

2.2.   IEŅĒMUMI

IEŅĒMUMI

Ieņēmumu veids

Ieņēmumu veids

EAF galvenie ieņēmumi ir dalībvalstu iemaksas. Trīs reizes gadā Eiropas Komisija un Eiropas Investīciju banka aicina dalībvalstis veikt iemaksas EAF. Katru gadu pieprasīto iemaksu summa atspoguļo maksājumu summu, kas jāsedz gada laikā.

Iemaksu pārskats pa dalībvalstīm

Iemaksu pārskats pa dalībvalstīm

Image 2

2.3.   PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI UN ĪPAŠAS PROGRAMMAS

PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI UN ĪPAŠAS PROGRAMMAS

Izdevumu veids

Izdevumu veids

Daudzgadu finanšu shēmas ietvaros pieejamo summu veido 3 %, ko piešķir Komisijai atbalsta izdevumiem, un 97 %, ko piešķir EAF projektu īstenošanai. Summas nosaka katrā iekšējā nolīgumā, un tās var palielināt ar brīvprātīgām iemaksām un ienākumiem no operācijām.

Saistību summu, nolīgto summu un samaksāto summu sadalījums pa izdevumu veidiem

Saistību summu, nolīgto summu un samaksāto summu sadalījums pa izdevumu veidiem

| | KREDĪTI | LĒMUMI | PIEŠĶIRTIE LĪDZEKĻI | MAKSĀJUMI |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| KOPSUMMA | GADĀ | % | KOPSUMMA | GADĀ | % | KOPSUMMA | GADĀ | % |
| (1) | (2) | | (2):(1) | (3) | | (3):(2) | (4) | | (4):(3) |
| ĪSTENOŠANAS IZMAKSAS UN PROCENTU IEŅĒMUMI | 1 621 | 1 618 | (1) | 100 % | 1 609 | 200 | 99 % | 1 391 | 69 | 86 % |
| OPERATĪVĀ ĪSTENOŠANA | 48 782 | 48 093 | (187) | 99 % | 45 798 | 1 848 | 94 % | 38 151 | 3 254 | 78 % |
| KOPĀ 10. + 11. EAF: ĀKK + AZT (A + B) | 50 403 | 49 711 | (188) | 99 % | 47 407 | 2 048 | 94 % | 39 542 | 3 323 | 78 % |

KREDĪTI

LĒMUMI

PIEŠĶIRTIE LĪDZEKĻI

MAKSĀJUMI

KOPSUMMA

GADĀ

%

KOPSUMMA

GADĀ

%

KOPSUMMA

GADĀ

%

(1)

(2)

(2):(1)

(3)

(3):(2)

(4)

(4):(3)

ĪSTENOŠANAS IZMAKSAS UN PROCENTU IEŅĒMUMI

ĪSTENOŠANAS IZMAKSAS UN PROCENTU IEŅĒMUMI

1 621

1 621

1 618

1 618

(1)

(1)

100 %

100 %

1 609

1 609

200

200

99 %

99 %

1 391

1 391

69

69

86 %

86 %

OPERATĪVĀ ĪSTENOŠANA

OPERATĪVĀ ĪSTENOŠANA

48 782

48 782

48 093

48 093

(187)

(187)

99 %

99 %

45 798

45 798

1 848

1 848

94 %

94 %

38 151

38 151

3 254

3 254

78 %

78 %

KOPĀ 10. + 11. EAF: ĀKK + AZT (A + B)

KOPĀ 10. + 11. EAF: ĀKK + AZT (A + B)

50 403

50 403

49 711

49 711

(188)

(188)

99 %

99 %

47 407

47 407

2 048

2 048

94 %

94 %

39 542

39 542

3 323

3 323

78 %

78 %

Image 3

Saistību summu, nolīgto summu un samaksāto summu sadalījums pa reģioniem un valstīm

Saistību summu, nolīgto summu un samaksāto summu sadalījums pa reģioniem un valstīm

| | | EAF KUMULATĪVIE PĀRSKATI 2021. GADA 31. DECEMBRĪ PA VALSTĪM, % APROPR. |
| --- | --- | --- |
| 10. + 11. EAF | 10. un 11. EAF KOPĀ (miljoni EUR) |
| Kumulatīvi 2021. gadā | Apropriācijas | Lēmumi | % no apropr. | Piešķirtie līdzekļi | % no apropr. | Maksājumi | % no apropr. |
| ĀKK | Vispārēji / administratīvais finansējums / starp. | 1 608 | 1 604 | 100 % | 1 598 | 99 % | 1 381 | 86 % |
| Rezerve / nav sadalīta pa valstīm | 2 969 | 2 553 | 86 % | 2 553 | 86 % | 2 202 | 74 % |
| Visas ĀKK valstis | 4 576 | 4 157 | 91 % | 4 151 | 91 % | 3 583 | 78 % |
| Angola | 348 | 348 | 100 % | 335 | 96 % | 276 | 79 % |
| Benina | 740 | 737 | 100 % | 690 | 93 % | 647 | 87 % |
| Botsvāna | 130 | 130 | 100 % | 128 | 98 % | 122 | 94 % |
| Burkinafaso | 1 307 | 1 306 | 100 % | 1 300 | 99 % | 1 226 | 94 % |
| Burundi | 572 | 570 | 100 % | 546 | 95 % | 466 | 81 % |
| Kamerūna | 521 | 521 | 100 % | 505 | 97 % | 438 | 84 % |
| Kaboverde | 147 | 147 | 100 % | 146 | 100 % | 145 | 99 % |
| Komoru Salas | 80 | 79 | 100 % | 77 | 96 % | 64 | 80 % |
| Kongo | 163 | 163 | 100 % | 153 | 94 % | 102 | 62 % |
| Kongo Demokrātiskā Republika | 1 430 | 1 421 | 99 % | 1 327 | 93 % | 1 105 | 77 % |
| Kotdivuāra | 710 | 709 | 100 % | 699 | 98 % | 633 | 89 % |
| Džibutija | 186 | 186 | 100 % | 170 | 92 % | 122 | 66 % |
| Eritreja | 215 | 215 | 100 % | 215 | 100 % | 35 | 16 % |
| Etiopija | 1 655 | 1 652 | 100 % | 1 579 | 95 % | 1 353 | 82 % |
| Gabona | 35 | 33 | 95 % | 32 | 91 % | 28 | 80 % |
| Gambija | 316 | 315 | 100 % | 309 | 98 % | 243 | 77 % |
| Gana | 793 | 792 | 100 % | 782 | 99 % | 697 | 88 % |
| Gvineja-Bisava | 186 | 186 | 100 % | 185 | 100 % | 152 | 82 % |
| Gvineja | 504 | 504 | 100 % | 473 | 94 % | 401 | 80 % |
| Maurīcija | 82 | 82 | 100 % | 82 | 100 % | 78 | 94 % |
| Kenija | 874 | 873 | 100 % | 858 | 98 % | 648 | 74 % |
| Lesoto | 259 | 258 | 100 % | 245 | 95 % | 182 | 70 % |
| Libērija | 495 | 494 | 100 % | 445 | 90 % | 399 | 81 % |
| Madagaskara | 791 | 790 | 100 % | 714 | 90 % | 471 | 60 % |
| Malāvija | 1 025 | 1 025 | 100 % | 919 | 90 % | 805 | 79 % |
| Mali | 1 425 | 1 424 | 100 % | 1 389 | 98 % | 1 172 | 82 % |
| Mauritānija | 347 | 347 | 100 % | 336 | 97 % | 288 | 83 % |
| Mozambika | 1 468 | 1 462 | 100 % | 1 180 | 80 % | 940 | 64 % |
| Namībija | 189 | 189 | 100 % | 176 | 94 % | 159 | 85 % |
| Nigēra | 1 287 | 1 285 | 100 % | 1 263 | 98 % | 1 184 | 92 % |
| Nigērija | 1 160 | 1 145 | 99 % | 1 126 | 97 % | 987 | 85 % |
| Uganda | 1 000 | 1 000 | 100 % | 965 | 97 % | 731 | 73 % |
| Centrālāfrikas Republika | 624 | 622 | 100 % | 616 | 99 % | 495 | 79 % |
| Ruanda | 841 | 841 | 100 % | 827 | 98 % | 800 | 95 % |
| Santome un Prinsipi | 56 | 56 | 100 % | 50 | 89 % | 41 | 73 % |
| Senegāla | 668 | 667 | 100 % | 638 | 96 % | 581 | 87 % |
| Seišelas | 23 | 23 | 100 % | 23 | 99 % | 21 | 93 % |
| Sjerraleone | 663 | 663 | 100 % | 621 | 94 % | 548 | 83 % |
| Somālija | 903 | 901 | 100 % | 898 | 99 % | 872 | 97 % |
| Svazilenda | 135 | 128 | 95 % | 113 | 84 % | 95 | 70 % |
| Tanzānija | 1 176 | 1 174 | 100 % | 1 108 | 94 % | 945 | 80 % |
| Čada | 938 | 936 | 100 % | 832 | 89 % | 708 | 75 % |
| Togo | 378 | 378 | 100 % | 374 | 99 % | 332 | 88 % |
| Zambija | 834 | 834 | 100 % | 740 | 89 % | 536 | 64 % |
| Zimbabve | 472 | 471 | 100 % | 465 | 99 % | 435 | 92 % |
| Kopā Āfrikas valstis | 28 150 | 28 082 | 100 % | 26 654 | 95 % | 22 709 | 81 % |
| Antigva un Barbuda | 16 | 15 | 99 % | 15 | 99 % | 14 | 88 % |
| Barbadosa | 22 | 22 | 100 % | 22 | 99 % | 20 | 91 % |
| Beliza | 43 | 43 | 100 % | 35 | 82 % | 28 | 66 % |
| Dominika | 41 | 41 | 100 % | 41 | 99 % | 38 | 91 % |
| Grenāda | 21 | 21 | 100 % | 21 | 99 % | 20 | 94 % |
| Gajāna | 81 | 81 | 100 % | 78 | 96 % | 76 | 94 % |
| Haiti | 1 030 | 1 020 | 99 % | 890 | 86 % | 736 | 72 % |
| Jamaika | 243 | 240 | 99 % | 236 | 97 % | 213 | 88 % |
| Dominikānas Republika | 283 | 283 | 100 % | 277 | 98 % | 268 | 95 % |
| Sentlūsija | 32 | 32 | 100 % | 32 | 100 % | 28 | 86 % |
| Sentkitsa un Nevisa | 9 | 8 | 92 % | 8 | 91 % | 6 | 66 % |
| Sentvinsenta un Grenadīnas | 27 | 27 | 98 % | 26 | 97 % | 22 | 81 % |
| Surinama | 27 | 27 | 100 % | 27 | 97 % | 20 | 73 % |
| Trinidāda un Tobāgo | 29 | 29 | 99 % | 28 | 99 % | 22 | 76 % |
| Karību jūras reģiona valstis kopā | 1 904 | 1 889 | 99 % | 1 735 | 91 % | 1 511 | 79 % |
| Fidži | 49 | 49 | 100 % | 48 | 99 % | 41 | 85 % |
| Kuka Salas | 5 | 5 | 99 % | 5 | 99 % | 5 | 99 % |
| Zālamana Salas | 69 | 69 | 100 % | 60 | 88 % | 58 | 84 % |
| Kiribati | 42 | 42 | 100 % | 42 | 99 % | 26 | 61 % |
| Māršala Salas | 17 | 17 | 100 % | 17 | 99 % | 14 | 82 % |
| Mikronēzija | 23 | 23 | 100 % | 23 | 97 % | 10 | 43 % |
| Nauru | 4 | 4 | 100 % | 4 | 99 % | 4 | 92 % |
| Niue | 3 | 3 | 100 % | 3 | 99 % | 3 | 98 % |
| Palau | 5 | 5 | 100 % | 4 | 69 % | 3 | 60 % |
| Papua-Jaungvineja | 246 | 244 | 100 % | 228 | 93 % | 155 | 63 % |
| Samoa | 67 | 67 | 100 % | 67 | 100 % | 66 | 99 % |
| Austrumtimora | 174 | 174 | 100 % | 172 | 99 % | 138 | 79 % |
| Tonga | 28 | 28 | 100 % | 28 | 99 % | 28 | 99 % |
| Tuvalu | 13 | 13 | 100 % | 13 | 99 % | 12 | 89 % |
| Vanuatu | 55 | 55 | 100 % | 50 | 91 % | 41 | 76 % |
| Klusā okeāna reģiona valstis kopā | 800 | 799 | 100 % | 764 | 95 % | 605 | 76 % |
| ĀKK iekšējie piešķīrumi | 7 744 | 7 607 | 98 % | 7 299 | 94 % | 6 242 | 81 % |
| PORTUGĀĻU VALODĀ RUNĀJOŠĀS ĀFRIKAS VALSTIS | 62 | 61 | 98 % | 59 | 95 % | 50 | 80 % |
| CENTRĀLĀFRIKAS REĢIONS | 555 | 551 | 99 % | 500 | 90 % | 346 | 62 % |
| ĀFRIKAS AUSTRUMU UN DIENVIDU REĢIONS | 3 176 | 3 166 | 100 % | 3 022 | 95 % | 2 116 | 67 % |
| Āfrikas rietumu reģions | 1 958 | 1 943 | 99 % | 1 903 | 97 % | 1 399 | 71 % |
| Karību jūras reģions | 535 | 531 | 99 % | 474 | 89 % | 323 | 60 % |
| Klusā okeāna reģions | 326 | 324 | 99 % | 277 | 85 % | 186 | 57 % |
| ĀKK valstu reģionālā sadarbība kopā | 14 355 | 14 182 | 99 % | 13 534 | 94 % | 10 662 | 74 % |
| ĀKK | 49 785 | 49 110 | 99 % | 46 838 | 94 % | 39 070 | 78 % |
| AZT | Rezerve / nav sadalīta pa valstīm/terit. | 31 | 14 | 44 % | 11 | 37 % | 10 | 32 % |
| Visas AZT valstis | 31 | 14 | 44 % | 11 | 37 % | 10 | 32 % |
| Angilja | 28 | 28 | 100 % | 27 | 99 % | 27 | 99 % |
| Folklenda (Malvinu) Salas | 10 | 10 | 100 % | 10 | 98 % | 10 | 98 % |
| Pitkērnas Salas | 5 | 5 | 100 % | 5 | 100 % | 5 | 100 % |
| Tērksas un Kaikosas Salas | 33 | 33 | 100 % | 33 | 100 % | 32 | 97 % |
| Britu Virdžīnu Salas | 2 | 2 | 100 % | 2 | 98 % | 2 | 90 % |
| Montserrata | 33 | 33 | 100 % | 33 | 100 % | 31 | 94 % |
| Svētās Helēnas Sala | 38 | 38 | 100 % | 38 | 100 % | 35 | 94 % |
| Britu AZT kopā | 148 | 148 | 100 % | 147 | 100 % | 141 | 96 % |
| Nīderlandes Antiļas | 41 | 41 | 100 % | 23 | 57 % | 19 | 46 % |
| Nīderlandes Antiļas – Bonaire | 4 | 4 | 100 % | 4 | 91 % | 2 | 55 % |
| Nīderlandes Antiļas – Saba | 4 | 4 | 100 % | 3 | 97 % | 3 | 97 % |
| Nīderlandes Antiļas – Sintēstatiusa | 2 | 2 | 100 % | 2 | 97 % | 2 | 97 % |
| Aruba | 21 | 21 | 100 % | 21 | 99 % | 18 | 84 % |
| Sintmārtena | 14 | 14 | 100 % | 7 | 51 % | 4 | 31 % |
| Nīderlandes AZT kopā | 86 | 86 | 100 % | 61 | 71 % | 49 | 57 % |
| Volisa un Futunas Salas | 39 | 39 | 100 % | 37 | 95 % | 26 | 66 % |
| Majota | 29 | 29 | 100 % | 29 | 100 % | 29 | 100 % |
| Jaunkaledonija | 50 | 50 | 100 % | 50 | 100 % | 49 | 98 % |
| Francijas Polinēzija | 51 | 51 | 100 % | 50 | 98 % | 49 | 96 % |
| Senpjēra un Mikelona | 47 | 47 | 100 % | 47 | 100 % | 47 | 100 % |
| Francijas AZT kopā | 215 | 215 | 100 % | 212 | 99 % | 199 | 93 % |
| Rezerve / nav sadalīta pa reģioniem | 137 | 137 | 100 % | 136 | 99 % | 71 | 52 % |
| AZT valstu reģionālā sadarbība kopā | 137 | 137 | 100 % | 136 | 99 % | 71 | 52 % |
| AZT | 617 | 599 | 97 % | 567 | 92 % | 471 | 76 % |
| | KOPĀ: ĀKK + AZT | 50 402 | 49 709 | 99 % | 47 406 | 94 % | 39 540 | 78 % |

EAF KUMULATĪVIE PĀRSKATI 2021. GADA 31. DECEMBRĪ PA VALSTĪM, % APROPR.

10. + 11. EAF

10. un 11. EAF KOPĀ (miljoni EUR)

Kumulatīvi 2021. gadā

Apropriācijas

Lēmumi

% no apropr.

Piešķirtie līdzekļi

% no apropr.

Maksājumi

% no apropr.

ĀKK

ĀKK

Vispārēji / administratīvais finansējums / starp.

Vispārēji / administratīvais finansējums / starp.

1 608

1 608

1 604

1 604

100 %

100 %

1 598

1 598

99 %

99 %

1 381

1 381

86 %

86 %

Rezerve / nav sadalīta pa valstīm

Rezerve / nav sadalīta pa valstīm

2 969

2 969

2 553

2 553

86 %

86 %

2 553

2 553

86 %

86 %

2 202

2 202

74 %

74 %

Visas ĀKK valstis

Visas ĀKK valstis

4 576

4 576

4 157

4 157

91 %

91 %

4 151

4 151

91 %

91 %

3 583

3 583

78 %

78 %

Angola

Angola

348

348

348

348

100 %

100 %

335

335

96 %

96 %

276

276

79 %

79 %

Benina

Benina

740

740

737

737

100 %

100 %

690

690

93 %

93 %

647

647

87 %

87 %

Botsvāna

Botsvāna

130

130

130

130

100 %

100 %

128

128

98 %

98 %

122

122

94 %

94 %

Burkinafaso

Burkinafaso

1 307

1 307

1 306

1 306

100 %

100 %

1 300

1 300

99 %

99 %

1 226

1 226

94 %

94 %

Burundi

Burundi

572

572

570

570

100 %

100 %

546

546

95 %

95 %

466

466

81 %

81 %

Kamerūna

Kamerūna

521

521

521

521

100 %

100 %

505

505

97 %

97 %

438

438

84 %

84 %

Kaboverde

Kaboverde

147

147

147

147

100 %

100 %

146

146

100 %

100 %

145

145

99 %

99 %

Komoru Salas

Komoru Salas

80

80

79

79

100 %

100 %

77

77

96 %

96 %

64

64

80 %

80 %

Kongo

Kongo

163

163

163

163

100 %

100 %

153

153

94 %

94 %

102

102

62 %

62 %

Kongo Demokrātiskā Republika

Kongo Demokrātiskā Republika

1 430

1 430

1 421

1 421

99 %

99 %

1 327

1 327

93 %

93 %

1 105

1 105

77 %

77 %

Kotdivuāra

Kotdivuāra

710

710

709

709

100 %

100 %

699

699

98 %

98 %

633

633

89 %

89 %

Džibutija

Džibutija

186

186

186

186

100 %

100 %

170

170

92 %

92 %

122

122

66 %

66 %

Eritreja

Eritreja

215

215

215

215

100 %

100 %

215

215

100 %

100 %

35

35

16 %

16 %

Etiopija

Etiopija

1 655

1 655

1 652

1 652

100 %

100 %

1 579

1 579

95 %

95 %

1 353

1 353

82 %

82 %

Gabona

Gabona

35

35

33

33

95 %

95 %

32

32

91 %

91 %

28

28

80 %

80 %

Gambija

Gambija

316

316

315

315

100 %

100 %

309

309

98 %

98 %

243

243

77 %

77 %

Gana

Gana

793

793

792

792

100 %

100 %

782

782

99 %

99 %

697

697

88 %

88 %

Gvineja-Bisava

Gvineja-Bisava

186

186

186

186

100 %

100 %

185

185

100 %

100 %

152

152

82 %

82 %

Gvineja

Gvineja

504

504

504

504

100 %

100 %

473

473

94 %

94 %

401

401

80 %

80 %

Maurīcija

Maurīcija

82

82

82

82

100 %

100 %

82

82

100 %

100 %

78

78

94 %

94 %

Kenija

Kenija

874

874

873

873

100 %

100 %

858

858

98 %

98 %

648

648

74 %

74 %

Lesoto

Lesoto

259

259

258

258

100 %

100 %

245

245

95 %

95 %

182

182

70 %

70 %

Libērija

Libērija

495

495

494

494

100 %

100 %

445

445

90 %

90 %

399

399

81 %

81 %

Madagaskara

Madagaskara

791

791

790

790

100 %

100 %

714

714

90 %

90 %

471

471

60 %

60 %

Malāvija

Malāvija

1 025

1 025

1 025

1 025

100 %

100 %

919

919

90 %

90 %

805

805

79 %

79 %

Mali

Mali

1 425

1 425

1 424

1 424

100 %

100 %

1 389

1 389

98 %

98 %

1 172

1 172

82 %

82 %

Mauritānija

Mauritānija

347

347

347

347

100 %

100 %

336

336

97 %

97 %

288

288

83 %

83 %

Mozambika

Mozambika

1 468

1 468

1 462

1 462

100 %

100 %

1 180

1 180

80 %

80 %

940

940

64 %

64 %

Namībija

Namībija

189

189

189

189

100 %

100 %

176

176

94 %

94 %

159

159

85 %

85 %

Nigēra

Nigēra

1 287

1 287

1 285

1 285

100 %

100 %

1 263

1 263

98 %

98 %

1 184

1 184

92 %

92 %

Nigērija

Nigērija

1 160

1 160

1 145

1 145

99 %

99 %

1 126

1 126

97 %

97 %

987

987

85 %

85 %

Uganda

Uganda

1 000

1 000

1 000

1 000

100 %

100 %

965

965

97 %

97 %

731

731

73 %

73 %

Centrālāfrikas Republika

Centrālāfrikas Republika

624

624

622

622

100 %

100 %

616

616

99 %

99 %

495

495

79 %

79 %

Ruanda

Ruanda

841

841

841

841

100 %

100 %

827

827

98 %

98 %

800

800

95 %

95 %

Santome un Prinsipi

Santome un Prinsipi

56

56

56

56

100 %

100 %

50

50

89 %

89 %

41

41

73 %

73 %

Senegāla

Senegāla

668

668

667

667

100 %

100 %

638

638

96 %

96 %

581

581

87 %

87 %

Seišelas

Seišelas

23

23

23

23

100 %

100 %

23

23

99 %

99 %

21

21

93 %

93 %

Sjerraleone

Sjerraleone

663

663

663

663

100 %

100 %

621

621

94 %

94 %

548

548

83 %

83 %

Somālija

Somālija

903

903

901

901

100 %

100 %

898

898

99 %

99 %

872

872

97 %

97 %

Svazilenda

Svazilenda

135

135

128

128

95 %

95 %

113

113

84 %

84 %

95

95

70 %

70 %

Tanzānija

Tanzānija

1 176

1 176

1 174

1 174

100 %

100 %

1 108

1 108

94 %

94 %

945

945

80 %

80 %

Čada

Čada

938

938

936

936

100 %

100 %

832

832

89 %

89 %

708

708

75 %

75 %

Togo

Togo

378

378

378

378

100 %

100 %

374

374

99 %

99 %

332

332

88 %

88 %

Zambija

Zambija

834

834

834

834

100 %

100 %

740

740

89 %

89 %

536

536

64 %

64 %

Zimbabve

Zimbabve

472

472

471

471

100 %

100 %

465

465

99 %

99 %

435

435

92 %

92 %

Kopā Āfrikas valstis

Kopā Āfrikas valstis

28 150

28 150

28 082

28 082

100 %

100 %

26 654

26 654

95 %

95 %

22 709

22 709

81 %

81 %

Antigva un Barbuda

Antigva un Barbuda

16

16

15

15

99 %

99 %

15

15

99 %

99 %

14

14

88 %

88 %

Barbadosa

Barbadosa

22

22

22

22

100 %

100 %

22

22

99 %

99 %

20

20

91 %

91 %

Beliza

Beliza

43

43

43

43

100 %

100 %

35

35

82 %

82 %

28

28

66 %

66 %

Dominika

Dominika

41

41

41

41

100 %

100 %

41

41

99 %

99 %

38

38

91 %

91 %

Grenāda

Grenāda

21

21

21

21

100 %

100 %

21

21

99 %

99 %

20

20

94 %

94 %

Gajāna

Gajāna

81

81

81

81

100 %

100 %

78

78

96 %

96 %

76

76

94 %

94 %

Haiti

Haiti

1 030

1 030

1 020

1 020

99 %

99 %

890

890

86 %

86 %

736

736

72 %

72 %

Jamaika

Jamaika

243

243

240

240

99 %

99 %

236

236

97 %

97 %

213

213

88 %

88 %

Dominikānas Republika

Dominikānas Republika

283

283

283

283

100 %

100 %

277

277

98 %

98 %

268

268

95 %

95 %

Sentlūsija

Sentlūsija

32

32

32

32

100 %

100 %

32

32

100 %

100 %

28

28

86 %

86 %

Sentkitsa un Nevisa

Sentkitsa un Nevisa

9

9

8

8

92 %

92 %

8

8

91 %

91 %

6

6

66 %

66 %

Sentvinsenta un Grenadīnas

Sentvinsenta un Grenadīnas

27

27

27

27

98 %

98 %

26

26

97 %

97 %

22

22

81 %

81 %

Surinama

Surinama

27

27

27

27

100 %

100 %

27

27

97 %

97 %

20

20

73 %

73 %

Trinidāda un Tobāgo

Trinidāda un Tobāgo

29

29

29

29

99 %

99 %

28

28

99 %

99 %

22

22

76 %

76 %

Karību jūras reģiona valstis kopā

Karību jūras reģiona valstis kopā

1 904

1 904

1 889

1 889

99 %

99 %

1 735

1 735

91 %

91 %

1 511

1 511

79 %

79 %

Fidži

Fidži

49

49

49

49

100 %

100 %

48

48

99 %

99 %

41

41

85 %

85 %

Kuka Salas

Kuka Salas

5

5

5

5

99 %

99 %

5

5

99 %

99 %

5

5

99 %

99 %

Zālamana Salas

Zālamana Salas

69

69

69

69

100 %

100 %

60

60

88 %

88 %

58

58

84 %

84 %

Kiribati

Kiribati

42

42

42

42

100 %

100 %

42

42

99 %

99 %

26

26

61 %

61 %

Māršala Salas

Māršala Salas

17

17

17

17

100 %

100 %

17

17

99 %

99 %

14

14

82 %

82 %

Mikronēzija

Mikronēzija

23

23

23

23

100 %

100 %

23

23

97 %

97 %

10

10

43 %

43 %

Nauru

Nauru

4

4

4

4

100 %

100 %

4

4

99 %

99 %

4

4

92 %

92 %

Niue

Niue

3

3

3

3

100 %

100 %

3

3

99 %

99 %

3

3

98 %

98 %

Palau

Palau

5

5

5

5

100 %

100 %

4

4

69 %

69 %

3

3

60 %

60 %

Papua-Jaungvineja

Papua-Jaungvineja

246

246

244

244

100 %

100 %

228

228

93 %

93 %

155

155

63 %

63 %

Samoa

Samoa

67

67

67

67

100 %

100 %

67

67

100 %

100 %

66

66

99 %

99 %

Austrumtimora

Austrumtimora

174

174

174

174

100 %

100 %

172

172

99 %

99 %

138

138

79 %

79 %

Tonga

Tonga

28

28

28

28

100 %

100 %

28

28

99 %

99 %

28

28

99 %

99 %

Tuvalu

Tuvalu

13

13

13

13

100 %

100 %

13

13

99 %

99 %

12

12

89 %

89 %

Vanuatu

Vanuatu

55

55

55

55

100 %

100 %

50

50

91 %

91 %

41

41

76 %

76 %

Klusā okeāna reģiona valstis kopā

Klusā okeāna reģiona valstis kopā

800

800

799

799

100 %

100 %

764

764

95 %

95 %

605

605

76 %

76 %

ĀKK iekšējie piešķīrumi

ĀKK iekšējie piešķīrumi

7 744

7 744

7 607

7 607

98 %

98 %

7 299

7 299

94 %

94 %

6 242

6 242

81 %

81 %

PORTUGĀĻU VALODĀ RUNĀJOŠĀS ĀFRIKAS VALSTIS

PORTUGĀĻU VALODĀ RUNĀJOŠĀS ĀFRIKAS VALSTIS

62

62

61

61

98 %

98 %

59

59

95 %

95 %

50

50

80 %

80 %

CENTRĀLĀFRIKAS REĢIONS

CENTRĀLĀFRIKAS REĢIONS

555

555

551

551

99 %

99 %

500

500

90 %

90 %

346

346

62 %

62 %

ĀFRIKAS AUSTRUMU UN DIENVIDU REĢIONS

ĀFRIKAS AUSTRUMU UN DIENVIDU REĢIONS

3 176

3 176

3 166

3 166

100 %

100 %

3 022

3 022

95 %

95 %

2 116

2 116

67 %

67 %

Āfrikas rietumu reģions

Āfrikas rietumu reģions

1 958

1 958

1 943

1 943

99 %

99 %

1 903

1 903

97 %

97 %

1 399

1 399

71 %

71 %

Karību jūras reģions

Karību jūras reģions

535

535

531

531

99 %

99 %

474

474

89 %

89 %

323

323

60 %

60 %

Klusā okeāna reģions

Klusā okeāna reģions

326

326

324

324

99 %

99 %

277

277

85 %

85 %

186

186

57 %

57 %

ĀKK valstu reģionālā sadarbība kopā

ĀKK valstu reģionālā sadarbība kopā

14 355

14 355

14 182

14 182

99 %

99 %

13 534

13 534

94 %

94 %

10 662

10 662

74 %

74 %

ĀKK

ĀKK

49 785

49 785

49 110

49 110

99 %

99 %

46 838

46 838

94 %

94 %

39 070

39 070

78 %

78 %

AZT

AZT

Rezerve / nav sadalīta pa valstīm/terit.

Rezerve / nav sadalīta pa valstīm/terit.

31

31

14

14

44 %

44 %

11

11

37 %

37 %

10

10

32 %

32 %

Visas AZT valstis

Visas AZT valstis

31

31

14

14

44 %

44 %

11

11

37 %

37 %

10

10

32 %

32 %

Angilja

Angilja

28

28

28

28

100 %

100 %

27

27

99 %

99 %

27

27

99 %

99 %

Folklenda (Malvinu) Salas

Folklenda (Malvinu) Salas

10

10

10

10

100 %

100 %

10

10

98 %

98 %

10

10

98 %

98 %

Pitkērnas Salas

Pitkērnas Salas

5

5

5

5

100 %

100 %

5

5

100 %

100 %

5

5

100 %

100 %

Tērksas un Kaikosas Salas

Tērksas un Kaikosas Salas

33

33

33

33

100 %

100 %

33

33

100 %

100 %

32

32

97 %

97 %

Britu Virdžīnu Salas

Britu Virdžīnu Salas

2

2

2

2

100 %

100 %

2

2

98 %

98 %

2

2

90 %

90 %

Montserrata

Montserrata

33

33

33

33

100 %

100 %

33

33

100 %

100 %

31

31

94 %

94 %

Svētās Helēnas Sala

Svētās Helēnas Sala

38

38

38

38

100 %

100 %

38

38

100 %

100 %

35

35

94 %

94 %

Britu AZT kopā

Britu AZT kopā

148

148

148

148

100 %

100 %

147

147

100 %

100 %

141

141

96 %

96 %

Nīderlandes Antiļas

Nīderlandes Antiļas

41

41

41

41

100 %

100 %

23

23

57 %

57 %

19

19

46 %

46 %

Nīderlandes Antiļas – Bonaire

Nīderlandes Antiļas – Bonaire

4

4

4

4

100 %

100 %

4

4

91 %

91 %

2

2

55 %

55 %

Nīderlandes Antiļas – Saba

Nīderlandes Antiļas – Saba

4

4

4

4

100 %

100 %

3

3

97 %

97 %

3

3

97 %

97 %

Nīderlandes Antiļas – Sintēstatiusa

Nīderlandes Antiļas – Sintēstatiusa

2

2

2

2

100 %

100 %

2

2

97 %

97 %

2

2

97 %

97 %

Aruba

Aruba

21

21

21

21

100 %

100 %

21

21

99 %

99 %

18

18

84 %

84 %

Sintmārtena

Sintmārtena

14

14

14

14

100 %

100 %

7

7

51 %

51 %

4

4

31 %

31 %

Nīderlandes AZT kopā

Nīderlandes AZT kopā

86

86

86

86

100 %

100 %

61

61

71 %

71 %

49

49

57 %

57 %

Volisa un Futunas Salas

Volisa un Futunas Salas

39

39

39

39

100 %

100 %

37

37

95 %

95 %

26

26

66 %

66 %

Majota

Majota

29

29

29

29

100 %

100 %

29

29

100 %

100 %

29

29

100 %

100 %

Jaunkaledonija

Jaunkaledonija

50

50

50

50

100 %

100 %

50

50

100 %

100 %

49

49

98 %

98 %

Francijas Polinēzija

Francijas Polinēzija

51

51

51

51

100 %

100 %

50

50

98 %

98 %

49

49

96 %

96 %

Senpjēra un Mikelona

Senpjēra un Mikelona

47

47

47

47

100 %

100 %

47

47

100 %

100 %

47

47

100 %

100 %

Francijas AZT kopā

Francijas AZT kopā

215

215

215

215

100 %

100 %

212

212

99 %

99 %

199

199

93 %

93 %

Rezerve / nav sadalīta pa reģioniem

Rezerve / nav sadalīta pa reģioniem

137

137

137

137

100 %

100 %

136

136

99 %

99 %

71

71

52 %

52 %

AZT valstu reģionālā sadarbība kopā

AZT valstu reģionālā sadarbība kopā

137

137

137

137

100 %

100 %

136

136

99 %

99 %

71

71

52 %

52 %

AZT

AZT

617

617

599

599

97 %

97 %

567

567

92 %

92 %

471

471

76 %

76 %

KOPĀ: ĀKK + AZT

KOPĀ: ĀKK + AZT

50 402

50 402

49 709

49 709

99 %

99 %

47 406

47 406

94 %

94 %

39 540

39 540

78 %

78 %

Saistību summu, nolīgto summu un samaksāto summu sadalījums pa izdevumu jomām 11. EAF

Saistību summu, nolīgto summu un samaksāto summu sadalījums pa izdevumu jomām 11. EAF

Saistību summu, nolīgto summu un samaksāto summu sadalījums pa izdevumu jomām 11. EAF (DAC nozaru kodi) (21)

DAC

21

| (miljoni EUR) |
| --- |
| Nozare | Saistību | Nolīgtās | Samaksātās |
| Sociālā infrastruktūra un pakalpojumi | | | |
| 110 – Izglītība | 1 192,46 | 1 064,95 | 839,46 |
| 120 – Veselība | 2 131,40 | 2 419,57 | 2 073,28 |
| 130 – Iedzīvotāju politika/programmas un reproduktīvā veselība | 352,44 | 40,12 | 25,41 |
| 140 – Ūdensapgāde un sanitārija | 788,50 | 728,46 | 365,94 |
| 150 – Valdība un pilsoniskā sabiedrība | 5 909,31 | 5 883,98 | 4 812,88 |
| 160 – Cita sociālā infrastruktūra un pakalpojumi | 996,71 | 1 448,73 | 1 299,56 |
| Sociālā infrastruktūra un pakalpojumi KOPĀ | 11 370,82 | 11 585,81 | 9 416,53 |
| Ekonomikas infrastruktūra un pakalpojumi | | | |
| 210 – Transports un uzglabāšana | 1 425,48 | 1 933,76 | 742,39 |
| 220 – Saziņa | 140,96 | 139,91 | 83,87 |
| 230 – Enerģētika | 2 015,13 | 1 752,16 | 836,02 |
| 240 – Banku un finanšu pakalpojumi | 93,93 | 116,10 | 50,50 |
| 250 – Uzņēmējdarbības pakalpojumi un citi pakalpojumi | 346,23 | 276,47 | 123,41 |
| Ekonomikas infrastruktūra un pakalpojumi KOPĀ | 4 021,71 | 4 218,41 | 1 836,20 |
| Ražošanas nozares | | | |
| 310 – Lauksaimniecība, mežsaimniecība un zivsaimniecība | 3 251,42 | 2 823,53 | 1 839,53 |
| 320 – Rūpniecība, minerālresursi un kalnrūpniecība, būvniecība | 644,39 | 424,96 | 158,21 |
| 330 – Tirdzniecība un tūrisms | 498,46 | 419,71 | 203,21 |
| Ražošanas nozares KOPĀ | 4 394,26 | 3 668,20 | 2 200,94 |
| Daudznozaru/pārnozaru | | | |
| 410 – Vispārējā vides aizsardzība | 989,44 | 821,21 | 481,09 |
| 430 – Cita daudznozaru | 3 882,47 | 2 445,97 | 1 365,91 |
| Daudznozaru/pārnozaru KOPĀ | 4 871,91 | 3 267,18 | 1 847,01 |
| Patēriņa priekšmetiem un vispārējām programmām paredzētā palīdzība | | | |
| 510 – Vispārējā budžeta atbalsts | 3 116,32 | 3 149,33 | 2 436,61 |
| 520 – Pārtikas palīdzība attīstībai | 614,50 | 385,77 | 347,06 |
| Patēriņa priekšmetiem un vispārējām programmām paredzētā palīdzība KOPĀ | 3 730,82 | 3 535,09 | 2 783,68 |
| Darbības saistībā ar parādu | | | |
| 600 – Darbības saistībā ar parādu | 91,50 | 91,50 | 91,50 |
| Darbības saistībā ar parādu KOPĀ | 91,50 | 91,50 | 91,50 |
| Humānā palīdzība | | | |
| 720 – Ārkārtas reaģēšana | 746,19 | 460,11 | 437,98 |
| 730 – Atjaunošanas palīdzība un rehabilitācija | 137,83 | 44,16 | 34,02 |
| 740 – Sagatavotība katastrofām | 72,79 | 109,06 | 78,89 |
| Humānā palīdzība KOPĀ | 956,81 | 613,33 | 550,89 |
| Līdzekļu devēju administratīvās izmaksas / nepiešķirtas/neprecizētas | | | |
| 910 – Līdzekļu devēju administratīvās izmaksas | 982,02 | 968,04 | 777,47 |
| 998 – Nepiešķirtas/neprecizētas | 183,30 | 36,68 | 21,44 |
| N. p. – dati nav pieejami | 260,50 | 1,57 | 1,15 |
| Līdzekļu devēju administratīvās izmaksas / nepiešķirtas/neprecizētas KOPĀ | 1 425,82 | 1 006,29 | 800,06 |
| 11. EAF saistību summas, nolīgtās summas un izmaksātās summas – KOPSUMMA | 30 863,65 | 27 985,81 | 19 526,81 |

(miljoni EUR)

Nozare

Saistību

Nolīgtās

Samaksātās

Sociālā infrastruktūra un pakalpojumi

Sociālā infrastruktūra un pakalpojumi

110 – Izglītība

110 – Izglītība

1 192,46

1 192,46

1 064,95

1 064,95

839,46

839,46

120 – Veselība

120 – Veselība

2 131,40

2 131,40

2 419,57

2 419,57

2 073,28

2 073,28

130 – Iedzīvotāju politika/programmas un reproduktīvā veselība

130 – Iedzīvotāju politika/programmas un reproduktīvā veselība

352,44

352,44

40,12

40,12

25,41

25,41

140 – Ūdensapgāde un sanitārija

140 – Ūdensapgāde un sanitārija

788,50

788,50

728,46

728,46

365,94

365,94

150 – Valdība un pilsoniskā sabiedrība

150 – Valdība un pilsoniskā sabiedrība

5 909,31

5 909,31

5 883,98

5 883,98

4 812,88

4 812,88

160 – Cita sociālā infrastruktūra un pakalpojumi

160 – Cita sociālā infrastruktūra un pakalpojumi

996,71

996,71

1 448,73

1 448,73

1 299,56

1 299,56

Sociālā infrastruktūra un pakalpojumi KOPĀ

Sociālā infrastruktūra un pakalpojumi KOPĀ

11 370,82

11 370,82

11 585,81

11 585,81

9 416,53

9 416,53

Ekonomikas infrastruktūra un pakalpojumi

Ekonomikas infrastruktūra un pakalpojumi

210 – Transports un uzglabāšana

210 – Transports un uzglabāšana

1 425,48

1 425,48

1 933,76

1 933,76

742,39

742,39

220 – Saziņa

220 – Saziņa

140,96

140,96

139,91

139,91

83,87

83,87

230 – Enerģētika

230 – Enerģētika

2 015,13

2 015,13

1 752,16

1 752,16

836,02

836,02

240 – Banku un finanšu pakalpojumi

240 – Banku un finanšu pakalpojumi

93,93

93,93

116,10

116,10

50,50

50,50

250 – Uzņēmējdarbības pakalpojumi un citi pakalpojumi

250 – Uzņēmējdarbības pakalpojumi un citi pakalpojumi

346,23

346,23

276,47

276,47

123,41

123,41

Ekonomikas infrastruktūra un pakalpojumi KOPĀ

Ekonomikas infrastruktūra un pakalpojumi KOPĀ

4 021,71

4 021,71

4 218,41

4 218,41

1 836,20

1 836,20

Ražošanas nozares

Ražošanas nozares

310 – Lauksaimniecība, mežsaimniecība un zivsaimniecība

310 – Lauksaimniecība, mežsaimniecība un zivsaimniecība

3 251,42

3 251,42

2 823,53

2 823,53

1 839,53

1 839,53

320 – Rūpniecība, minerālresursi un kalnrūpniecība, būvniecība

320 – Rūpniecība, minerālresursi un kalnrūpniecība, būvniecība

644,39

644,39

424,96

424,96

158,21

158,21

330 – Tirdzniecība un tūrisms

330 – Tirdzniecība un tūrisms

498,46

498,46

419,71

419,71

203,21

203,21

Ražošanas nozares KOPĀ

Ražošanas nozares KOPĀ

4 394,26

4 394,26

3 668,20

3 668,20

2 200,94

2 200,94

Daudznozaru/pārnozaru

Daudznozaru/pārnozaru

410 – Vispārējā vides aizsardzība

410 – Vispārējā vides aizsardzība

989,44

989,44

821,21

821,21

481,09

481,09

430 – Cita daudznozaru

430 – Cita daudznozaru

3 882,47

3 882,47

2 445,97

2 445,97

1 365,91

1 365,91

Daudznozaru/pārnozaru KOPĀ

Daudznozaru/pārnozaru KOPĀ

4 871,91

4 871,91

3 267,18

3 267,18

1 847,01

1 847,01

Patēriņa priekšmetiem un vispārējām programmām paredzētā palīdzība

Patēriņa priekšmetiem un vispārējām programmām paredzētā palīdzība

510 – Vispārējā budžeta atbalsts

510 – Vispārējā budžeta atbalsts

3 116,32

3 116,32

3 149,33

3 149,33

2 436,61

2 436,61

520 – Pārtikas palīdzība attīstībai

520 – Pārtikas palīdzība attīstībai

614,50

614,50

385,77

385,77

347,06

347,06

Patēriņa priekšmetiem un vispārējām programmām paredzētā palīdzība KOPĀ

Patēriņa priekšmetiem un vispārējām programmām paredzētā palīdzība KOPĀ

3 730,82

3 730,82

3 535,09

3 535,09

2 783,68

2 783,68

Darbības saistībā ar parādu

Darbības saistībā ar parādu

600 – Darbības saistībā ar parādu

600 – Darbības saistībā ar parādu

91,50

91,50

91,50

91,50

91,50

91,50

Darbības saistībā ar parādu KOPĀ

Darbības saistībā ar parādu KOPĀ

91,50

91,50

91,50

91,50

91,50

91,50

Humānā palīdzība

Humānā palīdzība

720 – Ārkārtas reaģēšana

720 – Ārkārtas reaģēšana

746,19

746,19

460,11

460,11

437,98

437,98

730 – Atjaunošanas palīdzība un rehabilitācija

730 – Atjaunošanas palīdzība un rehabilitācija

137,83

137,83

44,16

44,16

34,02

34,02

740 – Sagatavotība katastrofām

740 – Sagatavotība katastrofām

72,79

72,79

109,06

109,06

78,89

78,89

Humānā palīdzība KOPĀ

Humānā palīdzība KOPĀ

956,81

956,81

613,33

613,33

550,89

550,89

Līdzekļu devēju administratīvās izmaksas / nepiešķirtas/neprecizētas

Līdzekļu devēju administratīvās izmaksas / nepiešķirtas/neprecizētas

910 – Līdzekļu devēju administratīvās izmaksas

910 – Līdzekļu devēju administratīvās izmaksas

982,02

982,02

968,04

968,04

777,47

777,47

998 – Nepiešķirtas/neprecizētas

998 – Nepiešķirtas/neprecizētas

183,30

183,30

36,68

36,68

21,44

21,44

N. p. – dati nav pieejami

N. p. – dati nav pieejami

260,50

260,50

1,57

1,57

1,15

1,15

Līdzekļu devēju administratīvās izmaksas / nepiešķirtas/neprecizētas KOPĀ

Līdzekļu devēju administratīvās izmaksas / nepiešķirtas/neprecizētas KOPĀ

1 425,82

1 425,82

1 006,29

1 006,29

800,06

800,06

11. EAF saistību summas, nolīgtās summas un izmaksātās summas – KOPSUMMA

11. EAF saistību summas, nolīgtās summas un izmaksātās summas – KOPSUMMA

30 863,65

30 863,65

27 985,81

27 985,81

19 526,81

19 526,81

Kumulatīvo saistību summu, nolīgto summu un samaksāto summu attīstība pa izdevumu jomām 11. EAF

Kumulatīvo saistību summu, nolīgto summu un samaksāto summu attīstība pa izdevumu jomām 11. EAF

Image 4

Image 5

Image 6

3.   GLOSĀRIJS

GLOSĀRIJS

Administratīvās apropriācijas

Administratīvās apropriācijas

Apropriācijas subjektu pamatdarbības izmaksu segšanai (personāls, ēkas, biroja aprīkojums).

Apropriācijas

Apropriācijas

Budžeta finansējums.

Budžetā ir paredzētas gan saistības (juridiskas saistības nodrošināt finansējumu), gan maksājumi (naudas pārvedumi vai bankas pārskaitījumi saņēmējiem). Saistību un maksājumu apropriācijas bieži atšķiras (diferencētas apropriācijas), jo saistības par daudzgadu programmām un projektiem parasti pilnībā uzņemas tajā gadā, kurā tiek pieņemti lēmumi par tiem, un tiek samaksātas gadu gaitā atbilstīgi progresam programmu un projektu īstenošanā.

Apropriāciju atcelšana

Apropriāciju atcelšana

Apropriācijas, kas nav izlietotas līdz finanšu gada beigām un ko nevar pārnest, atceļ.

Apropriāciju pārnešana

Apropriāciju pārnešana

Izņēmums no gada pārskata principa tiktāl, ciktāl apropriācijas, kuras konkrētajā budžeta gadā nebija iespējams izmantot, ar stingriem nosacījumiem izņēmuma kārtā var pārnest un izmantot nākamajā gadā.

Budžeta grozījums

Budžeta grozījums

Budžeta gadā pieņemts lēmums, ar ko groza (palielina, samazina, pārvieto) attiecīgā gada pieņemtā budžeta aspektus.

Budžeta izpilde

Budžeta izpilde

Budžeta izlietojums ar izdevumu un ieņēmumu operāciju starpniecību.

Budžeta izpildes rezultāts

Budžeta izpildes rezultāts

Starpība starp saņemtajiem ienākumiem un samaksātajām summām, ieskaitot korekcijas attiecībā uz pārnešanu, atcelšanu un valūtas kursa starpībām.

Aģentūrām šī izrietošā summa ir jāatmaksā finansējuma iestādei.

Budžeta postenis / budžeta pozīcija

Budžeta postenis / budžeta pozīcija

Ieņēmumi un izdevumi budžeta struktūrā tiek atspoguļoti saskaņā ar saistošo nomenklatūru, kas atspoguļo katra posteņa būtību un mērķi, kā to nosaka budžeta lēmējinstitūcija. Atsevišķie virsraksti (sadaļa, nodaļa, pants vai postenis) sniedz oficiālu nomenklatūras aprakstu.

Budžeta saistības

Budžeta saistības

Operācija, kurā atbildīgais kredītrīkotājs rezervē budžeta apropriācijas, kas nepieciešamas turpmāku maksājumu segšanai, lai izpildītu juridiskās saistības.

Darbības apropriācijas

Darbības apropriācijas

Darbības apropriācijas ir paredzētas dažādu rīcībpolitiku finansēšanai, galvenokārt dotāciju vai iepirkuma veidā.

Diferencētas apropriācijas

Diferencētas apropriācijas

Diferencētas apropriācijas izmanto daudzgadu darbību finansēšanai; tās attiecībā uz kārtējo finanšu gadu sedz to juridisko saistību kopējās izmaksas, kuru uzņemšanās notikusi saistībā ar operācijām, kā īstenošana aptver vairāk nekā vienu finanšu gadu.

Dotācijas

Dotācijas

Tiešas finanšu iemaksas no budžeta trešām personām saņēmējiem, kuri iesaistījušies Savienības politikai noderīgās darbībās.

Izdevumi

Izdevumi

Termins, ko lieto, lai raksturotu budžeta izlietojumu no visu veidu līdzekļu avotiem.

Juridiskais pamats / pamatakts

Juridiskais pamats / pamatakts

Likumdevēja (parasti Padomes un Eiropas Parlamenta) pieņemts tiesību akts, kurā noteikts Savienības izdevumu programmas mērķis, apropriāciju mērķis, intervences noteikumi, termiņš un attiecīgie finanšu noteikumi un kurš ir izmantojams par juridisko pamatu izdevumu programmas īstenošanai.

Juridiskas saistības

Juridiskas saistības

Akts, ar ko kredītrīkotājs uzņemas saistības pret trešām personām, kā rezultātā jāveic maksājums no Savienības budžeta.

Konstatētās prasījuma tiesības

Konstatētās prasījuma tiesības

Tiesības iekasēt ienākumus no debitora, kuras atzītas, izdodot atgūšanas rīkojumu.

Likvidējamās apropriācijas

Likvidējamās apropriācijas

Neizmantotās apropriācijas, kas jāatceļ finanšu gada beigās. Likvidēšana nozīmē apropriācijā ietvertās atļaujas radīt izdevumus un/vai uzņemties saistības daļēju vai pilnīgu atcelšanu.

Kopuzņēmumiem (un EIT), kā norādīts to finanšu noteikumos, visas neizmantotās apropriācijas var iekļaut ieņēmumu un izdevumu aplēsē par līdz pat trijiem nākamajiem finanšu gadiem (t. s. n + 3 noteikums). Tāpēc KU likvidējamās apropriācijas var no jauna aktivizēt līdz n + 3 finanšu gadam.

EIT

Parasti juridisko saistību veidi ir līgumi – iepirkuma gadījumā –, dotāciju nolīgumi un dotāciju lēmumi.

Maksājumu apropriācijas

Maksājumu apropriācijas

Maksājumu apropriācijas sedz kārtējā gadā maksājamus izdevumus, kas izriet no juridiskām saistībām, kuru uzņemšanās notikusi kārtējā gadā un/vai iepriekšējos gados.

Nediferencētas apropriācijas

Nediferencētas apropriācijas

Apropriācijas, kas atbilst gada vajadzībām un par ko tāpēc jāuzņemas saistības attiecīgajā budžeta gadā. Nākamajā gadā var izmaksāt tikai tās summas, kuras atbilst automātiskas pārnešanas nosacījumiem. Nediferencētās apropriācijas, kas līdz gada beigām nav izlietotas, t. i., par kurām nav notikusi saistību uzņemšanās, atceļ (ja vien izņēmuma kārtā ar Komisijas lēmumu netiek atļauta neautomātiska pārnešana). Nediferencētās apropriācijas attiecas uz administratīvajiem izdevumiem, un saistību apropriācijas ir vienādas ar maksājumu apropriācijām.

Neizpildītās saistības

Neizpildītās saistības

Neizpildītās saistības (jeb RAL – “reste à liquider” (franču val.)) ir to apropriāciju summa, par kurām ir notikusi saistību uzņemšanās, bet kuras vēl nav samaksātas. Tās tieši izriet no daudzgadu programmām un apropriāciju nodalīšanas saistību un maksājumu apropriācijās.

RAL

Pārpalikums

Pārpalikums

Pozitīva ieņēmumu un izdevumu starpība, kura jāatdod atpakaļ finansējuma iestādei. Sk. terminu “budžeta izpildes rezultāts”.

Pārvietojumi starp budžeta pozīcijām

Pārvietojumi starp budžeta pozīcijām

Pārvietojumi starp budžeta pozīcijām nozīmē, ka finanšu gada laikā apropriācijas tiek pārvietotas no vienas budžeta pozīcijas uz citu, un tādējādi tie ir izņēmums no budžeta specifikācijas principa.

Pieņemtais budžets

Pieņemtais budžets

Budžeta projekts kļūst par pieņemto budžetu, tiklīdz to apstiprina budžeta lēmējinstitūcija.

Piešķirtie ieņēmumi

Piešķirtie ieņēmumi

Ieņēmumi, kas atvēlēti konkrētu izdevumu posteņu finansēšanai.

RAL (reste à liquider)

RAL

reste à liquider

Budžeta saistību summa, kas konkrētā brīdī vēl nav samaksāta. Sk. terminu “neizpildītās saistības”.

Saimnieciskās darbības rezultāts

Saimnieciskās darbības rezultāts

Izdevumu un ieņēmumu ietekme uz bilanci, pamatojoties uz uzkrājumu grāmatvedības noteikumiem.

Saistību apropriācijas

Saistību apropriācijas

Saistību apropriācijas sedz tādu juridisko saistību (līgumu, dotāciju nolīgumu vai lēmumu) kopējo vērtību, kuras varētu tikt parakstītas kārtējā finanšu gadā.

Saistību atcelšana

Saistību atcelšana

Operācija, kurā atbildīgais kredītrīkotājs pilnīgi vai daļēji atceļ apropriāciju rezervāciju, kas iepriekš veikta, uzņemoties budžeta saistības.

Valūtas kursa starpība

Valūtas kursa starpība

Starpība, kas izriet no valūtas kursa likmēm, kuras piemēro darījumiem ar ārpuseurozonas valstīm, vai no aktīvu un saistību pārvērtēšanas ārvalstu valūtā pārskatu datumā.

GADA ĪSTENOŠANAS ZIŅOJUMS – EIROPAS INVESTĪCIJU BANKAS PĀRVALDĪTIE LĪDZEKĻI

GADA ĪSTENOŠANAS ZIŅOJUMS – EIROPAS INVESTĪCIJU BANKAS PĀRVALDĪTIE LĪDZEKĻI

| EIROPAS INVESTĪCIJU BANKA | CA/551/22


  2022. gada 10. martā |
| --- | --- |
| | Dokuments 22/071 |
| DIREKTORU PADOME |
| IEGULDĪJUMU MEHĀNISMA


  FINANŠU PĀRSKATI


  2021. GADA 31. DECEMBRĪ |
| 1) | Finanšu stāvokļa pārskats |

EIROPAS INVESTĪCIJU BANKA

EIROPAS INVESTĪCIJU BANKA

CA/551/22

CA/551/22

2022. gada 10. martā

Dokuments 22/071

Dokuments 22/071

DIREKTORU PADOME

DIREKTORU PADOME

IEGULDĪJUMU MEHĀNISMA

IEGULDĪJUMU MEHĀNISMA

FINANŠU PĀRSKATI

FINANŠU PĀRSKATI

2021. GADA 31. DECEMBRĪ

2021. GADA 31. DECEMBRĪ

1)

Finanšu stāvokļa pārskats

| 2) | Peļņas vai zaudējumu un pārējo apvienoto ienākumu pārskats |
| --- | --- |

2)

Peļņas vai zaudējumu un pārējo apvienoto ienākumu pārskats

| 3) | Ieguldītāju līdzekļu izmaiņu pārskats |
| --- | --- |

3)

Ieguldītāju līdzekļu izmaiņu pārskats

| 4) | Naudas plūsmu pārskats |
| --- | --- |

4)

Naudas plūsmu pārskats

| 5) | Skaidrojumi par finanšu pārskatiem |
| --- | --- |

5)

Skaidrojumi par finanšu pārskatiem

| 6) | Neatkarīga revidenta ziņojums |
| --- | --- |

6)

Neatkarīga revidenta ziņojums

FINANŠU STĀVOKĻA PĀRSKATS

FINANŠU STĀVOKĻA PĀRSKATS

2021. GADA 31. DECEMBRĪ.

2021. GADA 31. DECEMBRĪ.

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| | Skaidrojums | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| AKTĪVI | | | |
| Nauda un naudas ekvivalenti | 5 | 1 358 564 | 923 940 |
| No ieguldītājiem saņemamās summas | 9/17 | 85 210 | 68 908 |
| Kases finanšu aktīvi | 10 | — | 351 873 |
| Atvasinātie finanšu instrumenti | 6 | 7 | 33 584 |
| Aizdevumi un avansi | 7 | 1 986 281 | 1 673 445 |
| Akcijas un citi mainīgā procenta vērtspapīri | 8 | 697 631 | 526 810 |
| Citi aktīvi | 11 | 1 086 | 109 |
| Aktīvi kopā | | 4 128 779 | 3 578 669 |
| SAISTĪBAS UN IEGULDĪTĀJU LĪDZEKĻI | | | |
| SAISTĪBAS | | | |
| Atvasinātie finanšu instrumenti | 6 | 18 835 | 642 |
| Nākamo periodu ienākumi | 12 | 48 432 | 29 732 |
| Uzkrājumi izsniegtajām garantijām | 13 | — | 851 |
| Uzkrājumi aizdevumu saistībām | 14 | 16 602 | 33 152 |
| Trešām personām maksājamās summas | 15 | 239 639 | 152 378 |
| Citas saistības | 16 | 2 333 | 3 446 |
| Saistības kopā | | 325 841 | 220 201 |
| IEGULDĪTĀJU RESURSI | | | |
| Pieprasītās dalībvalstu iemaksas ieguldījumu mehānismam | 17 | 3 471 695 | 3 221 695 |
| Nesadalītā peļņa | | 331 243 | 136 773 |
| Ieguldītāju līdzekļi kopā | | 3 802 938 | 3 358 468 |
| Saistības un ieguldītāju līdzekļi kopā | | 4 128 779 | 3 578 669 |

(tūkst. EUR)

Skaidrojums

31.12.2021.

31.12.2020.

AKTĪVI

AKTĪVI

Nauda un naudas ekvivalenti

5

1 358 564

923 940

No ieguldītājiem saņemamās summas

9/17

85 210

68 908

Kases finanšu aktīvi

10

—

351 873

Atvasinātie finanšu instrumenti

6

7

33 584

Aizdevumi un avansi

7

1 986 281

1 673 445

Akcijas un citi mainīgā procenta vērtspapīri

8

697 631

526 810

Citi aktīvi

11

1 086

109

Aktīvi kopā

Aktīvi kopā

4 128 779

4 128 779

3 578 669

3 578 669

SAISTĪBAS UN IEGULDĪTĀJU LĪDZEKĻI

SAISTĪBAS UN IEGULDĪTĀJU LĪDZEKĻI

SAISTĪBAS

SAISTĪBAS

Atvasinātie finanšu instrumenti

6

18 835

642

Nākamo periodu ienākumi

12

48 432

29 732

Uzkrājumi izsniegtajām garantijām

13

—

851

Uzkrājumi aizdevumu saistībām

14

16 602

33 152

Trešām personām maksājamās summas

15

239 639

152 378

Citas saistības

16

2 333

3 446

Saistības kopā

Saistības kopā

325 841

325 841

220 201

220 201

IEGULDĪTĀJU RESURSI

IEGULDĪTĀJU RESURSI

Pieprasītās dalībvalstu iemaksas ieguldījumu mehānismam

17

3 471 695

3 221 695

Nesadalītā peļņa

331 243

136 773

Ieguldītāju līdzekļi kopā

Ieguldītāju līdzekļi kopā

3 802 938

3 802 938

3 358 468

3 358 468

Saistības un ieguldītāju līdzekļi kopā

Saistības un ieguldītāju līdzekļi kopā

4 128 779

4 128 779

3 578 669

3 578 669

PEĻŅAS VAI ZAUDĒJUMU UN PĀRĒJO APVIENOTO IENĀKUMU PĀRSKATS

PEĻŅAS VAI ZAUDĒJUMU UN PĀRĒJO APVIENOTO IENĀKUMU PĀRSKATS

PAR GADU, KAS BEIDZĀS 2021. GADA 31. DECEMBRĪ

PAR GADU, KAS BEIDZĀS 2021. GADA 31. DECEMBRĪ

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| | Skaidrojums | No 1.1.2021. | No 1.1.2020. |
| līdz 31.12.2021. | līdz 31.12.2020. |
| Procentu un līdzīgi ienākumi (*9) | 19 | 86 456 | 84 783 |
| Procentu un līdzīgi izdevumi | 19 | -10 436 | -5 250 |
| Neto procentu un līdzīgi ienākumi | | 76 020 | 79 533 |
| Maksu un komisijas naudas ienākumi | 20 | 2 219 | 353 |
| Maksu un komisijas naudas izdevumi | 20 | -175 | -225 |
| Neto ienākumi no maksām un komisijas naudām | | 2 044 | 128 |
| Atvasināto finanšu instrumentu patiesās vērtības izmaiņas | | -51 770 | 18 949 |
| Akciju un citu mainīgā procenta vērtspapīru neto rezultāts | 21 | 123 627 | -46 717 |
| Aizdevumu un avansu, kas novērtēti FVTPL, neto rezultāts | 7 | 3 568 | -29 621 |
| Aizdevumu pārdošana un ieņēmumi no atgūšanas darbībām | | — | 2 362 |
| Valūtas maiņas neto rezultāts | | 33 676 | -48 545 |
| Finanšu operāciju neto rezultāts | | 109 101 | - 103 572 |
| Aizdevumu un avansu vērtības samazinājuma izmaiņas, atskaitot apvērsi | 7 | 42 974 | -4 312 |
| Uzkrājumu garantijām izmaiņas, atskaitot apvērsi | 13 | 851 | -228 |
| Uzkrājumu aizdevumu saistībām izmaiņas, atskaitot apvērsi | 14 | 16 616 | 3 715 |
| Vispārējie administratīvie izdevumi | 22 | -53 136 | -58 527 |
| Gada peļņa/(zaudējumi) | | 194 470 | -83 263 |
| Gada apvienoto ienākumu peļņa/(zaudējumi) | | 194 470 | -83 263 |

(tūkst. EUR)

Skaidrojums

No 1.1.2021.

No 1.1.2020.

līdz 31.12.2021.

līdz 31.12.2020.

Procentu un līdzīgi ienākumi (*9)

*9

19

86 456

84 783

Procentu un līdzīgi izdevumi

19

-10 436

-5 250

Neto procentu un līdzīgi ienākumi

Neto procentu un līdzīgi ienākumi

76 020

76 020

79 533

79 533

Maksu un komisijas naudas ienākumi

20

2 219

353

Maksu un komisijas naudas izdevumi

20

-175

-225

Neto ienākumi no maksām un komisijas naudām

Neto ienākumi no maksām un komisijas naudām

2 044

2 044

128

128

Atvasināto finanšu instrumentu patiesās vērtības izmaiņas

-51 770

18 949

Akciju un citu mainīgā procenta vērtspapīru neto rezultāts

21

123 627

-46 717

Aizdevumu un avansu, kas novērtēti FVTPL, neto rezultāts

FVTPL

7

3 568

-29 621

Aizdevumu pārdošana un ieņēmumi no atgūšanas darbībām

—

2 362

Valūtas maiņas neto rezultāts

33 676

-48 545

Finanšu operāciju neto rezultāts

Finanšu operāciju neto rezultāts

109 101

109 101

- 103 572

- 103 572

Aizdevumu un avansu vērtības samazinājuma izmaiņas, atskaitot apvērsi

7

42 974

-4 312

Uzkrājumu garantijām izmaiņas, atskaitot apvērsi

13

851

-228

Uzkrājumu aizdevumu saistībām izmaiņas, atskaitot apvērsi

14

16 616

3 715

Vispārējie administratīvie izdevumi

22

-53 136

-58 527

Gada peļņa/(zaudējumi)

Gada peļņa/(zaudējumi)

194 470

194 470

-83 263

-83 263

Gada apvienoto ienākumu peļņa/(zaudējumi)

Gada apvienoto ienākumu peļņa/(zaudējumi)

194 470

194 470

-83 263

-83 263

IEGULDĪTĀJU LĪDZEKĻU IZMAIŅU PĀRSKATS

IEGULDĪTĀJU LĪDZEKĻU IZMAIŅU PĀRSKATS

PAR GADU, KAS BEIDZĀS 2021. GADA 31. DECEMBRĪ

PAR GADU, KAS BEIDZĀS 2021. GADA 31. DECEMBRĪ

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| | Skaidrojums | Pieprasītās iemaksas | Nesadalītā peļņa | Kopā |
| 2021. gada 1. janvārī | | 3 221 695 | 136 773 | 3 358 468 |
| Pieprasītās dalībvalstu iemaksas gada laikā | 17 | 250 000 | — | 250 000 |
| Peļņa 2021. gadā | | — | 194 470 | 194 470 |
| Ieguldītāju līdzekļu izmaiņas | | 250 000 | 194 470 | 444 470 |
| 2021. gada 31. decembrī | | 3 471 695 | 331 243 | 3 802 938 |
| 2020. gada 1. janvārī | | 2 967 000 | 220 036 | 3 187 036 |
| Pieprasītās dalībvalstu iemaksas gada laikā | 17 | 209 614 | — | 209 614 |
| 9. EAF iemaksu procentu likmes subsīdijām un tehniskajai palīdzībai pārdale ieguldītāju līdzekļos | 17 | 45 081 | — | 45 081 |
| (Zaudējumi) 2020. gadā | | — | -83 263 | -83 263 |
| Ieguldītāju līdzekļu izmaiņas | | 254 695 | -83 263 | 171 432 |
| 2020. gada 31. decembrī | | 3 221 695 | 136 773 | 3 358 468 |

(tūkst. EUR)

Skaidrojums

Pieprasītās iemaksas

Nesadalītā peļņa

Kopā

2021. gada 1. janvārī

2021. gada 1. janvārī

3 221 695

3 221 695

136 773

136 773

3 358 468

3 358 468

Pieprasītās dalībvalstu iemaksas gada laikā

17

250 000

—

250 000

Peļņa 2021. gadā

—

194 470

194 470

Ieguldītāju līdzekļu izmaiņas

Ieguldītāju līdzekļu izmaiņas

250 000

250 000

194 470

194 470

444 470

444 470

2021. gada 31. decembrī

2021. gada 31. decembrī

3 471 695

3 471 695

331 243

331 243

3 802 938

3 802 938

2020. gada 1. janvārī

2020. gada 1. janvārī

2 967 000

2 967 000

220 036

220 036

3 187 036

3 187 036

Pieprasītās dalībvalstu iemaksas gada laikā

17

209 614

—

209 614

9. EAF iemaksu procentu likmes subsīdijām un tehniskajai palīdzībai pārdale ieguldītāju līdzekļos

17

45 081

—

45 081

(Zaudējumi) 2020. gadā

—

-83 263

-83 263

Ieguldītāju līdzekļu izmaiņas

Ieguldītāju līdzekļu izmaiņas

254 695

254 695

-83 263

-83 263

171 432

171 432

2020. gada 31. decembrī

2020. gada 31. decembrī

3 221 695

3 221 695

136 773

136 773

3 358 468

3 358 468

NAUDAS PLŪSMU PĀRSKATS

NAUDAS PLŪSMU PĀRSKATS

PAR GADU, KAS BEIDZĀS 2021. GADA 31. DECEMBRĪ

PAR GADU, KAS BEIDZĀS 2021. GADA 31. DECEMBRĪ

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| | Skaidrojums | No 1.1.2021. līdz 31.12.2021. | No 1.1.2020. līdz 31.12.2020. |
| PAMATDARBĪBAS | | | |
| Gada peļņa/(zaudējumi) | | 194 470 | -83 263 |
| Izdarītās korekcijas attiecībā uz | | | |
| akciju un citu mainīgā procenta vērtspapīru patiesās vērtības neto rezultātu | 8 | - 130 991 | 47 909 |
| Aizdevumu un avansu vērtības samazinājuma izmaiņas, atskaitot apvērsi | 7 | -42 974 | 4 312 |
| Aizdevumu un avansu, kas novērtēti FVTPL, neto rezultāts | | -3 568 | 29 621 |
| Izmaiņas aizdevumu un avansu uzkrātajos procentos un amortizētajās izmaksās | 7 | 6 462 | -5 202 |
| Uzkrājumu izsniegtajām garantijām neto izmaiņas, atskaitot apvērsi | 13 | -851 | 228 |
| Uzkrājumu aizdevumu saistībām neto izmaiņas, atskaitot apvērsi | | -16 550 | -4 117 |
| Atvasināto instrumentu patiesās vērtības izmaiņas | | 51 770 | -18 949 |
| Izmaiņas kases finanšu aktīvu uzkrātajos procentos un amortizētajās izmaksās | 10 | -1 271 | 1 067 |
| Nākamo periodu ienākumu izmaiņas | | 18 700 | -2 834 |
| Valūtas maiņas kursa izmaiņu ietekme uz aizdevumiem | 7 | -84 893 | 90 878 |
| Valūtas maiņas kursa izmaiņu ietekme uz akcijām un citiem mainīgā procenta vērtspapīriem | 8 | -27 230 | 33 616 |
| Valūtas maiņas kursa izmaiņu ietekme uz turētajiem naudas līdzekļiem | | -9 875 | 9 233 |
| Pamatdarbības (zaudējumi)/peļņa pirms izmaiņām pamatdarbības aktīvos un saistībās | | -46 801 | 102 499 |
| Aizdevumu izmaksa | 7 | - 515 212 | - 560 291 |
| Aizdevumu atmaksa | 7 | 339 944 | 276 101 |
| Aizdevumu pārdošana un ieņēmumi no atgūšanas darbībām | | — | 2 362 |
| Par naudu un naudas ekvivalentiem uzkrāto procentu izmaiņas | 5 | -304 | 66 |
| Kases finanšu aktīvu (palielinājums) | 10 | -2 333 691 | -2 710 009 |
| Kases finanšu aktīvu termiņi | 10 | 2 684 293 | 2 689 790 |
| Akciju un citu mainīgā procenta vērtspapīru palielinājums | 8 | -84 224 | -85 305 |
| Neto ieņēmumi no akcijām un citiem mainīgā procenta vērtspapīriem | | 77 749 | 85 477 |
| Citu aktīvu pieaugums | | 977 | 109 |
| Citu saistību (palielinājums)/samazinājums | | 1 113 | -1 093 |
| Eiropas Investīciju bankai maksājamo summu palielinājums | | 34 598 | 8 543 |
| Neto naudas plūsmas pamatdarbībās / kas izmantotas pamatdarbībās | | 158 442 | - 191 751 |
| FINANSĒŠANAS DARBĪBAS | | | |
| Dalībvalstu iemaksas | | 250 444 | 227 035 |
| Summas, kas saņemtas no dalībvalstīm attiecībā uz procentu likmes subsīdijām un tehnisko palīdzību | | 63 254 | 60 387 |
| Summas, kas izmaksātas dalībvalstu vārdā attiecībā uz procentu likmes subsīdijām un tehnisko palīdzību | | -27 337 | -18 807 |
| Neto naudas plūsmas no finansēšanas darbībām | | 286 361 | 268 615 |
| Naudas un naudas ekvivalentu neto palielinājums | | 444 803 | 76 864 |
| Naudas plūsmu kopsavilkuma pārskats | | | |
| Nauda un naudas ekvivalenti finanšu gada sākumā | | 924 077 | 837 980 |
| Neto naudas plūsmas no turpmāk minētā / (kas izmantotas turpmāk minētajā) | | | |
| Pamatdarbības | | 158 442 | - 191 751 |
| Finansēšanas darbības | | 286 361 | 268 615 |
| Valūtas maiņas kursa izmaiņu ietekme uz naudu un naudas ekvivalentiem | | -9 875 | 9 233 |
| Nauda un naudas ekvivalenti finanšu gada beigās | | 1 359 005 | 924 077 |
| Naudas un naudas ekvivalentu sastāvs | | | |
| Nauda kasē | 5 | 434 064 | 398 991 |
| Termiņnoguldījumi (izņemot uzkrātos procentus) | 5 | 672 730 | 380 000 |
| Komerciāli vērtspapīri | 5 | 252 211 | 145 086 |
| | | 1 359 005 | 924 077 |

(tūkst. EUR)

Skaidrojums

No 1.1.2021. līdz 31.12.2021.

No 1.1.2020. līdz 31.12.2020.

PAMATDARBĪBAS

PAMATDARBĪBAS

Gada peļņa/(zaudējumi)

194 470

-83 263

Izdarītās korekcijas attiecībā uz

akciju un citu mainīgā procenta vērtspapīru patiesās vērtības neto rezultātu

8

- 130 991

47 909

Aizdevumu un avansu vērtības samazinājuma izmaiņas, atskaitot apvērsi

7

-42 974

4 312

Aizdevumu un avansu, kas novērtēti FVTPL, neto rezultāts

FVTPL

-3 568

29 621

Izmaiņas aizdevumu un avansu uzkrātajos procentos un amortizētajās izmaksās

7

6 462

-5 202

Uzkrājumu izsniegtajām garantijām neto izmaiņas, atskaitot apvērsi

13

-851

228

Uzkrājumu aizdevumu saistībām neto izmaiņas, atskaitot apvērsi

-16 550

-4 117

Atvasināto instrumentu patiesās vērtības izmaiņas

51 770

-18 949

Izmaiņas kases finanšu aktīvu uzkrātajos procentos un amortizētajās izmaksās

10

-1 271

1 067

Nākamo periodu ienākumu izmaiņas

18 700

-2 834

Valūtas maiņas kursa izmaiņu ietekme uz aizdevumiem

7

-84 893

90 878

Valūtas maiņas kursa izmaiņu ietekme uz akcijām un citiem mainīgā procenta vērtspapīriem

8

-27 230

33 616

Valūtas maiņas kursa izmaiņu ietekme uz turētajiem naudas līdzekļiem

-9 875

9 233

Pamatdarbības (zaudējumi)/peļņa pirms izmaiņām pamatdarbības aktīvos un saistībās

Pamatdarbības (zaudējumi)/peļņa pirms izmaiņām pamatdarbības aktīvos un saistībās

-46 801

-46 801

102 499

102 499

Aizdevumu izmaksa

7

- 515 212

- 560 291

Aizdevumu atmaksa

7

339 944

276 101

Aizdevumu pārdošana un ieņēmumi no atgūšanas darbībām

—

2 362

Par naudu un naudas ekvivalentiem uzkrāto procentu izmaiņas

5

-304

66

Kases finanšu aktīvu (palielinājums)

10

-2 333 691

-2 710 009

Kases finanšu aktīvu termiņi

10

2 684 293

2 689 790

Akciju un citu mainīgā procenta vērtspapīru palielinājums

8

-84 224

-85 305

Neto ieņēmumi no akcijām un citiem mainīgā procenta vērtspapīriem

77 749

85 477

Citu aktīvu pieaugums

977

109

Citu saistību (palielinājums)/samazinājums

1 113

-1 093

Eiropas Investīciju bankai maksājamo summu palielinājums

34 598

8 543

Neto naudas plūsmas pamatdarbībās / kas izmantotas pamatdarbībās

Neto naudas plūsmas pamatdarbībās / kas izmantotas pamatdarbībās

158 442

158 442

- 191 751

- 191 751

FINANSĒŠANAS DARBĪBAS

FINANSĒŠANAS DARBĪBAS

Dalībvalstu iemaksas

250 444

227 035

Summas, kas saņemtas no dalībvalstīm attiecībā uz procentu likmes subsīdijām un tehnisko palīdzību

63 254

60 387

Summas, kas izmaksātas dalībvalstu vārdā attiecībā uz procentu likmes subsīdijām un tehnisko palīdzību

-27 337

-18 807

Neto naudas plūsmas no finansēšanas darbībām

Neto naudas plūsmas no finansēšanas darbībām

286 361

286 361

268 615

268 615

Naudas un naudas ekvivalentu neto palielinājums

Naudas un naudas ekvivalentu neto palielinājums

444 803

444 803

76 864

76 864

Naudas plūsmu kopsavilkuma pārskats

Naudas plūsmu kopsavilkuma pārskats

Nauda un naudas ekvivalenti finanšu gada sākumā

Nauda un naudas ekvivalenti finanšu gada sākumā

924 077

924 077

837 980

837 980

Neto naudas plūsmas no turpmāk minētā / (kas izmantotas turpmāk minētajā)

Neto naudas plūsmas no turpmāk minētā / (kas izmantotas turpmāk minētajā)

Pamatdarbības

158 442

- 191 751

Finansēšanas darbības

286 361

268 615

Valūtas maiņas kursa izmaiņu ietekme uz naudu un naudas ekvivalentiem

-9 875

9 233

Nauda un naudas ekvivalenti finanšu gada beigās

Nauda un naudas ekvivalenti finanšu gada beigās

1 359 005

1 359 005

924 077

924 077

Naudas un naudas ekvivalentu sastāvs

Naudas un naudas ekvivalentu sastāvs

Nauda kasē

5

434 064

398 991

Termiņnoguldījumi (izņemot uzkrātos procentus)

5

672 730

380 000

Komerciāli vērtspapīri

5

252 211

145 086

1 359 005

1 359 005

924 077

924 077

Skaidrojumi par finanšu pārskatiem 2021. gada 31. decembrī

Skaidrojumi par finanšu pārskatiem 2021. gada 31. decembrī

1.   Vispārīga informācija

Vispārīga informācija

Ieguldījumu mehānismu (“Mehānisms” jeb “IM”) izveidoja saskaņā ar Kotonū nolīgumu (“Nolīgums”) par sadarbību un atbalstu attīstībai, par ko Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupa (“ĀKK valstis”) un Eiropas Savienība un tās dalībvalstis vienojās 2000. gada 23. jūnijā un ko pārskatīja 2005. gada 25. jūnijā un 2010. gada 22. jūnijā.

Mehānisms nav atsevišķs tiesību subjekts; Eiropas Investīciju banka (“EIB” jeb “banka”) saskaņā ar Nolīguma noteikumiem pārvalda iemaksas dalībvalstu (“līdzekļu devēji”) vārdā un rīkojas kā Mehānisma administrators.

Finansējumu saskaņā ar Nolīgumu nodrošina no ES dalībvalstu budžetiem. ES dalībvalstis iemaksā summas, kas piešķirtas IM finansēšanai, un dotācijas, lai finansētu procentu subsīdijas, kā paredzēts daudzgadu finanšu shēmās (Pirmais finanšu protokols, kas aptver 2000.–2007. gadu un tiek dēvēts par 9. Eiropas Attīstības fondu (EAF), Otrais finanšu protokols, kas aptver 2008.–2013. gadu un tiek dēvēts par 10. EAF, un Trešais finanšu protokols, kas aptver 2014.–2020. gadu un tiek dēvēts par 11. EAF). EIB ir uzticēts pārvaldīt:

| i) | Mehānismu – 3 685,5 miljonus EUR risku ietverošu apgrozības fondu, kas vērsts uz privātā sektora ieguldījumu veicināšanu ĀKK valstīs; no šīs summas 48,5 miljoni EUR ir piešķirti aizjūras zemēm un teritorijām (“AZT valstis”); |
| --- | --- |

i)

Mehānismu – 3 685,5 miljonus EUR risku ietverošu apgrozības fondu, kas vērsts uz privātā sektora ieguldījumu veicināšanu ĀKK valstīs; no šīs summas 48,5 miljoni EUR ir piešķirti aizjūras zemēm un teritorijām (“AZT valstis”);

| ii) | dotācijas procentu subsīdiju finansēšanai, kuru vērtība nepārsniedz 1 220,85 miljonus EUR ĀKK valstīm un 8,5 miljonus EUR AZT valstīm. Ne vairāk kā 15 % no šīm subsīdijām var izmantot ar projektiem saistītas tehniskās palīdzības (“TP”) finansēšanai. |
| --- | --- |

ii)

dotācijas procentu subsīdiju finansēšanai, kuru vērtība nepārsniedz 1 220,85 miljonus EUR ĀKK valstīm un 8,5 miljonus EUR AZT valstīm. Ne vairāk kā 15 % no šīm subsīdijām var izmantot ar projektiem saistītas tehniskās palīdzības (“TP”) finansēšanai.

ES un ĀKK ir vienojušās grozīt lēmumu par pārejas pasākumiem, lai pagarinātu ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma noteikumu piemērošanu līdz 2022. gada 30. jūnijam vai brīdim, kad stājas spēkā jaunais nolīgums vai jauno nolīgumu sāk provizoriski piemērot Savienības un ĀKK valstu starpā, – atkarībā no tā, kas notiek agrāk (ĀKK un ES Vēstnieku komitejas 2021. gada 26. novembra Lēmums Nr. 3/2021 grozīt ĀKK un ES Vēstnieku komitejas Lēmumu Nr. 3/2019 pieņemt pārejas posma pasākumus, ievērojot ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma (22) 95. panta 4. punktu).

22

NDICI – “Eiropa pasaulē” regula, kas stājās spēkā 2021. gada 14. jūnijā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/947 (23)) nodrošina galveno juridisko pamatu ES palīdzībai ārpus ES 2021.–2027. gadā un regulējumu EIB jaunajām institucionālajām pilnvarām attiecībā uz operācijām ārpus Eiropas Savienības, arī ĀKK reģionā. Tā ietver pašreizējā ārpusbudžeta EAF integrēšanu ES budžetā. NDICI regula nodrošina Komisijai juridisko pamatu turpmāko ES pilnvaru uzticēšanai EIB attiecībā uz tās darbību ārpus ES. Tā arī nodrošinās ārējo ieguldījumu satvaru Savienībai, lai tā varētu sadarboties ar partneriestādēm, piešķirot dotācijas vai garantijas no ES budžeta.

NDICI

23

NDICI

Padome 2020. gada 23. decembrī nolēma pagarināt ĀKK ieguldījumu mehānisma saistību periodu vismaz par sešiem mēnešiem. Turpmāk atmaksājumi no ĀKK ieguldījumu mehānisma tiks izmantoti NDICI satvarā, apvienojot speciālu ĀKK privātā sektora platformu Eiropas Fonda ilgtspējīgai attīstībai (EFSD+) ietvaros un trasta fondu, kurus abus īstenos EIB. ĀKK Infrastruktūras pakete, kurai līdzekļus pašlaik nodrošina ieguldījumu mehānisma atmaksājumi, tiks pārvietota uz Īpašās ieguldījumu platformas 1 garantiju, lai atbrīvotu ĀKK ieguldījumu mehānisma atmaksājumus, no kuriem atņemtas iepriekš pastāvošās ieguldījumu mehānisma saistības (kas ir apstiprinātas, parakstītas vai par ko ir izsniegtas garantijas). ĀKK Infrastruktūras pakete ietilps EFSD+ garantijas nolīgumā.

NDICI

EFSD+

EFSD+

Pēc ieguldījumu mehānisma saistību perioda pagarināšanas EIB apstiprināja operācijas atbilstoši tās pilnvarām līdz 2021. gada 30. jūnijam (24).

24

Finanšu pārskati ir sagatavoti, ievērojot darbības turpināšanas principu, saskaņā ar kuru pieņem, ka ieguldījumu mehānisms spēs segt visus maksājamos naudas līdzekļus jebkādās operācijās. Ieguldījumu mehānisma darbības termiņš nav noteikts. 11. EAF iekšējais nolīgums (saskaņā ar tā 14. panta 3. punktu) ir spēkā tik ilgi, cik nepieciešams, lai pilnībā izpildītu visas operācijas, ko finansē saskaņā ar ĀKK un ES partnerattiecību nolīgumu, Lēmumu par aizjūras asociāciju un daudzgadu finanšu shēmu.

Šie finanšu pārskati attiecas uz laikposmu no 2021. gada 1. janvāra līdz 2021. gada 31. decembrim.

Atbilstoši Vadības komitejas priekšlikumam Direktoru padome 2022. gada 10. martā pieņēma finanšu pārskatus un atļāva to iesniegšanu Valdei apstiprināšanai līdz 2022. gada 22. aprīlim.

2.   Nozīmīga grāmatvedības politika

Nozīmīga grāmatvedības politika

2.1.   
  Pārskata sagatavošanas pamats – atbilstības apliecinājums

Pārskata sagatavošanas pamats – atbilstības apliecinājums

Mehānisma finanšu pārskati ir sagatavoti saskaņā ar starptautiskiem finanšu pārskatu standartiem (SFPS), ko pieņēmusi Eiropas Savienība.

2.2.   
  Būtiski grāmatvedības vērtējumi un aplēses

Būtiski grāmatvedības vērtējumi un aplēses

Finanšu pārskatu sagatavošanai jāizmanto grāmatvedības aplēses. Nepieciešams arī, lai EIB vadība ieguldījumu mehānisma grāmatvedības politikas piemērošanas procesā izmantotu savu vērtējumu. Turpmāk ir atspoguļotas jomas, kurās nepieciešama rūpīgāka izvērtēšana vai kuras ir kompleksākas, un jomas, kurās pieņēmumi un aplēses ir būtiskas finanšu pārskatiem.

Turpmāk ir minēti būtiskākie vērtējumu un aplēšu izmantošanas gadījumi.

—   Finanšu instrumentu patiesās vērtības noteikšana

Finanšu instrumentu patiesās vērtības noteikšana

Aktīvos tirgos tirgotu finanšu aktīvu (“FA”) un finanšu saistību (“FS”) patiesās vērtības pamatā ir kotētās tirgus cenas vai brokeru kotētās cenas. Ja patiesās vērtības nevar noteikt, pamatojoties uz aktīviem tirgiem, tad tās nosaka, izmantojot dažādus vērtēšanas paņēmienus, kas ietver matemātisko modeļu izmantošanu. Ja iespējams, vajadzīgos datus minētajiem modeļiem iegūst novērojamos tirgos, bet, ja tas nav iespējams, tad, nosakot patiesās vērtības, ir vajadzīgs vērtējums. Novērtējumus var iedalīt dažādos līmeņos patiesās vērtības hierarhijā atkarībā no datiem, kas izmantoti vērtēšanas paņēmienos, kā aprakstīts un uzrādīts 2.4.2. un 4. skaidrojumā.

—   Zaudējumi, kas radušies no aizdevumu un avansu vērtības samazināšanās

Zaudējumi, kas radušies no aizdevumu un avansu vērtības samazināšanās

Lai novērtētu paredzamos kredītzaudējumus (PKZ), nepieciešams rūpīgs vadības vērtējums, jo īpaši tai jānovērtē būtisks kredītriska palielinājums kopš sākotnējās atzīšanas, jāņem vērā uz nākotni vērsta informācija un jāaplēš nākotnes naudas plūsmu apjoms un grafiks un nodrošinājumu vērtības, kad tiek noteikti zaudējumi no vērtības samazināšanās. Šīs aplēses ir atkarīgas no vairākiem faktoriem, kuru rezultātā var būtiski mainīties atzīstamo kredītzaudējumu atskaitījuma termiņš un apjoms (2.4.2. skaidrojums). Attiecīgie pieņēmumi par Covid-19 ietekmi uz vērtības samazināšanos ir sīki izklāstīti 2.4.2. un 3.2.3.7. skaidrojumā.

—   Nekotētu kapitālieguldījumu novērtējums

Nekotētu kapitālieguldījumu novērtējums

Nekotētu kapitālieguldījumu novērtējumu parasti pamato ar:

| — | neseniem tirgus darījumiem, kas atbilst nesaistītu pušu darījuma principam, |
| --- | --- |

—

neseniem tirgus darījumiem, kas atbilst nesaistītu pušu darījuma principam,

| — | cita pēc būtības tāda paša instrumenta pašreizējo patieso vērtību, |
| --- | --- |

—

cita pēc būtības tāda paša instrumenta pašreizējo patieso vērtību,

| — | plānotajām naudas plūsmām, kuras diskontētas saskaņā ar pašreizējām likmēm, ko piemēro posteņiem ar līdzīgiem noteikumiem un riska īpašībām, |
| --- | --- |

—

plānotajām naudas plūsmām, kuras diskontētas saskaņā ar pašreizējām likmēm, ko piemēro posteņiem ar līdzīgiem noteikumiem un riska īpašībām,

| — | koriģēto neto aktīvu metodi vai |
| --- | --- |

—

koriģēto neto aktīvu metodi vai

| — | citiem vērtēšanas modeļiem. |
| --- | --- |

—

citiem vērtēšanas modeļiem.

Nekotētu kapitālieguldījumu naudas plūsmu un diskonta faktoru noteikšanai ir vajadzīga rūpīga aplēšana. Mehānismā periodiski kalibrē vērtēšanas paņēmienus un pārbauda to ticamību, izmantojot cenu no tā paša instrumenta novērojamā tirgus pašreizējiem darījumiem vai no citos novērojamos tirgos pieejamajiem datiem.

—   To subjektu konsolidēšana, kuros Mehānismam ir līdzdalība

To subjektu konsolidēšana, kuros Mehānismam ir līdzdalība

Saskaņā ar būtiskiem EIB vērtējumiem ir noteikts, ka nevienu subjektu, kurā Mehānismam ir līdzdalība, tas nekontrolē. Tas izskaidrojams ar apstākli, ka visos šajos subjektos galvenais partneris vai fonda pārvaldnieks, vai valde ir vienīgā atbildīgā par šīs partnerības darbību un lietu vadību un kontroli un tai ir tiesības un pilnvaras darīt visu nepieciešamo, lai sasniegtu partnerības nolūku un mērķus, ievērojot ieguldījumu un politikas pamatnostādnes.

—   Nenoteiktība, kas izriet no starpbanku tirgus likmju (IBOR) reformas

Nenoteiktība, kas izriet no starpbanku tirgus likmju (IBOR) reformas

Attiecībā uz standartu, kas beigs pastāvēt tūlīt pēc 2023. gada 30. jūnija, proti, USD LIBOR, Mehānisms piemēro Starptautisko grāmatvedības standartu padomes (IASB) 1. posma grozījumus, kas attiecas uz nenoteiktību.

LIBOR

IASB

2.3.   
  Izmaiņas grāmatvedības politikā

Izmaiņas grāmatvedības politikā

Ja neņem vērā turpmāk minētās izmaiņas, Mehānisms ir konsekventi īstenojis 2.4. skaidrojumā izklāstīto grāmatvedības politiku attiecībā uz visiem periodiem, kas aptverti šajos finanšu pārskatos. Mehānisms ir pieņēmis turpmāk minētos jaunos standartus un standartu grozījumus.

Pieņemtie standarti

Pieņemtie standarti

Attiecībā uz Mehānisma finanšu pārskatiem turpmāk aprakstītās pastāvošo standartu interpretācijas, grozījumi un pārskatītās versijas ir spēkā no 2021. gada 1. janvāra.

Procentu standarta likmes reforma, 2. posms – 9. SFPS un 7. SFPS grozījumi (IBOR reformas 2. posms)

IBOR

Ar šiem 2020. gada 27. augustā izdotajiem grozījumiem noslēdzās IASB reaģēšana uz pašreizējo IBOR un citu procentu standarta likmju reformu.

IASB

IBOR

Grozījumi attiecas uz ietekmi, ko uz finanšu pārskatiem atstāj tas, ka uzņēmums reformas rezultātā aizstāj veco procentu standarta likmi ar citu standarta likmi. Tajos ir paredzēti praktiski atvieglojumi no noteiktām standartu prasībām.

Konkrētāk, šie atvieglojumi attiecas uz finanšu instrumentu, nomas līgumu vai riska ierobežošanas attiecību izmaiņām gadījumā, kad līgumā noteikto procentu standarta likmi aizstāj ar jaunu standarta likmi.

Gadījumos, kad finanšu instrumenta līgumiskās naudas plūsmas izmaiņas tieši izriet no procentu standarta likmes reformas un šīs izmaiņas tiek veiktas uz ekonomiski līdzvērtīga pamata, 2. posma grozījumi paredz praktisku paņēmienu, kā atjaunināt efektīvo procentu likmi, lai atspoguļotu izmaiņas, nepārtraucot atzīt finanšu instrumenta uzskaites vērtību un to nekoriģējot. Grozījumos ir arī paredzēts izņēmuma gadījums, kurā, pārvērtējot nomas saistību likmi saistībā ar izmaiņām, kas nepieciešamas reformas dēļ, var izmantot pārskatītu diskonta likmi, kas atspoguļo procentu izmaiņas.

Visbeidzot, 2. posma grozījumos ir paredzēti vairāki atvieglojumi no riska ierobežošanas uzskaites prasībām gadījumos, kad izmaiņas tieši izriet no reformas un tiek veiktas uz ekonomiski līdzvērtīga pamata. Konkrētāk, uzņēmumam nebūs jāpārtrauc sava riska ierobežošanas uzskaite tikai tāpēc, ka tas veic reformas prasītās izmaiņas.

Standartu grozījumi tika pieņemti ar atpakaļejošu datumu un neietekmē sākuma atlikumu.

Izdotie standarti, kas vēl nav pieņemti un kas skar Mehānismu

Izdotie standarti, kas vēl nav pieņemti un kas skar Mehānismu

Ikgadējie uzlabojumi 2018. līdz 2020. gada ciklam (1. SFPS un 9. SFPS grozījumi) un 3. SFPS un 37. SGS grozījumi ar šauru tvērumu

Ikgadējie uzlabojumi 2018. līdz 2020. gada ciklam (1. SFPS un 9. SFPS grozījumi) un 3. SFPS un 37. SGS grozījumi ar šauru tvērumu

Ar 3. SFPS “Komercdarbības apvienošana” grozījumiem tiek atjaunināta 3. SFPS sniegtā atsauce uz Konceptuālajām pamatnostādnēm par finanšu pārskatiem, nemainot komercdarbības apvienošanai piemērojamās grāmatvedības prasības.

Ar 37. SGS “Uzkrājumi, iespējamās saistības un iespējamie aktīvi” grozījumiem tiek precizēts, kuras izmaksas subjekts ņem vērā, novērtējot, vai līgums nesīs zaudējumus.

ES šos grozījumus apstiprināja 2021. gada 28. jūnijā, un tie ir spēkā attiecībā uz gada periodiem, kas sākas 2022. gada 1. janvārī vai pēc šā datuma.

Mehānisms nav pieņēmis šos grozījumus agrāk un neparedz, ka tiem būs būtiska ietekme uz Mehānisma finanšu pārskatiem.

2.4.   
  Būtiskās grāmatvedības politikas kopsavilkums

Būtiskās grāmatvedības politikas kopsavilkums

Finanšu stāvokļa pārskats parāda aktīvus un saistības dilstošā secībā pēc likviditātes un neizšķir īstermiņa un ilgtermiņa posteņus.

2.4.1.   Ārvalstu valūtu pārrēķins

Ārvalstu valūtu pārrēķins

Mehānisma finanšu pārskatos izmanto euro (EUR), kas ir arī funkcionālā valūta. Ja nav norādīts citādi, euro norādītie finanšu dati ir noapaļoti līdz tuvākajam tūkstotim.

Darījumus ārvalstu valūtā pārvērš euro, piemērojot valūtas kursu, kas ir spēkā darījuma veikšanas dienā.

Monetāros aktīvus un saistības, kas nav euro valūtā, pārrēķina euro, piemērojot valūtas kursu, kas ir spēkā finanšu stāvokļa pārskata datumā. Guvumus vai zaudējumus, kas rodas no minētās pārrēķināšanas, ieraksta peļņas vai zaudējumu un pārējo apvienoto ienākumu pārskatā.

Nemonetārus posteņus, kurus novērtē sākotnējās izmaksās ārvalstu valūtā, pārvērš, piemērojot valūtas kursu, kas ir spēkā sākotnējo darījumu dienā. Nemonetārus posteņus, kurus novērtē patiesajā vērtībā ārvalstu valūtā, pārvērš, piemērojot valūtas kursu, kas ir spēkā patiesās vērtības noteikšanas dienā.

Valūtas kursa starpības, kas radušās, norēķinoties par darījumiem atbilstoši citam valūtas kursam, nevis tam, kas ir spēkā darījuma veikšanas dienā, un nerealizētas valūtas kursa starpības, kas attiecas uz monetāriem aktīviem un saistībām ārvalstu valūtā, par kuriem nav veikta norēķināšanās, atzīst peļņas vai zaudējumu un pārējo apvienoto ienākumu pārskatā.

2.4.2.   Finanšu aktīvi, kas nav atvasinātie instrumenti

Finanšu aktīvi, kas nav atvasinātie instrumenti

Neatvasinātos finanšu instrumentus sākotnēji atzīst, par pamatu izmantojot norēķinu datumu.

Klasifikācija un novērtēšana

Klasifikācija un novērtēšana

Finanšu aktīvi

Finanšu aktīvi

Sākotnējā atzīšanā finanšu aktīvu klasificē kā novērtētu amortizētajās izmaksās (AC), patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārējo apvienoto ienākumu aprēķinā (FVOCI) vai patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu peļņas vai zaudējumu aprēķinā (FVTPL) un finanšu saistības klasificē kā novērtētas AC vai FVTPL.

AC

FVOCI

FVTPL

AC

FVTPL

Saskaņā ar 9. SFPS klasifikāciju sāk, nosakot, vai finanšu aktīvs ir uzskatāms par parāda vai pašu kapitāla instrumentu. 9. SFPS ir atsauce uz definīcijām, kas sniegtas 32. SGS “Finanšu instrumenti: informācijas atklāšana un sniegšana”.

Parāda instrumenti ir tie instrumenti, kas atbilst finanšu saistību definīcijai no darījuma partnera viedokļa, aizdevumi un parāda vērtspapīri, ieskaitot obligācijas, vekseļus un sertifikātus, ko emitējuši strukturēti subjekti, valdība vai uzņēmumi.

Parāda instrumentu klasificē kā novērtētu AC, ja tas atbilst abiem turpmāk norādītajiem nosacījumiem un nav norādīts kā novērtēts FVTPL:

AC

FVTPL

| — | aktīvs tiek turēts tāda komercdarbības modeļa ietvaros, kura mērķis ir turēt aktīvus, lai iekasētu līgumiskās naudas plūsmas, un |
| --- | --- |

—

aktīvs tiek turēts tāda komercdarbības modeļa ietvaros, kura mērķis ir turēt aktīvus, lai iekasētu līgumiskās naudas plūsmas, un

| — | finanšu aktīva līguma noteikumi konkrētos datumos paredz naudas plūsmas, ko veido vienīgi pamatsummas un procentu maksājumi par nenomaksāto pamatsummu (SPPI kritēriji). |
| --- | --- |

—

finanšu aktīva līguma noteikumi konkrētos datumos paredz naudas plūsmas, ko veido vienīgi pamatsummas un procentu maksājumi par nenomaksāto pamatsummu (SPPI kritēriji).

SPPI

Parāda instrumentu klasificē kā novērtētu FVOCI tikai tad, ja tas atbilst abiem turpmāk norādītajiem nosacījumiem un nav norādīts kā novērtēts FVTPL:

FVOCI

FVTPL

| — | aktīvs tiek turēts tāda komercdarbības modeļa ietvaros, kura mērķi sasniedz, gan iekasējot līgumiskās naudas plūsmas, gan pārdodot finanšu aktīvus, un |
| --- | --- |

—

aktīvs tiek turēts tāda komercdarbības modeļa ietvaros, kura mērķi sasniedz, gan iekasējot līgumiskās naudas plūsmas, gan pārdodot finanšu aktīvus, un

| — | finanšu aktīva līguma noteikumi konkrētos datumos paredz naudas plūsmas, kas atbilst SPPI kritērijiem. |
| --- | --- |

—

finanšu aktīva līguma noteikumi konkrētos datumos paredz naudas plūsmas, kas atbilst SPPI kritērijiem.

SPPI

Minētās prasības būtu jāpiemēro visam finanšu aktīvam, pat ja tas ietver iegultu atvasinātu instrumentu.

Pašu kapitāla instrumenti ir instrumenti, kas atbilst pašu kapitāla definīcijai no emitenta viedokļa, proti, tie ir instrumenti, kas neietver līgumisku pienākumu maksāt un kas apliecina atlikušo līdzdalību emitenta neto aktīvos. Pašu kapitāla instrumentus novērtē FVTPL.

FVTPL

Sākotnēji atzīstot kapitālieguldījumu, kas netiek turēts tirdzniecības nolūkā, Mehānisms var neatsaucami izvēlēties turpmākās izmaiņas uzrādīt pārējos apvienotajos ienākumos. Šo izvēli izdara katram ieguldījumam atsevišķi.

Visus pārējos finanšu aktīvus klasificē kā novērtētus FVTPL.

FVTPL

Komercdarbības modeļa novērtējums

Komercdarbības modeļa novērtējums

EIB kā Mehānisma pārvaldītāja novērtē tā komercdarbības modeļa mērķi, kurā tiek turēts parāda instruments, portfeļa līmenī, jo tas vislabāk atspoguļo to, kā tiek pārvaldīta komercdarbība un kā notiek informācijas sniegšana vadībai. Vērā ņem šādu informāciju:

| — | informāciju par portfelim noteikto politiku un mērķiem un šīs politikas darbību praksē. Jo īpaši ņem vērā, vai vadības stratēģija ir vērsta uz līgumisku procentu ieņēmumu gūšanu, konkrēta procentu likmes profila uzturēšanu, finanšu aktīvu termiņa pielāgošanu to saistību termiņam, ar kurām finansē šādus aktīvus, vai naudas plūsmu realizāciju ar aktīvu pārdošanu, |
| --- | --- |

—

informāciju par portfelim noteikto politiku un mērķiem un šīs politikas darbību praksē. Jo īpaši ņem vērā, vai vadības stratēģija ir vērsta uz līgumisku procentu ieņēmumu gūšanu, konkrēta procentu likmes profila uzturēšanu, finanšu aktīvu termiņa pielāgošanu to saistību termiņam, ar kurām finansē šādus aktīvus, vai naudas plūsmu realizāciju ar aktīvu pārdošanu,

| — | informāciju par to, kā portfeļa darbības rezultāti tiek novērtēti un paziņoti Mehānisma vadībai, |
| --- | --- |

—

informāciju par to, kā portfeļa darbības rezultāti tiek novērtēti un paziņoti Mehānisma vadībai,

| — | informāciju par riskiem, kas ietekmē komercdarbības modeļa (un šajā komercdarbības modelī turēto finanšu aktīvu) darbības rezultātus, un par to, kā minētie riski tiek pārvaldīti, un |
| --- | --- |

—

informāciju par riskiem, kas ietekmē komercdarbības modeļa (un šajā komercdarbības modelī turēto finanšu aktīvu) darbības rezultātus, un par to, kā minētie riski tiek pārvaldīti, un

| — | informāciju par iepriekšējos periodos veiktās pārdošanas biežumu, apjomu un laiku, šādas pārdošanas iemesliem un prognozes par turpmāku pārdošanu. |
| --- | --- |

—

informāciju par iepriekšējos periodos veiktās pārdošanas biežumu, apjomu un laiku, šādas pārdošanas iemesliem un prognozes par turpmāku pārdošanu.

Tomēr informāciju par pārdošanu neskata atsevišķi, bet ņem vērā kā daļu no vispārēja novērtējuma par to, kā ir sasniegts Mehānisma noteiktais mērķis finanšu aktīvu pārvaldībai un kā tiek realizētas naudas plūsmas.

Komercdarbības modelis ietekmes palielināšanas finansējuma programmas tiešajām aizdevumu operācijām ir aprakstīts un uzrādīts 24. skaidrojumā.

Tikai pamatsummas un procentu maksājumu (SPPI) kritēriji

Tikai pamatsummas un procentu maksājumu (SPPI) kritēriji

Šā novērtējuma nolūkā “pamatsummu” definē kā parāda instrumenta patieso vērtību sākotnējās atzīšanas brīdī. “Procentus” definē kā atlīdzību par naudas laikvērtību, kredītrisku, kas ir saistīts ar nenomaksāto pamatsummu konkrētā laikposmā, un citiem aizdevuma pamatriskiem un pamatizmaksām (piemēram, likviditātes risku un administratīvām izmaksām), kā arī peļņas normu.

Novērtējot, vai līgumiskās naudas plūsmas ir tikai pamatsummas un procentu maksājumi, ņem vērā instrumenta līguma noteikumus. Tas nozīmē, ka ir arī jānovērtē, vai finanšu aktīvs ietver līguma noteikumu, kas varētu mainīt līgumisko naudas plūsmu grafiku vai summu tā, ka šis nosacījums netiek izpildīts.

Atzīšanas pārtraukšana

Atzīšanas pārtraukšana

Mehānisms pārtrauc finanšu aktīva atzīšanu, kad ir beigušās līgumiskās tiesības uz naudas plūsmām no konkrētā finanšu aktīva vai kad tiesības saņemt līgumisko naudas plūsmu tiek nodotas darījumā, kurā Mehānisms vai nu nodod visus ar finanšu aktīva īpašumtiesībām saistītos riskus un ieguvumus, vai arī patur būtībā visus ar īpašumtiesībām saistītos riskus un ieguvumus, bet nepatur kontroli pār finanšu aktīvu.

Pārtraucot finanšu aktīva vai finanšu saistību atzīšanu (2.4.4. skaidrojums), starpību starp aktīva vai saistību uzskaites vērtību (vai uzskaites vērtību, kas piešķirta aktīva vai saistību daļai, kuras atzīšana tiek pārtraukta) un summu, ko veido i) saņemtā vai samaksātā atlīdzība un ii) visi kumulatīvie guvumi vai zaudējumi, kuri ir atzīti pārējo apvienoto ienākumu aprēķinā, atzīst peļņas vai zaudējumu aprēķinā, izņemot kumulatīvos guvumus vai zaudējumus, kas atzīti pārējos apvienotajos ienākumos par kapitālieguldījumiem, kuri novērtēti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārējos apvienotajos ienākumos, un ko atsavināšanas brīdī pārvieto uz rezerves fondu, nevis peļņas vai zaudējumu aprēķinu.

IBOR reformas kontekstā Mehānisma novērtējumu par to, vai izmaiņas finanšu instrumentā, kas novērtēts amortizētajās izmaksās, ir būtiskas, veic pēc tam, kad ir piemērots IBOR reformas 2. posmā ieviestais praktiskais paņēmiens. Saskaņā ar IASB izdotajiem grozījumiem Mehānisms nepārtrauc atzīt finanšu instrumentu, kura līgumisko naudas plūsmu izmaiņas tieši izriet no reformas un ir ekonomiski līdzvērtīgas iepriekšējam līgumisko naudas plūsmu noteikšanas pamatam (t. i., pamatam, kas bija spēkā tieši pirms izmaiņām).

IBOR

IBOR

IASB

Pārklasificēšana

Pārklasificēšana

Finanšu aktīvus pēc to sākotnējās atzīšanas nepārklasificē, izņemot laikposmā pēc tam, kad Mehānisms ir izmainījis savu komercdarbības modeli finanšu aktīvu pārvaldībai.

Izmaiņas

Izmaiņas

Finanšu aktīvu, kas novērtēts amortizētajās izmaksās, uzskata par izmainītu, kad par tā līgumiskajām naudas plūsmām tiek panākta jauna vienošanās vai tās tiek citādi izmainītas. Jaunas vienošanās panākšana vai izmaiņas var izraisīt un var neizraisīt vecā finanšu instrumenta atzīšanas atcelšanu un jaunā finanšu instrumenta atzīšanu.

Ja līgumā tiek izdarītas būtiskas izmaiņas attiecībā uz amortizētajās izmaksās novērtēta finanšu aktīva naudas plūsmām, kā rezultātā tiek atcelta finanšu aktīva atzīšana, tiek atzīts jaunais finanšu aktīvs tā patiesajā vērtībā, un izmaiņu nestos ieguvumus vai zaudējumus uzskaita konsolidētā ienākumu pārskata pozīcijā “Finanšu operāciju rezultāts”.

Līguma izmaiņas uzskata par būtiskām, ja naudas plūsmu diskontētā pašreizējā vērtība atbilstoši pārskatītajiem noteikumiem (diskontēta, izmantojot sākotnējo efektīvo procentu likmi) par vismaz 10 % atšķiras no sākotnējā finanšu aktīva atlikušo naudas plūsmu diskontētās pašreizējās vērtības. Ņem vērā arī kvalitatīvus faktorus, piemēram, izmaiņas valūtā, kurā ir denominēts finanšu aktīvs, un konvertācijas elementus.

IBOR reformas kontekstā Mehānisma novērtējumu par to, vai izmaiņas finanšu instrumentā, kas novērtēts amortizētajās izmaksās, ir būtiskas, veic pēc tam, kad ir piemērots IBOR reformas 2. posmā ieviestais praktiskais paņēmiens. Mehānisms atjaunina efektīvo procentu likmi, nemainot finanšu instrumenta uzskaites vērtību, ja amortizētajās izmaksās novērtētā finanšu instrumenta līgumisko naudas plūsmu noteikšanas pamata izmaiņas tieši izriet no reformas un ja izmaiņas ir ekonomiski līdzvērtīgas iepriekšējam pamatam (t. i., pamatam, kas bija spēkā tieši pirms izmaiņām).

IBOR

IBOR

Finanšu instrumentu patiesās vērtības noteikšana

Finanšu instrumentu patiesās vērtības noteikšana

Patiesā vērtība ir cena, kāda tiktu saņemta, pārdodot aktīvu, vai maksāta, nododot saistības, ierindas darījumā starp tirgus dalībniekiem novērtēšanas datumā galvenajā tirgū vai, ja tāda nav, visizdevīgākajā tirgū, kurš Mehānismam ir pieejams minētajā dienā.

Attiecīgā gadījumā EIB Mehānisma vārdā novērtē instrumenta patieso vērtību, izmantojot minētā instrumenta kotēto cenu aktīvā tirgū. Tirgus uzskatāms par aktīvu, ja darījumi ar konkrēto aktīvu vai saistībām notiek pietiekami bieži un tādā apmērā, lai nepārtraukti būtu pieejama cenu informācija.

Ja finanšu aktīvu un finanšu saistību patieso vērtību, kas ierakstīta finanšu stāvokļa pārskatā, nevar noteikt, pamatojoties uz aktīviem tirgiem, tad to nosaka, izmantojot dažādus vērtēšanas paņēmienus, kas ietver matemātisko modeļu izmantošanu. Ja iespējams, vajadzīgos datus minētajiem modeļiem iegūst novērojamos tirgos, bet, ja tas nav iespējams, tad, nosakot patiesās vērtības, ir vajadzīgs vērtējums. Izraudzītais vērtēšanas paņēmiens aptver visus aspektus, ko tirgus dalībnieki ņemtu vērā, nosakot darījuma cenu.

Šie vērtēšanas paņēmieni var ietvert neto pašreizējās vērtības un diskontētās naudas plūsmas modeļus, salīdzinājumu ar līdzīgiem instrumentiem, kuriem eksistē novērojamas tirgus cenas, Bleka un Šoulza (Black-Scholes) un polinomu opciju cenu modeļus, kā arī citus vērtēšanas modeļus. Pieņēmumi un dati, ko izmanto vērtēšanas paņēmienos, ietver bezriska un standarta procentu likmes, diskonta likmju noteikšanā izmantojamās kredītriska starpības, obligāciju un kapitāla cenas, ārvalstu valūtas maiņas kursus, kapitāla cenas un akciju indeksa cenas, paredzamās cenu svārstības un korelācijas.

Black-Scholes

Vērtēšanas paņēmienu mērķis ir iegūt patiesās vērtības novērtējumu, kas atbilst tādai cenai, kura tiktu saņemta, pārdodot aktīvu, vai maksāta, nododot saistības, ierindas darījumā starp tirgus dalībniekiem novērtējuma dienā.

Lai novērtētu patieso vērtību parastiem un vienkāršākiem finanšu instrumentiem, piemēram, procentu likmju un valūtas mijmaiņas darījumiem, EIB izmanto plaši atzītus vērtēšanas modeļus, kuros izmanto vienīgi novērojamus tirgus datus un kur maz nepieciešams vadības vērtējums un aplēses. Novērojamas cenas un modeļiem vajadzīgie dati parasti ir pieejami kotēto parāda un kapitāla vērtspapīru, biržā tirgoto atvasināto instrumentu un vienkāršu ārpusbiržas atvasināto instrumentu, piemēram, procentu likmju mijmaiņas darījumu, tirgū. Novērojamu tirgus cenu un modelim vajadzīgo datu pieejamība samazina nepieciešamību izmantot vadības vērtējumu un aplēses, kā arī samazina nedrošību, kas saistīta ar patieso vērtību noteikšanu. Novērojamu tirgus cenu un datu pieejamība ir atkarīga no produktiem un tirgiem, kā arī var mainīties finanšu tirgos vērojamu konkrētu notikumu un vispārēju apstākļu ietekmē.

Sarežģītāku instrumentu gadījumos EIB izmanto pašas izstrādātus vērtēšanas modeļus, kas ir izveidoti uz atzītu vērtēšanas modeļu pamata. Daži vai visi minētajiem modeļiem vajadzīgie būtiskie dati var nebūt novērojami tirgū, un tos atvasina no tirgus cenām vai likmēm vai aplēš, pamatojoties uz pieņēmumiem. Instrumenti, kas saistīti ar būtiskiem nenovērojamiem datiem, ir, piemēram, dažādi aizdevumi un garantijas, kam nav aktīva tirgus. Vērtēšanas modeļos, kuros izmanto būtiskus nenovērojamus datus, patiesās vērtības noteikšanai lielākā mērā nepieciešams vadības vērtējums un aplēses. Vadības vērtējums un aplēses parasti ir nepieciešamas, lai izvēlētos piemērotu izmantojamo vērtēšanas modeli, noteiktu vērtējamā finanšu instrumenta gaidāmās nākotnes naudas plūsmas, noteiktu darījumu partnera saistību neizpildes un pirmstermiņa atmaksas varbūtību un izraudzītos atbilstošas diskonta likmes.

Mehānisms patiesās vērtības novērtē, izmantojot šādu patiesās vērtības hierarhiju, kas atspoguļo izmantoto datu nozīmi novērtējuma sagatavošanā:

| — | 1. līmenis: dati, kas ir nekoriģētas kotētas identisku instrumentu tirgus cenas aktīvos tirgos, kuri Mehānismam ir pieejami, |
| --- | --- |

—

1. līmenis: dati, kas ir nekoriģētas kotētas identisku instrumentu tirgus cenas aktīvos tirgos, kuri Mehānismam ir pieejami,

| — | 2. līmenis: dati, kas nav 1. līmeņa kotētās cenas un kas ir novērojami tieši (t. i., kā cenas) vai netieši (t. i., atvasināti no cenām). Šajā kategorijā ietilpst instrumenti, kas ir novērtēti, izmantojot līdzīgu instrumentu kotētas tirgus cenas aktīvos tirgos, identisku vai līdzīgu instrumentu kotētas cenas tirgos, kas nav uzskatāmi par pilnīgi aktīviem, vai citus vērtēšanas paņēmienus, kuros visi būtiskie dati ir tieši vai netieši novērojami tirgus datos, |
| --- | --- |

—

2. līmenis: dati, kas nav 1. līmeņa kotētās cenas un kas ir novērojami tieši (t. i., kā cenas) vai netieši (t. i., atvasināti no cenām). Šajā kategorijā ietilpst instrumenti, kas ir novērtēti, izmantojot līdzīgu instrumentu kotētas tirgus cenas aktīvos tirgos, identisku vai līdzīgu instrumentu kotētas cenas tirgos, kas nav uzskatāmi par pilnīgi aktīviem, vai citus vērtēšanas paņēmienus, kuros visi būtiskie dati ir tieši vai netieši novērojami tirgus datos,

| — | 3. līmenis: dati, kas nav novērojami. Šajā kategorijā ietilpst visi instrumenti, kuru vērtēšanas paņēmiens ietver tādus datus, kā pamatā nav novērojamu datu, un kuru novērtējumu ir būtiski ietekmējuši šie nenovērojamie dati. Šajā kategorijā ietilpst instrumenti, kurus novērtē, pamatojoties uz līdzīgu instrumentu kotētajām cenām, ja atšķirību starp instrumentiem atspoguļošanai ir nepieciešamas būtiskas nenovērojamas korekcijas vai pieņēmumi. |
| --- | --- |

—

3. līmenis: dati, kas nav novērojami. Šajā kategorijā ietilpst visi instrumenti, kuru vērtēšanas paņēmiens ietver tādus datus, kā pamatā nav novērojamu datu, un kuru novērtējumu ir būtiski ietekmējuši šie nenovērojamie dati. Šajā kategorijā ietilpst instrumenti, kurus novērtē, pamatojoties uz līdzīgu instrumentu kotētajām cenām, ja atšķirību starp instrumentiem atspoguļošanai ir nepieciešamas būtiskas nenovērojamas korekcijas vai pieņēmumi.

Mehānisms atzīst pārvietojumus starp dažādiem līmeņiem patiesās vērtības hierarhijā, sākot no tā pārskata perioda beigām, kurā izmaiņas notikušas.

Finanšu aktīvu vērtības samazināšanās

Finanšu aktīvu vērtības samazināšanās

9. SFPS pamatā ir uz nākotni vērstais paredzamo kredītzaudējumu (PKZ) modelis. EIB ir ieviesusi sistēmu “paredzamo kredītzaudējumu” aprēķināšanai atkarībā no makroekonomikas stāvokļa. Tā ietver “brīdis laikā” (PIT) kredītriska parametru (saistību nepildīšanas varbūtība (PD) un saistību nepildīšanas zaudējumi (LGD)) veidošanu, pamatojoties uz sistēmisku faktoru (kredītciklu), ko nosaka makroekonomika un ko prognozē, izmantojot makroekonomikas prognozes vai scenārijus. Galīgie PKZ ir attiecīgā makroekonomiskā scenārija PKZ varbūtības vidējā svērtā vērtība. Šo uz nākotni vērsto vērtības samazināšanās modeli piemēro finanšu aktīviem, kas novērtēti AC, un finanšu garantiju līgumiem, kā arī ārpusbilances saistībām.

PIT

PD

LGD

AC

Saskaņā ar 9. SFPS zaudējumu atskaitījumus vērtē, balstoties uz:

| — | 12 mēnešu PKZ. Šie PKZ izriet no iespējamiem saistību neizpildes notikumiem 12 mēnešu laikā pēc pārskata datuma, vai |
| --- | --- |

—

12 mēnešu PKZ. Šie PKZ izriet no iespējamiem saistību neizpildes notikumiem 12 mēnešu laikā pēc pārskata datuma, vai

| — | PKZ visā darbības laikā. Šie PKZ izriet no visiem iespējamiem saistību neizpildes notikumiem finanšu instrumenta paredzamajā darbības laikā. |
| --- | --- |

—

PKZ visā darbības laikā. Šie PKZ izriet no visiem iespējamiem saistību neizpildes notikumiem finanšu instrumenta paredzamajā darbības laikā.

9. SFPS ir izklāstīts trīs pakāpju modelis vērtības samazinājumam, pamatojoties uz kredītkvalitātes izmaiņām kopš sākotnējās atzīšanas. Finanšu instrumentus klasificē 1. pakāpē, izņemot tos instrumentus, kuriem konstatēts ievērojams kredītriska palielinājums (SICR) kopš sākotnējās atzīšanas. Tas ietver kvantitatīvu un kvalitatīvu informāciju un analīzi, pamatojoties uz EIB zināšanām, ieskaitot uz nākotni vērstu informāciju.

SICR

Nopirkti vai iniciēti aktīvi ar samazinātu kredītvērtību (POCI) ir finanšu aktīvi, kurus no sākotnējās atzīšanas brīža uzskata par klasificētiem 3. pakāpē. Attiecībā uz POCI finanšu aktīviem kumulatīvās izmaiņas, kas notikušas PKZ visā darbības laikā kopš sākotnējās atzīšanas, atzīst peļņas vai zaudējumu pārskatā.

POCI

POCI

EIB veiktais pakāpes novērtējums ir balstīts uz secīgu pieeju, kas atbilst Kredītriska nostādnēm (CRG) un Finanšu uzraudzības vadlīnijām un procedūrām (FMGP), īpaši attiecībā uz agrīnas brīdināšanas izraisītājfaktoriem, kontrolsarakstu (WL), iekšējo reitingu un maksājumu kavējumiem.

CRG

FMGP

WL

Atbilstīgi standartu noteicēju norādēm un tirgus praksei EIB uzskata, ka ar Covid-19 saistītu īstermiņa pārskatīšanas pasākumu piemērošana saistības pildošiem darījumu partneriem nolūkā novērst Covid-19 pandēmijas nelabvēlīgo sistēmisko ekonomisko ietekmi pati par sevi nebūtu jāuzskata par faktoru, kas liek automātiski secināt, ka ir ievērojami palielinājies kredītrisks. Kā norādīts 3.2.3.8. skaidrojumā, EIB, novērtējot šādu darījumu partneru kredītrisku, pamatojas uz ekspertu vērtējumu.

EIB uzskata, ka Covid-19 pandēmijas ietekme ir atspoguļota pašreizējā uz nākotni vērstajā PKZ modelī, ko uzskata par pietiekami stabilu, lai ņemtu vērā šādus ekstrēmus notikumus. Proti, attiecīgā ietekme ir tieši ņemta vērā, izmantojot makroekonomiskās prognozes un PD termiņstruktūras.

PD

Ja kredītrisks ir ievērojami palielinājies, finanšu instrumentu pārvieto uz 2. pakāpi, bet vēl neuzskata par instrumentu ar samazinātu kredītvērtību. Ja finanšu instruments ir ar samazinātu kredītvērtību, to pārvieto uz 3. pakāpi.

Lai apzinātu 3. pakāpes riska darījumus, EIB nosaka, vai ir objektīvi pierādījumi par ienākumus nenesošu riska darījumu. Finanšu aktīvu uzskata par tādu, kam iestājusies saistību neizpilde, ja aizņēmējs diez vai spēs pilnā apmērā apmaksāt savas kredītsaistības pret Mehānismu bez Mehānisma regresa tiesību izmantošanas vai ja aizņēmējs vairāk nekā 90 dienas kavējis jebkādu būtisku kredītsaistību izpildi pret Mehānismu.

Šajā saistībā finanšu aktīvu uzskata par tādu, kam ir samazināta kredītvērtība, ja tiek konstatēts, ka Mehānisms, iespējams, nevarēs iekasēt visas summas, kas tam pienākas atbilstoši sākotnējiem līguma noteikumiem, vai līdzvērtīgu vērtību. Individuālus kredītriska darījumus novērtē, ņemot vērā aizņēmēja raksturojumu, vispārējo finanšu stāvokli, līdzekļus un iepriekšējos maksājumus, izredzes saņemt atbalstu no jebkādiem finansiāli atbildīgiem galvotājiem un attiecīgā gadījumā nodrošinājuma realizējamo vērtību, ja tāds ir.

Visus prasījumus ar samazinātu vērtību pārskata un analizē vismaz reizi pusgadā. Jebkuras vēlākas paredzamo nākotnes naudas plūsmu summu un grafika izmaiņas salīdzinājumā ar iepriekšējām aplēsēm radīs izmaiņas kredītzaudējumiem paredzētajos uzkrājumos, un ar tām tiks debetēts vai kreditēts peļņas vai zaudējumu aprēķins. Vērtības samazinājuma atskaitījumu apvērš tikai tad, kad kredītkvalitāte ir uzlabojusies tiktāl, ka ir pamatota pārliecība, ka pamatsummu un procentus varēs laikus iekasēt saskaņā ar sākotnējiem prasījumu līguma noteikumiem. Norakstīšanu veic, kad visu prasījumu vai tā daļu uzskata par neiekasējamu vai neatprasāmu. Par norakstītajām summām debetē iepriekš noteiktos vērtības samazinājumus vai tieši debetē peļņas vai zaudējumu aprēķinu un samazina prasījuma pamatsummu. Iepriekš norakstīto summu daļēju vai pilnīgu atgūšanu kreditē peļņas vai zaudējumu aprēķinā.

PKZ novērtēšana – ievaddati, pieņēmumi un paņēmieni

PKZ novērtēšana – ievaddati, pieņēmumi un paņēmieni

PKZ visā darbības laikā novērtē 2. un 3. pakāpes aktīviem, savukārt 12 mēnešu PKZ novērtē 1. pakāpes aktīviem.

Paredzamie kredītzaudējumi tika aprēķināti, pamatojoties uz šādiem mainīgajiem lielumiem:

| — | kredītreitings un PIT saistību nepildīšanas varbūtība (PD), |
| --- | --- |

—

kredītreitings un PIT saistību nepildīšanas varbūtība (PD),

PIT

PD

| — | PIT saistību nepildīšanas zaudējumi (LGD), |
| --- | --- |

—

PIT saistību nepildīšanas zaudējumi (LGD),

PIT

LGD

| — | riska darījumu vērtība saistību nepildīšanas gadījumā (EAD). |
| --- | --- |

—

riska darījumu vērtība saistību nepildīšanas gadījumā (EAD).

EAD

Darījumu partnera kredītreitingu nosaka konkrētā datumā, izmantojot dažādajām darījumu partneru un riska darījumu kategorijām pielāgotus novērtējuma lapu modeļus.

Katrs kredītreitings ir saistīts ar konkrētu PD, kas atspoguļo varbūtību, ka darījumu partneris neizpildīs savas finanšu saistības nākamo 12 mēnešu laikā vai saistību atlikušajā darbības laikā. Tādējādi reitingi ir galvenie ievaddati PD PIT termiņstruktūras noteikšanā riska darījumiem. EIB apkopo darbības rezultātu un saistību neizpildes informāciju par Mehānisma kredītriska darījumiem. Savāktie dati tiek sadalīti pēc nozares veida un reģiona veida. Dažādas nozares un reģioni, kas līdzīgā veidā reaģē uz kredītcikliem, tiek analizēti kopā.

PD

PD PIT

EIB izmanto statistiskos modeļus, lai analizētu savāktos datus un veidotu aplēses par riska darījumu PD atlikušajā darbības laikā un to, kā tās varētu mainīties laika gaitā un ņemot vērā konkrētus makroekonomiskos scenārijus.

PD

LGD ir EIB prognozētā attiecība starp darījumu partnera saistību nepildīšanas rezultātā ciestajiem riska darījuma zaudējumiem un neatmaksāto parāda summu saistību neizpildes brīdī. LGD var definēt arī kā “1 – atgūšanas likme”. LGD aplēses nosaka, pamatojoties galvenokārt uz ģeogrāfisko atrašanās vietu un darījumu partnera veidu, piemērojot piecas galvenās riska darījumu kategorijas: valstis, publiskās iestādes, finanšu iestādes, uzņēmumi un projektu finansēšana. LGD vērtības var papildus koriģēt, pamatojoties uz produkta un līguma specifiku konkrētajā riska darījumā.

LGD

LGD

LGD

LGD

Gan novērtējumā par to, vai instrumenta kredītrisks ir ievērojami palielinājies kopš tā sākotnējās atzīšanas, gan paredzamo kredītzaudējumu novērtēšanā EIB ņem vērā PIT un uz nākotni vērstu informāciju.

PIT

Lai novērtētu PKZ, EIB ir izstrādājusi nosacītu modelēšanas pieeju PD termiņstruktūru aprēķināšanai, ko dēvē par PIT PD modeli un kas ietver:

PD

PIT PD

| — | ekonomiski pamatotas saiknes funkcijas starp kredītciklu un makroekonomiskajiem mainīgajiem rādītājiem definēšanu, un |
| --- | --- |

—

ekonomiski pamatotas saiknes funkcijas starp kredītciklu un makroekonomiskajiem mainīgajiem rādītājiem definēšanu, un

| — | trīs makroekonomisko scenāriju kopumu (viens pamatscenārijs un divi scenāriji, kas atspoguļo ekonomikas lejupslīdi un augšupeju) ar IKP daudzgadu attīstības prognozēm un to ticamību. |
| --- | --- |

—

trīs makroekonomisko scenāriju kopumu (viens pamatscenārijs un divi scenāriji, kas atspoguļo ekonomikas lejupslīdi un augšupeju) ar IKP daudzgadu attīstības prognozēm un to ticamību.

Lai izstrādātu makroekonomiskos scenārijus, EIB izmanto daļēji strukturālu, vairākas valstis un vairākus vienādojumus ietverošu globālās ekonomikas makromodeli ar konkrētām valstīm raksturīgiem struktūrelementiem. Galvenais scenārijs / pamatscenārijs tiek izstrādāts tā, lai tas atbilstu jaunākajām Eiropas Komisijas prognozēm. Pozitīvais scenārijs un negatīvais scenārijs tiek izstrādāti, pamatojoties uz galveno scenāriju, izmantojot vairākas valstis un vairākus vienādojumus ietverošo modeli. Scenāriju pamatā ir IKP – galvenā ekonomiskās aktivitātes rādītāja – satricinājumi. Reālā IKP satricinājumi tiek kalibrēti, lai replicētu attiecīgā mainīgā rādītāja līdzšinējo nepastāvību. Attiecīgā gadījumā izmanto arī ekspertu vērtējumu, lai precizētu IKP satricinājumu apjomu un noturīgumu. Rezultātā satricinājumi tiek noteikti kopā ar dilstošo funkciju, lai noteiktu satricinājumu ietekmi laika gaitā. Tiek noteiktas ar katru scenāriju saistītās varbūtības, kas atspoguļo tirgus (svārstīguma) rādītājus un iekšēji izstrādātus rādītājus/indeksus, ko konsekventi izmanto laika gaitā, lai noskaidrotu nenoteiktību.

EIB PIT PD un PIT LGD modeļos ir izmantotas tās pašas prognozētās kredītcikla vērtības, kas ir galvenie ievaddati dažādos makroekonomikas scenārijos. Kredītciklu aprēķina, izmantojot ārējas kredītreitingu aģentūras kredītreitinga pazemināšanas līmeņus un prognozētos reālā IKP gada izaugsmes līmeņus, kā arī starpību starp ilgtermiņa un īstermiņa procentu likmēm.

PIT PD

PIT LGD

EAD ir paredzamā riska darījumu vērtība saistību neizpildes gadījumā un ir balstīta uz pašreizējo riska darījumu ar darījuma partneri un iespējamām izmaiņām pašreizējā summā saskaņā ar līgumu, ieskaitot amortizāciju. Finanšu aktīva EAD ir tā bruto uzskaites vērtība. Attiecībā uz aizdevumu saistībām un finanšu garantijām EAD ietver izmantoto summu.

EAD

EAD

EAD

2.4.2.1.   Nauda un naudas ekvivalenti

Nauda un naudas ekvivalenti

Mehānisma ietvaros ar naudu un naudas ekvivalentiem saprot norēķinu kontus, īstermiņa noguldījumus vai komerciālus vērtspapīrus ar trīs mēnešu vai īsāku sākotnējo termiņu. Naudu un naudas ekvivalentus finanšu stāvokļa pārskatā uzrāda AC.

AC

2.4.2.2.   Kases finanšu aktīvi

Kases finanšu aktīvi

Kases finanšu aktīvi ietver kotētās un nekotētās obligācijas, kuras plāno turēt līdz termiņa beigām, un komerciālos vērtspapīrus, kuru sākotnējais termiņš pārsniedz trīs mēnešus, un tos attiecīgi klasificē AC.

AC

Šīs obligācijas un komerciālos vērtspapīrus sākotnēji novērtē izmaksās, kas ir patiesā vērtība, kurai pieskaitītas visas tieši attiecināmās darījuma izmaksas. Starpību starp darījuma uzsākšanas cenu un izpirkšanas vērtību instrumenta atlikušajā darbības laikā amortizē, pamatojoties uz efektīvo procentu metodi.

2.4.2.3.   Aizdevumi un avansi

Aizdevumi un avansi

Aizdevumu un avansu portfelis var sastāvēt no parāda instrumentiem, piemēram, aizdevumiem un parāda vērtspapīriem, ieskaitot obligācijas, vekseļus un sertifikātus, ko emitējuši strukturēti subjekti, un nolūks ir turēt tos līdz termiņa beigām un iekasēt līgumiskās naudas plūsmas.

Aizdevumi un avansi ietver:

| — | aizdevumus un avansus, kas novērtēti AC, |
| --- | --- |

—

aizdevumus un avansus, kas novērtēti AC,

AC

| — | aizdevumus un avansus, kas obligātā kārtā tiek novērtēti FVTPL. |
| --- | --- |

—

aizdevumus un avansus, kas obligātā kārtā tiek novērtēti FVTPL.

FVTPL

Mehānisma iniciētos aizdevumus atzīst Mehānisma aktīvos, kad tos izmaksā aizņēmējiem. Neizmaksātas aizdevumu daļas ieraksta ārpusbilances pozīcijās to nominālvērtībā. Aizdevumus, kas atbilst SPPI kritērijam, sākotnēji ieraksta atbilstoši izmaksām (neto izmaksātās summas), kas ir aizdevuma iniciēšanai izsniegtās naudas patiesā vērtība, ieskaitot darījuma izmaksas, un pēc tam novērtē AC, izmantojot efektīvās procentu likmes metodi.

SPPI

AC

Parāda vērtspapīrus atzīst Mehānisma aktīvos, kad naudu izmaksā emitentam, un tie var būt līgumiski saistīti vai viena laidiena parāda instrumenti. Neizmaksātas parāda vērtspapīru daļas ieraksta ārpusbilances pozīcijās to nominālvērtībā. Parāda instrumentus sākotnēji novērtē izmaksās, kas ir patiesā vērtība, kurai pieskaitītas visas tieši attiecināmās darījuma izmaksas, bet vēlāk tos novērtē AC, izmantojot efektīvās procentu likmes metodi. Starpību starp darījuma uzsākšanas cenu un izpirkšanas vērtību instrumenta atlikušajā darbības laikā amortizē, pamatojoties uz efektīvo procentu metodi.

AC

Aizdevumu un avansu vērtības samazināšanās politika ir aprakstīta 2.4.2. skaidrojumā.

Aizdevumus un avansus, kas neatbilst SPPI kritērijam, obligātā kārtā novērtē FVTPL. Izmantotā patiesās vērtības novērtējuma metode ir balstīta uz diskontētās naudas plūsmas metodi vai likvidācijas vērtību.

SPPI

FVTPL

Informāciju par IBOR reformas ietekmi uz amortizētajās izmaksās novērtētu aizdevumu un avansu pārvērtēšanu skatiet tam veltītajās rindkopās 2.4.2. skaidrojuma sadaļas “Klasifikācija un novērtēšana” iedaļā “Izmaiņas”.

IBOR

2.4.2.4.   Akcijas un citi mainīgā procenta vērtspapīri

Akcijas un citi mainīgā procenta vērtspapīri

Mehānismam ir divu veidu kapitālieguldījumi: i) tiešie kapitālieguldījumi un ii) riska kapitāla fondi. Akcijas un citus mainīgā procenta vērtspapīrus sākotnēji atzīst patiesajā vērtībā, kam pieskaitītas darījuma izmaksas. Vēlāk patiesās vērtības izmaiņas, ieskaitot guvumus un zaudējumus no ārvalstu valūtu pārrēķināšanas, atzīst peļņas vai zaudējumu un pārējo apvienoto ienākumu pārskatā sadaļā “Akciju un citu mainīgā procenta vērtspapīru neto rezultāts”.

Nekotētiem ieguldījumiem, ja patieso vērtību nevar aprēķināt, pamatojoties uz aktīviem tirgiem, to nosaka, piemērojot atzītus vērtēšanas paņēmienus (4.2.1. skaidrojums).

Mehānisma iegādātā dalība galvenokārt ir ieguldījumi privātā kapitālā vai riska kapitāla fondos. Saskaņā ar nozares praksi šādi ieguldījumi parasti ir ieguldījumi, ko kopīgi paraksta vairāki ieguldītāji, no kuriem nevienam atsevišķi nav pietiekamas ietekmes, lai noteiktu šāda fonda ikdienas darbību un ieguldīšanas darbības. Tādējādi nekāda ieguldītāja dalība šāda fonda pārvaldes struktūrā principā nedod ieguldītājam iespēju ietekmēt fonda ikdienas darbību. Turklāt individuālie ieguldītāji privātā kapitālā vai riska kapitāla fondā nenosaka fonda politiku, piemēram, tādās jomās kā dividenžu izmaksas kārtība vai citi izmaksu jautājumi. Šādus lēmumus parasti pieņem fonda pārvaldnieki, pamatojoties uz akcionāru līgumu, kas regulē pārvaldnieku un visu fonda akcionāru tiesības un pienākumus. Akcionāru līgums kopumā arī aizliedz individuāliem ieguldītājiem veikt divpusējus būtiskus darījumus ar fondu, nomainīt vadošos darbiniekus vai iegūt privileģētu piekļuvi būtiskai tehniskai informācijai. Mehānisma ieguldījumus īsteno saskaņā ar iepriekš aprakstīto nozares praksi, nodrošinot, ka Mehānismam nav kontroles vai būtiskas ietekmes ne pār vienu no minētajiem ieguldījumiem 10. SFPS un 28. SGS nozīmē, arī pār tiem ieguldījumiem ne, kuros Mehānismam pieder vairāk nekā 20 % no balsstiesībām.

2.4.3.   Finanšu garantijas

Finanšu garantijas

Finanšu garantiju līgumi ir līgumi, kas pieprasa Mehānismam veikt noteiktus maksājumus turētājam, lai atlīdzinātu zaudējumus, kas turētājam radušies, jo konkrēts debitors nav veicis maksājumus noteiktajā termiņā saskaņā ar parāda instrumenta noteikumiem.

Saskaņā ar pastāvošajiem noteikumiem šīs garantijas neatbilst apdrošināšanas līguma definīcijai (4. SFPS “Apdrošināšanas līgumi”).

Finanšu garantijas uzskaita saskaņā ar 9. SFPS “Finanšu instrumenti” vai nu kā atvasinātos instrumentus, vai arī kā finanšu garantijas atkarībā no to iezīmēm un pazīmēm, kas definētas 9. SFPS.

Grāmatvedības politika atvasinātajiem instrumentiem ir izklāstīta 2.4.5. skaidrojumā.

Finanšu garantijas sākotnēji atzīst finanšu stāvokļa pārskata sadaļā “Uzkrājumi izsniegtajām garantijām” patiesajā vērtībā, kam pieskaitītas darījuma izmaksas, kuras ir tieši attiecināmas uz finanšu garantiju sniegšanu. Veicot sākotnējo atzīšanu, pienākums maksāt atbilst plānoto ienākošo prēmiju vai sākotnējo plānoto zaudējumu neto pašreizējai vērtībai (NPV).

Pēc sākotnējās atzīšanas finanšu garantijas tiek novērtētas lielākajā no šādām vērtībām:

| — | zaudējumu atskaitījumu summa, kas noteikta saskaņā ar 9. SFPS, vai |
| --- | --- |

—

zaudējumu atskaitījumu summa, kas noteikta saskaņā ar 9. SFPS, vai

| — | sākotnēji atzītā prēmija, no kuras atskaitīti ienākumi, kas atzīti saskaņā ar 15. SFPS principiem. |
| --- | --- |

—

sākotnēji atzītā prēmija, no kuras atskaitīti ienākumi, kas atzīti saskaņā ar 15. SFPS principiem.

Jebkuru palielinājumu vai samazinājumu neto saistībās (ko novērtē atbilstoši 9. SFPS), kas saistīts ar finanšu garantijām, izņemot garantiju pieprasījumu maksājumus, atzīst peļņas vai zaudējumu un pārējo apvienoto ienākumu pārskata sadaļā “Izmaiņas uzkrājumos garantijām”.

Saņemtā prēmija peļņas vai zaudējumu un pārējo apvienoto ienākumu pārskatā tiek atzīta pozīcijā “Maksu un komisijas naudas ienākumi”, pamatojoties uz amortizācijas grafiku saskaņā ar 15. SFPS finanšu garantijas darbības laikā.

2.4.4.   Finanšu saistības, kas nav atvasinātie instrumenti

Finanšu saistības, kas nav atvasinātie instrumenti

Klasifikācija un novērtēšana

Klasifikācija un novērtēšana

Finanšu saistības

Finanšu saistības

Finanšu saistības novērtē amortizētajās izmaksās, izņemot finanšu saistības, kas atbilst “tirdzniecības nolūkā turētu” saistību definīcijai (piemēram, atvasināto instrumentu saistības).

Mehānisms pārtrauc finanšu saistību atzīšanu, kad līgumā minētās saistības ir izpildītas vai atceltas vai tām beidzies termiņš.

2.4.5.   Atvasinātie finanšu instrumenti

Atvasinātie finanšu instrumenti

Atvasinātie finanšu instrumenti ietver starpvalūtu mijmaiņas darījumus, starpvalūtu procentu likmju mijmaiņas darījumus, īstermiņa valūtas mijmaiņas darījumus un procentu likmju mijmaiņas darījumus.

Atvasinātos finanšu instrumentus sākotnēji atzīst, par pamatu izmantojot darījuma datumu.

Mehānisms savas parastās darbības ietvaros var slēgt mijmaiņas līgumus, lai ierobežotu atsevišķu aizdevumu operāciju risku, vai regulētā tirgū netirgotus valūtas nākotnes līgumus, lai ierobežotu to valūtas pozīciju risku, kuras denominētas aktīvi tirgotās valūtās, kas nav euro, ar mērķi kompensēt jebkurus guvumus vai zaudējumus, kuri radušies ārvalstu valūtas kursa svārstību rezultātā.

Visus atvasinātos instrumentus novērtē FVTPL un uzrāda pie atvasinātajiem finanšu instrumentiem. Patiesās vērtības atvasina galvenokārt no diskontētas naudas plūsmas modeļiem, opciju cenu modeļiem un trešās personas kotētām cenām.

FVTPL

Atvasinātos instrumentus ieraksta patiesajā vērtībā, un, ja to patiesā vērtība ir pozitīva, tos uzskaita aktīvos, bet, ja to patiesā vērtība ir negatīva, – saistībās. Atvasināto finanšu instrumentu patiesās vērtības izmaiņas norāda peļņas un zaudējumu un pārējo apvienoto ienākumu pārskata sadaļā “Atvasināto finanšu instrumentu patiesās vērtības izmaiņas”.

Saskaņā ar 9. SFPS bifurkācijas prasības iegultiem atvasinātiem instrumentiem ir atceltas attiecībā uz finanšu aktīviem un finanšu saistībām, un tāpēc hibrīdlīgumu skata visu kopumā attiecīgi finanšu aktīvu vai finanšu saistību klasificēšanas nolūkā.

Atvasināto instrumentu naudas plūsmas tika attiecīgi noteiktas, izmantojot ISDA atkāpšanās likmes, ar ko aizstāj LIBOR standartus (1). Informāciju par IBOR reformas ietekmi uz atvasinātajiem instrumentiem skatiet 6. skaidrojumā.

ISDA

LIBOR

1

IBOR

2.4.6.   Iemaksas

Iemaksas

Dalībvalstu iemaksas finanšu stāvokļa pārskatā tiek atzītas kā debitoru parādi dienā, kad ar Padomes lēmumu nosaka finanšu iemaksas, kas dalībvalstīm jāveic Mehānismā.

Dalībvalstu iemaksas atbilst šādiem nosacījumiem un tāpēc tiek klasificētas kā kapitāls:

| — | kā definēts iemaksu līgumā, tās dod dalībvalstīm tiesības izlemt par Mehānisma neto aktīvu izmantošanu Mehānisma likvidācijas gadījumā, |
| --- | --- |

—

kā definēts iemaksu līgumā, tās dod dalībvalstīm tiesības izlemt par Mehānisma neto aktīvu izmantošanu Mehānisma likvidācijas gadījumā,

| — | tās ietilpst instrumentu grupā, kas ir pakārtota visām pārējām instrumentu grupām, |
| --- | --- |

—

tās ietilpst instrumentu grupā, kas ir pakārtota visām pārējām instrumentu grupām,

| — | visiem finanšu instrumentiem, kas ietilpst visām pārējām instrumentu grupām pakārtotā instrumentu grupā, ir identiskas pazīmes, |
| --- | --- |

—

visiem finanšu instrumentiem, kas ietilpst visām pārējām instrumentu grupām pakārtotā instrumentu grupā, ir identiskas pazīmes,

| — | instrumentam nav tādu īpatnību, kā dēļ to vajadzētu klasificēt kā saistības, un |
| --- | --- |

—

instrumentam nav tādu īpatnību, kā dēļ to vajadzētu klasificēt kā saistības, un

| — | kopējās paredzamās naudas plūsmas, kas attiecināmas uz instrumentu tā darbības laikā, būtiski pamatojas uz peļņu vai zaudējumiem, atzīto neto aktīvu izmaiņām vai Mehānisma atzīto un neatzīto neto aktīvu patiesās vērtības izmaiņām instrumenta darbības laikā. |
| --- | --- |

—

kopējās paredzamās naudas plūsmas, kas attiecināmas uz instrumentu tā darbības laikā, būtiski pamatojas uz peļņu vai zaudējumiem, atzīto neto aktīvu izmaiņām vai Mehānisma atzīto un neatzīto neto aktīvu patiesās vērtības izmaiņām instrumenta darbības laikā.

Finanšu pārskatos iemaksas klasificē un novērtē AC.

AC

2.4.7.   Procentu un līdzīgi ienākumi

Procentu un līdzīgi ienākumi

Procenti no Mehānisma iniciētajiem aizdevumiem tiek ierakstīti peļņas vai zaudējumu un pārējo apvienoto ienākumu pārskatā (“Procenti un līdzīgi ienākumi”) un finanšu stāvokļa pārskatā (“Aizdevumi un avansi”) saskaņā ar uzkrāšanas principu, izmantojot efektīvo procentu likmi, kas ir likme, ar kuru diskontējot lēstos nākotnes naudas maksājumus vai ieņēmumus visā aizdevuma paredzamajā darbības laikā tiek precīzi iegūta aizdevuma neto uzskaites vērtība. Ja ierakstītā aizdevuma vērtība ir samazinājusies vērtības samazinājuma dēļ, procentu ienākumus turpina atzīt, izmantojot sākotnējo efektīvo procentu likmi, ko piemēro jaunajai uzskaites vērtībai.

Procenti no POCI aizdevumiem tiek ierakstīti peļņas vai zaudējumu un pārējo apvienoto ienākumu pārskatā (“Procenti un līdzīgi ienākumi”) un finanšu stāvokļa pārskatā (“Aizdevumi un avansi”) saskaņā ar uzkrāšanas principu, izmantojot ar kredītkvalitāti koriģēto efektīvo procentu likmi visā aizdevuma darbības laikā, kas ir likme, ar kuru diskontējot lēstos nākotnes naudas maksājumus vai ieņēmumus visā aizdevuma paredzamajā darbības laikā tiek precīzi iegūtas aizdevuma amortizētās izmaksas.

POCI

Procentu likmes subsīdijas, ko saņem par Mehānisma resursiem, atliek un atzīst kā faktiskā ienesīguma korekciju, ko ieraksta ienākumu pārskata sadaļā “Procentu un līdzīgi ienākumi” par laikposmu no subsidētā aizdevuma izmaksas līdz atmaksai.

Saistību maksas atliek un atzīst kā ienākumus, izmantojot efektīvo procentu metodi laikposmā no attiecīgā aizdevuma izmaksāšanas līdz tā atmaksāšanai, un tās uzrāda peļņas vai zaudējumu un pārējo apvienoto ienākumu pārskatā kā procentus un līdzīgus ienākumus.

2.4.8.   Procentu likmes subsīdijas un tehniskā palīdzība

Procentu likmes subsīdijas un tehniskā palīdzība

Mehānisms savas darbības ietvaros dalībvalstu vārdā pārvalda procentu likmes subsīdijas un tehnisko palīdzību (TP).

Dalībvalstu iemaksu daļa, kas piešķirta procentu likmes subsīdiju un TP summu samaksai, nav uzskaitīta Mehānisma ieguldītāju līdzekļos, bet ir klasificēta kā trešām personām maksājamas summas. Mehānisms veic izmaksu galasaņēmējiem un pēc tam samazina trešām personām maksājamās summas.

Ja summas, kas iemaksātas saistībā ar procentu likmes subsīdijām un TP, nav piešķirtas pilnā apjomā, tās pārklasificē kā iemaksu Mehānismā.

2.4.9.   Procentu ienākumi no naudas un naudas ekvivalentiem

Procentu ienākumi no naudas un naudas ekvivalentiem

Procentu ienākumi no naudas un naudas ekvivalentiem tiek atzīti Mehānisma peļņas vai zaudējumu un pārējo apvienoto ienākumu pārskatā saskaņā ar uzkrāšanas principu.

2.4.10.   Maksas, komisijas nauda un dividendes

Maksas, komisijas nauda un dividendes

Maksas, kas saņemtas par pakalpojumiem, kuri sniegti kādā laikposmā, atzīst kā ienākumus, tiklīdz šie pakalpojumi ir sniegti, bet maksas, kas nopelnītas, izpildot kādu nozīmīgu darbību, atzīst kā ienākumus, tiklīdz šī nozīmīgā darbība ir pabeigta. Šīs maksas uzrāda peļņas vai zaudējumu un pārējo apvienoto ienākumu pārskatā kā maksu un komisijas naudas ienākumus.

Dividendes, kas attiecas uz akcijām un citiem mainīgā procenta vērtspapīriem, atzīst pēc saņemšanas un uzrāda peļņas vai zaudējumu un pārējo apvienoto ienākumu pārskatā kā neto realizētos guvumus no akcijām un citiem mainīgā procenta vērtspapīriem.

2.4.11.   Nodokļu politika

Nodokļu politika

Protokolā par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, ir noteikts, ka aktīvi, ieņēmumi un citi Savienības iestāžu īpašumi ir atbrīvoti no visiem tiešajiem nodokļiem.

3.   Riska pārvaldība

Riska pārvaldība

Šajā skaidrojumā ir sniegta informācija par Mehānisma kredītriskiem un finanšu riskiem, šo risku pārvaldību un kontroli, jo īpaši par primārajiem riskiem, kas saistīti ar finanšu instrumentu izmantošanu. Tie ir šādi:

| — | kredītrisks – zaudējumu risks saistībā ar klienta vai darījumu partnera saistību neizpildi visu veidu kredītriska darījumos, arī norēķinu risks, |
| --- | --- |

—

kredītrisks – zaudējumu risks saistībā ar klienta vai darījumu partnera saistību neizpildi visu veidu kredītriska darījumos, arī norēķinu risks,

| — | likviditātes risks – risks, ka subjekts nespēs finansēt aktīvu palielinājumu un pildīt saistības, kurām ir pienācis termiņš, neciešot pārāk lielus zaudējumus, |
| --- | --- |

—

likviditātes risks – risks, ka subjekts nespēs finansēt aktīvu palielinājumu un pildīt saistības, kurām ir pienācis termiņš, neciešot pārāk lielus zaudējumus,

| — | tirgus risks – risks, ka izmaiņas tirgus cenās un likmēs, piemēram, procentu likmēs, akciju cenās un ārvalstu valūtas kursos, ietekmēs subjekta ienākumus vai tā turējumā esošo finanšu instrumentu vērtību. |
| --- | --- |

—

tirgus risks – risks, ka izmaiņas tirgus cenās un likmēs, piemēram, procentu likmēs, akciju cenās un ārvalstu valūtas kursos, ietekmēs subjekta ienākumus vai tā turējumā esošo finanšu instrumentu vērtību.

3.1.   
  Riska pārvaldības organizācija

Riska pārvaldības organizācija

EIB pastāvīgi pielāgo IM riska pārvaldības sistēmu.

EIB Riska pārvaldības direktorāts neatkarīgi apzina, novērtē un uzrauga riskus, kuriem ir pakļauts Mehānisms, un ziņo par tiem. Atbilstoši sistēmai, kas paredz pienākumu nošķiršanu, riska pārvaldības struktūra ir neatkarīga no darījumu nodaļas.

EIB līmenī grupas risku direktors (GCRO) ziņo EIB Vadības komitejai par grupas riskiem par risku atbildīgā Vadības komitejas darbinieka pārraudzībā. GCRO ir tieša piekļuve Riska politikas komitejai, un viņš var tieši rakstiski un mutiski vērsties pie EIB Direktoru padomes jebkurā jautājumā, kas ir viņa kompetences jomā.

GCRO

GCRO

3.2.   
  Kredītrisks

Kredītrisks

Kredītrisks ir zaudējumi, kas varētu rasties klienta vai darījumu partnera saistību neizpildes gadījumā visu veidu kredītriska darījumos, arī norēķinos.

3.2.1.   Kredītriska politika

Kredītriska politika

EIB veic aizdevumu partneru kredītanalīzi, lai novērtētu kredītrisku un paredzamos zaudējumus un varētu kvantificēt risku un noteikt tā cenu. EIB ir izstrādāta iekšējo reitingu metodika (IRM), lai noteiktu iekšējos reitingus darījumu partneriem (aizņēmējiem un galvotājiem) kreditēšanas jomā. Metodikas pamatā ir novērtējuma lapu sistēma, kas ir īpaši pielāgota katram lielākajam kredītu partneru veidam (piemēram, uzņēmumi, finanšu iestādes). Ņemot vērā banku darījumu paraugpraksi, kas piemērojama EIB, un Bāzeles starptautiskās vienošanās par kapitāla prasībām (“Bāzele II”) principus, visi darījumu partneri, kas ir būtiski konkrēta darījuma kredītprofilam, tiek klasificēti iekšējo reitingu kategorijās, izmantojot konkrētā darījumu partnera veida IRM. Katram darījumu partnerim tiek piešķirts iekšējais reitings, kas atspoguļo tā PD, pēc tam, kad tiek padziļināti analizēts darījumu partnera uzņēmējdarbības un finanšu riska profils un tas, kādos valsts riska apstākļos partneris darbojas. Nepieciešamības gadījumā tiek piemēroti ekspertu veikti pielāgojumi, ņemot vērā tiesību subjektu mātesuzņēmumu vai valdības atbalstu, un galīgajā reitingā vērtējumu var mainīt, lai atspoguļotu informāciju (piemēram, tirgus cenas), kas nav apsvērta novērtējuma lapā.

PD

Lai noteiktu kredītvērtējumu projektu finansēšanas un citām strukturētām operācijām ar ierobežotām regresa tiesībām, izmanto nozarei atbilstošus kredītriska instrumentus, galvenokārt pievēršoties naudas plūsmas pieejamībai un parāda apkalpošanas spējai. Šie instrumenti ietver projektu līgumiskās sistēmas analīzi, darījumu partnera analīzi un naudas plūsmu simulācijas. Līdzīgi kā uzņēmumiem un finanšu iestādēm katram projektam piešķir iekšējo riska reitingu. Visbeidzot, valstis, kas nav ES valstis, novērtē Ekonomikas departaments, pamatojoties uz statistisku modeli.

Visi iekšējie reitingi tiek uzraudzīti visā aizdevuma darbības laikā un tiek periodiski atjaunināti.

Operācijās, kurās darījumu partneris nav valsts, pēc vajadzības piemēro konkrētas darījuma līmeņa un darījumu partnera lieluma robežvērtības. Darījumu partnera ierobežojumi tiek noteikti konsolidētā grupas riska pozīcijas līmenī, ja piemērojams. Šie ierobežojumi parasti atspoguļo, piemēram, darījumu partneru pašu kapitāla apmēru.

Lai mazinātu kredītrisku, EIB attiecīgā gadījumā, izvērtējot katru gadījumu atsevišķi, izmanto dažādus kredītkvalitātes uzlabojumus:

| — | ar darījuma partneri vai projektu saistītus nodrošinājumus (piemēram, ieķīlātas akcijas, ieķīlātus aktīvus, tiesību cesiju, ieķīlātus kontus), vai/un |
| --- | --- |

—

ar darījuma partneri vai projektu saistītus nodrošinājumus (piemēram, ieķīlātas akcijas, ieķīlātus aktīvus, tiesību cesiju, ieķīlātus kontus), vai/un

| — | garantijas, ko parasti sniedz finansētā projekta sponsors (piemēram, pabeigšanas garantijas, pirmā pieprasījuma garantijas), vai bankas garantijas. |
| --- | --- |

—

garantijas, ko parasti sniedz finansētā projekta sponsors (piemēram, pabeigšanas garantijas, pirmā pieprasījuma garantijas), vai bankas garantijas.

Mehānisms kredītriska mazināšanai neizmanto atvasinātos kredītinstrumentus.

3.2.2.   Maksimālais kredītrisks, neņemot vērā nodrošinājumus un citus kredītkvalitātes uzlabojumus

Maksimālais kredītrisks, neņemot vērā nodrošinājumus un citus kredītkvalitātes uzlabojumus

Nākamajā tabulā ir atspoguļots finanšu stāvokļa pārskata komponentu, arī atvasināto instrumentu, maksimālais kredītrisks. Maksimālais kredītrisks ir atspoguļots bruto skaitļos, neņemot vērā nodrošinājuma radīto riska mazināšanas ietekmi.

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| Maksimālais kredītrisks | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| AKTĪVI | | |
| Nauda un naudas ekvivalenti | 1 358 564 | 923 940 |
| No ieguldītājiem saņemamās summas | 85 210 | 68 908 |
| Kases finanšu aktīvi | — | 351 873 |
| Atvasinātie finanšu instrumenti | 7 | 33 584 |
| Aizdevumi un avansi | 1 986 281 | 1 673 445 |
| Citi aktīvi | 1 086 | 109 |
| Kopā | 3 431 148 | 3 051 859 |
| Uzkrājumi aizdevumu saistībām | -16 602 | -33 152 |
| ĀRPUSBILANCES POSTEŅI | | |
| Iespējamās saistības | | |
| — | Izsniegtās garantijas |

(tūkst. EUR)

Maksimālais kredītrisks

31.12.2021.

31.12.2020.

AKTĪVI

AKTĪVI

Nauda un naudas ekvivalenti

1 358 564

923 940

No ieguldītājiem saņemamās summas

85 210

68 908

Kases finanšu aktīvi

—

351 873

Atvasinātie finanšu instrumenti

7

33 584

Aizdevumi un avansi

1 986 281

1 673 445

Citi aktīvi

1 086

109

Kopā

Kopā

3 431 148

3 431 148

3 051 859

3 051 859

Uzkrājumi aizdevumu saistībām

Uzkrājumi aizdevumu saistībām

-16 602

-16 602

-33 152

-33 152

ĀRPUSBILANCES POSTEŅI

ĀRPUSBILANCES POSTEŅI

Iespējamās saistības

—

Izsniegtās garantijas

1 499 675

998 560

Saistības

| — | Neizmaksātie aizdevumi |
| --- | --- |

—

Neizmaksātie aizdevumi

1 677 411

1 722 618

| — | Neizsniegtās garantijas |
| --- | --- |

—

Neizsniegtās garantijas

256 299

554 686

Ārpusbilances posteņi kopā

Ārpusbilances posteņi kopā

3 433 385

3 433 385

3 275 864

3 275 864

Kredītrisks kopā

Kredītrisks kopā

6 847 931

6 847 931

6 294 571

6 294 571

3.2.3.   Kredītrisks saistībā ar aizdevumiem un avansiem

Kredītrisks saistībā ar aizdevumiem un avansiem

3.2.3.1.   Kredītriska novērtējums aizdevumiem un avansiem

Kredītriska novērtējums aizdevumiem un avansiem

Mehānisma aizdevumiem un avansiem vai garantijām tiek veikts vispusīgs riska novērtējums un kvantitatīvi tiek izteiktas aplēses par paredzamajiem zaudējumiem, un tas tiek atspoguļots aizdevumu klasifikācijā (AK). Operācijām ietekmes palielināšanas finansējuma programmas ietvaros (kas aprakstīta 24. skaidrojumā), izņemot pastarpinātus aizdevumus, netiek piemērotas Kredītriska politikas vadlīnijas, un uz tām attiecas cita procedūra. AK nosaka atbilstoši vispārpieņemtiem kritērijiem, pamatojoties uz aizņēmēja kvalitāti, aizdevuma termiņu, garantiju un attiecīgā gadījumā galvotāju.

Aizdevumu klasifikācijas sistēmu veido metodikas, procesi, datubāzes un IT sistēmas, ko izmanto kredītriska novērtēšanai aizdevumu operācijās un paredzamo zaudējumu aplēšu kvantificēšanai. Sistēma apkopo lielu informācijas apjomu nolūkā nodrošināt aizdevumu kredītrisku relatīvu sarindojumu. AK atspoguļo aplēsto “paredzamo zaudējumu” pašreizējo vērtību, ņemot vērā galveno parādnieku PD, EAD un zaudējumu smagumu saistību neizpildes gadījumā. AK izmanto šādiem nolūkiem:

PD

EAD

| — | kā palīglīdzekli precīzākai un kvantitatīvākai aizdevuma risku novērtēšanai, |
| --- | --- |

—

kā palīglīdzekli precīzākai un kvantitatīvākai aizdevuma risku novērtēšanai,

| — | kā kredītriska izmaiņu rādītāju uzraudzības centienu prioritāšu noteikšanai, |
| --- | --- |

—

kā kredītriska izmaiņu rādītāju uzraudzības centienu prioritāšu noteikšanai,

| — | kā aizdevuma portfeļa kvalitātes aprakstu jebkurā datumā, |
| --- | --- |

—

kā aizdevuma portfeļa kvalitātes aprakstu jebkurā datumā,

| — | kā kritēriju, lai aprēķinātu ikgadējos pieskaitījumus vispārējai aizdevumu rezervei, un |
| --- | --- |

—

kā kritēriju, lai aprēķinātu ikgadējos pieskaitījumus vispārējai aizdevumu rezervei, un

| — | kā ievaddatus riska cenu noteikšanas lēmumos. |
| --- | --- |

—

kā ievaddatus riska cenu noteikšanas lēmumos.

AK noteikšanā izmanto šādus faktorus:

| i) | aizņēmēja kredītspēja. Riska pārvaldības direktorāts neatkarīgi sagatavo apskatu par aizņēmējiem un novērtē to kredītspēju, pamatojoties uz iekšējām metodikām un ārējiem datiem. Saskaņā ar izvēlēto “Bāzeles III” iekšējo reitingu pieeju EIB ir izstrādājusi iekšējo reitingu metodiku (IRM), lai noteiktu aizņēmēju un galvotāju iekšējos reitingus. Tās pamatā ir novērtējuma lapas, kas izstrādātas konkrētiem darījumu partneru veidiem; |
| --- | --- |

i)

aizņēmēja kredītspēja. Riska pārvaldības direktorāts neatkarīgi sagatavo apskatu par aizņēmējiem un novērtē to kredītspēju, pamatojoties uz iekšējām metodikām un ārējiem datiem. Saskaņā ar izvēlēto “Bāzeles III” iekšējo reitingu pieeju EIB ir izstrādājusi iekšējo reitingu metodiku (IRM), lai noteiktu aizņēmēju un galvotāju iekšējos reitingus. Tās pamatā ir novērtējuma lapas, kas izstrādātas konkrētiem darījumu partneru veidiem;

| ii) | saistību neizpildes korelācija. Tā kvantificē varbūtību, ka gan aizņēmējam, gan galvotājam vienlaikus rodas finansiālas grūtības. Jo augstāka ir korelācija starp aizņēmēja un galvotāja saistību neizpildes varbūtību, jo zemāka ir garantijas vērtība un attiecīgi zemāka (sliktāka) AK; |
| --- | --- |

ii)

saistību neizpildes korelācija. Tā kvantificē varbūtību, ka gan aizņēmējam, gan galvotājam vienlaikus rodas finansiālas grūtības. Jo augstāka ir korelācija starp aizņēmēja un galvotāja saistību neizpildes varbūtību, jo zemāka ir garantijas vērtība un attiecīgi zemāka (sliktāka) AK;

| iii) | garantijas instrumentu un nodrošinājumu vērtība. Šo vērtību nosaka, pamatojoties uz emitenta kredītspējas un izmantotā instrumenta veida kombināciju; |
| --- | --- |

iii)

garantijas instrumentu un nodrošinājumu vērtība. Šo vērtību nosaka, pamatojoties uz emitenta kredītspējas un izmantotā instrumenta veida kombināciju;

| iv) | piemērojamā atgūšanas likme. Tā ir summa, kas, domājams, tiks atgūta pēc attiecīgā darījumu partnera saistību neizpildes iestāšanās, izteikta procentos no attiecīgā aizdevuma riska darījuma; |
| --- | --- |

iv)

piemērojamā atgūšanas likme. Tā ir summa, kas, domājams, tiks atgūta pēc attiecīgā darījumu partnera saistību neizpildes iestāšanās, izteikta procentos no attiecīgā aizdevuma riska darījuma;

| v) | līgumiskā sistēma. Spēcīga līgumiskā sistēma uzlabo aizdevuma kvalitāti un palielina tā AK; |
| --- | --- |

v)

līgumiskā sistēma. Spēcīga līgumiskā sistēma uzlabo aizdevuma kvalitāti un palielina tā AK;

| vi) | aizdevuma jeb – vispārīgākā nozīmē – aizdevuma naudas plūsmu termiņš. Ja visi pārējie aspekti ir vienādi, garāks aizdevuma termiņš nozīmē augstāku risku, ka varētu rasties grūtības aizdevuma apkalpošanā. |
| --- | --- |

vi)

aizdevuma jeb – vispārīgākā nozīmē – aizdevuma naudas plūsmu termiņš. Ja visi pārējie aspekti ir vienādi, garāks aizdevuma termiņš nozīmē augstāku risku, ka varētu rasties grūtības aizdevuma apkalpošanā.

Aizdevuma paredzamos zaudējumus aprēķina, apvienojot piecus iepriekš minētos elementus. Atkarībā no šo zaudējumu apmēra aizdevumam piešķir vienu no turpmāk minētajām AK kategorijām.

| A | Visaugstākās kvalitātes aizdevumi; šai kategorijai ir trīs apakškategorijas:
  A0 apakškategorija ietver aizdevumus, kurus piešķir ES dalībvalstij vai kurus garantē ES dalībvalsts un kuru paredzamie zaudējumi ir 0 %;
  A+ apakškategorija ietver aizdevumus, kurus piešķir subjektiem (vai kurus garantē subjekti), kas nav ES dalībvalstis, un attiecībā uz kuriem nav paredzama to kvalitātes pasliktināšanās to termiņa laikā;
  A– apakškategorija ietver aizdošanas operācijas, attiecībā uz kurām pastāv zināmas šaubas par to pašreizējā statusa saglabāšanu, taču ir paredzams, ka statusa pasliktinājums nebūs liels. |
| --- | --- |

A

Visaugstākās kvalitātes aizdevumi; šai kategorijai ir trīs apakškategorijas:

A0 apakškategorija ietver aizdevumus, kurus piešķir ES dalībvalstij vai kurus garantē ES dalībvalsts un kuru paredzamie zaudējumi ir 0 %;

A+ apakškategorija ietver aizdevumus, kurus piešķir subjektiem (vai kurus garantē subjekti), kas nav ES dalībvalstis, un attiecībā uz kuriem nav paredzama to kvalitātes pasliktināšanās to termiņa laikā;

A– apakškategorija ietver aizdošanas operācijas, attiecībā uz kurām pastāv zināmas šaubas par to pašreizējā statusa saglabāšanu, taču ir paredzams, ka statusa pasliktinājums nebūs liels.

| B | Augstas kvalitātes aizdevumi – tā ir tādu aktīvu kategorija, par kuriem EIB jūtas droša, tomēr nav izslēdzama neliela kvalitātes pasliktināšanās nākotnē. Ar “B+” un “B–” apzīmē relatīvo iespējamību, ka šāda pasliktināšanās varētu notikt. |
| --- | --- |

B

Augstas kvalitātes aizdevumi – tā ir tādu aktīvu kategorija, par kuriem EIB jūtas droša, tomēr nav izslēdzama neliela kvalitātes pasliktināšanās nākotnē. Ar “B+” un “B–” apzīmē relatīvo iespējamību, ka šāda pasliktināšanās varētu notikt.

| C | Labas kvalitātes aizdevumi; kā piemēru varētu minēt nenodrošinātus aizdevumus drošām bankām un uzņēmumiem, kas atmaksājami pēc septiņiem gadiem vienā maksājumā vai septiņu gadu laikā pa daļām, sākot no izmaksas brīža. |
| --- | --- |

C

Labas kvalitātes aizdevumi; kā piemēru varētu minēt nenodrošinātus aizdevumus drošām bankām un uzņēmumiem, kas atmaksājami pēc septiņiem gadiem vienā maksājumā vai septiņu gadu laikā pa daļām, sākot no izmaksas brīža.

| “D” | Šī reitingu kategorija atspoguļo robežstāvokli starp aizdevumiem ar pieņemamu kvalitāti un aizdevumiem, saistībā ar kuriem ir bijušas zināmas grūtības. Šo robežšķirtni aizdevumu klasifikācijā precīzāk nosaka, izmantojot apakškategorijas “D+” un “D–”. D– apakškategorijas aizdevumiem ir vajadzīga pastiprināta uzraudzība. |
| --- | --- |

“D”

Šī reitingu kategorija atspoguļo robežstāvokli starp aizdevumiem ar pieņemamu kvalitāti un aizdevumiem, saistībā ar kuriem ir bijušas zināmas grūtības. Šo robežšķirtni aizdevumu klasifikācijā precīzāk nosaka, izmantojot apakškategorijas “D+” un “D–”. D– apakškategorijas aizdevumiem ir vajadzīga pastiprināta uzraudzība.

| “E” | Šī AK kategorija ietver aizdevumus, kuru riska profils ir sliktāks par vispārpieņemto. Tā ietver arī aizdevumus, saistībā ar kuriem to darbības laikā ir radušās būtiskas problēmas un par kuriem nav izslēdzams, ka tie varētu radīt zaudējumus. Tāpēc šiem aizdevumiem piemēro ciešu un pastiprinātu uzraudzību. Ar apakškategorijām “E+” un “E–” izšķir šā īpašās uzraudzības procesa intensitāti, un operācijām ar reitingu “E–” ir liela varbūtība, ka parāda apkalpošanas termiņi var netikt ievēroti un būs vajadzīga parāda pārstrukturēšana, kas, iespējams, var izraisīt zaudējumus no vērtības samazināšanās. |
| --- | --- |

“E”

Šī AK kategorija ietver aizdevumus, kuru riska profils ir sliktāks par vispārpieņemto. Tā ietver arī aizdevumus, saistībā ar kuriem to darbības laikā ir radušās būtiskas problēmas un par kuriem nav izslēdzams, ka tie varētu radīt zaudējumus. Tāpēc šiem aizdevumiem piemēro ciešu un pastiprinātu uzraudzību. Ar apakškategorijām “E+” un “E–” izšķir šā īpašās uzraudzības procesa intensitāti, un operācijām ar reitingu “E–” ir liela varbūtība, ka parāda apkalpošanas termiņi var netikt ievēroti un būs vajadzīga parāda pārstrukturēšana, kas, iespējams, var izraisīt zaudējumus no vērtības samazināšanās.

| “F” | Ar “F” (fail) apzīmē aizdevumus ar nepieņemamiem riskiem. Aizdevumi ar reitingu “F–” var rasties tikai no tādiem nepabeigtiem darījumiem, kas pēc to parakstīšanas ir saskārušies ar neparedzētiem, ārkārtējiem un smagiem nelabvēlīgiem apstākļiem. Visām operācijām, kurās Mehānismam ir radušies pamatsummas zaudējumi, tiek piešķirts reitings “F” un izveidoti īpaši uzkrājumi. |
| --- | --- |

“F”

Ar “F” (fail) apzīmē aizdevumus ar nepieņemamiem riskiem. Aizdevumi ar reitingu “F–” var rasties tikai no tādiem nepabeigtiem darījumiem, kas pēc to parakstīšanas ir saskārušies ar neparedzētiem, ārkārtējiem un smagiem nelabvēlīgiem apstākļiem. Visām operācijām, kurās Mehānismam ir radušies pamatsummas zaudējumi, tiek piešķirts reitings “F” un izveidoti īpaši uzkrājumi.

fail

Parasti aizdevumus ar iekšējo reitingu “D–” vai zemāku iekļauj kontrolsarakstā, kura pamatā ir iekšējais aizdevumu reitings. Tomēr, ja aizdevums sākotnēji tika apstiprināts ar riska profilu “D–” vai vājāku, kontrolsarakstā to iekļauj tikai tad, ja būtiska kredītnotikuma rezultātā AK reitings ir pasliktinājies un ir zemāks par apstiprināšanas brīdī noteikto.

Tabula 3.2.3.3. iedaļā atspoguļo Mehānisma aizdevumu portfeļa kredītkvalitātes analīzi, kuras pamatā ir iepriekš aprakstītās AK kategorijas.

3.2.3.2.   Aizdevumu kredītriska analīze

Aizdevumu kredītriska analīze

Nākamajā tabulā ir norādīts maksimālais kredītrisks (neto uzskaites vērtība) parakstītajiem (izmaksātajiem un neizmaksātajiem) aizdevumiem un avansiem, iedalot pēc aizņēmēja veida un ņemot vērā galvotāju izsniegtās garantijas.

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| 31.12.2021. | Garantēti | Citi kredītkvalitātes uzlabojumi | Negarantēti | Kopā | % no izmaksātās kopsummas |
| Finanšu iestādes | 74 086 | — | 1 115 656 | 1 189 742 | 60 % |
| Uzņēmumi | 211 067 | — | 368 877 | 579 944 | 29 % |
| Publiskā sektora iestādes | 20 776 | — | 664 | 21 440 | 1 % |
| Valstis | — | 917 | 194 238 | 195 155 | 10 % |
| Izmaksāti kopā | 305 929 | 917 | 1 679 435 | 1 986 281 | 100 % |
| Neizmaksāti | 193 663 | — | 1 467 146 | 1 660 809 | — |
| Izmaksāti un neizmaksāti kopā | 499 592 | 917 | 3 146 581 | 3 647 090 | — |

(tūkst. EUR)

31.12.2021.

Garantēti

Citi kredītkvalitātes uzlabojumi

Negarantēti

Kopā

% no izmaksātās kopsummas

Finanšu iestādes

74 086

—

1 115 656

1 189 742

1 189 742

60 %

60 %

Uzņēmumi

211 067

—

368 877

579 944

579 944

29 %

29 %

Publiskā sektora iestādes

20 776

—

664

21 440

21 440

1 %

1 %

Valstis

—

917

194 238

195 155

195 155

10 %

10 %

Izmaksāti kopā

Izmaksāti kopā

305 929

305 929

917

917

1 679 435

1 679 435

1 986 281

1 986 281

100 %

100 %

Neizmaksāti

Neizmaksāti

193 663

193 663

—

—

1 467 146

1 467 146

1 660 809

1 660 809

—

—

Izmaksāti un neizmaksāti kopā

Izmaksāti un neizmaksāti kopā

499 592

499 592

917

917

3 146 581

3 146 581

3 647 090

3 647 090

—

—

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| 31.12.2020. | Garantēti | Citi kredītkvalitātes uzlabojumi | Negarantēti | Kopā | % no izmaksātās kopsummas |
| Finanšu iestādes | 87 269 | — | 963 366 | 1 050 635 | 64 % |
| Uzņēmumi | 203 772 | 27 026 | 177 321 | 408 119 | 24 % |
| Publiskā sektora iestādes | 21 866 | — | 1 057 | 22 923 | 1 % |
| Valstis | — | 1 506 | 190 262 | 191 768 | 11 % |
| Izmaksāti kopā | 312 907 | 28 532 | 1 332 006 | 1 673 445 | 100 % |
| Neizmaksāti | 196 692 | — | 1 492 774 | 1 689 466 | — |
| Izmaksāti un neizmaksāti kopā | 509 599 | 28 532 | 2 824 780 | 3 362 911 | — |

(tūkst. EUR)

31.12.2020.

Garantēti

Citi kredītkvalitātes uzlabojumi

Negarantēti

Kopā

% no izmaksātās kopsummas

Finanšu iestādes

87 269

—

963 366

1 050 635

1 050 635

64 %

64 %

Uzņēmumi

203 772

27 026

177 321

408 119

408 119

24 %

24 %

Publiskā sektora iestādes

21 866

—

1 057

22 923

22 923

1 %

1 %

Valstis

—

1 506

190 262

191 768

191 768

11 %

11 %

Izmaksāti kopā

Izmaksāti kopā

312 907

312 907

28 532

28 532

1 332 006

1 332 006

1 673 445

1 673 445

100 %

100 %

Neizmaksāti

Neizmaksāti

196 692

196 692

—

—

1 492 774

1 492 774

1 689 466

1 689 466

—

—

Izmaksāti un neizmaksāti kopā

Izmaksāti un neizmaksāti kopā

509 599

509 599

28 532

28 532

2 824 780

2 824 780

3 362 911

3 362 911

—

—

Darījumu vadības un pārstrukturēšanas direktorāta uzdevums ir veikt aizņēmēju un galvotāju uzraudzību, kā arī ar projektiem saistīto finanšu un līgumu uzraudzību. Tādējādi Mehānisma aizdevumu, aizņēmēju un galvotāju kredītspēja tiek pastāvīgi uzraudzīta, vismaz vienu reizi gadā, bet biežāk – pēc nepieciešamības un atkarībā no kredītnotikumiem. Konkrētāk, Darījumu vadības un pārstrukturēšanas direktorāts jo īpaši pārskata, vai tiek ievērotas līgumiskās tiesības un, ja pasliktinās reitings un/vai līgums netiek izpildīts, vai ir veiktas korektīvas darbības. Vajadzības gadījumā atbilstoši kredītriska vadlīnijām tiek veikti riska mazināšanas pasākumi. Turklāt par aizdevumiem saņemto banku garantiju atjaunošanas gadījumā tiek nodrošināts, ka tās tiek aizstātas vai tiek veikta cita savlaicīga rīcība.

3.2.3.3.   Kredītkvalitātes analīze dalījumā pa aizņēmēju veidiem

Kredītkvalitātes analīze dalījumā pa aizņēmēju veidiem

Nākamajās tabulās ir norādīta Mehānisma aizdevumu portfeļa kredītkvalitātes analīze 2021. gada 31. decembrī un 2020. gada 31. decembrī sadalījumā pēc piešķirtās aizdevumu klasifikācijas, pamatojoties uz parakstītajiem riska darījumiem (izmaksātajiem un neizmaksātajiem).

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| 31.12.2021. | Augsta kategorija | Standarta kategorija | Min. pieņem. risks | Augsts risks | Nekategorizēts (*10) | Kopā | % no kopsummas |
| A līdz B– | C | D+ | D– un zemāks |
| Aizņēmējs | Finanšu iestādes | 285 924 | 109 219 | 443 921 | 1 130 146 | — | 1 969 210 | 54 % |
| Uzņēmumi | 108 621 | 49 059 | 12 253 | 532 735 | 315 011 | 1 017 679 | 28 % |
| Publiskā sektora iestādes | — | 20 776 | — | — | 664 | 21 440 | 1 % |
| Valstis | 917 | 2 529 | 3 360 | 631 955 | — | 638 761 | 17 % |
| Kopā | 395 462 | 181 583 | 459 534 | 2 294 836 | 315 675 | 3 647 090 | 100 % |

(tūkst. EUR)

31.12.2021.

Augsta kategorija

Standarta kategorija

Min. pieņem. risks

Augsts risks

Nekategorizēts (*10)

*10

Kopā

% no kopsummas

A līdz B–

C

D+

D– un zemāks

Aizņēmējs

Finanšu iestādes

285 924

109 219

443 921

1 130 146

—

1 969 210

1 969 210

54 %

54 %

Uzņēmumi

108 621

49 059

12 253

532 735

315 011

1 017 679

1 017 679

28 %

28 %

Publiskā sektora iestādes

—

20 776

—

—

664

21 440

21 440

1 %

1 %

Valstis

917

2 529

3 360

631 955

—

638 761

638 761

17 %

17 %

Kopā

Kopā

395 462

395 462

181 583

181 583

459 534

459 534

2 294 836

2 294 836

315 675

315 675

3 647 090

3 647 090

100 %

100 %

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| 31.12.2020. | Augsta kategorija | Standarta kategorija | Min. pieņem. risks | Augsts risks | Nekategorizēts (*11) | Kopā | % no kopsummas |
| A līdz B– | C | D+ | D– un zemāks |
| Aizņēmējs | Finanšu iestādes | 290 565 | 90 445 | 475 331 | 815 120 | — | 1 671 461 | 50 % |
| Uzņēmumi | 118 990 | 46 861 | 14 433 | 512 142 | 313 762 | 1 006 188 | 30 % |
| Publiskās iestādes | — | 21 866 | — | — | 1 057 | 22 923 | 1 % |
| Valstis | — | 4 865 | 3 926 | 653 548 | — | 662 339 | 19 % |
| Kopā | 409 555 | 164 037 | 493 690 | 1 980 810 | 314 819 | 3 362 911 | 100 % |

(tūkst. EUR)

31.12.2020.

Augsta kategorija

Standarta kategorija

Min. pieņem. risks

Augsts risks

Nekategorizēts (*11)

*11

Kopā

% no kopsummas

A līdz B–

C

D+

D– un zemāks

Aizņēmējs

Finanšu iestādes

290 565

90 445

475 331

815 120

—

1 671 461

1 671 461

50 %

50 %

Uzņēmumi

118 990

46 861

14 433

512 142

313 762

1 006 188

1 006 188

30 %

30 %

Publiskās iestādes

—

21 866

—

—

1 057

22 923

22 923

1 %

1 %

Valstis

—

4 865

3 926

653 548

—

662 339

662 339

19 %

19 %

Kopā

Kopā

409 555

409 555

164 037

164 037

493 690

493 690

1 980 810

1 980 810

314 819

314 819

3 362 911

3 362 911

100 %

100 %

3.2.3.4.   Aizdevumu un avansu riska koncentrācija

Aizdevumu un avansu riska koncentrācija

3.2.3.4.1.   
  Ģeogrāfiskā analīze

Ģeogrāfiskā analīze

Pamatojoties uz aizņēmēja valsti, Mehānisma aizdevumu portfeli var analizēt dalījumā pa šādiem ģeogrāfiskiem reģioniem

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| Aizņēmēja valsts | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| Ēģipte | 345 810 | 319 040 |
| Kenija | 321 069 | 195 917 |
| Nigērija | 237 992 | 236 149 |
| Reģions – ĀKK | 208 795 | 37 497 |
| Maurīcija | 101 446 | 76 419 |
| Etiopija | 96 391 | 92 346 |
| Barbadosa | 85 058 | 75 037 |
| Ruanda | 64 169 | 59 114 |
| Uganda | 61 033 | 61 869 |
| Zambija | 52 345 | 42 553 |
| Kongo Demokrātiskā Republika | 48 766 | 56 527 |
| Tanzānija | 46 423 | 60 058 |
| Senegāla | 42 968 | 32 850 |
| Kamerūna | 42 097 | 36 749 |
| Jaunkaledonija | 37 098 | 41 224 |
| Jamaika | 20 776 | 23 411 |
| Dominikānas Republika | 19 076 | 30 741 |
| Gvineja | 18 972 | 18 534 |
| Gana | 15 835 | 21 249 |
| Malāvija | 14 898 | 17 349 |
| Zimbabve | 14 708 | — |
| Angola | 12 253 | 14 654 |
| Mali | 12 120 | 12 918 |
| Mauritānija | 11 921 | 38 131 |
| Kaboverde | 11 718 | 14 952 |
| Mozambika | 9 107 | 10 775 |
| Kaimanu Salas | 8 692 | 8 027 |
| Francijas Polinēzija | 5 783 | 8 783 |
| Benina | 4 023 | 3 932 |
| Burkinafaso | 3 581 | 1 267 |
| Mikronēzija | 2 872 | 3 073 |
| Seišelas | 2 529 | 3 359 |
| Svatini | 1 792 | — |
| Haiti | 1 208 | 2 617 |
| Nigēra | 1 182 | 2 243 |
| Samoa | 909 | 1 898 |
| Vanuatu | 866 | 1 200 |
| Togo | — | 10 625 |
| Palau | — | 358 |
| Kopā | 1 986 281 | 1 673 445 |

(tūkst. EUR)

Aizņēmēja valsts

31.12.2021.

31.12.2020.

Ēģipte

345 810

319 040

Kenija

321 069

195 917

Nigērija

237 992

236 149

Reģions – ĀKK

208 795

37 497

Maurīcija

101 446

76 419

Etiopija

96 391

92 346

Barbadosa

85 058

75 037

Ruanda

64 169

59 114

Uganda

61 033

61 869

Zambija

52 345

42 553

Kongo Demokrātiskā Republika

48 766

56 527

Tanzānija

46 423

60 058

Senegāla

42 968

32 850

Kamerūna

42 097

36 749

Jaunkaledonija

37 098

41 224

Jamaika

20 776

23 411

Dominikānas Republika

19 076

30 741

Gvineja

18 972

18 534

Gana

15 835

21 249

Malāvija

14 898

17 349

Zimbabve

14 708

—

Angola

12 253

14 654

Mali

12 120

12 918

Mauritānija

11 921

38 131

Kaboverde

11 718

14 952

Mozambika

9 107

10 775

Kaimanu Salas

8 692

8 027

Francijas Polinēzija

5 783

8 783

Benina

4 023

3 932

Burkinafaso

3 581

1 267

Mikronēzija

2 872

3 073

Seišelas

2 529

3 359

Svatini

1 792

—

Haiti

1 208

2 617

Nigēra

1 182

2 243

Samoa

909

1 898

Vanuatu

866

1 200

Togo

—

10 625

Palau

—

358

Kopā

Kopā

1 986 281

1 986 281

1 673 445

1 673 445

3.2.3.4.2.   
  Nozaru analīze

Nozaru analīze

Nākamajā tabulā ir analizēts Mehānisma aizdevumu portfelis dalījumā pa aizņēmēju nozarēm. Operācijas, kurās līdzekļus vispirms izmaksā finanšu starpniekam un tikai pēc tam galasaņēmējam, atspoguļo pozīcijā “Pakalpojumu nozare un citi”.

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| Aizņēmēja nozare | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| Finanšu pakalpojumi | 1 190 407 | 1 030 121 |
| Elektroenerģija | 211 761 | 192 599 |
| Valsts pārvalde | 195 154 | 191 768 |
| Veselības aprūpe | 170 000 | — |
| Ķimikālijas | 111 251 | 89 495 |
| Uzņēmējdarbības pakalpojumi, IT un mediji | 34 306 | 26 638 |
| Gaisa un jūras transporta infrastruktūra | 20 776 | 21 866 |
| Zāles un medicīniskais aprīkojums | 13 684 | 11 709 |
| Telesakari | 12 253 | 14 964 |
| Kapitālieguldījumu preces | 9 269 | 11 531 |
| Metāli un kalnrūpniecība | 8 667 | 34 292 |
| Atkritumu rekuperācija un reciklēšana | 5 326 | 6 063 |
| Pakalpojumu nozare un citi | 2 561 | 24 761 |
| Dažādi komunālie pakalpojumi | 866 | 1 200 |
| Būvmateriāli un būvniecība | — | 14 433 |
| Lauksaimniecība un pārtikas aprite | — | 2 005 |
| Kopā | 1 986 281 | 1 673 445 |

(tūkst. EUR)

Aizņēmēja nozare

31.12.2021.

31.12.2021.

31.12.2020.

31.12.2020.

Finanšu pakalpojumi

1 190 407

1 030 121

Elektroenerģija

211 761

192 599

Valsts pārvalde

195 154

191 768

Veselības aprūpe

170 000

—

Ķimikālijas

111 251

89 495

Uzņēmējdarbības pakalpojumi, IT un mediji

34 306

26 638

Gaisa un jūras transporta infrastruktūra

20 776

21 866

Zāles un medicīniskais aprīkojums

13 684

11 709

Telesakari

12 253

14 964

Kapitālieguldījumu preces

9 269

11 531

Metāli un kalnrūpniecība

8 667

34 292

Atkritumu rekuperācija un reciklēšana

5 326

6 063

Pakalpojumu nozare un citi

2 561

24 761

Dažādi komunālie pakalpojumi

866

1 200

Būvmateriāli un būvniecība

—

14 433

Lauksaimniecība un pārtikas aprite

—

2 005

Kopā

Kopā

1 986 281

1 986 281

1 673 445

1 673 445

3.2.3.5.   Kredītrisks katra iekšējā riska reitinga grupā

Kredītrisks katra iekšējā riska reitinga grupā

EIB izmanto iekšēju reitinga metodiku atbilstoši uz iekšējiem reitingiem balstītajai pieejai, kas paredzēta “Bāzelē III”. Lielākajai daļai Mehānisma darījumu partneru ir piešķirts iekšējs reitings atbilstoši šai metodikai. Nākamajā tabulā ir norādīts Mehānisma aizdevumu portfeļa sadalījums pēc aizņēmēja vai galvotāja iekšējā reitinga – atkarībā no tā, kurš reitings ir labāks –, ja reitings ir pieejams. Gadījumos, kad iekšējais reitings nav bijis pieejams, šai analīzei izmantots ārējais reitings.

Tabulā ir norādīti gan parakstītie riska darījumi (izmaksātie un neizmaksātie), gan riska svērtie riska darījumi, pamatojoties uz iekšēju metodiku, ko Mehānisms izmanto ierobežojumu pārvaldībai.

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| | | 2021 |
| | Moody’s ekviv. reitings | 12 mēnešu PKZ | PKZ visā darbības laikā bez kredītvērtības samazinājuma | PKZ visā darbības laikā ar kredītvērtības samazinājumu | POCI | FVTPL | Kopā |
| Aizdevumi un avansi, kas novērtēti AC | | | | | | | |
| Iekšējais reitings 1 – minimāls kredītrisks | Aaa | — | 64 876 | — | — | — | 64 876 |
| Iekšējais reitings 2 – ļoti zems kredītrisks | Aa1–Aa3 | 85 059 | — | — | — | — | 85 059 |
| Iekšējais reitings 3 – zems kredītrisks | A1–A3 | 1 056 | — | — | — | — | 1 056 |
| Iekšējais reitings 4 – vidējs kredītrisks | Baa1–Baa3 | 46 507 | — | — | — | — | 46 507 |
| Iekšējais reitings 5 – finansiāli vājš darījumu partneris | Ba1–Ba3 | 435 300 | 12 288 | — | — | — | 447 588 |
| Iekšējais reitings 6 – augsts kredītrisks | B1–B3 | 556 705 | 237 898 | — | — | — | 794 603 |
| Iekšējais reitings 7 – ļoti augsts kredītrisks | Zemāks par Caa1 | 55 928 | 258 220 | — | — | — | 314 148 |
| Iekšējais reitings 8 – saistības neizpildījis darījumu partneris | Zemāks par Caa1, bet nav izpildījis saistības | — | — | 69 180 | — | — | 69 180 |
| Aizdevumi un avansi, kas novērtēti FVTPL | | — | — | — | — | 272 917 | 272 917 |
| Zaudējumu atskaitījums un patiesās vērtības korekcija | | -3 565 | -33 268 | -30 169 | — | -42 651 | - 109 653 |
| Aizdevumu un avansu uzskaites vērtība | | 1 176 990 | 540 014 | 39 011 | — | 230 266 | 1 986 281 |
| Aizdevumu saistības | | | | | | | |
| Iekšējais reitings 1 – minimāls kredītrisks | Aaa | — | — | — | — | — | — |
| Iekšējais reitings 2 – ļoti zems kredītrisks | Aa1–Aa3 | 86 796 | — | — | — | — | 86 796 |
| Iekšējais reitings 3 – zems kredītrisks | A1–A3 | 87 000 | — | — | — | — | 87 000 |
| Iekšējais reitings 4 – vidējs kredītrisks | Baa1–Baa3 | 61 060 | — | — | — | — | 61 060 |
| Iekšējais reitings 5 – finansiāli vājš darījumu partneris | Ba1–Ba3 | 173 963 | — | — | — | — | 173 963 |
| Iekšējais reitings 6 – augsts kredītrisks | B1–B3 | 777 195 | 18 595 | — | — | — | 795 790 |
| Iekšējais reitings 7 – ļoti augsts kredītrisks | Zemāks par Caa1 | 45 955 | 167 782 | — | — | — | 213 737 |
| Iekšējais reitings 8 – saistības neizpildījis darījumu partneris | Zemāks par Caa1, bet nav izpildījis saistības | — | — | 10 000 | — | — | 10 000 |
| Nav iekšējā reitinga (*12) | | 129 669 | 27 365 | — | — | — | 157 034 |
| Aizdevumi un avansi, kas novērtēti FVTPL | | — | — | — | — | 92 031 | 92 031 |
| Zaudējumu atskaitījums un patiesās vērtības korekcija | | -1 693 | -14 909 | — | — | — | -16 602 |
| Aizdevumu saistību uzskaites vērtība | | 1 359 945 | 198 833 | 10 000 | — | 92 031 | 1 660 809 |

(tūkst. EUR)

2021

Moody’s ekviv. reitings

Moody’s

12 mēnešu PKZ

PKZ visā darbības laikā bez kredītvērtības samazinājuma

PKZ visā darbības laikā ar kredītvērtības samazinājumu

POCI

POCI

FVTPL

FVTPL

Kopā

Aizdevumi un avansi, kas novērtēti AC

Aizdevumi un avansi, kas novērtēti AC

Iekšējais reitings 1 – minimāls kredītrisks

Aaa

—

64 876

—

—

—

64 876

64 876

Iekšējais reitings 2 – ļoti zems kredītrisks

Aa1–Aa3

85 059

—

—

—

—

85 059

85 059

Iekšējais reitings 3 – zems kredītrisks

A1–A3

1 056

—

—

—

—

1 056

1 056

Iekšējais reitings 4 – vidējs kredītrisks

Baa1–Baa3

46 507

—

—

—

—

46 507

46 507

Iekšējais reitings 5 – finansiāli vājš darījumu partneris

Ba1–Ba3

435 300

12 288

—

—

—

447 588

447 588

Iekšējais reitings 6 – augsts kredītrisks

B1–B3

556 705

237 898

—

—

—

794 603

794 603

Iekšējais reitings 7 – ļoti augsts kredītrisks

Zemāks par Caa1

55 928

258 220

—

—

—

314 148

314 148

Iekšējais reitings 8 – saistības neizpildījis darījumu partneris

Zemāks par Caa1, bet nav izpildījis saistības

—

—

69 180

—

—

69 180

69 180

Aizdevumi un avansi, kas novērtēti FVTPL

Aizdevumi un avansi, kas novērtēti FVTPL

—

—

—

—

272 917

272 917

272 917

272 917

Zaudējumu atskaitījums un patiesās vērtības korekcija

Zaudējumu atskaitījums un patiesās vērtības korekcija

-3 565

-3 565

-33 268

-33 268

-30 169

-30 169

—

-42 651

-42 651

- 109 653

- 109 653

Aizdevumu un avansu uzskaites vērtība

Aizdevumu un avansu uzskaites vērtība

1 176 990

1 176 990

540 014

540 014

39 011

39 011

—

230 266

230 266

1 986 281

1 986 281

Aizdevumu saistības

Aizdevumu saistības

Iekšējais reitings 1 – minimāls kredītrisks

Aaa

—

—

—

—

—

—

Iekšējais reitings 2 – ļoti zems kredītrisks

Aa1–Aa3

86 796

—

—

—

—

86 796

86 796

Iekšējais reitings 3 – zems kredītrisks

A1–A3

87 000

—

—

—

—

87 000

87 000

Iekšējais reitings 4 – vidējs kredītrisks

Baa1–Baa3

61 060

—

—

—

—

61 060

61 060

Iekšējais reitings 5 – finansiāli vājš darījumu partneris

Ba1–Ba3

173 963

—

—

—

—

173 963

173 963

Iekšējais reitings 6 – augsts kredītrisks

B1–B3

777 195

18 595

—

—

—

795 790

795 790

Iekšējais reitings 7 – ļoti augsts kredītrisks

Zemāks par Caa1

45 955

167 782

—

—

—

213 737

213 737

Iekšējais reitings 8 – saistības neizpildījis darījumu partneris

Zemāks par Caa1, bet nav izpildījis saistības

—

—

10 000

—

—

10 000

10 000

Nav iekšējā reitinga (*12)

*12

129 669

27 365

—

—

—

157 034

157 034

Aizdevumi un avansi, kas novērtēti FVTPL

Aizdevumi un avansi, kas novērtēti FVTPL

—

—

—

—

92 031

92 031

92 031

92 031

Zaudējumu atskaitījums un patiesās vērtības korekcija

Zaudējumu atskaitījums un patiesās vērtības korekcija

-1 693

-1 693

-14 909

-14 909

—

—

—

-16 602

-16 602

Aizdevumu saistību uzskaites vērtība

Aizdevumu saistību uzskaites vērtība

1 359 945

1 359 945

198 833

198 833

10 000

10 000

—

92 031

92 031

1 660 809

1 660 809

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| | | 2020 |
| | Moody’s ekviv. reitings | 12 mēnešu PKZ | PKZ visā darbības laikā bez kredītvērtības samazinājuma | PKZ visā darbības laikā ar kredītvērtības samazinājumu | POCI | FVTPL | Kopā |
| Aizdevumi un avansi, kas novērtēti AC | | | | | | | |
| Iekšējais reitings 1 – minimāls kredītrisks | Aaa | — | 73 545 | — | — | — | 73 545 |
| Iekšējais reitings 2 – ļoti zems kredītrisks | Aa1–Aa3 | 75 048 | — | — | — | — | 75 048 |
| Iekšējais reitings 3 – zems kredītrisks | A1–A3 | 2 087 | — | — | — | — | 2 087 |
| Iekšējais reitings 4 – vidējs kredītrisks | Baa1–Baa3 | 54 412 | 6 087 | — | — | — | 60 499 |
| Iekšējais reitings 5 – finansiāli vājš darījumu partneris | Ba1–Ba3 | 392 787 | 19 761 | — | — | — | 412 548 |
| Iekšējais reitings 6 – augsts kredītrisks | B1–B3 | 581 607 | 193 877 | 32 032 | — | — | 807 516 |
| Iekšējais reitings 7 – ļoti augsts kredītrisks | Zemāks par Caa1 | 70 495 | 177 919 | 1 493 | — | — | 249 907 |
| Iekšējais reitings 8 – saistības neizpildījis darījumu partneris | Zemāks par Caa1, bet nav izpildījis saistības | — | 5 693 | 45 000 | — | — | 50 693 |
| Aizdevumi un avansi, kas novērtēti FVTPL | | — | — | — | — | 92 436 | 92 436 |
| Zaudējumu atskaitījums un patiesās vērtības korekcija | | -16 389 | -43 976 | -44 538 | — | -45 931 | - 150 834 |
| Aizdevumu un avansu uzskaites vērtība | | 1 160 047 | 432 906 | 33 987 | — | 46 505 | 1 673 445 |
| Aizdevumu saistības | | | | | | | |
| Iekšējais reitings 2 – ļoti zems kredītrisks | Aa1–Aa3 | 95 067 | — | — | — | — | 95 067 |
| Iekšējais reitings 3 – zems kredītrisks | A1–A3 | 87 000 | — | — | — | — | 87 000 |
| Iekšējais reitings 4 – vidējs kredītrisks | Baa1–Baa3 | 57 282 | — | — | — | — | 57 282 |
| Iekšējais reitings 5 – finansiāli vājš darījumu partneris | Ba1–Ba3 | 152 264 | — | — | — | — | 152 264 |
| Iekšējais reitings 6 – augsts kredītrisks | B1–B3 | 675 365 | 8 964 | — | — | — | 684 329 |
| Iekšējais reitings 7 – ļoti augsts kredītrisks | Zemāks par Caa1 | 72 500 | 110 331 | — | — | — | 182 831 |
| Iekšējais reitings 8 – saistības neizpildījis darījumu partneris | Zemāks par Caa1, bet nav izpildījis saistības | — | — | 38 497 | — | — | 38 497 |
| Nav iekšējā reitinga (*13) | | 129 669 | 27 365 | — | — | — | 157 034 |
| Aizdevumi un avansi, kas novērtēti FVTPL | | — | — | — | — | 268 314 | 268 314 |
| Zaudējumu atskaitījums un patiesās vērtības korekcija | | -6 817 | -26 335 | — | — | — | -33 152 |
| Aizdevumu saistību uzskaites vērtība | | 1 262 330 | 120 325 | 38 497 | — | 268 314 | 1 689 466 |

(tūkst. EUR)

2020

Moody’s ekviv. reitings

Moody’s

12 mēnešu PKZ

PKZ visā darbības laikā bez kredītvērtības samazinājuma

PKZ visā darbības laikā ar kredītvērtības samazinājumu

POCI

POCI

FVTPL

FVTPL

Kopā

Aizdevumi un avansi, kas novērtēti AC

Aizdevumi un avansi, kas novērtēti AC

Iekšējais reitings 1 – minimāls kredītrisks

Aaa

—

73 545

—

—

—

73 545

73 545

Iekšējais reitings 2 – ļoti zems kredītrisks

Aa1–Aa3

75 048

—

—

—

—

75 048

75 048

Iekšējais reitings 3 – zems kredītrisks

A1–A3

2 087

—

—

—

—

2 087

2 087

Iekšējais reitings 4 – vidējs kredītrisks

Baa1–Baa3

54 412

6 087

—

—

—

60 499

60 499

Iekšējais reitings 5 – finansiāli vājš darījumu partneris

Ba1–Ba3

392 787

19 761

—

—

—

412 548

412 548

Iekšējais reitings 6 – augsts kredītrisks

B1–B3

581 607

193 877

32 032

—

—

807 516

807 516

Iekšējais reitings 7 – ļoti augsts kredītrisks

Zemāks par Caa1

70 495

177 919

1 493

—

—

249 907

249 907

Iekšējais reitings 8 – saistības neizpildījis darījumu partneris

Zemāks par Caa1, bet nav izpildījis saistības

—

5 693

45 000

—

—

50 693

50 693

Aizdevumi un avansi, kas novērtēti FVTPL

Aizdevumi un avansi, kas novērtēti FVTPL

—

—

—

—

92 436

92 436

92 436

92 436

Zaudējumu atskaitījums un patiesās vērtības korekcija

Zaudējumu atskaitījums un patiesās vērtības korekcija

-16 389

-16 389

-43 976

-43 976

-44 538

-44 538

—

—

-45 931

-45 931

- 150 834

- 150 834

Aizdevumu un avansu uzskaites vērtība

Aizdevumu un avansu uzskaites vērtība

1 160 047

1 160 047

432 906

432 906

33 987

33 987

—

—

46 505

46 505

1 673 445

1 673 445

Aizdevumu saistības

Aizdevumu saistības

Iekšējais reitings 2 – ļoti zems kredītrisks

Aa1–Aa3

95 067

—

—

—

—

95 067

95 067

Iekšējais reitings 3 – zems kredītrisks

A1–A3

87 000

—

—

—

—

87 000

87 000

Iekšējais reitings 4 – vidējs kredītrisks

Baa1–Baa3

57 282

—

—

—

—

57 282

57 282

Iekšējais reitings 5 – finansiāli vājš darījumu partneris

Ba1–Ba3

152 264

—

—

—

—

152 264

152 264

Iekšējais reitings 6 – augsts kredītrisks

B1–B3

675 365

8 964

—

—

—

684 329

684 329

Iekšējais reitings 7 – ļoti augsts kredītrisks

Zemāks par Caa1

72 500

110 331

—

—

—

182 831

182 831

Iekšējais reitings 8 – saistības neizpildījis darījumu partneris

Zemāks par Caa1, bet nav izpildījis saistības

—

—

38 497

—

—

38 497

38 497

Nav iekšējā reitinga (*13)

*13

129 669

27 365

—

—

—

157 034

157 034

Aizdevumi un avansi, kas novērtēti FVTPL

Aizdevumi un avansi, kas novērtēti FVTPL

—

—

—

—

—

—

268 314

268 314

268 314

268 314

Zaudējumu atskaitījums un patiesās vērtības korekcija

Zaudējumu atskaitījums un patiesās vērtības korekcija

-6 817

-6 817

-26 335

-26 335

—

—

—

-33 152

-33 152

Aizdevumu saistību uzskaites vērtība

Aizdevumu saistību uzskaites vērtība

1 262 330

1 262 330

120 325

120 325

38 497

38 497

—

268 314

268 314

1 689 466

1 689 466

EIB pastāvīgi uzrauga notikumus, kas ietekmē tās aizņēmējus un galvotājus, jo īpaši bankas. Jo īpaši EIB katrā individuālā gadījumā novērtē savas līgumiskās tiesības reitinga pasliktināšanās gadījumā un pieprasa veikt riska mazināšanas pasākumus. Tā arī cieši uzrauga par saviem aizdevumiem saņemto bankas garantiju atjaunošanu, lai nodrošinātu, ka tās tiek aizstātas vai ka vajadzības gadījumā tiek savlaicīgi veiktas citas darbības.

3.2.3.6.   Aizdevumu maksājumu kavējumi un vērtības samazināšanās

Aizdevumu maksājumu kavējumi un vērtības samazināšanās

Maksājumu kavējumi tiek apzināti, uzraudzīti un paziņoti saskaņā ar procedūrām, kas noteiktas visā EIB piemērojamā dokumentā “Finanšu uzraudzības vadlīnijas un procedūras”. Šīs procedūras atbilst banku darījumu paraugpraksei, un tās piemēro visiem EIB pārvaldītajiem aizdevumiem.

Uzraudzības process ir strukturēts tā, lai nodrošinātu, ka i) iespējami maksājumu kavējumi tiek konstatēti un par tiem paziņo atbildīgajiem dienestiem bez liekas kavēšanās; ii) informācija par kritiskiem gadījumiem ātri nonāk attiecīgajā darbības vai lēmumu pieņemšanas līmenī; iii) Mehānisma vadībai tiek regulāri ziņots par vispārējo statusu.

Maksājumu kavējumus un vērtības samazinājumus aizdevumiem un avansiem var analizēt šādi:

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| | Aizdevumi un avansi | Aizdevumi un avansi |
| | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| Uzskaites vērtība | 1 986 281 | 1 673 445 |
| PKZ visā darbības laikā ar kredītvērtības samazinājumu | | |
| Bruto summa | 69 180 | 45 000 |
| Vērtības samazinājuma zaudējumu atskaitījums | -30 169 | -44 538 |
| PKZ visā darbības laikā ar kredītvērtības samazinājumu: uzskaites vērtība | 39 011 | 462 |
| Termiņš kavēts, bet kredītvērtība nav samazinājusies | | |
| Termiņš kavēts | | |
| 0–30 dienas | 2 334 | 2 008 |
| 30–60 dienas | 9 | — |
| 60–90 dienas | — | — |
| 90–180 dienas | — | 174 |
| vairāk nekā 180 dienas | — | — |
| Termiņš kavēts, bet kredītvērtība nav samazinājusies: uzskaites vērtība | 2 343 | 2 182 |
| Termiņš nav kavēts, un kredītvērtība nav samazinājusies: uzskaites vērtība | 1 944 927 | 1 670 801 |
| Aizdevumu un avansu kopējā uzskaites vērtība | 1 986 281 | 1 673 445 |

(tūkst. EUR)

Aizdevumi un avansi

Aizdevumi un avansi

31.12.2021.

31.12.2020.

Uzskaites vērtība

Uzskaites vērtība

1 986 281

1 986 281

1 673 445

1 673 445

PKZ visā darbības laikā ar kredītvērtības samazinājumu

PKZ visā darbības laikā ar kredītvērtības samazinājumu

Bruto summa

69 180

45 000

Vērtības samazinājuma zaudējumu atskaitījums

-30 169

-44 538

PKZ visā darbības laikā ar kredītvērtības samazinājumu: uzskaites vērtība

PKZ visā darbības laikā ar kredītvērtības samazinājumu: uzskaites vērtība

39 011

39 011

462

462

Termiņš kavēts, bet kredītvērtība nav samazinājusies

Termiņš kavēts, bet kredītvērtība nav samazinājusies

Termiņš kavēts

Termiņš kavēts

0–30 dienas

2 334

2 008

30–60 dienas

9

—

60–90 dienas

—

—

90–180 dienas

—

174

vairāk nekā 180 dienas

—

—

Termiņš kavēts, bet kredītvērtība nav samazinājusies: uzskaites vērtība

Termiņš kavēts, bet kredītvērtība nav samazinājusies: uzskaites vērtība

2 343

2 343

2 182

2 182

Termiņš nav kavēts, un kredītvērtība nav samazinājusies: uzskaites vērtība

Termiņš nav kavēts, un kredītvērtība nav samazinājusies: uzskaites vērtība

1 944 927

1 944 927

1 670 801

1 670 801

Aizdevumu un avansu kopējā uzskaites vērtība

Aizdevumu un avansu kopējā uzskaites vērtība

1 986 281

1 986 281

1 673 445

1 673 445

3.2.3.7.   PKZ jutīgums pret nākotnes ekonomiskajiem apstākļiem (tūkst. EUR)

PKZ jutīgums pret nākotnes ekonomiskajiem apstākļiem (tūkst. EUR)

PKZ ir jutīgi pret vērtējumiem un pieņēmumiem, kas izdarīti, formulējot nākotnes scenārijus. EIB veic jutīguma analīzi paredzamajiem kredītzaudējumiem, kas atzīti tās aktīvu būtiskajās klasēs.

Nākotnes ekonomisko apstākļu prognozes (ko izdara, izmantojot makroekonomiskos scenārijus) izmanto kā ievaddatus prognozēšanas modelī, kas aprēķina nosacītus riska parametrus, kurus izmanto kā ievaddatus zaudējumu atskaitījumu aprēķinā.

Scenāriju pamatā ir IKP – galvenā ekonomiskās aktivitātes rādītāja – satricinājumi. Reālā IKP satricinājumi tiek kalibrēti, lai replicētu attiecīgā mainīgā rādītāja līdzšinējo nepastāvību. Turklāt attiecīgā gadījumā izmanto ekspertu vērtējumu, lai precizētu IKP satricinājumu apjomu un noturīgumu. Rezultātā satricinājumi tiek noteikti kopā ar dilstošo funkciju, lai noteiktu satricinājumu ietekmi laika gaitā. Tiek noteiktas ar katru scenāriju saistītās varbūtības, kas atspoguļo tirgus (svārstīguma) rādītājus un iekšēji izstrādātus rādītājus/indeksus, ko konsekventi izmanto laika gaitā, lai noskaidrotu nenoteiktību. Pozitīvā satricinājuma un negatīvā satricinājuma svērums ir atkarīgs no risku samēra ekonomikā; iepriekš ceturkšņa prognozēm tika piemērots vidējais negatīvais satricinājums un vidējais pozitīvais satricinājums attiecīgi -15 250 EUR (2020. gadā: -20 533 EUR) un 11 780 EUR (2020. gadā: 17 658 EUR).

Šajā tabulā ir norādīti zaudējumu atskaitījumi 1. un 2. pakāpes aizdevumiem un avansiem. Katram nākotnes scenārijam (piemēram, pamatscenārijam, pozitīvajam scenārijam un negatīvajam scenārijam) tika piemērots 100 % svērums tā vietā, lai piemērotu scenāriju varbūtības svērumus visiem trim scenārijiem.

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| | 2021 |
| Pozitīvais | Pamatscenārijs | Negatīvais |
| Bruto riska darījumu apjoms | 3 319 800 | 3 319 800 | 3 319 800 |
| Zaudējumu atskaitījums | 37 862 | 49 642 | 64 892 |

(tūkst. EUR)

2021

Pozitīvais

Pamatscenārijs

Negatīvais

Bruto riska darījumu apjoms

3 319 800

3 319 800

3 319 800

Zaudējumu atskaitījums

37 862

49 642

64 892

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| | 2020 |
| Pozitīvais | Pamatscenārijs | Negatīvais |
| Bruto riska darījumu apjoms | 3 063 652 | 3 063 652 | 3 063 652 |
| Zaudējumu atskaitījums | 70 645 | 88 303 | 108 836 |

(tūkst. EUR)

2020

Pozitīvais

Pamatscenārijs

Negatīvais

Bruto riska darījumu apjoms

3 063 652

3 063 652

3 063 652

Zaudējumu atskaitījums

70 645

88 303

108 836

3.2.3.8.   Jaunas vienošanās panākšana par aizdevumu un aizdevuma pārskatīšana

Jaunas vienošanās panākšana par aizdevumu un aizdevuma pārskatīšana

EIB par pārskatītiem aizdevumiem uzskata aizdevumus (t. i., aizdevumi, parāda vērtspapīri un aizdevumu saistības), kuriem ir piemēroti pārskatīšanas pasākumi. Pārskatīšanas pasākumi ir pretimnākšana, ko EIB izlemj izrādīt parādniekam, kuru viņa finansiālo grūtību dēļ uzskata par nespējīgu izpildīt līgumiskos parāda apkalpošanas noteikumus un nosacījumus, lai parādnieks varētu apkalpot parādu vai varētu pilnībā vai daļēji refinansēt līgumu. Riska darījumus uzskata par pārskatītiem, ja ir izrādīta pretimnākšana, neatkarīgi no tā, vai kādai summai ir nokavēts termiņš un vai riska darījums ir klasificēts kā tāds, kurā netiek pildītas saistības. Riska darījumus neuzskata par pārskatītiem, ja parādniekam nav finansiālu grūtību.

Parastās darbības ietvaros attiecīgo aizdevumu AK pasliktinātos, aizdevumi tiktu iekļauti kontrolsarakstā pirms jaunas vienošanās panākšanas un finanšu instruments tiktu pārvietots no 1. pakāpes uz 2. pakāpi vērtības samazināšanās trīs pakāpju modelī. Pēc jaunas vienošanās panākšanas EIB turpinātu cieši uzraudzīt šos aizdevumus un finanšu instruments būtu ar samazinātu kredītvērtību un tiktu pārvietots uz 3. pakāpi. Ja vēlāk aizdevuma AK būtiski uzlabotos, aizdevums tiktu izņemts no kontrolsaraksta atbilstoši EIB procedūrām.

Reaģējot uz Covid-19 pandēmijas ekonomiskajām sekām, EIB ir nolēmusi konkrētos apstākļos saviem klientiem darīt pieejamus vairākus atbalsta pasākumus, kuri cita starpā ietver i) finanšu noteikumu un citu pamatklauzulu pagaidu atvieglošanu (ieskaitot atbrīvojumus), ii) naudas plūsmu pārprofilēšanu, nosakot jaunus atmaksas grafikus vai atmaksas saistību pagaidu apturēšanu, un iii) dažus citus papildinošus atbalsta pasākumus, piemēram, jaunu līgumu parakstīšanu, aizdevumu izmaksas paātrināšanu un aizņēmējiem aizdoto summu palielināšanu. EIB novērtē šādu pasākumu pieprasījumus katrā individuālā gadījumā, ievērojot īpašus nosacījumus. Šos pasākumus ir paredzēts piemērot klientiem, kurus īslaicīgi skārušas Covid-19 pandēmijas ekonomiskās sekas, bet kuriem nav strukturālu finansiālu grūtību vai maksātspējas problēmu un kurus šādu pasākumu piešķiršanas brīdī uzskata par tādiem, kas turpina darbību. Ja novērtējums rāda, ka klients neatbilst šīm prasībām, vai Mehānisms konstatē riskus klienta komercdarbības modeļa ilgtermiņa ilgtspējai, tas apsver jebkādus citus atbilstošus pasākumus un nepieciešamības gadījumā ievēro EIB standarta pārstrukturēšanas procesus.

Pārskatīšanas pasākumi un prakse, ko EIB īsteno pārskata periodā, cita starpā ietver termiņu pagarinājumu, tikai kapitāla maksājumu atlikšanu, kapitāla un procentu maksājumu atlikšanu, būtisku noteikumu neievērošanu un kavēto maksājumu kapitalizāciju.

Operācijas, kam tiek piemēroti pārskatīšanas pasākumi, norādītas nākamajā tabulā.

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| Ieņēmumus nesoši | Ieņēmumus nenesoši | Ieņēmumus nesoši | Ieņēmumus nenesoši |
| Pārskatīšanas praksei pakļauto līgumu skaits | 16 | 9 | 12 | 14 |
| Uzskaites vērtības (iesk. procentus un maksājumu kavējumus) | 210 553 | 58 742 | 169 274 | 58 748 |
| Atzītais PKZ atskaitījums | 16 124 | 20 475 | 19 311 | 28 934 |
| Procentu ienākumi no pārskatītiem līgumiem | 11 583 | 3 563 | 7 729 | 5 099 |
| Norakstītie riska darījumi / riska darījumi, kam pārtraukta atzīšana (pēc operācijas izbeigšanas/pārdošanas) | — | — | — | 49 472 |

(tūkst. EUR)

31.12.2021.

31.12.2020.

Ieņēmumus nesoši

Ieņēmumus nenesoši

Ieņēmumus nesoši

Ieņēmumus nenesoši

Pārskatīšanas praksei pakļauto līgumu skaits

16

9

12

14

Uzskaites vērtības (iesk. procentus un maksājumu kavējumus)

210 553

58 742

169 274

58 748

Atzītais PKZ atskaitījums

16 124

20 475

19 311

28 934

Procentu ienākumi no pārskatītiem līgumiem

11 583

3 563

7 729

5 099

Norakstītie riska darījumi / riska darījumi, kam pārtraukta atzīšana (pēc operācijas izbeigšanas/pārdošanas)

—

—

—

49 472

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| | Pārskatīšanas pasākumi |
| | 31.12.2020. | Termiņu pagarinājums | Atlikts kapitāla un procentu maksājums | Būtisku finanšu noteikumu neievērošana | Cits | Līgumiska atmaksa, izbeigšana un/vai norakstīšana | 31.12.2021. |
| Finanšu iestādes | 90 525 | — | — | 61 942 | 4 920 | -8 061 | 149 326 |
| Uzņēmumi | 137 497 | -690 | — | -13 752 | — | -3 086 | 119 969 |
| Kopā | 228 022 | -690 | — | 48 190 | 4 920 | -11 147 | 269 295 |

(tūkst. EUR)

Pārskatīšanas pasākumi

31.12.2020.

Termiņu pagarinājums

Atlikts kapitāla un procentu maksājums

Būtisku finanšu noteikumu neievērošana

Cits

Līgumiska atmaksa, izbeigšana un/vai norakstīšana

31.12.2021.

Finanšu iestādes

90 525

—

—

61 942

4 920

-8 061

149 326

Uzņēmumi

137 497

-690

—

-13 752

—

-3 086

119 969

Kopā

Kopā

228 022

228 022

-690

-690

—

—

48 190

48 190

4 920

4 920

-11 147

-11 147

269 295

269 295

3.2.4.   Naudas un naudas ekvivalentu kredītrisks

Naudas un naudas ekvivalentu kredītrisks

Pieejamie līdzekļi ir ieguldīti saskaņā ar Mehānisma līgumos noteikto izmaksas saistību grafiku. 2021. gada 31. decembrī un 2020. gada 31. decembrī ieguldījumi bija veikti bankas noguldījumos, noguldījumu sertifikātos un komerciālos vērtspapīros.

Pilnvarotu subjektu reitingi ir līdzīgi īstermiņa un ilgtermiņa reitingiem, kas ir nepieciešami EIB pašu kases līdzekļu izvietojumiem. Ja vairākas kredītreitinga aģentūras ir piešķīrušas dažādus reitingus, piemēro zemāko reitingu. Maksimālā atļautā summa katrai pilnvarotajai bankai pašlaik ir 50 000 000 EUR (piecdesmit miljoni euro). Izņēmums no šā noteikuma tiek piemērots bankai Societe Generale, kurā ir Mehānisma naudas norēķinu konti. Societe Generale īstermiņa kredītlimits 2021. gada 31. decembrī un 2020. gada 31. decembrī ir 110 000 000 EUR (simt desmit miljoni euro). Šis paaugstinātais limits tiek piemērots naudas summai, kura tiek turēta naudas norēķinu kontos, un šā darījumu partnera emitētajiem un kases aktīvu portfelī turētajiem instrumentiem.

Societe Generale

Societe Generale

Visi ieguldījumi veikti pilnvarotos subjektos, maksimālais periods līdz beigu termiņam ir trīs mēneši no valutēšanas dienas. Par visiem kredītriska ierobežojumu pārkāpumiem ir informēti pilnvaras devēji. 2021. gada 31. decembrī un 2020. gada 31. decembrī visiem termiņnoguldījumiem, komerciālajiem vērtspapīriem un naudai kasē, kas turēta Mehānisma kases aktīvu portfelī, minimālais reitings bija vismaz “P-2” (Moody’s ekvivalents) norēķinu dienā.

Moody’s

Šajā tabulā atainota situācija saistībā ar naudu un naudas ekvivalentiem, ieskaitot uzkrātos procentus.

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| Minimālais īstermiņa reitings | Minimālais ilgtermiņa reitings | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| (Moody’s apzīmējums) | (Moody’s apzīmējums) |
| P-1 | Aaa | 299 814 | 22 % | 49 988 | 5 % |
| P-1 | Aa2 | 160 066 | 12 % | 25 022 | 3 % |
| P-1 | Aa3 | 67 036 | 5 % | 130 024 | 14 % |
| P-1 | A1 | 82 730 | 6 % | 99 969 | 11 % |
| P-1 | A2 | 199 879 | 15 % | 119 972 | 13 % |
| P-1 | A3 | 444 064 | 32 % | 498 965 | 54 % |
| P-2 | A3 | 104 975 | 8 % | — | — |
| Kopā | 1 358 564 | 100 % | 923 940 | 100 % |

(tūkst. EUR)

Minimālais īstermiņa reitings

Minimālais ilgtermiņa reitings

31.12.2021.

31.12.2020.

(Moody’s apzīmējums)

Moody’s

(Moody’s apzīmējums)

Moody’s

P-1

Aaa

299 814

22 %

49 988

5 %

P-1

Aa2

160 066

12 %

25 022

3 %

P-1

Aa3

67 036

5 %

130 024

14 %

P-1

A1

82 730

6 %

99 969

11 %

P-1

A2

199 879

15 %

119 972

13 %

P-1

A3

444 064

32 %

498 965

54 %

P-2

A3

104 975

8 %

—

—

Kopā

Kopā

1 358 564

1 358 564

100 %

100 %

923 940

923 940

100 %

100 %

3.2.5.   Atvasināto instrumentu kredītrisks

Atvasināto instrumentu kredītrisks

3.2.5.1.   Atvasināto instrumentu kredītriska politika

Atvasināto instrumentu kredītriska politika

Atvasināto instrumentu kredītrisku veido zaudējumi, kas varētu rasties darījumu partnerim, ja otrs darījumu partneris nebūtu spējīgs pildīt līgumsaistības. Ar atvasinātajiem instrumentiem saistītais kredītrisks mainās atkarībā no vairākiem faktoriem (tādiem kā procentu likmes un valūtas kursi) un parasti atbilst tikai nelielai daļai no to nosacītās vērtības.

Mehānisms savas parastās darbības ietvaros var slēgt mijmaiņas līgumus, lai ierobežotu atsevišķu aizdevumu operāciju risku, vai regulētā tirgū netirgotus valūtas nākotnes līgumus, lai ierobežotu to valūtas pozīciju risku, kuras denominētas aktīvi tirgotās valūtās, kas nav euro. Visus mijmaiņas darījumus EIB veic ar ārējiem darījumu partneriem. Mijmaiņas darījumus regulē tie paši EIB un tās ārējo darījumu partneru parakstītie mijmaiņas pamatlīgumi un kredītatbalsta pielikumi.

3.2.5.2.   Atvasināto instrumentu kredītriska novērtējums

Atvasināto instrumentu kredītriska novērtējums

Visus mijmaiņas darījumus, ko EIB veic saistībā ar Mehānismu, regulē tā pati līgumiskā sistēma un metodikas, ko piemēro atvasinātajiem instrumentiem, par kuriem EIB vienojusies savām vajadzībām. Jo īpaši mijmaiņas darījumu partneru atbilstību EIB nosaka, pamatojoties uz tiem pašiem atbilstības nosacījumiem, ko tā vispārīgi piemēro mijmaiņas darījumiem.

EIB mijmaiņas un atvasināto instrumentu darījumu kredītrisku novērtē, izmantojot neto tirgus riska (Net Market Exposure – NME) un iespējamo nākotnes risku (Potential Future Exposure – PFE) pieeju ziņošanai un ierobežojumu uzraudzībai. NME un PFE aptver visus atvasinātos instrumentus, kas saistīti ar ieguldījumu mehānismu.

Net Market Exposure – NME

Potential Future Exposure – PFE

NME

PFE

Mehānisms slēdz ārvalstu valūtas īstermiņa mijmaiņas līgumus, lai ierobežotu valūtas risku aizdevumu izmaksai valūtās, kas nav euro. Ārvalstu valūtas mijmaiņas darījumu maksimālais termiņš ir trīs mēneši, un tas tiek regulāri pagarināts. Ārvalstu valūtas mijmaiņas darījumu nosacītā summa 2021. gada 31. decembrī bija 1 530,0 miljoni EUR, savukārt 2020. gada 31. decembrī tā bija 1 480,0 miljoni EUR. Ārvalstu valūtas mijmaiņas darījumu patiesā vērtība 2021. gada 31. decembrī bija -16,3 miljoni EUR, bet 2020. gada 31. decembrī33,6 miljoni EUR.

Mehānisms slēdz starpvalūtu mijmaiņas līgumus, lai ierobežotu valūtas risku aizdevumu izmaksai valūtās, kas nav euro. Starpvalūtu mijmaiņas līgumu termiņš ir ilgs. Ārvalstu valūtas mijmaiņas darījumu nosacītā summa 2021. gada 31. decembrī bija 51,9 miljoni EUR, bet ārvalstu valūtu mijmaiņas darījumu patiesā vērtība 2021. gada 31. decembrī bija -2,6 miljoni EUR, savukārt 2020. gada 31. decembrī starpvalūtu mijmaiņas darījumu nebija.

Mehānisms slēdz procentu likmju mijmaiņas līgumus, lai ierobežotu procentu likmju risku aizdevumu maksājumiem. 2021. gada 31. decembrī procentu likmju mijmaiņas darījumi bija slēgti. Nesamaksātā nosacītā summa bija 0,0 miljoni EUR (2020. gadā: 17,7 miljoni EUR), un patiesā vērtība bija 0,0 miljoni EUR (2020. gadā: – 0,6 miljoni EUR).

3.2.6.   Kases finanšu aktīvu kredītrisks

Kases finanšu aktīvu kredītrisks

Nākamajā tabulā ir atspoguļots stāvoklis, kāds ir kases aktīvu portfelim, kurš sastāv vienīgi no komerciāliem vērtspapīriem, ko emitējušas subsuverēnas struktūras, bankas un nebanku subjekti un kā sākotnējais termiņš ir garāks par trim mēnešiem. ES dalībvalstis, to aģentūras, bankas un nebanku subjekti ir atbilstīgi emitenti. Maksimālā atļautā summa katram pilnvarotajam emitentam ir 50 000 000 EUR (piecdesmit miljoni euro). Ieguldījumi vidēja termiņa un ilgtermiņa obligācijās arī būtu pieļaujami atkarībā no likviditātes prasībām.

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| Minimālais īstermiņa reitings | Minimālais ilgtermiņa reitings | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| (Moody’s apzīmējums) | (Moody’s apzīmējums) |
| P-1 | Aa1 | — | 0 % | 50 006 | 14 % |
| P-1 | Aa2 | — | 0 % | 50 040 | 14 % |
| P-1 | Aa3 | — | 0 % | 50 016 | 14 % |
| P-1 | Aaa | — | 0 % | 51 705 | 15 % |
| P-1 | A2 | — | 0 % | 50 058 | 15 % |
| P-2 | Baa1 | — | 0 % | 50 035 | 14 % |
| P-2 | Baa3 | — | 0 % | 50 013 | 14 % |
| Kopā | — | 0 % | 351 873 | 100 % |

(tūkst. EUR)

Minimālais īstermiņa reitings

Minimālais ilgtermiņa reitings

31.12.2021.

31.12.2020.

(Moody’s apzīmējums)

Moody’s

(Moody’s apzīmējums)

Moody’s

P-1

Aa1

—

0 %

50 006

14 %

P-1

Aa2

—

0 %

50 040

14 %

P-1

Aa3

—

0 %

50 016

14 %

P-1

Aaa

—

0 %

51 705

15 %

P-1

A2

—

0 %

50 058

15 %

P-2

Baa1

—

0 %

50 035

14 %

P-2

Baa3

—

0 %

50 013

14 %

Kopā

Kopā

—

—

0 %

0 %

351 873

351 873

100 %

100 %

3.3.   
  Likviditātes risks

Likviditātes risks

Likviditātes risks ir subjekta spēja finansēt aktīvu palielinājumu un pildīt saistības, kurām ir pienācis termiņš, neciešot pārāk lielus zaudējumus. To var iedalīt finansējuma likviditātes riskā un tirgus likviditātes riskā. Finansējuma likviditātes risks ir risks, ka subjekts nevarēs efektīvi nodrošināt plānotās un neplānotās kārtējās un nākotnes naudas plūsmas vajadzības, neietekmējot savu ikdienas darbību vai finansiālo stāvokli. Tirgus likviditātes risks ir risks, ka subjekts nevarēs vienkārši kompensēt vai likvidēt pozīciju par tirgus cenu nepietiekama tirgus dziļuma vai tirgus satricinājumu dēļ.

3.3.1.   Likviditātes riska pārvaldība

Likviditātes riska pārvaldība

Mehānisms tiek galvenokārt finansēts ar dalībvalstu gada iemaksām, kā arī atmaksājumiem no Mehānisma operācijām. Mehānisms savu finansējuma likviditātes risku galvenokārt pārvalda, plānojot savas neto likviditātes vajadzības un nepieciešamās dalībvalstu gada iemaksas.

Lai aprēķinātu dalībvalstu gada iemaksas, tiek analizēta pašreizējā un plānotā portfeļa izmaksas kārtība, un to uzrauga visu gadu. Lai koriģētu gada likviditātes prasības, tiek ņemti vērā īpaši notikumi, tādi kā priekšlaicīgi atmaksājumi, akciju pārdošana vai saistību neizpildes gadījumi.

Lai vēl vairāk mazinātu likviditātes risku, Mehānisms uztur likviditātes rezervi, kas ir pietiekama, lai segtu plānoto naudas izmaksu (ko periodiski paziņo EIB Aizdevumu departaments) jebkurā PIT. Līdzekļi tiek ieguldīti naudas un obligāciju tirgos starpbanku noguldījumu un citu īstermiņa finanšu instrumentu veidā, ievērojot Mehānisma naudas izmaksas saistības. Mehānisma likvīdos aktīvus pārvalda EIB Kases departaments, lai uzturētu pietiekamu likviditāti, kas ļautu Mehānismam pildīt saistības.

PIT

Saskaņā ar principu, ka tiek nošķirti darījumu un noformējuma nodaļas pienākumi, par norēķinu operācijām, kas saistītas ar minēto aktīvu ieguldījumiem, atbild EIB Operāciju plānošanas un norēķinu departaments. Savukārt par kases aktīvu ieguldījumu darījumu partneru un ierobežojumu apstiprināšanu, kā arī šo ierobežojumu uzraudzību ir atbildīgs EIB Riska pārvaldības direktorāts.

3.3.2.   Likviditātes riska novērtējums

Likviditātes riska novērtējums

Šīs iedaļas tabulās ir analizētas Mehānisma finanšu saistības sadalījumā pēc termiņa, ko definē kā atlikušo periodu starp bilances datumu un līgumā noteikto termiņu (balstoties uz nediskontētajām naudas plūsmām).

Mehānismam ir tādas neatvasinātās finanšu saistības kā neizmaksātas noslēgtajos aizdevumu līgumos paredzēto kredītu daļas, neizmaksātas noslēgtajos kapitāla parakstīšanas/ieguldījumu līgumos paredzētas daļas, piešķirtas aizdevumu garantijas vai procentu likmju subsīdiju un TP saistības.

IM aizdevumiem ir noteikts izmaksas termiņš. Tomēr izmaksu veic tādā laikā un apjomā, kas atbilst pamatā esošo ieguldījumu projektu gaitai. Turklāt IM aizdevumi ir darījumi, kuru darbības vide ir salīdzinoši nepastāvīga, tāpēc to izmaksas grafiks ir ļoti nenoteikts.

Kapitāla ieguldījumu maksāšanas termiņš pienāk, tiklīdz kapitāla fondu pārvaldnieki izsniedz derīgus kapitāla pieprasījumus, kas atbilst to ieguldīšanas darbību gaitai. Izņemšanas termiņš parasti ir trīs gadi, un tas tiek bieži pagarināts par vienu vai diviem gadiem. Dažas izmaksu saistības parasti saglabājas vēl pēc izņemšanas termiņa beigām, līdz pilnīgai fondu veidojošo ieguldījumu atsavināšanai, jo fonda likviditāte dažkārt var nebūt pietiekama, lai segtu maksājumu saistības, kas radušās attiecībā uz maksām vai citiem izdevumiem.

Uz garantijām neattiecas īpašas izmaksas saistības, izņemot gadījumus, kad garantiju pieprasa. Neizmaksāto garantiju summu samazina atbilstīgi garantēto aizdevumu atmaksas grafikam.

Procentu likmes subsīdiju, par kurām veikta saistību uzņemšanās, izejošās naudas plūsmas rodas saistībā ar subsidētiem aizdevumiem, ko finansē no EIB pašu resursiem. Tāpēc pārskatā iekļautās izejošās plūsmas attēlo tikai tādas saistības, kas saistītas ar minētajiem aizdevumiem, nevis neizmaksāto procentu likmes subsīdiju, par kurām notikusi saistību uzņemšanās, kopsummu. Tāpat kā aizdevumu gadījumā, to izmaksas grafiks nav precīzi noteikts.

Tehniskās palīdzības, par ko notikusi saistību uzņemšanās, “bruto nominālās izejošās plūsmas” tabulā “Neatvasināto finanšu saistību termiņu sadalījums” ir noslēgto TP līgumu summas kopējā neizmaksātā daļa. Izmaksas grafiks ir ļoti nenoteikts. Izejošās naudas plūsmas, kas atspoguļotas laika intervālā “3 mēneši vai mazāk”, ir to nesamaksāto rēķinu summa, kas saņemti līdz pārskata datumam.

Saistības, kas attiecas uz neatvasinātām finanšu saistībām, kurām nav noteikta līgumiskā termiņa, klasificē kategorijā “Nenoteikts termiņš”. Saistības, par kurām pārskata datumā ir reģistrēts naudas izmaksas pieprasījums, klasificē attiecīgajā laika intervālā.

Atvasināto finanšu saistību termiņu sadalījumā attēlotas līgumiskās nediskontētās mijmaiņas līgumu bruto naudas plūsmas, ieskaitot starpvalūtu mijmaiņas (CCS), starpvalūtu procentu likmju mijmaiņas (CCIRS), īstermiņa valūtas mijmaiņas un procentu likmju mijmaiņas līgumus.

CCS

CCIRS

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| Neatvasināto finanšu saistību termiņu sadalījums | 3 mēneši vai mazāk | Vairāk par 3 mēnešiem un ne vairāk par 1 gadu | Vairāk par 1 gadu un ne vairāk par 5 gadiem | Vairāk par 5 gadiem | Nenoteikts termiņš | Bruto nominālā izejošā plūsma |
| 31.12.2021. |
| Aizdevumu, par kuriem notikusi saistību uzņemšanās, bet kuri vēl nav izmaksāti, izejošās plūsmas | — | — | — | — | 1 677 411 | 1 677 411 |
| Ieguldījumu fondu un parakstīto akciju, par ko notikusi saistību uzņemšanās, izejošās plūsmas | 6 322 | — | — | — | 466 678 | 473 000 |
| Citas saistības (parakstītas, bet neizsniegtas garantijas, izsniegtas garantijas) | — | — | — | — | 1 755 974 | 1 755 974 |
| Procentu likmes subsīdiju, par kurām notikusi saistību uzņemšanās, izejošās plūsmas | — | — | — | — | 379 620 | 379 620 |
| TP, par ko notikusi saistību uzņemšanās, izejošās plūsmas | 1 519 | — | — | — | 37 617 | 39 136 |
| Kopā | 7 841 | — | — | — | 4 317 300 | 4 325 141 |

(tūkst. EUR)

Neatvasināto finanšu saistību termiņu sadalījums

3 mēneši vai mazāk

Vairāk par 3 mēnešiem un ne vairāk par 1 gadu

Vairāk par 1 gadu un ne vairāk par 5 gadiem

Vairāk par 5 gadiem

Nenoteikts termiņš

Bruto nominālā izejošā plūsma

31.12.2021.

Aizdevumu, par kuriem notikusi saistību uzņemšanās, bet kuri vēl nav izmaksāti, izejošās plūsmas

—

—

—

—

1 677 411

1 677 411

Ieguldījumu fondu un parakstīto akciju, par ko notikusi saistību uzņemšanās, izejošās plūsmas

6 322

—

—

—

466 678

473 000

Citas saistības (parakstītas, bet neizsniegtas garantijas, izsniegtas garantijas)

—

—

—

—

1 755 974

1 755 974

Procentu likmes subsīdiju, par kurām notikusi saistību uzņemšanās, izejošās plūsmas

—

—

—

—

379 620

379 620

TP, par ko notikusi saistību uzņemšanās, izejošās plūsmas

1 519

—

—

—

37 617

39 136

Kopā

Kopā

7 841

7 841

—

—

—

4 317 300

4 317 300

4 325 141

4 325 141

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| Neatvasināto finanšu saistību termiņu sadalījums | 3 mēneši vai mazāk | Vairāk par 3 mēnešiem un ne vairāk par 1 gadu | Vairāk par 1 gadu un ne vairāk par 5 gadiem | Vairāk par 5 gadiem | Nenoteikts termiņš | Bruto nominālā izejošā plūsma |
| 31.12.2020. |
| Aizdevumu, par kuriem notikusi saistību uzņemšanās, bet kuri vēl nav izmaksāti, izejošās plūsmas | 199 006 | — | — | — | 1 523 612 | 1 722 618 |
| Ieguldījumu fondu un parakstīto akciju, par ko notikusi saistību uzņemšanās, izejošās plūsmas | 1 043 | — | — | — | 377 303 | 378 347 |
| Citas saistības (parakstītas, bet neizsniegtas garantijas, izsniegtas garantijas) | — | — | — | — | 1 553 246 | 1 553 246 |
| Procentu likmes subsīdiju, par kurām notikusi saistību uzņemšanās, izejošās plūsmas | 18 494 | — | — | — | 356 391 | 374 885 |
| TP, par ko notikusi saistību uzņemšanās, izejošās plūsmas | 2 504 | — | — | — | 43 029 | 45 533 |
| Kopā | 221 047 | — | — | — | 3 853 581 | 4 074 629 |

(tūkst. EUR)

Neatvasināto finanšu saistību termiņu sadalījums

3 mēneši vai mazāk

Vairāk par 3 mēnešiem un ne vairāk par 1 gadu

Vairāk par 1 gadu un ne vairāk par 5 gadiem

Vairāk par 5 gadiem

Nenoteikts termiņš

Bruto nominālā izejošā plūsma

31.12.2020.

Aizdevumu, par kuriem notikusi saistību uzņemšanās, bet kuri vēl nav izmaksāti, izejošās plūsmas

199 006

—

—

—

1 523 612

1 722 618

Ieguldījumu fondu un parakstīto akciju, par ko notikusi saistību uzņemšanās, izejošās plūsmas

1 043

—

—

—

377 303

378 347

Citas saistības (parakstītas, bet neizsniegtas garantijas, izsniegtas garantijas)

—

—

—

—

1 553 246

1 553 246

Procentu likmes subsīdiju, par kurām notikusi saistību uzņemšanās, izejošās plūsmas

18 494

—

—

—

356 391

374 885

TP, par ko notikusi saistību uzņemšanās, izejošās plūsmas

2 504

—

—

—

43 029

45 533

Kopā

Kopā

221 047

221 047

—

—

—

3 853 581

3 853 581

4 074 629

4 074 629

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| Atvasināto finanšu saistību termiņu sadalījums | 3 mēneši vai mazāk | Vairāk par 3 mēnešiem un ne vairāk par 1 gadu | Vairāk par 1 gadu un ne vairāk par 5 gadiem | Vairāk par 5 gadiem | Bruto nominālās ienākošās/izejošās plūsmas |
| 31.12.2021. |
| CCS – ienākošās plūsmas | 82 | 3 340 | 34 870 | 9 394 | 47 686 |
| CCS – izejošās plūsmas | -115 | -8 470 | -47 250 | -10 329 | -66 164 |
| Īstermiņa valūtas mijmaiņas darījumi – ienākošās plūsmas | 1 530 000 | — | — | — | 1 530 000 |
| Īstermiņa valūtas mijmaiņas darījumi – izejošās plūsmas | -1 547 698 | — | — | — | -1 547 698 |
| Kopā | -17 731 | -5 130 | -12 380 | -935 | -36 176 |

(tūkst. EUR)

Atvasināto finanšu saistību termiņu sadalījums

3 mēneši vai mazāk

Vairāk par 3 mēnešiem un ne vairāk par 1 gadu

Vairāk par 1 gadu un ne vairāk par 5 gadiem

Vairāk par 5 gadiem

Bruto nominālās ienākošās/izejošās plūsmas

31.12.2021.

CCS – ienākošās plūsmas

CCS

82

3 340

34 870

9 394

47 686

CCS – izejošās plūsmas

CCS

-115

-8 470

-47 250

-10 329

-66 164

Īstermiņa valūtas mijmaiņas darījumi – ienākošās plūsmas

1 530 000

—

—

—

1 530 000

Īstermiņa valūtas mijmaiņas darījumi – izejošās plūsmas

-1 547 698

—

—

—

-1 547 698

Kopā

Kopā

-17 731

-17 731

-5 130

-5 130

-12 380

-12 380

-935

-935

-36 176

-36 176

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| Atvasināto finanšu saistību termiņu sadalījums | 3 mēneši vai mazāk | Vairāk par 3 mēnešiem un ne vairāk par 1 gadu | Vairāk par 1 gadu un ne vairāk par 5 gadiem | Vairāk par 5 gadiem | Bruto nominālās ienākošās/izejošās plūsmas |
| 31.12.2020. |
| Īstermiņa valūtas mijmaiņas darījumi – ienākošās plūsmas | 1 480 000 | — | — | — | 1 480 000 |
| Īstermiņa valūtas mijmaiņas darījumi – izejošās plūsmas | -1 448 077 | — | — | — | -1 448 077 |
| Procentu likmju mijmaiņas darījumi – ienākošās plūsmas | 147 | 394 | 775 | — | 1 316 |
| Procentu likmju mijmaiņas darījumi – izejošās plūsmas | — | -815 | -1 142 | — | -1 957 |
| Kopā | 32 070 | -421 | -367 | — | 31 282 |

(tūkst. EUR)

Atvasināto finanšu saistību termiņu sadalījums

3 mēneši vai mazāk

Vairāk par 3 mēnešiem un ne vairāk par 1 gadu

Vairāk par 1 gadu un ne vairāk par 5 gadiem

Vairāk par 5 gadiem

Bruto nominālās ienākošās/izejošās plūsmas

31.12.2020.

Īstermiņa valūtas mijmaiņas darījumi – ienākošās plūsmas

1 480 000

—

—

—

1 480 000

Īstermiņa valūtas mijmaiņas darījumi – izejošās plūsmas

-1 448 077

—

—

—

-1 448 077

Procentu likmju mijmaiņas darījumi – ienākošās plūsmas

147

394

775

—

1 316

Procentu likmju mijmaiņas darījumi – izejošās plūsmas

—

-815

-1 142

—

-1 957

Kopā

Kopā

32 070

32 070

-421

-421

-367

-367

—

—

31 282

31 282

3.3.3.   Ilgtermiņa finanšu aktīvi un saistības

Ilgtermiņa finanšu aktīvi un saistības

Šajā tabulā norādīti tādi neatvasinātie finanšu aktīvi un finanšu saistības, ko paredzēts atgūt vai par ko paredzēts norēķināties laikposmā, kas ir ilgāks nekā 12 mēneši no pārskata datuma.

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| Finanšu aktīvi | | |
| Aizdevumi un avansi | 2 074 642 | 1 812 807 |
| Akcijas un citi mainīgā procenta vērtspapīri | 697 631 | 526 810 |
| Citi aktīvi | 1 086 | 109 |
| Kopā | 2 773 359 | 2 339 726 |
| Finanšu saistības | | |
| Uzkrājumi izsniegtajām garantijām | — | 851 |
| Trešām personām maksājamā summa (*14) | 179 593 | 81 371 |
| Uzkrājumi aizdevumu saistībām | 16 602 | 33 152 |
| Kopā | 196 195 | 115 374 |

(tūkst. EUR)

31.12.2021.

31.12.2020.

Finanšu aktīvi

Finanšu aktīvi

Aizdevumi un avansi

2 074 642

1 812 807

Akcijas un citi mainīgā procenta vērtspapīri

697 631

526 810

Citi aktīvi

1 086

109

Kopā

Kopā

2 773 359

2 773 359

2 339 726

2 339 726

Finanšu saistības

Finanšu saistības

Uzkrājumi izsniegtajām garantijām

—

851

Trešām personām maksājamā summa (*14)

*14

179 593

81 371

Uzkrājumi aizdevumu saistībām

16 602

33 152

Kopā

Kopā

196 195

196 195

115 374

115 374

3.4.   
  Tirgus risks

Tirgus risks

Tirgus risks ir risks, ka izmaiņas tirgus cenās un likmēs, piemēram, procentu likmēs, akciju cenās un ārvalstu valūtas kursos, ietekmēs subjekta ienākumus vai tā turējumā esošo finanšu instrumentu vērtību.

3.4.1.   Procentu likmju risks

Procentu likmju risks

Procentu likmju risku rada procentus nesošu pozīciju ekonomiskās vērtības svārstīgums vai šādu pozīciju ienākumu svārstīgums, kas rodas no procentu likmju nelabvēlīgas dinamikas.

Mehānismu tieši neietekmē tā ekonomiskās vērtības svārstības vai cenu noteikšanas neatbilstība starp dažādiem aktīviem, saistībām un riska ierobežošanas instrumentiem, jo i) Mehānismam nav tiešu aizņemšanās izmaksu vai procentus nesošu saistību un ii) tas attiecina procentu likmju svārstību radīto ietekmi uz ieņēmumiem no saviem ieguldījumiem.

Mehānisms novērtē sava aizdevumu portfeļa un atsevišķu aktīvu riska ierobežošanas mijmaiņas līgumu jutīgumu pret procentu likmju svārstībām, izmantojot bāzes punktu vērtības (BPV) aprēķinu.

BPV izsaka attiecīgā portfeļa neto pašreizējās vērtības guvumus vai zaudējumus, kuri rodas, procentu likmei palielinoties par 1 bāzes punktu (0,01 %) konkrētos atlikušā termiņa intervālos: “naudas tirgus – līdz vienam gadam”, “ļoti īss – 2 līdz 3 gadi”, “īss – 4 līdz 6 gadi”, “vidējs – 7 līdz 11 gadi”, “garš – 12 līdz 20 gadi” vai “ļoti garš – vairāk nekā 21 gads”.

Lai noteiktu euro valūtā izteikto aizdevumu naudas plūsmu neto pašreizējo vērtību (NPV), Mehānisms izmanto trīs mēnešu euro mijmaiņas līkni. Citās valūtās izteiktu aizdevumu naudas plūsmu NPV nosaka, izmantojot trīs mēnešu euro mijmaiņas līkni un starpvalūtu mijmaiņas darījumu bāzi. Tām citām valūtām, par kurām nav pieejama uzticama un pietiekami pilnīga diskonta līkne, izmanto EUR vai USD diskonta līkni.

Lai aprēķinātu atsevišķu aktīvu riska ierobežošanas mijmaiņas darījumu neto pašreizējo vērtību, Mehānisms naudas plūsmām, kas izteiktas EUR, izmanto EUR mijmaiņas līkni, bet naudas plūsmām, kas izteiktas USD, – USD mijmaiņas līkni.

Kā redzams nākamajā tabulā, visām attiecīgajām procentu likmju līknēm vienlaikus pārvirzoties uz augšu par vienu bāzes punktu, aizdevumu portfeļa neto pašreizējā vērtība, ieskaitot saistītos atsevišķu aktīvu riska ierobežošanas mijmaiņas darījumus, 2021. gada 31. decembrī samazinātos par 769 000 EUR (2020. gada 31. decembrī – par 697 000 EUR).

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| Bāzes punktu vērtība | Naudas | Ļoti īss | Īss | Vidējs | Garš | Ļoti garš | Kopā |
| tirgus |
| 31.12.2021. | 1 gads | 2–3 gadi | 4–6 gadi | 7–11 gadi | 12–20 gadi | 21 gads |
| Aizdevumu un atsevišķu aktīvu riska ierobežošanas mijmaiņas darījumu kopējais jutīgums | -46 | -120 | -371 | -218 | -14 | — | -769 |

(tūkst. EUR)

Bāzes punktu vērtība

Naudas

Ļoti īss

Īss

Vidējs

Garš

Ļoti garš

Kopā

tirgus

31.12.2021.

1 gads

2–3 gadi

4–6 gadi

7–11 gadi

12–20 gadi

21 gads

Aizdevumu un atsevišķu aktīvu riska ierobežošanas mijmaiņas darījumu kopējais jutīgums

-46

-120

-371

-218

-14

—

-769

-769

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| Bāzes punktu vērtība | Naudas | Ļoti īss | Īss | Vidējs | Garš | Ļoti garš | Kopā |
| tirgus |
| 31.12.2020. | 1 gads | 2–3 gadi | 4–6 gadi | 7–11 gadi | 12–20 gadi | 21 gads |
| Aizdevumu un atsevišķu aktīvu riska ierobežošanas mijmaiņas darījumu kopējais jutīgums | -45 | -113 | -313 | -215 | -11 | — | -697 |

(tūkst. EUR)

Bāzes punktu vērtība

Naudas

Ļoti īss

Īss

Vidējs

Garš

Ļoti garš

Kopā

tirgus

31.12.2020.

1 gads

2–3 gadi

4–6 gadi

7–11 gadi

12–20 gadi

21 gads

Aizdevumu un atsevišķu aktīvu riska ierobežošanas mijmaiņas darījumu kopējais jutīgums

-45

-113

-313

-215

-11

—

-697

-697

IBOR reforma

IBOR reforma

Riska un riska pārvaldības veids un apmērs

Riska un riska pārvaldības veids un apmērs

Finanšu līgumos plaši izmanto procentu likmju standartus, tādus kā Londonas starpbanku tirgus likme (LIBOR). Pēdējos gados paļāvība uz to uzticamību un stabilitāti ir mazinājusies, un regulatori visā pasaulē aktīvi rosina veikt procentu likmju standartu reformu. Globālā pāreja uz alternatīviem procentu likmju standartiem ir viena no sarežģītākajām reformām, kāda jebkad veikta finanšu tirgos.

LIBOR

2018. gada februārī EIB Aktīvu un saistību komiteja (ALCO) izveidoja īpašu ALCO pakļautībā esošu darba grupu IBOR jomā – IBOR darba grupu, kuras uzdevums bija proaktīvi sekot līdzi notikumu attīstībai pārejā uz alternatīvām procentu likmēm un uzraudzīt šo notikumu attīstību.

ALCO

ALCO

IBOR

IBOR

IBOR darba grupas mērķi bija cieši uzraudzīt ar procentu likmju standartu reformu saistīto notikumu attīstību un izvērtēt, cik tālu ir pavirzījusies pāreja uz alternatīvām likmēm. Tās darbības laukā cita starpā ietilpa progress, kas panākts līgumu grozīšanā, divpusējās sarunas ar klientiem, IT sistēmu un lietojumprogrammu atjaunināšana un atkāpšanās likmju izmantošanas noteikumu ieviešana jaunos līgumos, kā arī regulāra IBOR ietekmes uzraudzība pa valūtām un aktīvu klasēm.

IBOR

IBOR

Progress, kas panākts noteiktā darba plāna īstenošanā, tiek regulāri uzraudzīts un apspriests Aktīvu un saistību komitejā, un par to tiek periodiski ziņots EIB augstākajai vadībai.

Galvenie riski, kam Mehānisms ir pakļauts IBOR reformas rezultātā, ir operacionāli. Tie ir saistīti, piemēram, ar to sistēmu atjaunināšanu, kurās tiek izmantotas IBOR līknes, un to operacionālo kontroļu pārskatīšanu, kas saistītas ar reformu un regulējuma riskiem, jaunas vienošanās panākšanu par aizdevumu līgumiem divpusējās sarunās ar klientiem, līguma noteikumu atjaunināšanu un korekcijām norēķinu un maksājumu infrastruktūrā. Finanšu risks lielākoties ir procentu likmju risks.

IBOR

IBOR

Šo risku dēļ nav bijis nepieciešams mainīt Mehānisma riska pārvaldības stratēģiju.

Risks dažādās finanšu instrumentu klasēs un pārejas statuss

Risks dažādās finanšu instrumentu klasēs un pārejas statuss

Mehānisma aizdevumu operācijās IBOR reforma galvenokārt ietekmē USD izteiktus mainīgas likmes aizdevumus. Mainīgas likmes aktīvus parasti uzrāda amortizētajās izmaksās Mehānisma finanšu stāvokļa pārskatā. Mehānisms arī izmanto atvasinātus instrumentus, lai ierobežotu atsevišķu fiksētas likmes aizdevumu un aizņēmumu operāciju risku, kā arī uzraudzītu tā globālo procentu likmi un ārvalstu valūtas pozīcijas.

IBOR

Atvasinātie instrumenti ir vislielākā aktīvu klase, ko tieši ietekmē IBOR likme, jo to atbilstošās naudas plūsmas ir piesaistītas IBOR likmei (t. i., mainīga procentu likme).

IBOR

IBOR

2021. gada 31. decembrī Mehānisms, piemērojot ISDA atkāpšanās likmju protokolu, ir attiecīgi migrējis visu to atvasināto instrumentu portfeli, kas ir piesaistīti LIBOR likmēm, kuras beigs pastāvēt uzreiz pēc 2023. gada 30. jūnija. Informāciju par IBOR reformas ietekmi uz atvasinātajiem instrumentiem skatiet 6. skaidrojumā.

ISDA

LIBOR

IBOR

Aizdevumi ir otrā lielākā aktīvu klase, ko tieši ietekmē IBOR likme, jo to atbilstošās naudas plūsmas ir piesaistītas IBOR likmei (t. i., mainīga procentu likme).

IBOR

IBOR

Kopš 2020. gada 1. jūlija EIB ir ieviesusi un piemēro atjauninātos EIB atkāpšanās likmju noteikumus visos jaunajos aizdevumu līgumos; 2021. gada otrajā ceturksnī tika ieviesti pārskatīti atkāpšanās likmju noteikumi.

EIB izveidoja darba grupu, kuras uzdevums bija vērsties pie klientiem, ar ko ir noslēgti USD LIBOR piesaistīti līgumi, ar mērķi viņus informēt, ieviest atkāpšanās likmju noteikumus, kad vien tas iespējams, un kopumā izprast klientu vēlmes.

LIBOR

3.4.2.   Ārvalstu valūtu risks

Ārvalstu valūtu risks

Ārvalstu valūtu risks, ar ko IM saskaras, ir risks zaudēt peļņu vai ekonomisko vērtību ārvalstu valūtas kursu nelabvēlīgas dinamikas dēļ.

Ņemot vērā grāmatvedības atsauces valūtu (kas IM gadījumā ir euro), ārvalstu valūtu risks Mehānismam rodas tad, kad nesakrīt aktīvi un saistības, kas izteikti valūtā, kura nav grāmatvedības atsauces valūta. Ārvalstu valūtu risks ietver arī ietekmi, ko rada valūtas kursa svārstību izraisītas izmaiņas to nākotnes naudas plūsmu vērtībā, kuras izteiktas valūtā, kas nav grāmatvedības atsauces valūta, piemēram, procentu un dividenžu maksājumos.

3.4.2.1.   Ārvalstu valūtu risks un kases aktīvi

Ārvalstu valūtu risks un kases aktīvi

IM kases aktīvi ir izteikti EUR vai USD.

Ārvalstu valūtu risku ierobežo ar starpvalūtu tagadnes vai regulētā tirgū netirgotiem nākotnes darījumiem, ārvalstu valūtas mijmaiņas darījumiem vai starpvalūtu mijmaiņas darījumiem. EIB Kases departaments, ja tas uzskata par vajadzīgu un piemērotu, var izmantot citus EIB politikai atbilstošus instrumentus, kas nodrošina aizsardzību pret tirgus riskiem, kuri rodas saistībā ar IM finanšu darbībām.

3.4.2.2.   Ārvalstu valūtu risks un operācijas, ko IM finansē vai garantē

Ārvalstu valūtu risks un operācijas, ko IM finansē vai garantē

Dalībvalstu iemaksas ieguldījumu mehānismā tiek saņemtas EUR. IM finansētās vai garantētās operācijas, kā arī procentu likmes subsīdijas var izteikt EUR, USD vai citā atļautā valūtā.

Ārvalstu valūtu risks (pret EUR kā atsauces valūtu) rodas gadījumos, kad uz darījumiem, kas izteikti citās valūtās (nevis EUR), nav attiecināti riska ierobežošanas pasākumi. IM ārvalstu valūtu riska ierobežošanas vadlīnijas ir izklāstītas turpmāk.

3.4.2.2.1.   
  USD izteikto operāciju riska ierobežošana

USD izteikto operāciju riska ierobežošana

Ārvalstu valūtu risku, kas rodas no IM operācijām, kuras izteiktas USD, sedz apkopotā veidā, izmantojot EUR/USD valūtas mijmaiņas darījumus, kuriem periodiski tiek pagarināts termiņš un koriģēta summa. Ārvalstu valūtas mijmaiņas darījumi tiek izmantoti diviem mērķiem – no vienas puses, tiek radīta nepieciešamā likviditāte jaunu izmaksu veikšanai (aizdevumiem un pašu kapitālam), un, no otras puses, tiek uzturēts visu aktīvu ārvalstu valūtu riska ierobežojums.

Katra perioda sākumā naudas plūsmas, kas nākamā perioda laikā jāsaņem vai jāizmaksā USD, aplēš, pamatojoties uz plānotajiem vai paredzētajiem atmaksājumiem/izmaksām. Pēc tam ārvalstu valūtas mijmaiņas darījumus, kuriem tuvojas termiņa beigas, pagarina un to summu koriģē vismaz līdz summai, kas atbilst prognozētajām USD likviditātes vajadzībām nākamajā periodā.

Katru mēnesi ir jāierobežo risks ārvalstu valūtas pozīcijai, kas izteikta USD, ja pozīcija pārsniedz noteiktus ierobežojumus, un šim mērķim izmanto tagadnes vai regulētā tirgū netirgotu nākotnes operāciju.

Pagarinājuma periodā neparedzētu USD likviditātes deficītu sedz, izmantojot ad hoc ārvalstu valūtas mijmaiņas operācijas, savukārt likviditātes pārpalikumus vai nu iegulda kases aktīvos, vai arī pārvērš EUR, ja tie rodas tādēļ, ka palielinājusies ārvalstu valūtas pozīcija.

ad hoc

3.4.2.2.2.   
  Riska ierobežošana operācijām, kas izteiktas valūtās, kuras nav EUR vai USD

Riska ierobežošana operācijām, kas izteiktas valūtās, kuras nav EUR vai USD

IM operācijām, kas izteiktas valūtās, kuras nav EUR vai USD, risku ierobežo, izmantojot starpvalūtu mijmaiņas līgumus, kuru finanšu profils ir tāds pats kā pamatā esošā aizdevuma finanšu profils, ar nosacījumu, ka darbojas mijmaiņas līgumu tirgus.

IM veic operācijas, kas izteiktas valūtās, kurām faktiski nav iespējams ierobežot risku vai iespēja ierobežot risku ir saistīta ar lielām izmaksām. Šādas operācijas ir izteiktas vietējā valūtā, bet norēķini tiek veikti EUR vai USD. Saskaņā ar IM finanšu riska ietvaru, ko IM komiteja apstiprināja 2015. gada 22. janvārī, pastāv iespēja sintētiski ierobežot ārvalstu valūtu risku vietējās valūtas pozīcijām, ja tām piemīt ievērojami pozitīva korelācija ar USD, ar atvasinātiem instrumentiem, kas izteikti USD. Vietējās valūtas pozīcijas, kuru risks tiek ierobežots sintētiski, izmantojot atvasinātus instrumentus, kas izteikti USD, norādītas 3.4.2.2.3. iedaļas tabulas postenī “Vietējās valūtas pozīcijas (kam piemēro sintētisku riska ierobežošanu)”, savukārt vietējās valūtas pozīcijas, kam nepiemēro sintētisku riska ierobežošanu, izmantojot USD, uzrādītas tajā pašā tabulā postenī “Vietējās valūtas pozīcijas (kam nepiemēro sintētisku riska ierobežošanu)”.

3.4.2.2.3.   
  Ārvalstu valūtas pozīcija (tūkst. EUR)

Ārvalstu valūtas pozīcija (tūkst. EUR)

Šā skaidrojuma tabulās parādīta Mehānisma ārvalstu valūtas pozīcija.

Nākamajās tabulās ārvalstu valūtas pozīcija parādīta atbilstīgi IM riska politikai (kas aprakstīta IM finanšu riska ietvarā). Saskaņā ar riska politiku ārvalstu valūtas pozīcija balstās uz grāmatvedības datiem, un to definē kā atlikumu starp atlasītiem aktīviem un saistībām. Aktīvi un saistības, kas definēti ārvalstu valūtas pozīcijā atbilstīgi riska politikai, tiek atlasīti tā, lai nodrošinātu, ka peļņa pēc saņemšanas tiek pārvērsta tikai pārskata valūtā (EUR).

Akciju un citu mainīgā procenta vērtspapīru patiesās vērtības izmaiņas iekļauj ārvalstu valūtas pozīcijā atbilstīgi riska politikai, kā arī aizdevumu un avansu vērtības samazinājumā. Atvasinātie instrumenti, kas tiek iekļauti ārvalstu valūtas pozīcijā atbilstīgi riska politikai, tiek ņemti vērā to nominālvērtībā, nevis patiesajā vērtībā, lai tos saskaņotu ar aktīvu atlikušo vērtību, ko arī ņem vērā nominālvērtībā, kas koriģēta ar aizdevumu vērtības samazinājumu.

Nākamajās tabulās norādīta aktīvu un saistību atlikusī daļa, kurā galvenokārt iekļauti uzkrātie procenti par aizdevumiem, atvasinātiem instrumentiem un subsīdijām, sadaļā “Ārvalstu valūtas pozīcija, kas nav iekļauta riska politikā”.

| 2021. gada 31. decembrī | Aktīvi un saistības | Saistības un iespējamās saistības |
| --- | --- | --- |
| Valūtas | Ārvalstu valūtas pozīcija atbilstīgi riska politikai | Ārvalstu valūtas pozīcija, kas nav iekļauta riska politikā | Ārvalstu valūtas pozīcija bilancē |
| USD | - 130 383 | -29 399 | - 159 782 | 756 190 |
| Vietējās valūtas


  (kam piemēro sintētisko riska ierobežošanu)
   (*15) | | | | |
| KES | 90 567 | 7 138 | 97 705 | — |
| TZS | 16 478 | 333 | 16 811 | — |
| DOP | 18 783 | 301 | 19 084 | — |
| UGX | 36 935 | 978 | 37 913 | — |
| RWF | 49 667 | 365 | 50 032 | — |
| Vietējās valūtas


  (kam nepiemēro sintētisko riska ierobežošanu)
   (*15) | | | | |
| HTG, MUR, MZN, XOF, ZMW, BWP, JMD, NGN, ZAR | 96 450 | -517 | 95 933 | — |
| Kopā valūtās, kas nav EUR | 178 497 | -20 801 | 157 696 | 756 190 |
| EUR | — | 3 645 241 | 3 645 241 | 628 913 |
| Kopā EUR un citās valūtās | 178 497 | 3 624 440 | 3 802 937 | 1 385 103 |

2021. gada 31. decembrī

Aktīvi un saistības

Saistības un iespējamās saistības

Valūtas

Ārvalstu valūtas pozīcija atbilstīgi riska politikai

Ārvalstu valūtas pozīcija, kas nav iekļauta riska politikā

Ārvalstu valūtas pozīcija bilancē

USD

USD

- 130 383

-29 399

- 159 782

756 190

Vietējās valūtas

Vietējās valūtas

(kam piemēro sintētisko riska ierobežošanu)
   (*15)

(kam piemēro sintētisko riska ierobežošanu)

*15

KES

KES

90 567

7 138

97 705

—

TZS

TZS

16 478

333

16 811

—

DOP

DOP

18 783

301

19 084

—

UGX

UGX

36 935

978

37 913

—

RWF

RWF

49 667

365

50 032

—

Vietējās valūtas

Vietējās valūtas

(kam nepiemēro sintētisko riska ierobežošanu)
   (*15)

(kam nepiemēro sintētisko riska ierobežošanu)

*15

HTG, MUR, MZN, XOF, ZMW, BWP, JMD, NGN, ZAR

HTG, MUR, MZN, XOF, ZMW, BWP, JMD, NGN, ZAR

96 450

-517

95 933

—

Kopā valūtās, kas nav EUR

Kopā valūtās, kas nav EUR

178 497

178 497

-20 801

-20 801

157 696

157 696

756 190

756 190

EUR

EUR

—

3 645 241

3 645 241

3 645 241

3 645 241

628 913

628 913

Kopā EUR un citās valūtās

Kopā EUR un citās valūtās

178 497

178 497

3 624 440

3 624 440

3 802 937

3 802 937

1 385 103

1 385 103

| 2020. gada 31. decembrī | Aktīvi un saistības | Saistības un iespējamās saistības |
| --- | --- | --- |
| Valūtas | Ārvalstu valūtas pozīcija atbilstīgi riska politikai | Ārvalstu valūtas pozīcija, kas nav iekļauta riska politikā | Ārvalstu valūtas pozīcija bilancē |
| USD | - 117 144 | -51 893 | - 169 037 | 479 103 |
| Vietējās valūtas


  (kam piemēro sintētisko riska ierobežošanu)
   (*16) | | | | |
| KES | 23 439 | -960 | 22 479 | — |
| TZS | 27 302 | 272 | 27 574 | — |
| DOP | 14 538 | 320 | 14 858 | — |
| UGX | 44 997 | 572 | 45 569 | — |
| RWF | 44 523 | -872 | 43 651 | — |
| Vietējās valūtas


  (kam nepiemēro sintētisko riska ierobežošanu)
   (*16) | | | | |
| HTG, MUR, MZN, XOF, ZMW, BWP, JMD, NGN, ZAR | 98 509 | -1 512 | 96 997 | — |
| Kopā valūtās, kas nav EUR | 136 164 | -54 073 | 82 091 | 479 103 |
| EUR | — | 3 276 377 | 3 276 377 | 1 661 939 |
| Kopā EUR un citās valūtās | 136 164 | 3 222 304 | 3 358 468 | 2 141 042 |

2020. gada 31. decembrī

Aktīvi un saistības

Saistības un iespējamās saistības

Valūtas

Ārvalstu valūtas pozīcija atbilstīgi riska politikai

Ārvalstu valūtas pozīcija, kas nav iekļauta riska politikā

Ārvalstu valūtas pozīcija bilancē

USD

USD

- 117 144

-51 893

- 169 037

479 103

Vietējās valūtas

Vietējās valūtas

(kam piemēro sintētisko riska ierobežošanu)
   (*16)

(kam piemēro sintētisko riska ierobežošanu)

*16

KES

KES

23 439

-960

22 479

—

TZS

TZS

27 302

272

27 574

—

DOP

DOP

14 538

320

14 858

—

UGX

UGX

44 997

572

45 569

—

RWF

RWF

44 523

-872

43 651

—

Vietējās valūtas

Vietējās valūtas

(kam nepiemēro sintētisko riska ierobežošanu)
   (*16)

(kam nepiemēro sintētisko riska ierobežošanu)

*16

HTG, MUR, MZN, XOF, ZMW, BWP, JMD, NGN, ZAR

HTG, MUR, MZN, XOF, ZMW, BWP, JMD, NGN, ZAR

98 509

-1 512

96 997

—

Kopā valūtās, kas nav EUR

Kopā valūtās, kas nav EUR

136 164

136 164

-54 073

-54 073

82 091

82 091

479 103

479 103

EUR

EUR

—

3 276 377

3 276 377

3 276 377

3 276 377

1 661 939

1 661 939

Kopā EUR un citās valūtās

Kopā EUR un citās valūtās

136 164

136 164

3 222 304

3 222 304

3 358 468

3 358 468

2 141 042

2 141 042

3.4.2.3.   Ārvalstu valūtas maiņas jutīguma analīze

Ārvalstu valūtas maiņas jutīguma analīze

2021. gada 31. decembrī EUR valūtas vērtības samazinājums par 10 procentiem, salīdzinot ar visām pārējām valūtām, radītu ieguldītāju līdzekļu palielinājumu par 17,5 miljoniem EUR (2020. gada 31. decembrī: 9,1 miljons EUR). 10 procentu vērtības palielinājums EUR valūtai, salīdzinot ar visām pārējām valūtām, radītu ieguldītāju līdzekļu samazinājumu par -14,3 miljoniem EUR (2020. gada 31. decembrī: -7,5 miljoni EUR).

3.4.2.4.   Valūtas maiņas kursi

Valūtas maiņas kursi

2021. gada 31. decembrī un 2020. gada 31. decembrī bilances sagatavošanai tika izmantoti šādi valūtas kursi.

| | 2021. gada 31. decembris | 2020. gada 31. decembris |
| --- | --- | --- |
| Trešo valstu valūtas | | |
| Botsvānas pula (BWP) | 13,27 | 13,20 |
| Dominikānas peso (DOP) | 64,83 | 71,27 |
| Fidži dolārs (FJD) | 2,36 | 2,46 |
| Haiti gurds (HTG) | 113,16 | 87,33 |
| Jamaikas dolārs (JMD) | 173,48 | 172,10 |
| Kenijas šiliņš (KES) | 128,26 | 133,80 |
| Mauritānijas ugija (MRU) | 40,99 | 44,14 |
| Maurīcijas rūpija (MUR) | 49,30 | 48,52 |
| Mozambikas metikals (MZN) | 71,70 | 91,02 |
| Nigēras naira (NGN) | 467,07 | 466,78 |
| Ruandas franks (RWF) | 1 162,53 | 1 210,77 |
| Tanzānijas šiliņš (TZS) | 2 610,48 | 2 838,58 |
| Ugandas šiliņš (UGX) | 4 027,00 | 4 474,00 |
| ASV dolārs (USD) | 1,13 | 1,23 |
| CFA franks (XAF/XOF) | 655,96 | 655,96 |
| Dienvidāfrikas rends (ZAR) | 18,06 | 18,02 |
| Zambijas kvača (ZMW) | 18,88 | 25,93 |

2021. gada 31. decembris

2020. gada 31. decembris

Trešo valstu valūtas

Trešo valstu valūtas

Botsvānas pula (BWP)

13,27

13,20

Dominikānas peso (DOP)

64,83

71,27

Fidži dolārs (FJD)

2,36

2,46

Haiti gurds (HTG)

113,16

87,33

Jamaikas dolārs (JMD)

173,48

172,10

Kenijas šiliņš (KES)

128,26

133,80

Mauritānijas ugija (MRU)

40,99

44,14

Maurīcijas rūpija (MUR)

49,30

48,52

Mozambikas metikals (MZN)

71,70

91,02

Nigēras naira (NGN)

467,07

466,78

Ruandas franks (RWF)

1 162,53

1 210,77

Tanzānijas šiliņš (TZS)

2 610,48

2 838,58

Ugandas šiliņš (UGX)

4 027,00

4 474,00

ASV dolārs (USD)

1,13

1,23

CFA franks (XAF/XOF)

CFA

655,96

655,96

Dienvidāfrikas rends (ZAR)

18,06

18,02

Zambijas kvača (ZMW)

18,88

25,93

3.4.3.   Kapitāla cenas risks

Kapitāla cenas risks

Kapitāla cenas risks ir risks, ka kapitālieguldījumu patiesās vērtības samazināsies kapitāla cenu un/vai kapitālieguldījumu vērtības izmaiņu rezultātā.

IM ir pakļauts kapitāla cenas riskam, ko izraisa tā tiešie kapitālieguldījumi un ieguldījumi riska kapitāla fondos.

Nekotētu kapitāla pozīciju vērtība ne vienmēr ir pieejama uzraudzības un kontroles regulārai veikšanai. Šādām pozīcijām labākās iespējamās aplēses ietver cenas, kuras iegūtas, izmantojot attiecīgus vērtēšanas paņēmienus.

Ietekme uz Mehānisma ieguldītāju līdzekļiem (pašu kapitāla instrumentu portfeļa patiesās vērtības izmaiņu rezultātā), kuru rada atsevišķu tiešu kapitālieguldījumu un riska kapitāla ieguldījumu vērtības maiņa par ± 10 %, nemainoties citiem mainīgajiem lielumiem, 2021. gada 31. decembrī bija 69,8 miljoni EUR un attiecīgi -69,8 miljoni EUR (2020. gada 31. decembrī: 52,7 miljoni EUR un attiecīgi – 52,7 miljoni EUR).

4.   Finanšu instrumentu patiesās vērtības

Finanšu instrumentu patiesās vērtības

4.1.   
  Grāmatvedības klasifikācija un patiesās vērtības

Grāmatvedības klasifikācija un patiesās vērtības

Nākamajā tabulā norādītas finanšu aktīvu un finanšu saistību uzskaites vērtības un patiesās vērtības, norādot arī to līmeni patiesās vērtības hierarhijā. Nav ietverta patiesās vērtības informācija par tādiem finanšu aktīviem un finanšu saistībām, kas nav uzskaitīti patiesajā vērtībā, ja uzskaites vērtība ir patiesās vērtības ticama aproksimācija.

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| 2021. gada 31. decembrī | Uzskaites vērtība | Patiesā vērtība |
| | Atvasinātie finanšu instrumenti | Akcijas un citi mainīgā procenta vērtspapīri | Nauda, aizdevumi un avansi | Kases finanšu aktīvi | Citi finanšu aktīvi/saistības | Kopā | 1. līmenis | 2. līmenis | 3. līmenis | Kopā |
| Finanšu aktīvi, kas obligātā kārtā novērtēti FVTPL | | | | | | | | | | |
| Atvasinātie finanšu instrumenti | 7 | — | — | — | — | 7 | — | 7 | — | 7 |
| Riska kapitāla fonds | — | 590 570 | — | — | — | 590 570 | — | — | 590 570 | 590 570 |
| Tieši kapitālieguldījumi | — | 107 061 | — | — | — | 107 061 | — | — | 107 061 | 107 061 |
| Aizdevumi un avansi | — | — | 229 991 | — | — | 229 991 | — | — | 229 991 | 229 991 |
| Finanšu aktīvi, kas obligātā kārtā novērtēti FVTPL, kopā | 7 | 697 631 | 229 991 | — | — | 927 629 | — | 7 | 927 622 | 927 629 |
| Finanšu aktīvi, kas novērtēti AC | | | | | | | | | | |
| Nauda un naudas ekvivalenti | — | — | 1 358 564 | — | — | 1 358 564 | — | 252 080 | — | 252 080 |
| Aizdevumi un avansi | — | — | 1 756 290 | — | — | 1 756 290 | — | 1 918 979 | — | 1 918 979 |
| No ieguldītājiem saņemamās summas | — | — | 85 210 | — | — | 85 210 | — | — | — | — |
| Kases finanšu aktīvi | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Citi aktīvi | — | — | — | — | 1 086 | 1 086 | — | — | — | — |
| Finanšu aktīvi, kas novērtēti AC, kopā | — | — | 3 200 064 | — | 1 086 | 3 201 150 | — | 2 171 059 | — | 2 171 059 |
| Finanšu aktīvi kopā | 7 | 697 631 | 3 430 055 | — | 1 086 | 4 128 779 | | | | |
| Finanšu saistības, kas novērtētas FVTPL | | | | | | | | | | |
| Atvasinātie finanšu instrumenti | -18 835 | — | — | — | — | -18 835 | — | -18 835 | — | -18 835 |
| Finanšu saistības, kas novērtētas FVTPL, kopā | -18 835 | — | — | — | — | -18 835 | — | -18 835 | — | -18 835 |
| Finanšu saistības, kas novērtētas AC | | | | | | | | | | |
| Uzkrājumi izsniegtajām garantijām | — | — | — | — | — | — | | | | |
| Uzkrājumi aizdevumu saistībām | — | — | — | — | -16 602 | -16 602 | | | | |
| Trešām personām maksājamās summas | — | — | — | — | - 239 639 | - 239 639 | | | | |
| Citas saistības | — | — | — | — | -2 333 | -2 333 | | | | |
| Finanšu saistības, kas novērtētas AC, kopā | — | — | — | — | - 258 574 | - 258 574 | | | | |
| Finanšu saistības kopā | -18 835 | — | — | — | - 258 574 | - 277 409 | | | | |

(tūkst. EUR)

2021. gada 31. decembrī

Uzskaites vērtība

Patiesā vērtība

Atvasinātie finanšu instrumenti

Akcijas un citi mainīgā procenta vērtspapīri

Nauda, aizdevumi un avansi

Kases finanšu aktīvi

Citi finanšu aktīvi/saistības

Kopā

1. līmenis

2. līmenis

3. līmenis

Kopā

Finanšu aktīvi, kas obligātā kārtā novērtēti FVTPL

Finanšu aktīvi, kas obligātā kārtā novērtēti FVTPL

Atvasinātie finanšu instrumenti

7

—

—

—

—

7

7

—

7

—

7

7

Riska kapitāla fonds

—

590 570

—

—

—

590 570

590 570

—

—

590 570

590 570

590 570

Tieši kapitālieguldījumi

—

107 061

—

—

—

107 061

107 061

—

—

107 061

107 061

107 061

Aizdevumi un avansi

—

—

229 991

—

—

229 991

229 991

—

—

229 991

229 991

229 991

Finanšu aktīvi, kas obligātā kārtā novērtēti FVTPL, kopā

Finanšu aktīvi, kas obligātā kārtā novērtēti FVTPL, kopā

7

7

697 631

697 631

229 991

229 991

—

—

927 629

927 629

—

—

7

7

927 622

927 622

927 629

927 629

Finanšu aktīvi, kas novērtēti AC

Finanšu aktīvi, kas novērtēti AC

Nauda un naudas ekvivalenti

—

—

1 358 564

—

—

1 358 564

1 358 564

—

252 080

—

252 080

252 080

Aizdevumi un avansi

—

—

1 756 290

—

—

1 756 290

1 756 290

—

1 918 979

—

1 918 979

1 918 979

No ieguldītājiem saņemamās summas

—

—

85 210

—

—

85 210

85 210

—

—

—

—

Kases finanšu aktīvi

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Citi aktīvi

—

—

—

—

1 086

1 086

1 086

—

—

—

—

Finanšu aktīvi, kas novērtēti AC, kopā

Finanšu aktīvi, kas novērtēti AC, kopā

—

—

3 200 064

3 200 064

—

—

1 086

1 086

3 201 150

3 201 150

—

—

2 171 059

2 171 059

—

2 171 059

2 171 059

Finanšu aktīvi kopā

Finanšu aktīvi kopā

7

7

697 631

697 631

3 430 055

3 430 055

—

—

1 086

1 086

4 128 779

4 128 779

Finanšu saistības, kas novērtētas FVTPL

Finanšu saistības, kas novērtētas FVTPL

Atvasinātie finanšu instrumenti

-18 835

—

—

—

—

-18 835

-18 835

—

-18 835

—

-18 835

-18 835

Finanšu saistības, kas novērtētas FVTPL, kopā

Finanšu saistības, kas novērtētas FVTPL, kopā

-18 835

-18 835

—

—

—

—

-18 835

-18 835

—

-18 835

-18 835

—

-18 835

-18 835

Finanšu saistības, kas novērtētas AC

Finanšu saistības, kas novērtētas AC

Uzkrājumi izsniegtajām garantijām

—

—

—

—

—

—

—

Uzkrājumi aizdevumu saistībām

—

—

—

—

-16 602

-16 602

-16 602

Trešām personām maksājamās summas

—

—

—

—

- 239 639

- 239 639

- 239 639

Citas saistības

—

—

—

—

-2 333

-2 333

-2 333

Finanšu saistības, kas novērtētas AC, kopā

Finanšu saistības, kas novērtētas AC, kopā

—

—

—

—

- 258 574

- 258 574

- 258 574

- 258 574

Finanšu saistības kopā

Finanšu saistības kopā

-18 835

-18 835

—

—

—

- 258 574

- 258 574

- 277 409

- 277 409

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| 2020. gada 31. decembrī | Uzskaites vērtība | Patiesā vērtība |
| | Atvasinātie finanšu instrumenti | Akcijas un citi mainīgā procenta vērtspapīri | Nauda, aizdevumi un avansi | Kases finanšu aktīvi | Citi finanšu aktīvi/saistības | Kopā | 1. līmenis | 2. līmenis | 3. līmenis | Kopā |
| Finanšu aktīvi, kas obligātā kārtā novērtēti FVTPL | | | | | | | | | | |
| Atvasinātie finanšu instrumenti | 33 584 | — | — | — | — | 33 584 | — | 33 584 | — | 33 584 |
| Riska kapitāla fonds | — | 437 142 | — | — | — | 437 142 | — | — | 437 142 | 437 142 |
| Tiešs kapitālieguldījums | — | 89 668 | — | — | — | 89 668 | — | — | 89 668 | 89 668 |
| Aizdevumi un avansi | — | — | 47 309 | — | — | 47 309 | — | — | 47 309 | 47 309 |
| Finanšu aktīvi, kas obligātā kārtā novērtēti FVTPL, kopā | 33 584 | 526 810 | 47 309 | — | — | 607 703 | — | 33 584 | 574 119 | 607 703 |
| Finanšu aktīvi, kas novērtēti AC | | | | | | | | | | |
| Nauda un naudas ekvivalenti | — | — | 923 940 | — | — | 923 940 | — | — | — | — |
| Aizdevumi un avansi | — | — | 1 626 136 | — | — | 1 626 136 | — | 1 757 593 | — | 1 757 593 |
| No ieguldītājiem saņemamās summas | — | — | 68 908 | — | — | 68 908 | — | — | — | — |
| Kases finanšu aktīvi | — | — | — | 351 873 | — | 351 873 | 300 174 | 50 032 | — | 350 206 |
| Citi aktīvi | — | — | — | — | 109 | 109 | — | — | — | — |
| Finanšu aktīvi, kas novērtēti AC, kopā | — | — | 2 618 984 | 351 873 | 109 | 2 970 966 | 300 174 | 1 807 625 | — | 2 107 799 |
| Finanšu aktīvi kopā | 33 584 | 526 810 | 2 666 293 | 351 873 | 109 | 3 578 669 | | | | |
| Finanšu saistības, kas obligātā kārtā novērtētas FVTPL | | | | | | | | | | |
| Atvasinātie finanšu instrumenti | -642 | — | — | — | — | -642 | — | -642 | — | -642 |
| Finanšu saistības, kas novērtētas FVTPL, kopā | -642 | — | — | — | — | -642 | — | -642 | — | -642 |
| Finanšu saistības, kas novērtētas AC | | | | | | | | | | |
| Uzkrājumi izsniegtajām garantijām | — | — | — | — | -851 | -851 | | | | |
| Uzkrājumi aizdevumu saistībām | — | — | — | — | -33 152 | -33 152 | | | | |
| Trešām personām maksājamās summas | — | — | — | — | - 152 378 | - 152 378 | | | | |
| Citas saistības | — | — | — | — | -3 446 | -3 446 | | | | |
| Finanšu saistības, kas novērtētas AC, kopā | — | — | — | — | - 189 827 | - 189 827 | | | | |
| Finanšu saistības kopā | -642 | — | — | — | - 189 827 | - 190 469 | | | | |

(tūkst. EUR)

2020. gada 31. decembrī

Uzskaites vērtība

Patiesā vērtība

Atvasinātie finanšu instrumenti

Akcijas un citi mainīgā procenta vērtspapīri

Nauda, aizdevumi un avansi

Kases finanšu aktīvi

Citi finanšu aktīvi/saistības

Kopā

1. līmenis

2. līmenis

3. līmenis

Kopā

Finanšu aktīvi, kas obligātā kārtā novērtēti FVTPL

Finanšu aktīvi, kas obligātā kārtā novērtēti FVTPL

Atvasinātie finanšu instrumenti

33 584

—

—

—

—

33 584

33 584

—

33 584

—

33 584

33 584

Riska kapitāla fonds

—

437 142

—

—

—

437 142

437 142

—

—

437 142

437 142

437 142

Tiešs kapitālieguldījums

—

89 668

—

—

—

89 668

89 668

—

—

89 668

89 668

89 668

Aizdevumi un avansi

—

—

47 309

—

—

47 309

47 309

—

—

47 309

47 309

47 309

Finanšu aktīvi, kas obligātā kārtā novērtēti FVTPL, kopā

Finanšu aktīvi, kas obligātā kārtā novērtēti FVTPL, kopā

33 584

33 584

526 810

526 810

47 309

47 309

—

—

607 703

607 703

—

—

33 584

33 584

574 119

574 119

607 703

607 703

Finanšu aktīvi, kas novērtēti AC

Finanšu aktīvi, kas novērtēti AC

Nauda un naudas ekvivalenti

—

—

923 940

—

—

923 940

923 940

—

—

—

—

Aizdevumi un avansi

—

—

1 626 136

—

—

1 626 136

1 626 136

—

1 757 593

—

1 757 593

1 757 593

No ieguldītājiem saņemamās summas

—

—

68 908

—

—

68 908

68 908

—

—

—

—

Kases finanšu aktīvi

—

—

—

351 873

—

351 873

351 873

300 174

50 032

—

350 206

350 206

Citi aktīvi

—

—

—

—

109

109

109

—

—

—

—

Finanšu aktīvi, kas novērtēti AC, kopā

Finanšu aktīvi, kas novērtēti AC, kopā

—

—

2 618 984

2 618 984

351 873

351 873

109

109

2 970 966

2 970 966

300 174

300 174

1 807 625

1 807 625

—

2 107 799

2 107 799

Finanšu aktīvi kopā

Finanšu aktīvi kopā

33 584

33 584

526 810

526 810

2 666 293

2 666 293

351 873

351 873

109

109

3 578 669

3 578 669

Finanšu saistības, kas obligātā kārtā novērtētas FVTPL

Finanšu saistības, kas obligātā kārtā novērtētas FVTPL

Atvasinātie finanšu instrumenti

-642

—

—

—

—

-642

-642

—

-642

—

-642

-642

Finanšu saistības, kas novērtētas FVTPL, kopā

Finanšu saistības, kas novērtētas FVTPL, kopā

-642

-642

—

—

—

—

-642

-642

—

-642

-642

—

-642

-642

Finanšu saistības, kas novērtētas AC

Finanšu saistības, kas novērtētas AC

Uzkrājumi izsniegtajām garantijām

—

—

—

—

-851

-851

-851

Uzkrājumi aizdevumu saistībām

—

—

—

—

-33 152

-33 152

-33 152

Trešām personām maksājamās summas

—

—

—

—

- 152 378

- 152 378

- 152 378

Citas saistības

—

—

—

—

-3 446

-3 446

-3 446

Finanšu saistības, kas novērtētas AC, kopā

Finanšu saistības, kas novērtētas AC, kopā

—

—

—

—

- 189 827

- 189 827

- 189 827

- 189 827

Finanšu saistības kopā

Finanšu saistības kopā

-642

-642

—

—

—

- 189 827

- 189 827

- 190 469

- 190 469

4.2.   
  Patieso vērtību novērtējums

Patieso vērtību novērtējums

4.2.1.   Vērtēšanas paņēmieni un būtiski nenovērojamie dati

Vērtēšanas paņēmieni un būtiski nenovērojamie dati

Nākamajā tabulā norādīta informācija par vērtēšanas paņēmieniem un būtiskiem nenovērojamiem datiem, kas izmantoti patiesās vērtības hierarhijas 2. un 3. līmenī kategorizētu finanšu instrumentu novērtēšanai.

| Vērtēšanas paņēmiens | Būtiski nenovērojamie dati | Nenovērojamo datu izmantošana patiesās vērtības novērtējumā |
| --- | --- | --- |
| Finanšu instrumenti, kas uzskaitīti patiesajā vērtībā | | |
| Atvasinātie finanšu instrumenti | Diskontētā naudas plūsma: nākotnes naudas plūsmas tiek aplēstas, pamatojoties uz nākotnes valūtas maiņas kursiem / procentu likmēm (no novērojamiem nākotnes valūtas maiņas kursiem un ienesīguma līknēm pārskata perioda beigās) un līgumiskajām nākotnes/procentu likmēm, un diskontētas atbilstoši likmei, kura atspoguļo dažādu darījumu partneru kredītrisku. | Nav piemērojams. | Nav piemērojams. |
| Riska kapitāla fonds (RKF) | Koriģēto neto aktīvu metode: patieso vērtību nosaka, piemērojot visjaunākajā pārskatā atspoguļotajai neto aktīvu vērtībai koeficientu, kas atbilst Mehānisma procentuālajai daļai no īpašumtiesībām pamatā esošajā instrumentā, koriģējot atbilstoši naudas plūsmām, vai, ja pieejama, par pamatu ņemot precīzu attiecīgā fonda pārvaldnieka norādītu kapitāla daļu vērtību tajā pašā dienā. Lai aptvertu intervālu starp pēdējās pieejamās neto aktīvu vērtības (NAV) datumu un gada noslēguma pārskata datumu, pēc tam veic notikumu pārskatīšanas procedūru un vajadzības gadījumā koriģē pārskatā uzrādīto NAV. | Korekcija attiecībā uz laiku, kas pagājis no RKF pēdējā pārskata datuma līdz novērtējuma datumam, ņemot vērā pamatdarbības izdevumus un pārvaldības maksas, turpmākas RKF pamatā esošo aktīvu patiesās vērtības izmaiņas, radušās papildu saistības, pārmaiņas tirgū vai citas ekonomisko apstākļu izmaiņas. | Jo ilgāks laikposms starp patiesās vērtības novērtējuma dienu un RKF pēdējā pārskata datumu, jo lielāka korekcija par pagājušo laiku. |
| Tiešs kapitālieguldījums | Koriģētie neto aktīvi. | Korekcija par laiku, kas pagājis no ieguldījuma saņēmēja pēdējā pārskata datuma līdz novērtējuma datumam, ņemot vērā pamatdarbības izdevumus, turpmākas izmaiņas ieguldījuma saņēmēja pamatā esošo aktīvu patiesajā vērtībā, radušās papildu saistības, pārmaiņas tirgū vai citas ekonomisko apstākļu izmaiņas, kapitāla pieaugumu, kontroles pārdošanu/maiņu. | Jo lielāks tirgojamības diskonts, jo zemāka patiesā vērtība. |
| | | Diskontu par tirgojamības (likviditātes) trūkumu nosaka, vadoties pēc iepriekšējām darījumu cenām līdzīgam kapitālam valstī/reģionā, un tas ir robežās no 5 līdz 30 %. | |
| Aizdevumi patiesajā vērtībā (IFE) | Darbību turpinošiem aizņēmējiem – diskontēta naudas plūsma, kura aprēķināta, izmantojot līgumiskās/prognozētās nākotnes naudas pūsmas, kas diskontētas ar atbilstošu uz riska pamata koriģētu diskonta likmi, kurā ņemts vērā ar aizdevumu saistītais risks (ieskaitot aizņēmēja kredītrisku). Diskonta likmi salīdzina/novērtē ar jebkuru attiecīgu tirgus etalonu.
  Darbību neturpinošiem aizņēmējiem – neto aktīvu pieeja (likvidācijas vērtības pieeja). | Diskonta likmes komponenti, kas atspoguļo aizņēmēja kredītrisku salīdzinājumā ar bezriska tirgus likmēm. | Jo lielāka diskonta likme, jo zemāka patiesā vērtība. |
| Finanšu instrumenti, kas nav uzskaitīti patiesajā vērtībā | | |
| Aizdevumi un avansi | Diskontētās naudas plūsmas: vērtēšanas modelī izmanto līgumiskās naudas plūsmas un piemēro nosacījumu, ka neiestājas parādnieka saistību neizpilde, un tajās nav ņemtas vērā nodrošinājuma vērtības vai priekšlaicīgas atmaksas scenāriji. Lai iegūtu aizdevumu neto pašreizējo vērtību (NPV), izmantotais modelis diskontē katra aizdevuma līgumiskās naudas plūsmas, izmantojot koriģētu tirgus diskonta līkni. Tad atsevišķo aizdevumu NPV koriģē, lai ņemtu vērā attiecīgos saistītos paredzamos zaudējumus. Tad rezultātus summē, lai iegūtu aizdevumu un avansu patieso vērtību. | Nav piemērojams. | Nav piemērojams. |
| Kases finanšu aktīvi | Diskontētās naudas plūsmas. | Nav piemērojams. | Nav piemērojams. |

Vērtēšanas paņēmiens

Būtiski nenovērojamie dati

Nenovērojamo datu izmantošana patiesās vērtības novērtējumā

Finanšu instrumenti, kas uzskaitīti patiesajā vērtībā

Finanšu instrumenti, kas uzskaitīti patiesajā vērtībā

Atvasinātie finanšu instrumenti

Diskontētā naudas plūsma: nākotnes naudas plūsmas tiek aplēstas, pamatojoties uz nākotnes valūtas maiņas kursiem / procentu likmēm (no novērojamiem nākotnes valūtas maiņas kursiem un ienesīguma līknēm pārskata perioda beigās) un līgumiskajām nākotnes/procentu likmēm, un diskontētas atbilstoši likmei, kura atspoguļo dažādu darījumu partneru kredītrisku.

Nav piemērojams.

Nav piemērojams.

Riska kapitāla fonds (RKF)

Koriģēto neto aktīvu metode: patieso vērtību nosaka, piemērojot visjaunākajā pārskatā atspoguļotajai neto aktīvu vērtībai koeficientu, kas atbilst Mehānisma procentuālajai daļai no īpašumtiesībām pamatā esošajā instrumentā, koriģējot atbilstoši naudas plūsmām, vai, ja pieejama, par pamatu ņemot precīzu attiecīgā fonda pārvaldnieka norādītu kapitāla daļu vērtību tajā pašā dienā. Lai aptvertu intervālu starp pēdējās pieejamās neto aktīvu vērtības (NAV) datumu un gada noslēguma pārskata datumu, pēc tam veic notikumu pārskatīšanas procedūru un vajadzības gadījumā koriģē pārskatā uzrādīto NAV.

Korekcija attiecībā uz laiku, kas pagājis no RKF pēdējā pārskata datuma līdz novērtējuma datumam, ņemot vērā pamatdarbības izdevumus un pārvaldības maksas, turpmākas RKF pamatā esošo aktīvu patiesās vērtības izmaiņas, radušās papildu saistības, pārmaiņas tirgū vai citas ekonomisko apstākļu izmaiņas.

Jo ilgāks laikposms starp patiesās vērtības novērtējuma dienu un RKF pēdējā pārskata datumu, jo lielāka korekcija par pagājušo laiku.

Tiešs kapitālieguldījums

Koriģētie neto aktīvi.

Korekcija par laiku, kas pagājis no ieguldījuma saņēmēja pēdējā pārskata datuma līdz novērtējuma datumam, ņemot vērā pamatdarbības izdevumus, turpmākas izmaiņas ieguldījuma saņēmēja pamatā esošo aktīvu patiesajā vērtībā, radušās papildu saistības, pārmaiņas tirgū vai citas ekonomisko apstākļu izmaiņas, kapitāla pieaugumu, kontroles pārdošanu/maiņu.

Jo lielāks tirgojamības diskonts, jo zemāka patiesā vērtība.

Diskontu par tirgojamības (likviditātes) trūkumu nosaka, vadoties pēc iepriekšējām darījumu cenām līdzīgam kapitālam valstī/reģionā, un tas ir robežās no 5 līdz 30 %.

Aizdevumi patiesajā vērtībā (IFE)

IFE

Darbību turpinošiem aizņēmējiem – diskontēta naudas plūsma, kura aprēķināta, izmantojot līgumiskās/prognozētās nākotnes naudas pūsmas, kas diskontētas ar atbilstošu uz riska pamata koriģētu diskonta likmi, kurā ņemts vērā ar aizdevumu saistītais risks (ieskaitot aizņēmēja kredītrisku). Diskonta likmi salīdzina/novērtē ar jebkuru attiecīgu tirgus etalonu.

Darbību neturpinošiem aizņēmējiem – neto aktīvu pieeja (likvidācijas vērtības pieeja).

Diskonta likmes komponenti, kas atspoguļo aizņēmēja kredītrisku salīdzinājumā ar bezriska tirgus likmēm.

Jo lielāka diskonta likme, jo zemāka patiesā vērtība.

Finanšu instrumenti, kas nav uzskaitīti patiesajā vērtībā

Finanšu instrumenti, kas nav uzskaitīti patiesajā vērtībā

Aizdevumi un avansi

Diskontētās naudas plūsmas: vērtēšanas modelī izmanto līgumiskās naudas plūsmas un piemēro nosacījumu, ka neiestājas parādnieka saistību neizpilde, un tajās nav ņemtas vērā nodrošinājuma vērtības vai priekšlaicīgas atmaksas scenāriji. Lai iegūtu aizdevumu neto pašreizējo vērtību (NPV), izmantotais modelis diskontē katra aizdevuma līgumiskās naudas plūsmas, izmantojot koriģētu tirgus diskonta līkni. Tad atsevišķo aizdevumu NPV koriģē, lai ņemtu vērā attiecīgos saistītos paredzamos zaudējumus. Tad rezultātus summē, lai iegūtu aizdevumu un avansu patieso vērtību.

Nav piemērojams.

Nav piemērojams.

Kases finanšu aktīvi

Diskontētās naudas plūsmas.

Nav piemērojams.

Nav piemērojams.

Piemērojot 13. SFPS, atvasināto instrumentu patiesajā vērtībā 2021. un 2020. gada 31. decembrī ir iekļautas šādas vērtējuma korekcijas:

| — | kredīta vērtības korekcijas (CVA), kuras atspoguļo darījumu partneru kredītrisku darījumos ar atvasinātiem instrumentiem un kuru apjoms bija - 167 800 EUR 2021. gada 31. decembrī un -34 300 EUR 2020. gada 31. decembrī, |
| --- | --- |

—

kredīta vērtības korekcijas (CVA), kuras atspoguļo darījumu partneru kredītrisku darījumos ar atvasinātiem instrumentiem un kuru apjoms bija - 167 800 EUR 2021. gada 31. decembrī un -34 300 EUR 2020. gada 31. decembrī,

CVA

| — | debeta vērtības korekcijas (DVA), kuras atspoguļo pašu kredītrisku darījumos ar atvasinātiem instrumentiem un kuru apjoms bija +2 700 EUR 2021. gada 31. decembrī un +21 800 EUR 2020. gada 31. decembrī. |
| --- | --- |

—

debeta vērtības korekcijas (DVA), kuras atspoguļo pašu kredītrisku darījumos ar atvasinātiem instrumentiem un kuru apjoms bija +2 700 EUR 2021. gada 31. decembrī un +21 800 EUR 2020. gada 31. decembrī.

DVA

4.2.2.   Pārvietojumi starp 1. un 2. līmeni

Pārvietojumi starp 1. un 2. līmeni

Mehānisma politika paredz atzīt pārvietojumus starp līmeņiem tā notikuma vai to apstākļu izmaiņu datumā, kas bija par iemeslu pārvietojumam.

Ne 2021., ne 2020. gadā Mehānisms neveica pārvietojumus no 1. līmeņa uz 2. līmeni vai no 2. līmeņa uz 1. līmeni patiesās vērtības hierarhijā.

4.2.3.   3. līmeņa patiesās vērtības

3. līmeņa patiesās vērtības

3. līmeņa patieso vērtību saskaņojums

3. līmeņa patieso vērtību saskaņojums

Nākamajās tabulās ir atspoguļotas izmaiņas 3. līmeņa instrumentos gadā, kas beidzās attiecīgi 2021. gada 31. decembrī un 2020. gada 31. decembrī.

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| Akcijas un citi mainīgā procenta vērtspapīri |
| Atlikums 2021. gada 1. janvārī | 526 810 |
| Guvumi vai zaudējumi, kas iekļauti peļņā vai zaudējumos | |
| Patiesās vērtības korekcijas atzīšanas pārtraukšana pārdošanas dēļ | 13 489 |
| Neto patiesās vērtības izmaiņas akcijām un citiem mainīgā procenta vērtspapīriem | 117 502 |
| Kopā | 130 991 |
| Izmaksātās summas | 84 224 |
| Atmaksājumi | -71 624 |
| Ārvalstu valūtas kursa starpība | 27 230 |
| Atlikums 2021. gada 31. decembrī | 697 631 |

(tūkst. EUR)

Akcijas un citi mainīgā procenta vērtspapīri

Atlikums 2021. gada 1. janvārī

Atlikums 2021. gada 1. janvārī

526 810

526 810

Guvumi vai zaudējumi, kas iekļauti peļņā vai zaudējumos

Guvumi vai zaudējumi, kas iekļauti peļņā vai zaudējumos

Patiesās vērtības korekcijas atzīšanas pārtraukšana pārdošanas dēļ

13 489

Neto patiesās vērtības izmaiņas akcijām un citiem mainīgā procenta vērtspapīriem

117 502

Kopā

Kopā

130 991

130 991

Izmaksātās summas

84 224

Atmaksājumi

-71 624

Ārvalstu valūtas kursa starpība

27 230

Atlikums 2021. gada 31. decembrī

Atlikums 2021. gada 31. decembrī

697 631

697 631

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| Akcijas un citi mainīgā procenta vērtspapīri |
| Atlikums 2020. gada 1. janvārī | 604 311 |
| Guvumi vai zaudējumi, kas iekļauti peļņā vai zaudējumos | |
| Patiesās vērtības korekcijas atzīšanas pārtraukšana pārdošanas dēļ | -15 632 |
| Neto patiesās vērtības izmaiņas akcijām un citiem mainīgā procenta vērtspapīriem | -47 909 |
| Kopā | -63 541 |
| Izmaksātās summas | 85 305 |
| Atmaksājumi | -65 649 |
| Ārvalstu valūtas kursa starpība | -33 616 |
| Atlikums 2020. gada 31. decembrī | 526 810 |

(tūkst. EUR)

Akcijas un citi mainīgā procenta vērtspapīri

Atlikums 2020. gada 1. janvārī

Atlikums 2020. gada 1. janvārī

604 311

604 311

Guvumi vai zaudējumi, kas iekļauti peļņā vai zaudējumos

Guvumi vai zaudējumi, kas iekļauti peļņā vai zaudējumos

Patiesās vērtības korekcijas atzīšanas pārtraukšana pārdošanas dēļ

-15 632

Neto patiesās vērtības izmaiņas akcijām un citiem mainīgā procenta vērtspapīriem

-47 909

Kopā

Kopā

-63 541

-63 541

Izmaksātās summas

85 305

Atmaksājumi

-65 649

Ārvalstu valūtas kursa starpība

-33 616

Atlikums 2020. gada 31. decembrī

Atlikums 2020. gada 31. decembrī

526 810

526 810

Ne 2021., ne 2020. gadā Mehānisms neveica pārvietojumus no 3. līmeņa vai uz 3. līmeni patiesās vērtības hierarhijā.

5.   Nauda un naudas ekvivalenti

Nauda un naudas ekvivalenti

Nauda un naudas ekvivalenti ir:

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| Nauda kasē | 434 064 | 398 991 |
| Termiņnoguldījumi | 672 730 | 380 000 |
| Komerciāli vērtspapīri | 252 211 | 145 086 |
| Nauda un naudas ekvivalenti naudas plūsmas pārskatā | 1 359 005 | 924 077 |
| Uzkrātie procenti | -441 | -137 |
| Nauda un naudas ekvivalenti finanšu stāvokļa pārskatā | 1 358 564 | 923 940 |

(tūkst. EUR)

31.12.2021.

31.12.2020.

Nauda kasē

434 064

398 991

Termiņnoguldījumi

672 730

380 000

Komerciāli vērtspapīri

252 211

145 086

Nauda un naudas ekvivalenti naudas plūsmas pārskatā

Nauda un naudas ekvivalenti naudas plūsmas pārskatā

1 359 005

1 359 005

924 077

924 077

Uzkrātie procenti

-441

-137

Nauda un naudas ekvivalenti finanšu stāvokļa pārskatā

Nauda un naudas ekvivalenti finanšu stāvokļa pārskatā

1 358 564

1 358 564

923 940

923 940

6.   Atvasinātie finanšu instrumenti

Atvasinātie finanšu instrumenti

Atvasināto finanšu instrumentu, ko klasificē kā turētus tirdzniecībai, galvenie komponenti ir šādi:

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| 2021. gada 31. decembrī | Patiesā vērtība | Nosacītā summa |
| Aktīvi | Saistības |
| Starpvalūtu mijmaiņas darījumi | 7 | -2 568 | 51 865 |
| Ārvalstu valūtas mijmaiņas darījumi | — | -16 267 | 1 530 000 |
| Atvasināti finanšu instrumenti kopā | 7 | -18 835 | 1 581 865 |

(tūkst. EUR)

2021. gada 31. decembrī

Patiesā vērtība

Nosacītā summa

Aktīvi

Saistības

Starpvalūtu mijmaiņas darījumi

7

-2 568

51 865

Ārvalstu valūtas mijmaiņas darījumi

—

-16 267

1 530 000

Atvasināti finanšu instrumenti kopā

Atvasināti finanšu instrumenti kopā

7

7

-18 835

-18 835

1 581 865

1 581 865

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| 2020. gada 31. decembrī | Patiesā vērtība | Nosacītā summa |
| Aktīvi | Saistības |
| Procentu likmju mijmaiņas darījumi | — | -642 | 17 710 |
| Ārvalstu valūtas mijmaiņas darījumi | 33 584 | — | 1 480 000 |
| Atvasināti finanšu instrumenti kopā | 33 584 | -642 | 1 497 710 |

(tūkst. EUR)

2020. gada 31. decembrī

Patiesā vērtība

Nosacītā summa

Aktīvi

Saistības

Procentu likmju mijmaiņas darījumi

—

-642

17 710

Ārvalstu valūtas mijmaiņas darījumi

33 584

—

1 480 000

Atvasināti finanšu instrumenti kopā

Atvasināti finanšu instrumenti kopā

33 584

33 584

-642

-642

1 497 710

1 497 710

IBOR reformas rezultātā 2021. gadā radās minimāla vienreizēja vērtējuma atšķirība 883 EUR apmērā, ko izraisīja izmaiņas izmantojamajās etalonam piesaistītajās naudas plūsmās un diskonta līknē.

IBOR

7.   Aizdevumi un avansi

Aizdevumi un avansi

7.1.   
  Aizdevumi un avansi

Aizdevumi un avansi

Šajā tabulā ir norādīts aizdevumu un avansu sākuma un beigu atlikuma saskaņojums.

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| | Vispārēji aizdevumi (*17) | Prioritārie aizdevumi | Subordinētie aizdevumi | POCI | Kopā |
| AC novērtēto aizdevumu nominālvērtība 2021. gada 1. janvārī | 1 151 398 | 572 864 | — | — | 1 724 262 |
| Izmaksātās summas | 274 020 | 62 869 | — | — | 336 889 |
| Norakstītās summas | — | — | — | — | — |
| Atmaksājumi | - 225 990 | - 113 215 | — | — | - 339 205 |
| Kapitalizēti procenti | — | — | — | — | — |
| Ārvalstu valūtas kursa starpība | 61 532 | 26 597 | — | — | 88 129 |
| AC novērtēto aizdevumu nominālvērtība 2021. gada 31. decembrī | 1 260 960 | 549 115 | — | — | 1 810 075 |
| Vērtības samazinājuma zaudējumu atskaitījums 2021. gada 1. janvārī | -68 243 | -35 550 | — | — | - 103 793 |
| 12 mēnešu PKZ neto izmaiņas | 6 509 | 6 836 | — | — | 13 345 |
| PKZ visā darbības laikā bez kredītvērtības samazinājuma: neto izmaiņas | 6 327 | 6 045 | — | — | 12 372 |
| PKZ visā darbības laikā ar kredītvērtības samazinājumu | -249 | -742 | — | — | -991 |
| PKZ visā darbības laikā ar kredītvērtības samazinājumu apvērse | 15 875 | 2 373 | — | — | 18 248 |
| Ārvalstu valūtas kursa starpība | -3 942 | -1 153 | — | — | -5 095 |
| Vērtības samazinājuma zaudējumu atskaitījums 2021. gada 31. decembrī | -43 723 | -22 191 | — | — | -65 914 |
| Aizdevumi un avansi, kas novērtēti AC, 2021. gada 31. decembrī | 1 217 237 | 526 924 | — | — | 1 744 161 |
| FVTPL novērtēto aizdevumu nominālvērtība 2021. gada 1. janvārī | 1 080 | 61 493 | 30 000 | — | 92 573 |
| Izmaksātās summas | — | 8 323 | 170 000 | — | 178 323 |
| Atmaksājumi | — | -739 | — | — | -739 |
| Ārvalstu valūtas kursa starpība | — | 1 859 | — | — | 1 859 |
| FVTPL novērtēto aizdevumu nominālvērtība 2021. gada 31. decembrī | 1 080 | 70 936 | 200 000 | — | 272 016 |
| Patiesās vērtības korekcija 2021. gada 1. janvārī | -1 080 | -25 893 | -18 291 | — | -45 264 |
| Neto patiesās vērtības izmaiņas | — | 1 609 | 1 959 | — | 3 568 |
| Ārvalstu valūtas kursa starpība | — | -329 | — | — | -329 |
| Patiesās vērtības korekcija 2021. gada 31. decembrī | -1 080 | -24 613 | -16 332 | — | -42 025 |
| Aizdevumi un avansi, kas novērtēti FVTPL, 2021. gada 31. decembrī | — | 46 323 | 183 668 | — | 229 991 |
| Amortizētās izmaksas | -3 151 | -3 736 | — | — | -6 887 |
| Procenti | 10 295 | 8 686 | 35 | — | 19 016 |
| Aizdevumi un avansi 2021. gada 31. decembrī | 1 224 381 | 578 197 | 183 703 | — | 1 986 281 |

(tūkst. EUR)

Vispārēji aizdevumi (*17)

*17

Prioritārie aizdevumi

Subordinētie aizdevumi

POCI

POCI

Kopā

AC novērtēto aizdevumu nominālvērtība 2021. gada 1. janvārī

AC novērtēto aizdevumu nominālvērtība 2021. gada 1. janvārī

1 151 398

1 151 398

572 864

572 864

—

—

—

—

1 724 262

1 724 262

Izmaksātās summas

274 020

62 869

—

—

336 889

336 889

Norakstītās summas

—

—

—

—

—

Atmaksājumi

- 225 990

- 113 215

—

—

- 339 205

- 339 205

Kapitalizēti procenti

—

—

—

—

—

Ārvalstu valūtas kursa starpība

61 532

26 597

—

—

88 129

88 129

AC novērtēto aizdevumu nominālvērtība 2021. gada 31. decembrī

AC novērtēto aizdevumu nominālvērtība 2021. gada 31. decembrī

1 260 960

1 260 960

549 115

549 115

—

—

—

—

1 810 075

1 810 075

Vērtības samazinājuma zaudējumu atskaitījums 2021. gada 1. janvārī

Vērtības samazinājuma zaudējumu atskaitījums 2021. gada 1. janvārī

-68 243

-68 243

-35 550

-35 550

—

—

—

—

- 103 793

- 103 793

12 mēnešu PKZ neto izmaiņas

6 509

6 836

—

—

13 345

13 345

PKZ visā darbības laikā bez kredītvērtības samazinājuma: neto izmaiņas

6 327

6 045

—

—

12 372

12 372

PKZ visā darbības laikā ar kredītvērtības samazinājumu

-249

-742

—

—

-991

-991

PKZ visā darbības laikā ar kredītvērtības samazinājumu apvērse

15 875

2 373

—

—

18 248

18 248

Ārvalstu valūtas kursa starpība

-3 942

-1 153

—

—

-5 095

-5 095

Vērtības samazinājuma zaudējumu atskaitījums 2021. gada 31. decembrī

Vērtības samazinājuma zaudējumu atskaitījums 2021. gada 31. decembrī

-43 723

-43 723

-22 191

-22 191

—

—

—

—

-65 914

-65 914

Aizdevumi un avansi, kas novērtēti AC, 2021. gada 31. decembrī

Aizdevumi un avansi, kas novērtēti AC, 2021. gada 31. decembrī

1 217 237

1 217 237

526 924

526 924

—

—

—

—

1 744 161

1 744 161

FVTPL novērtēto aizdevumu nominālvērtība 2021. gada 1. janvārī

FVTPL novērtēto aizdevumu nominālvērtība 2021. gada 1. janvārī

1 080

1 080

61 493

61 493

30 000

30 000

—

—

92 573

92 573

Izmaksātās summas

—

8 323

170 000

—

178 323

178 323

Atmaksājumi

—

-739

—

—

-739

-739

Ārvalstu valūtas kursa starpība

—

1 859

—

—

1 859

1 859

FVTPL novērtēto aizdevumu nominālvērtība 2021. gada 31. decembrī

FVTPL

1 080

1 080

70 936

70 936

200 000

200 000

—

—

272 016

272 016

Patiesās vērtības korekcija 2021. gada 1. janvārī

Patiesās vērtības korekcija 2021. gada 1. janvārī

-1 080

-1 080

-25 893

-25 893

-18 291

-18 291

—

—

-45 264

-45 264

Neto patiesās vērtības izmaiņas

—

1 609

1 959

—

3 568

3 568

Ārvalstu valūtas kursa starpība

—

-329

—

—

-329

-329

Patiesās vērtības korekcija 2021. gada 31. decembrī

Patiesās vērtības korekcija 2021. gada 31. decembrī

-1 080

-1 080

-24 613

-24 613

-16 332

-16 332

—

—

-42 025

-42 025

Aizdevumi un avansi, kas novērtēti FVTPL, 2021. gada 31. decembrī

Aizdevumi un avansi, kas novērtēti FVTPL, 2021. gada 31. decembrī

—

—

46 323

46 323

183 668

183 668

—

—

229 991

229 991

Amortizētās izmaksas

-3 151

-3 736

—

—

-6 887

-6 887

Procenti

10 295

8 686

35

—

19 016

19 016

Aizdevumi un avansi 2021. gada 31. decembrī

Aizdevumi un avansi 2021. gada 31. decembrī

1 224 381

1 224 381

578 197

578 197

183 703

183 703

—

—

1 986 281

1 986 281

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| | Vispārēji aizdevumi (*18) | Prioritārie aizdevumi | Subordinētie aizdevumi | POCI | Kopā |
| AC novērtēto aizdevumu nominālvērtība 2020. gada 1. janvārī | 1 021 556 | 597 364 | 27 714 | — | 1 646 634 |
| Izmaksātās summas | 433 466 | 67 762 | — | — | 501 228 |
| Norakstītās summas | -15 170 | -2 268 | -27 905 | — | -45 343 |
| Atmaksājumi | - 214 018 | -60 571 | — | — | - 274 589 |
| Ārvalstu valūtas kursa starpība | -74 436 | -29 423 | 191 | — | - 103 668 |
| AC novērtēto aizdevumu nominālvērtība 2020. gada 31. decembrī | 1 151 398 | 572 864 | — | — | 1 724 262 |
| Vērtības samazinājuma zaudējumu atskaitījums 2020. gada 1. janvārī | -96 166 | -36 650 | -27 714 | — | - 160 530 |
| 12 mēnešu PKZ neto izmaiņas | -1 344 | -2 531 | — | — | -3 875 |
| PKZ visā darbības laikā bez kredītvērtības samazinājuma: neto izmaiņas | -5 888 | -3 628 | — | — | -9 516 |
| PKZ visā darbības laikā ar kredītvērtības samazinājumu | -12 373 | — | — | — | -12 373 |
| PKZ visā darbības laikā ar kredītvērtības samazinājumu apvērse | 19 565 | 1 887 | — | — | 21 452 |
| Norakstītās summas | 15 170 | 2 268 | 27 905 | — | 45 343 |
| Ārvalstu valūtas kursa starpība | 12 793 | 3 104 | -191 | — | 15 706 |
| Vērtības samazinājuma zaudējumu atskaitījums 2020. gada 31. decembrī | -68 243 | -35 550 | — | — | - 103 793 |
| Aizdevumi un avansi, kas novērtēti AC, 2020. gada 31. decembrī | 1 083 155 | 537 314 | — | — | 1 620 469 |
| FVTPL novērtēto aizdevumu nominālvērtība 2020. gada 1. janvārī | 1 080 | 36 858 | — | — | 37 938 |
| Izmaksātās summas | — | 29 063 | 30 000 | — | 59 063 |
| Atmaksājumi | — | -1 512 | — | — | -1 512 |
| Ārvalstu valūtas kursa starpība | — | -2 916 | — | — | -2 916 |
| FVTPL novērtēto aizdevumu nominālvērtība 2020. gada 31. decembrī | 1 080 | 61 493 | 30 000 | — | 92 573 |
| Patiesās vērtības korekcija 2020. gada 1. janvārī | -1 080 | -15 156 | — | — | -16 236 |
| Neto patiesās vērtības izmaiņas | — | -11 330 | -18 291 | — | -29 621 |
| Ārvalstu valūtas kursa starpība | — | 593 | — | — | 593 |
| Patiesās vērtības korekcija 2020. gada 31. decembrī | -1 080 | -25 893 | -18 291 | — | -45 264 |
| Aizdevumi un avansi, kas novērtēti FVTPL, 2020. gada 31. decembrī | — | 35 600 | 11 709 | — | 47 309 |
| Amortizētās izmaksas | -3 578 | -5 100 | — | — | -8 678 |
| Procenti | 7 325 | 7 020 | — | — | 14 345 |
| Aizdevumi un avansi 2020. gada 31. decembrī | 1 086 902 | 574 834 | 11 709 | — | 1 673 445 |

(tūkst. EUR)

Vispārēji aizdevumi (*18)

*18

Prioritārie aizdevumi

Subordinētie aizdevumi

POCI

POCI

Kopā

AC novērtēto aizdevumu nominālvērtība 2020. gada 1. janvārī

AC

1 021 556

1 021 556

597 364

597 364

27 714

27 714

—

—

1 646 634

1 646 634

Izmaksātās summas

433 466

67 762

—

—

501 228

501 228

Norakstītās summas

-15 170

-2 268

-27 905

—

-45 343

-45 343

Atmaksājumi

- 214 018

-60 571

—

—

- 274 589

- 274 589

Ārvalstu valūtas kursa starpība

-74 436

-29 423

191

—

- 103 668

- 103 668

AC novērtēto aizdevumu nominālvērtība 2020. gada 31. decembrī

AC novērtēto aizdevumu nominālvērtība 2020. gada 31. decembrī

1 151 398

1 151 398

572 864

572 864

—

—

—

—

1 724 262

1 724 262

Vērtības samazinājuma zaudējumu atskaitījums 2020. gada 1. janvārī

Vērtības samazinājuma zaudējumu atskaitījums 2020. gada 1. janvārī

-96 166

-96 166

-36 650

-36 650

-27 714

-27 714

—

—

- 160 530

- 160 530

12 mēnešu PKZ neto izmaiņas

-1 344

-2 531

—

—

-3 875

-3 875

PKZ visā darbības laikā bez kredītvērtības samazinājuma: neto izmaiņas

-5 888

-3 628

—

—

-9 516

-9 516

PKZ visā darbības laikā ar kredītvērtības samazinājumu

-12 373

—

—

—

-12 373

-12 373

PKZ visā darbības laikā ar kredītvērtības samazinājumu apvērse

19 565

1 887

—

—

21 452

21 452

Norakstītās summas

15 170

2 268

27 905

—

45 343

45 343

Ārvalstu valūtas kursa starpība

12 793

3 104

-191

—

15 706

15 706

Vērtības samazinājuma zaudējumu atskaitījums 2020. gada 31. decembrī

Vērtības samazinājuma zaudējumu atskaitījums 2020. gada 31. decembrī

-68 243

-68 243

-35 550

-35 550

—

—

—

—

- 103 793

- 103 793

Aizdevumi un avansi, kas novērtēti AC, 2020. gada 31. decembrī

Aizdevumi un avansi, kas novērtēti AC, 2020. gada 31. decembrī

1 083 155

1 083 155

537 314

537 314

—

—

—

—

1 620 469

1 620 469

FVTPL novērtēto aizdevumu nominālvērtība 2020. gada 1. janvārī

FVTPL novērtēto aizdevumu nominālvērtība 2020. gada 1. janvārī

1 080

1 080

36 858

36 858

—

—

—

—

37 938

37 938

Izmaksātās summas

—

29 063

30 000

—

59 063

59 063

Atmaksājumi

—

-1 512

—

—

-1 512

-1 512

Ārvalstu valūtas kursa starpība

—

-2 916

—

—

-2 916

-2 916

FVTPL novērtēto aizdevumu nominālvērtība 2020. gada 31. decembrī

FVTPL novērtēto aizdevumu nominālvērtība 2020. gada 31. decembrī

1 080

1 080

61 493

61 493

30 000

30 000

—

—

92 573

92 573

Patiesās vērtības korekcija 2020. gada 1. janvārī

Patiesās vērtības korekcija 2020. gada 1. janvārī

-1 080

-1 080

-15 156

-15 156

—

—

—

—

-16 236

-16 236

Neto patiesās vērtības izmaiņas

—

-11 330

-18 291

—

-29 621

-29 621

Ārvalstu valūtas kursa starpība

—

593

—

—

593

593

Patiesās vērtības korekcija 2020. gada 31. decembrī

Patiesās vērtības korekcija 2020. gada 31. decembrī

-1 080

-1 080

-25 893

-25 893

-18 291

-18 291

—

—

-45 264

-45 264

Aizdevumi un avansi, kas novērtēti FVTPL, 2020. gada 31. decembrī

Aizdevumi un avansi, kas novērtēti FVTPL, 2020. gada 31. decembrī

—

—

35 600

35 600

11 709

11 709

—

—

47 309

47 309

Amortizētās izmaksas

-3 578

-5 100

—

—

-8 678

-8 678

Procenti

7 325

7 020

—

—

14 345

14 345

Aizdevumi un avansi 2020. gada 31. decembrī

Aizdevumi un avansi 2020. gada 31. decembrī

1 086 902

1 086 902

574 834

574 834

11 709

11 709

—

—

1 673 445

1 673 445

7.2.   
  Aizdevumu un avansu vērtības samazinājuma zaudējumu atskaitījumi

Aizdevumu un avansu vērtības samazinājuma zaudējumu atskaitījumi

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| | 2021 |
| PKZ visā darbības laikā |
| 12 mēnešu PKZ | PKZ visā darbības laikā bez kredītvērtības samazinājuma | PKZ visā darbības laikā ar kredītvērtības samazinājumu | POCI | Kopā |
| Aizdevumi un avansi, kas novērtēti AC | | | | | |
| Atlikums 2021. gada 1. janvārī | 16 389 | 43 976 | 43 428 | — | 103 793 |
| Pārvietojums uz 12 mēnešu PKZ | — | — | — | — | — |
| Pārvietojums uz PKZ visā darbības laikā bez kredītvērtības samazinājuma | -5 008 | -1 019 | — | — | -6 027 |
| Pārvietojums uz PKZ visā darbības laikā ar kredītvērtības samazinājumu | — | -77 | 249 | — | 172 |
| Zaudējumu atskaitījumu neto novērtējums | -8 480 | -8 912 | -15 309 | — | -32 701 |
| Jauni iniciēti vai iegādāti finanšu aktīvi | 504 | 1 039 | — | — | 1 543 |
| Finanšu aktīvi, kuru atzīšana atcelta | -361 | -3 405 | -2 195 | — | -5 961 |
| Ārvalstu valūtas kursa starpība | 521 | 1 666 | 2 908 | — | 5 095 |
| Atlikums 2021. gada 31. decembrī | 3 565 | 33 268 | 29 081 | — | 65 914 |

(tūkst. EUR)

2021

PKZ visā darbības laikā

12 mēnešu PKZ

PKZ visā darbības laikā bez kredītvērtības samazinājuma

PKZ visā darbības laikā ar kredītvērtības samazinājumu

POCI

POCI

Kopā

Aizdevumi un avansi, kas novērtēti AC

Aizdevumi un avansi, kas novērtēti AC

Atlikums 2021. gada 1. janvārī

Atlikums 2021. gada 1. janvārī

16 389

16 389

43 976

43 976

43 428

43 428

—

—

103 793

103 793

Pārvietojums uz 12 mēnešu PKZ

—

—

—

—

—

—

Pārvietojums uz PKZ visā darbības laikā bez kredītvērtības samazinājuma

-5 008

-1 019

—

—

-6 027

-6 027

Pārvietojums uz PKZ visā darbības laikā ar kredītvērtības samazinājumu

—

-77

249

—

172

172

Zaudējumu atskaitījumu neto novērtējums

-8 480

-8 912

-15 309

—

-32 701

-32 701

Jauni iniciēti vai iegādāti finanšu aktīvi

504

1 039

—

—

1 543

1 543

Finanšu aktīvi, kuru atzīšana atcelta

-361

-3 405

-2 195

—

-5 961

-5 961

Ārvalstu valūtas kursa starpība

521

1 666

2 908

—

5 095

5 095

Atlikums 2021. gada 31. decembrī

Atlikums 2021. gada 31. decembrī

3 565

3 565

33 268

33 268

29 081

29 081

—

—

65 914

65 914

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| | 2020 |
| PKZ visā darbības laikā |
| 12 mēnešu PKZ | PKZ visā darbības laikā bez kredītvērtības samazinājuma | PKZ visā darbības laikā ar kredītvērtības samazinājumu | POCI | Kopā |
| Aizdevumi un avansi, kas novērtēti AC | | | | | |
| Atlikums 2020. gada 1. janvārī | 17 191 | 38 509 | 104 830 | — | 160 530 |
| Pārvietojums uz 12 mēnešu PKZ | 96 | -167 | — | — | -71 |
| Pārvietojums uz PKZ visā darbības laikā bez kredītvērtības samazinājuma | -770 | 3 439 | -6 080 | — | -3 411 |
| Pārvietojums uz PKZ visā darbības laikā ar kredītvērtības samazinājumu | -127 | -54 | 7 170 | — | 6 989 |
| Zaudējumu atskaitījumu neto novērtējums | 3 200 | 2 950 | -6 554 | — | -404 |
| Jauni iniciēti vai iegādāti finanšu aktīvi | 2 278 | 3 001 | 1 352 | — | 6 631 |
| Finanšu aktīvi, kuru atzīšana atcelta | -802 | 347 | -4 967 | — | -5 422 |
| Norakstītās summas | — | — | -45 343 | — | -45 343 |
| Ārvalstu valūtas kursa starpība | -4 677 | -4 049 | -6 980 | — | -15 706 |
| Atlikums 2020. gada 31. decembrī | 16 389 | 43 976 | 43 428 | — | 103 793 |

(tūkst. EUR)

2020

PKZ visā darbības laikā

12 mēnešu PKZ

PKZ visā darbības laikā bez kredītvērtības samazinājuma

PKZ visā darbības laikā ar kredītvērtības samazinājumu

POCI

POCI

Kopā

Aizdevumi un avansi, kas novērtēti AC

Aizdevumi un avansi, kas novērtēti AC

Atlikums 2020. gada 1. janvārī

Atlikums 2020. gada 1. janvārī

17 191

17 191

38 509

38 509

104 830

104 830

—

—

160 530

160 530

Pārvietojums uz 12 mēnešu PKZ

96

-167

—

—

-71

-71

Pārvietojums uz PKZ visā darbības laikā bez kredītvērtības samazinājuma

-770

3 439

-6 080

—

-3 411

-3 411

Pārvietojums uz PKZ visā darbības laikā ar kredītvērtības samazinājumu

-127

-54

7 170

—

6 989

6 989

Zaudējumu atskaitījumu neto novērtējums

3 200

2 950

-6 554

—

-404

-404

Jauni iniciēti vai iegādāti finanšu aktīvi

2 278

3 001

1 352

—

6 631

6 631

Finanšu aktīvi, kuru atzīšana atcelta

-802

347

-4 967

—

-5 422

-5 422

Norakstītās summas

—

—

-45 343

—

-45 343

-45 343

Ārvalstu valūtas kursa starpība

-4 677

-4 049

-6 980

—

-15 706

-15 706

Atlikums 2020. gada 31. decembrī

Atlikums 2020. gada 31. decembrī

16 389

16 389

43 976

43 976

43 428

43 428

—

—

103 793

103 793

8.   Akcijas un citi mainīgā procenta vērtspapīri

Akcijas un citi mainīgā procenta vērtspapīri

Nākamajā tabulā ir norādīts kapitālieguldījumu sākuma un beigu atlikuma saskaņojums.

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| | Riska kapitāla fondi | Tieši kapitālieguldījumi | Kopā |
| Izmaksas 2021. gada 1. janvārī | 452 161 | 76 258 | 528 419 |
| Izmaksātās summas | 84 224 | — | 84 224 |
| Atmaksājumi/pārdošana | -71 624 | — | -71 624 |
| Ārvalstu valūtas kursa starpība | 28 400 | 1 220 | 29 620 |
| Izmaksas 2021. gada 31. decembrī | 493 161 | 77 478 | 570 639 |
| Nerealizētā peļņa un zaudējumi 2021. gada 1. janvārī | -15 019 | 13 410 | -1 609 |
| Nerealizēto guvumu un zaudējumu neto izmaiņas | 101 418 | 16 084 | 117 502 |
| Patiesās vērtības korekcijas atzīšanas pārtraukšana pārdošanas dēļ | 13 489 | — | 13 489 |
| Ārvalstu valūtas kursa starpība | -2 479 | 89 | -2 390 |
| Nerealizētā peļņa un zaudējumi 2021. gada 31. decembrī | 97 409 | 29 583 | 126 992 |
| Akcijas un citi mainīgā procenta vērtspapīri 2021. gada 31. decembrī | 590 570 | 107 061 | 697 631 |

(tūkst. EUR)

Riska kapitāla fondi

Tieši kapitālieguldījumi

Kopā

Izmaksas 2021. gada 1. janvārī

Izmaksas 2021. gada 1. janvārī

452 161

452 161

76 258

76 258

528 419

528 419

Izmaksātās summas

84 224

—

84 224

Atmaksājumi/pārdošana

-71 624

—

-71 624

Ārvalstu valūtas kursa starpība

28 400

1 220

29 620

Izmaksas 2021. gada 31. decembrī

Izmaksas 2021. gada 31. decembrī

493 161

493 161

77 478

77 478

570 639

570 639

Nerealizētā peļņa un zaudējumi 2021. gada 1. janvārī

Nerealizētā peļņa un zaudējumi 2021. gada 1. janvārī

-15 019

-15 019

13 410

13 410

-1 609

-1 609

Nerealizēto guvumu un zaudējumu neto izmaiņas

101 418

16 084

117 502

Patiesās vērtības korekcijas atzīšanas pārtraukšana pārdošanas dēļ

13 489

—

13 489

Ārvalstu valūtas kursa starpība

-2 479

89

-2 390

Nerealizētā peļņa un zaudējumi 2021. gada 31. decembrī

Nerealizētā peļņa un zaudējumi 2021. gada 31. decembrī

97 409

97 409

29 583

29 583

126 992

126 992

Akcijas un citi mainīgā procenta vērtspapīri 2021. gada 31. decembrī

Akcijas un citi mainīgā procenta vērtspapīri 2021. gada 31. decembrī

590 570

590 570

107 061

107 061

697 631

697 631

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| | Riska kapitāla fondi | Tieši kapitālieguldījumi | Kopā |
| Izmaksas 2020. gada 1. janvārī | 462 304 | 101 424 | 563 728 |
| Izmaksātās summas | 85 305 | — | 85 305 |
| Atmaksājumi/pārdošana | -66 011 | -18 274 | -84 285 |
| Ārvalstu valūtas kursa starpība | -29 437 | -6 892 | -36 329 |
| Izmaksas 2020. gada 31. decembrī | 452 161 | 76 258 | 528 419 |
| Nerealizētie guvumi un zaudējumi 2020. gada 1. janvārī | 42 390 | 13 810 | 56 200 |
| Nerealizēto guvumu un zaudējumu neto izmaiņas | -45 079 | -2 830 | -47 909 |
| Patiesās vērtības korekcijas atzīšanas pārtraukšana pārdošanas dēļ | -15 632 | 3 019 | -12 613 |
| Ārvalstu valūtas kursa starpība | 3 302 | -589 | 2 713 |
| Nerealizētie guvumi un zaudējumi 2020. gada 31. decembrī | -15 019 | 13 410 | -1 609 |
| Akcijas un citi mainīgā procenta vērtspapīri 2020. gada 31. decembrī | 437 142 | 89 668 | 526 810 |

(tūkst. EUR)

Riska kapitāla fondi

Tieši kapitālieguldījumi

Kopā

Izmaksas 2020. gada 1. janvārī

Izmaksas 2020. gada 1. janvārī

462 304

462 304

101 424

101 424

563 728

563 728

Izmaksātās summas

85 305

—

85 305

Atmaksājumi/pārdošana

-66 011

-18 274

-84 285

Ārvalstu valūtas kursa starpība

-29 437

-6 892

-36 329

Izmaksas 2020. gada 31. decembrī

Izmaksas 2020. gada 31. decembrī

452 161

452 161

76 258

76 258

528 419

528 419

Nerealizētie guvumi un zaudējumi 2020. gada 1. janvārī

Nerealizētie guvumi un zaudējumi 2020. gada 1. janvārī

42 390

42 390

13 810

13 810

56 200

56 200

Nerealizēto guvumu un zaudējumu neto izmaiņas

-45 079

-2 830

-47 909

Patiesās vērtības korekcijas atzīšanas pārtraukšana pārdošanas dēļ

-15 632

3 019

-12 613

Ārvalstu valūtas kursa starpība

3 302

-589

2 713

Nerealizētie guvumi un zaudējumi 2020. gada 31. decembrī

Nerealizētie guvumi un zaudējumi 2020. gada 31. decembrī

-15 019

-15 019

13 410

13 410

-1 609

-1 609

Akcijas un citi mainīgā procenta vērtspapīri 2020. gada 31. decembrī

Akcijas un citi mainīgā procenta vērtspapīri 2020. gada 31. decembrī

437 142

437 142

89 668

89 668

526 810

526 810

9.   No ieguldītājiem saņemamās summas

No ieguldītājiem saņemamās summas

Visu no ieguldītājiem saņemamo summu 85,2 miljonu EUR apmērā (2020. gadā – 68,9 miljoni EUR) veido pieprasītās, bet nesamaksātās dalībvalstu iemaksas.

10.   Kases finanšu aktīvi

Kases finanšu aktīvi

Kases aktīvu portfeli veido kotētās obligācijas, kurām pārskata datumā līdz termiņam ir mazāk nekā trīs mēneši. Nākamajā tabulā norādītas pārmaiņas kases aktīvu portfelī.

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| Atlikums 2021. gada 1. janvārī | 351 873 |
| Iegāde | 2 333 691 |
| Termiņi | -2 684 293 |
| Izmaiņas prēmiju/diskontu amortizācijā | 301 |
| Uzkrāto procentu izmaiņas | -1 572 |
| Atlikums 2021. gada 31. decembrī | — |

(tūkst. EUR)

Atlikums 2021. gada 1. janvārī

Atlikums 2021. gada 1. janvārī

351 873

351 873

Iegāde

2 333 691

Termiņi

-2 684 293

Izmaiņas prēmiju/diskontu amortizācijā

301

Uzkrāto procentu izmaiņas

-1 572

Atlikums 2021. gada 31. decembrī

Atlikums 2021. gada 31. decembrī

—

—

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| Atlikums 2020. gada 1. janvārī | 330 587 |
| Iegāde | 2 710 009 |
| Termiņi | -2 689 790 |
| Izmaiņas prēmiju/diskontu amortizācijā | -208 |
| Uzkrāto procentu izmaiņas | 1 275 |
| Atlikums 2020. gada 31. decembrī | 351 873 |

(tūkst. EUR)

Atlikums 2020. gada 1. janvārī

Atlikums 2020. gada 1. janvārī

330 587

330 587

Iegāde

2 710 009

Termiņi

-2 689 790

Izmaiņas prēmiju/diskontu amortizācijā

-208

Uzkrāto procentu izmaiņas

1 275

Atlikums 2020. gada 31. decembrī

Atlikums 2020. gada 31. decembrī

351 873

351 873

11.   Citi aktīvi

Citi aktīvi

Citu aktīvu galvenie komponenti ir šādi:

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| No EIB saņemamā summa | 877 | — |
| Finanšu garantijas | 209 | 109 |
| Citi aktīvi kopā | 1 086 | 109 |

(tūkst. EUR)

31.12.2021.

31.12.2020.

No EIB saņemamā summa

877

—

Finanšu garantijas

209

109

Citi aktīvi kopā

Citi aktīvi kopā

1 086

1 086

109

109

12.   Nākamo periodu ienākumi

Nākamo periodu ienākumi

Nākamo periodu ienākumu galvenie komponenti ir šādi:

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| Nākamo periodu procentu likmes subsīdijas | 47 981 | 28 788 |
| Nākamo periodu komisijas naudas maksājumi par aizdevumiem un avansiem | 451 | 944 |
| Nākamo periodu ienākumi kopā | 48 432 | 29 732 |

(tūkst. EUR)

31.12.2021.

31.12.2020.

Nākamo periodu procentu likmes subsīdijas

47 981

28 788

Nākamo periodu komisijas naudas maksājumi par aizdevumiem un avansiem

451

944

Nākamo periodu ienākumi kopā

Nākamo periodu ienākumi kopā

48 432

48 432

29 732

29 732

13.   Uzkrājumi izsniegtajām garantijām, atskaitot apvērsi

Uzkrājumi izsniegtajām garantijām, atskaitot apvērsi

Nākamajās tabulās ir norādīts uzkrājumu finanšu garantijām sākuma un beigu atlikuma saskaņojums.

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| | 2021 |
| 12 mēnešu PKZ | PKZ visā darbības laikā bez kredītvērtības samazinājuma | PKZ visā darbības laikā ar kredītvērtības samazinājumu | Kopā |
| Izsniegtās garantijas | | | | |
| Atlikums 1. janvārī | 851 | — | — | 851 |
| Zaudējumu atskaitījumu neto novērtējums | -851 | — | — | -851 |
| Atlikums 31. decembrī | — | — | — | — |

(tūkst. EUR)

2021

12 mēnešu PKZ

PKZ visā darbības laikā bez kredītvērtības samazinājuma

PKZ visā darbības laikā ar kredītvērtības samazinājumu

Kopā

Izsniegtās garantijas

Izsniegtās garantijas

Atlikums 1. janvārī

Atlikums 1. janvārī

851

851

—

—

—

—

851

851

Zaudējumu atskaitījumu neto novērtējums

-851

—

—

-851

-851

Atlikums 31. decembrī

Atlikums 31. decembrī

—

—

—

—

—

—

—

—

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| | 2020 |
| 12 mēnešu PKZ | PKZ visā darbības laikā bez kredītvērtības samazinājuma | PKZ visā darbības laikā ar kredītvērtības samazinājumu | Kopā |
| Izsniegtās garantijas | | | | |
| Atlikums 1. janvārī | 628 | — | — | 628 |
| Zaudējumu atskaitījumu neto novērtējums | 228 | — | — | 228 |
| Ārvalstu valūtas kursa starpība | -5 | — | — | -5 |
| Atlikums 31. decembrī | 851 | — | — | 851 |

(tūkst. EUR)

2020

12 mēnešu PKZ

PKZ visā darbības laikā bez kredītvērtības samazinājuma

PKZ visā darbības laikā ar kredītvērtības samazinājumu

Kopā

Izsniegtās garantijas

Izsniegtās garantijas

Atlikums 1. janvārī

Atlikums 1. janvārī

628

628

—

—

—

—

628

628

Zaudējumu atskaitījumu neto novērtējums

228

—

—

228

228

Ārvalstu valūtas kursa starpība

-5

—

—

-5

-5

Atlikums 31. decembrī

Atlikums 31. decembrī

851

851

—

—

—

—

851

851

14.   Uzkrājumi aizdevumu saistībām

Uzkrājumi aizdevumu saistībām

Nākamajās tabulās ir norādīts neizmaksāto aizdevumu (aizdevumu saistību) zaudējumu atskaitījuma sākuma un beigu atlikuma saskaņojums.

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| | 2021 |
| 12 mēnešu PKZ | PKZ visā darbības laikā bez kredītvērtības samazinājuma | PKZ visā darbības laikā ar kredītvērtības samazinājumu | Kopā |
| Aizdevumu saistības | | | | |
| Atlikums 1. janvārī | 6 817 | 26 335 | — | 33 152 |
| Zaudējumu atskaitījumu neto novērtējums | -4 089 | -7 013 | — | -11 102 |
| Jauni iniciēti vai iegādāti finanšu aktīvi | 869 | 3 015 | — | 3 884 |
| Finanšu aktīvi, kuru atzīšana atcelta | -1 942 | -7 456 | — | -9 398 |
| Ārvalstu valūtas kursa starpība | 38 | 28 | — | 66 |
| Atlikums 31. decembrī | 1 693 | 14 909 | — | 16 602 |

(tūkst. EUR)

2021

12 mēnešu PKZ

PKZ visā darbības laikā bez kredītvērtības samazinājuma

PKZ visā darbības laikā ar kredītvērtības samazinājumu

Kopā

Aizdevumu saistības

Aizdevumu saistības

Atlikums 1. janvārī

Atlikums 1. janvārī

6 817

6 817

26 335

26 335

—

—

33 152

33 152

Zaudējumu atskaitījumu neto novērtējums

-4 089

-7 013

—

-11 102

-11 102

Jauni iniciēti vai iegādāti finanšu aktīvi

869

3 015

—

3 884

3 884

Finanšu aktīvi, kuru atzīšana atcelta

-1 942

-7 456

—

-9 398

-9 398

Ārvalstu valūtas kursa starpība

38

28

—

66

66

Atlikums 31. decembrī

Atlikums 31. decembrī

1 693

1 693

14 909

14 909

—

—

16 602

16 602

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| | 2020 |
| 12 mēnešu PKZ | PKZ visā darbības laikā bez kredītvērtības samazinājuma | PKZ visā darbības laikā ar kredītvērtības samazinājumu | Kopā |
| Aizdevumu saistības | | | | |
| Atlikums 1. janvārī | 3 943 | 33 326 | — | 37 269 |
| Pārvietojums uz 12 mēnešu PKZ | 181 | — | — | 181 |
| Zaudējumu atskaitījumu neto novērtējums | 388 | -5 932 | — | -5 544 |
| Jauni iniciēti vai iegādāti finanšu aktīvi | 3 885 | 2 773 | — | 6 658 |
| Finanšu aktīvi, kuru atzīšana atcelta | -1 157 | -3 853 | — | -5 010 |
| Ārvalstu valūtas kursa starpība | -423 | 21 | — | -402 |
| Atlikums 31. decembrī | 6 817 | 26 335 | — | 33 152 |

(tūkst. EUR)

2020

12 mēnešu PKZ

PKZ visā darbības laikā bez kredītvērtības samazinājuma

PKZ visā darbības laikā ar kredītvērtības samazinājumu

Kopā

Aizdevumu saistības

Aizdevumu saistības

Atlikums 1. janvārī

Atlikums 1. janvārī

3 943

3 943

33 326

33 326

—

—

37 269

37 269

Pārvietojums uz 12 mēnešu PKZ

181

—

—

181

181

Zaudējumu atskaitījumu neto novērtējums

388

-5 932

—

-5 544

-5 544

Jauni iniciēti vai iegādāti finanšu aktīvi

3 885

2 773

—

6 658

6 658

Finanšu aktīvi, kuru atzīšana atcelta

-1 157

-3 853

—

-5 010

-5 010

Ārvalstu valūtas kursa starpība

-423

21

—

-402

-402

Atlikums 31. decembrī

Atlikums 31. decembrī

6 817

6 817

26 335

26 335

—

—

33 152

33 152

15.   Trešām personām maksājamās summas

Trešām personām maksājamās summas

Trešām personām maksājamo summu galvenie komponenti ir šādi:

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| Neto vispārējie administratīvie izdevumi, kas pienākas EIB | 53 136 | 58 527 |
| Citas summas, kas pienākas EIB | 40 045 | 56 |
| Procentu likmes subsīdijas un TP, kas pienākas dalībvalstīm, bet vēl nav izmaksātas | 146 458 | 93 795 |
| Trešām personām maksājamās summas kopā | 239 639 | 152 378 |

(tūkst. EUR)

31.12.2021.

31.12.2020.

Neto vispārējie administratīvie izdevumi, kas pienākas EIB

53 136

58 527

Citas summas, kas pienākas EIB

40 045

56

Procentu likmes subsīdijas un TP, kas pienākas dalībvalstīm, bet vēl nav izmaksātas

146 458

93 795

Trešām personām maksājamās summas kopā

Trešām personām maksājamās summas kopā

239 639

239 639

152 378

152 378

16.   Citas saistības

Citas saistības

Citu saistību galvenie komponenti ir šādi:

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| Aizdevumu summu priekšlaicīga atmaksa | 1 793 | 3 166 |
| Nākamo periodu ienākumi no procentu likmes subsīdijām | 540 | 280 |
| Citas saistības kopā | 2 333 | 3 446 |

(tūkst. EUR)

31.12.2021.

31.12.2020.

Aizdevumu summu priekšlaicīga atmaksa

1 793

3 166

Nākamo periodu ienākumi no procentu likmes subsīdijām

540

280

Citas saistības kopā

Citas saistības kopā

2 333

2 333

3 446

3 446

17.   Pieprasītās dalībvalstu iemaksas (tūkst. EUR)

Pieprasītās dalībvalstu iemaksas (tūkst. EUR)

| Dalībvalstis | Iemaksa Mehānismā | Iemaksa procentu likmes subsīdijām un tehniskajai palīdzībai | Kopējās iemaksas | Pieprasītas, bet nesamaksātas summas (*19) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Austrija | 88 683 | 11 770 | 100 453 | 2 398 |
| Beļģija | 130 046 | 17 069 | 147 115 | 3 249 |
| Bulgārija | 2 113 | 596 | 2 709 | 219 |
| Horvātija | 563 | 180 | 743 | 225 |
| Kipra | 1 287 | 359 | 1 646 | — |
| Čehijas Republika | 7 704 | 2 170 | 9 874 | 797 |
| Dānija | 72 328 | 9 702 | 82 030 | 1 980 |
| Igaunija | 776 | 219 | 995 | 86 |
| Somija | 51 342 | 7 083 | 58 425 | 1 509 |
| Francija | 774 222 | 96 940 | 871 162 | 17 814 |
| Vācija | 772 017 | 101 078 | 873 095 | 20 580 |
| Grieķija | 46 503 | 6 854 | 53 357 | 1 507 |
| Ungārija | 7 694 | 2 144 | 9 838 | 615 |
| Īrija | 25 571 | 4 097 | 29 668 | 940 |
| Itālija | 438 908 | 61 020 | 499 928 | 12 530 |
| Latvija | 1 074 | 303 | 1 377 | 116 |
| Lietuva | 1 796 | 505 | 2 301 | 181 |
| Luksemburga | 9 757 | 1 301 | 11 058 | 255 |
| Malta | 431 | 120 | 551 | 38 |
| Nīderlande | 175 971 | 23 537 | 199 508 | 4 777 |
| Polija | 19 573 | 5 511 | 25 084 | 2 007 |
| Portugāle | 36 258 | 5 368 | 41 626 | 1 197 |
| Rumānija | 5 938 | 1 686 | 7 624 | 718 |
| Slovākija | 3 291 | 932 | 4 223 | 376 |
| Slovēnija | 2 576 | 721 | 3 297 | 225 |
| Spānija | 230 483 | 35 684 | 266 167 | 7 932 |
| Zviedrija | 95 412 | 13 274 | 108 686 | 2 939 |
| Apvienotā Karaliste | 469 378 | 68 773 | 538 151 | — |
| Kopā 2021. gada 31. decembrī | 3 471 695 | 478 996 | 3 950 691 | 85 210 |
| Kopā 2020. gada 31. decembrī | 3 221 695 | 398 996 | 3 620 692 | 68 908 |

Dalībvalstis

Iemaksa Mehānismā

Iemaksa procentu likmes subsīdijām un tehniskajai palīdzībai

Kopējās iemaksas

Pieprasītas, bet nesamaksātas summas (*19)

*19

Austrija

88 683

11 770

100 453

2 398

Beļģija

130 046

17 069

147 115

3 249

Bulgārija

2 113

596

2 709

219

Horvātija

563

180

743

225

Kipra

1 287

359

1 646

—

Čehijas Republika

7 704

2 170

9 874

797

Dānija

72 328

9 702

82 030

1 980

Igaunija

776

219

995

86

Somija

51 342

7 083

58 425

1 509

Francija

774 222

96 940

871 162

17 814

Vācija

772 017

101 078

873 095

20 580

Grieķija

46 503

6 854

53 357

1 507

Ungārija

7 694

2 144

9 838

615

Īrija

25 571

4 097

29 668

940

Itālija

438 908

61 020

499 928

12 530

Latvija

1 074

303

1 377

116

Lietuva

1 796

505

2 301

181

Luksemburga

9 757

1 301

11 058

255

Malta

431

120

551

38

Nīderlande

175 971

23 537

199 508

4 777

Polija

19 573

5 511

25 084

2 007

Portugāle

36 258

5 368

41 626

1 197

Rumānija

5 938

1 686

7 624

718

Slovākija

3 291

932

4 223

376

Slovēnija

2 576

721

3 297

225

Spānija

230 483

35 684

266 167

7 932

Zviedrija

95 412

13 274

108 686

2 939

Apvienotā Karaliste

469 378

68 773

538 151

—

Kopā 2021. gada 31. decembrī

Kopā 2021. gada 31. decembrī

3 471 695

3 471 695

478 996

478 996

3 950 691

3 950 691

85 210

85 210

Kopā 2020. gada 31. decembrī

Kopā 2020. gada 31. decembrī

3 221 695

3 221 695

398 996

398 996

3 620 692

3 620 692

68 908

68 908

18.   Saistības un iespējamās saistības

Saistības un iespējamās saistības

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| | 31.12.2021. | 31.12.2020. |
| Saistības | | |
| Neizmaksātie aizdevumi | 1 677 411 | 1 722 618 |
| Neizmaksātās saistības attiecībā uz akcijām un citiem mainīgā procenta vērtspapīriem | 473 000 | 378 347 |
| Izsniegtās garantijas | 1 499 675 | 998 560 |
| Procentu likmes subsīdijas un tehniskā palīdzība | 478 011 | 483 897 |
| Iespējamās saistības | | |
| Parakstītās neizsniegtās garantijas | 256 299 | 554 686 |
| Saistības un iespējamās saistības kopā | 4 384 396 | 4 138 108 |

(tūkst. EUR)

31.12.2021.

31.12.2020.

Saistības

Saistības

Neizmaksātie aizdevumi

1 677 411

1 722 618

Neizmaksātās saistības attiecībā uz akcijām un citiem mainīgā procenta vērtspapīriem

473 000

378 347

Izsniegtās garantijas

1 499 675

998 560

Procentu likmes subsīdijas un tehniskā palīdzība

478 011

483 897

Iespējamās saistības

Iespējamās saistības

Parakstītās neizsniegtās garantijas

256 299

554 686

Saistības un iespējamās saistības kopā

Saistības un iespējamās saistības kopā

4 384 396

4 384 396

4 138 108

4 138 108

19.   Procenti un līdzīgi ienākumi un izdevumi

Procenti un līdzīgi ienākumi un izdevumi

Procentu un līdzīgu ienākumu galvenie komponenti ir šādi:

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| | No 1.1.2021. | No 1.1.2020. |
| | līdz 31.12.2021. | līdz 31.12.2020. |
| Aizdevumi un avansi | 80 395 | 80 252 |
| Procentu likmes subsīdijas | 6 061 | 4 531 |
| Procenti un līdzīgi ienākumi kopā | 86 456 | 84 783 |

(tūkst. EUR)

No 1.1.2021.

No 1.1.2020.

līdz 31.12.2021.

līdz 31.12.2020.

Aizdevumi un avansi

80 395

80 252

Procentu likmes subsīdijas

6 061

4 531

Procenti un līdzīgi ienākumi kopā

Procenti un līdzīgi ienākumi kopā

86 456

86 456

84 783

84 783

Procentu un līdzīgu izdevumu galvenie komponenti ir šādi:

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| | No 1.1.2021. | No 1.1.2020. |
| | līdz 31.12.2021. | līdz 31.12.2020. |
| Atvasinātie finanšu instrumenti | -4 800 | -541 |
| Nauda un naudas ekvivalenti | -3 598 | -2 961 |
| Kases finanšu aktīvi | -2 038 | -1 748 |
| Procenti un līdzīgi izdevumi kopā | -10,436 | -5,250 |

(tūkst. EUR)

No 1.1.2021.

No 1.1.2020.

līdz 31.12.2021.

līdz 31.12.2020.

Atvasinātie finanšu instrumenti

-4 800

-541

Nauda un naudas ekvivalenti

-3 598

-2 961

Kases finanšu aktīvi

-2 038

-1 748

Procenti un līdzīgi izdevumi kopā

Procenti un līdzīgi izdevumi kopā

-10,436

-10,436

-5,250

-5,250

20.   Maksu un komisijas naudas ienākumi un izdevumi

Maksu un komisijas naudas ienākumi un izdevumi

Maksu un komisijas naudas ienākumu galvenie komponenti ir šādi:

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| | No 1.1.2021. | No 1.1.2020. |
| | līdz 31.12.2021. | līdz 31.12.2020. |
| Maksas un komisijas nauda par aizdevumiem un avansiem | 1 702 | 141 |
| Maksas un komisijas nauda par finanšu garantijām | 517 | 211 |
| Cits | — | 1 |
| Maksu un komisijas naudas ienākumi kopā | 2 219 | 353 |

(tūkst. EUR)

No 1.1.2021.

No 1.1.2020.

līdz 31.12.2021.

līdz 31.12.2020.

Maksas un komisijas nauda par aizdevumiem un avansiem

1 702

141

Maksas un komisijas nauda par finanšu garantijām

517

211

Cits

—

1

Maksu un komisijas naudas ienākumi kopā

Maksu un komisijas naudas ienākumi kopā

2 219

2 219

353

353

Maksu un komisijas naudas izdevumu galvenais komponents ir šāds:

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| | No 1.1.2021. | No 1.1.2020. |
| | līdz 31.12.2021. | līdz 31.12.2020. |
| Komisijas maksa, kas samaksāta trešām personām par akcijām un citiem mainīgā procenta vērtspapīriem | -175 | -225 |
| Maksu un komisijas naudas izdevumi kopā | -175 | -225 |

(tūkst. EUR)

No 1.1.2021.

No 1.1.2020.

līdz 31.12.2021.

līdz 31.12.2020.

Komisijas maksa, kas samaksāta trešām personām par akcijām un citiem mainīgā procenta vērtspapīriem

-175

-225

Maksu un komisijas naudas izdevumi kopā

Maksu un komisijas naudas izdevumi kopā

-175

-175

-225

-225

21.   Akciju un citu mainīgā procenta vērtspapīru neto rezultāts

Akciju un citu mainīgā procenta vērtspapīru neto rezultāts

Akciju un citu mainīgā procenta vērtspapīru neto rezultāta galvenie komponenti ir šādi:

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| | No 1.1.2021. | No 1.1.2020. |
| | līdz 31.12.2021. | līdz 31.12.2020. |
| Neto ieņēmumi | 4 310 | -3 069 |
| Dividenžu ienākumi | 1 815 | 4 261 |
| Neto patiesās vērtības izmaiņas | 117 502 | -47 909 |
| Akciju un citu mainīgā procenta vērtspapīru neto rezultāts | 123 627 | -46 717 |

(tūkst. EUR)

No 1.1.2021.

No 1.1.2020.

līdz 31.12.2021.

līdz 31.12.2020.

Neto ieņēmumi

4 310

-3 069

Dividenžu ienākumi

1 815

4 261

Neto patiesās vērtības izmaiņas

117 502

-47 909

Akciju un citu mainīgā procenta vērtspapīru neto rezultāts

Akciju un citu mainīgā procenta vērtspapīru neto rezultāts

123 627

123 627

-46 717

-46 717

22.   Vispārējie administratīvie izdevumi

Vispārējie administratīvie izdevumi

Vispārējie administratīvie izdevumi atspoguļo EIB faktiskās izmaksas par Mehānisma pārvaldīšanu, atskaitot ienākumus no standarta maksas par novērtēšanu, ko EIB saņem tieši no Mehānisma klientiem.

Vispārējo administratīvo izdevumu galvenie komponenti ir šādi:

| (tūkst. EUR) |
| --- |
| | No 1.1.2021. | No 1.1.2020. |
| | līdz 31.12.2021. | līdz 31.12.2020. |
| EIB faktiskās izmaksas | -55 924 | -61 470 |
| Ienākumi no maksas par novērtēšanu, ko saņem tieši no Mehānisma klientiem | 2 788 | 2 943 |
| Vispārējie administratīvie izdevumi kopā | -53 136 | -58 527 |

(tūkst. EUR)

No 1.1.2021.

No 1.1.2020.

līdz 31.12.2021.

līdz 31.12.2020.

EIB faktiskās izmaksas

-55 924

-61 470

Ienākumi no maksas par novērtēšanu, ko saņem tieši no Mehānisma klientiem

2 788

2 943

Vispārējie administratīvie izdevumi kopā

Vispārējie administratīvie izdevumi kopā

-53 136

-53 136

-58 527

-58 527

23.   Iesaiste nekonsolidētos strukturētos subjektos (tūkst. EUR)

Iesaiste nekonsolidētos strukturētos subjektos (tūkst. EUR)

Strukturēta subjekta definīcija

Strukturēta subjekta definīcija

Strukturēts subjekts ir subjekts, kas veidots tā, ka balsstiesības vai citas līdzīgas tiesības nav noteicošais faktors, nosakot, kas kontrolē šo subjektu. 12. SFPS ir norādīts, ka strukturētam subjektam bieži vien ir dažas vai visas šīs iezīmes:

| — | ierobežota darbība, |
| --- | --- |

—

ierobežota darbība,

| — | šaurs, labi definēts mērķis, piemēram, īstenot no nodokļu viedokļa efektīvu nomu, veikt pētniecības un izstrādes darbības, nodrošināt kapitāla vai finansējuma avotu subjektam vai nodrošināt ieguldītājiem iespējas ieguldīt, nododot ar strukturētā subjekta aktīviem saistītos riskus un ieguvumus ieguldītājiem, |
| --- | --- |

—

šaurs, labi definēts mērķis, piemēram, īstenot no nodokļu viedokļa efektīvu nomu, veikt pētniecības un izstrādes darbības, nodrošināt kapitāla vai finansējuma avotu subjektam vai nodrošināt ieguldītājiem iespējas ieguldīt, nododot ar strukturētā subjekta aktīviem saistītos riskus un ieguvumus ieguldītājiem,

| — | pašu kapitāls, kas nav pietiekams, lai strukturētais subjekts varētu finansēt savu darbību bez subordinēta finansiāla atbalsta, |
| --- | --- |

—

pašu kapitāls, kas nav pietiekams, lai strukturētais subjekts varētu finansēt savu darbību bez subordinēta finansiāla atbalsta,

| — | finansējums ieguldītājiem vairāku līgumiski saistītu instrumentu veidā, kas rada kredītriska vai citu risku koncentrāciju (laidieni). |
| --- | --- |

—

finansējums ieguldītājiem vairāku līgumiski saistītu instrumentu veidā, kas rada kredītriska vai citu risku koncentrāciju (laidieni).

Nekonsolidēti strukturētie subjekti

Nekonsolidēti strukturētie subjekti

Termins “nekonsolidēts strukturēts subjekts” attiecas uz visiem strukturētajiem subjektiem, kurus Mehānisms nekontrolē, un arī uz līdzdalību strukturētos subjektos, kas nav konsolidēti.

Līdzdalības strukturētos subjektos definīcija

Līdzdalības strukturētos subjektos definīcija

12. SFPS “līdzdalība” ir definēta plaši, iekļaujot tajā jebkuru vienošanās dokumentā vai citā dokumentā noteiktu iesaistīšanos darbībās ar citu subjektu, kuras rezultātā subjekts ir pakļauts mainīgiem ieņēmumiem, ko rada cita subjekta darbības rezultāti. Šādas līdzdalības piemēri ir arī kapitāla daļu turēšana un cita veida iesaiste, piemēram, finansējuma, likviditātes atbalsta, kredītkvalitātes uzlabojumu un garantiju sniegšana otram subjektam vai saistību uzņemšanās attiecībā pret šo subjektu. 12. SFPS ir noteikts, ka pārskatu sniedzošam subjektam ne vienmēr ir līdzdalība citā subjektā tikai tāpēc vien, ka starp tiem pastāv parastas klienta un piegādātāja attiecības.

Nākamajā tabulā ir raksturoti strukturētu subjektu veidi, kurus Mehānisms nekonsolidē, bet kuros tam ir līdzdalība.

| Strukturētā subjekta veids | Raksturs un mērķis | Mehānisma līdzdalība |
| --- | --- | --- |
| Projekta finansēšana – aizdošana īpašam nolūkam dibinātām sabiedrībām (SPV) | Projekta finansēšanas darījumi (PF operācijas) ir darījumi, kuros Mehānisms uztic parāda apkalpošanu aizņēmējam, kā vienīgais vai galvenais ieņēmumu avots ir viens aktīvs vai neliels skaits aktīvu, kurus finansē no šā parāda vai citiem iepriekš eksistējušiem aktīviem, kas līgumiski piesaistīti projektam. PF operācijas bieži vien finansē ar SPV starpniecību. | Neto izmaksātās summas;
  procentu ienākumi. |
| Riska kapitāla operācijas | Mehānisms finansē riska kapitāla un ieguldījumu fondus. Riska kapitāla un ieguldījumu fondi apvieno un pārvalda naudas līdzekļus, kas pieder ieguldītājiem, kuri vēlas iegādāties privāta kapitāla daļas mazos un vidējos uzņēmumos ar pārliecinošu izaugsmes potenciālu, kā arī finansēt infrastruktūras projektus. | Ieguldījumi daļās/akcijās, ko emitē riska kapitāla subjekts;
  dividendes, kas saņemtas kā ienākumi no dividendēm. |

Strukturētā subjekta veids

Raksturs un mērķis

Mehānisma līdzdalība

Projekta finansēšana – aizdošana īpašam nolūkam dibinātām sabiedrībām (SPV)

SPV

Projekta finansēšanas darījumi (PF operācijas) ir darījumi, kuros Mehānisms uztic parāda apkalpošanu aizņēmējam, kā vienīgais vai galvenais ieņēmumu avots ir viens aktīvs vai neliels skaits aktīvu, kurus finansē no šā parāda vai citiem iepriekš eksistējušiem aktīviem, kas līgumiski piesaistīti projektam. PF operācijas bieži vien finansē ar SPV starpniecību.

Neto izmaksātās summas;

procentu ienākumi.

Riska kapitāla operācijas

Mehānisms finansē riska kapitāla un ieguldījumu fondus. Riska kapitāla un ieguldījumu fondi apvieno un pārvalda naudas līdzekļus, kas pieder ieguldītājiem, kuri vēlas iegādāties privāta kapitāla daļas mazos un vidējos uzņēmumos ar pārliecinošu izaugsmes potenciālu, kā arī finansēt infrastruktūras projektus.

Ieguldījumi daļās/akcijās, ko emitē riska kapitāla subjekts;

dividendes, kas saņemtas kā ienākumi no dividendēm.

Nākamajā tabulā ir norādītas to nekonsolidēto strukturēto subjektu uzskaites vērtības, kuros pārskata datumā Mehānismam ir līdzdalība, kā arī Mehānisma maksimālo zaudējumu risks saistībā ar šiem subjektiem. Maksimālais zaudējumu risks ietver uzskaites vērtības un ar tām saistītās neizmaksātās saistības.

| Strukturētā subjekta veids | Apraksts | Uzskaites vērtība 31.12.2021. | Uzskaites vērtība 31.12.2020. | Maksimālais zaudējumu risks 31.12.2021. | Maksimālais zaudējumu risks 31.12.2020. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Riska kapitāla fondi | Akcijas un citi mainīgā procenta vērtspapīri | 590 570 | 437 142 | 590 570 | 437 142 |
| Kopā | | 590 570 | 437 142 | 590 570 | 437 142 |

Strukturētā subjekta veids

Apraksts

Uzskaites vērtība 31.12.2021.

Uzskaites vērtība 31.12.2020.

Maksimālais zaudējumu risks 31.12.2021.

Maksimālais zaudējumu risks 31.12.2020.

Riska kapitāla fondi

Akcijas un citi mainīgā procenta vērtspapīri

590 570

437 142

590 570

437 142

Kopā

Kopā

590 570

590 570

437 142

437 142

590 570

590 570

437 142

437 142

Mehānisms strukturētiem subjektiem nesniedz atbalstu, kas pārsniedz attiecīgo finansējumu.

24.   Ietekmes palielināšanas finansējuma programma (tūkst. EUR)

Ietekmes palielināšanas finansējuma programma (tūkst. EUR)

ĀKK un ES kopīgā ministru padome 2013. gada jūnijā apstiprināja jauno finanšu protokolu 11. Eiropas Attīstības fondam (EAF) 2014.–2020. gada periodam.

Tika panākta vienošanās par jaunu finanšu līdzekļu piešķīrumu ieguldījumu mehānismam 500 miljonu EUR apmērā, kas ir t. s. ietekmes palielināšanas finansējuma programma jeb IFE un dos Mehānismam iespēju atbalstīt projektus ar īpaši lielu potenciālu ietekmi uz attīstību, vienlaikus uzņemoties šādiem ieguldījumiem piemītošus lielākus riskus. Šis finansējums sniedz Mehānismam jaunas iespējas vairāk aizdot privātajam sektoram, veicot ieguldījumus šādos instrumentos:

IFE

kapitāla fondi sociālās ietekmes palielināšanai – veidot šādus fondus mudina arvien lielāks skaits tādu privātā kapitāla fondu pārvaldnieku, kuru fondu ieguldījumu stratēģijas pamatuzdevums ir risināt sociālās vai vides problēmas, vienlaikus panākot ilgtspēju gan fondam, gan ieguldījumu saņēmējiem uzņēmumiem;

kapitāla fondi sociālās ietekmes palielināšanai

aizdevumi finanšu starpniekiem (piemēram, mikrofinanšu iestādēm, vietējas nozīmes bankām un krājaizdevu sabiedrībām), kas darbojas ĀKK valstīs, kurās saskaņā ar pašreizējām kredītriska nostādnēm EIB nevar veikt finansēšanu, īpaši vietējā valūtā, tādu faktoru dēļ kā augsts valsts risks, valūtas svārstīgums vai cenu noteikšanas etalona neesība. Šādu aizdevumu galvenais mērķis ir finansēt projektus, kam ir liela ietekme uz attīstību, īpaši tādās jomās kā atbalsts mikrouzņēmumiem un maziem uzņēmumiem un lauksaimniecībai, kuras parasti nav atbilstīgas IM finansējuma saņemšanai;

aizdevumi finanšu starpniekiem

instrumenti riska dalīšanas veicināšanai, kuri darbojas kā pirmās kārtas zaudējumu garantijas (“pirmās kārtas zaudējumu daļas”), kas veicina tādas EIB operācijas, kurās risks tiek dalīts ar vietējiem finanšu starpniekiem (galvenokārt komercbankām), lai labumu gūtu MVU un mazi projekti, kuri nesaņem pietiekamus pakalpojumus un atbilst kritērijiem ietekmes palielināšanas finansēšanai, situācijās, kad ir konstatēta tirgus nepilnība, kas kavē MVU / mazo projektu piekļuvi finansējumam. Pirmās kārtas zaudējumu daļas būtu veidotas kā pretgarantija par labu prioritāriem garantiju laidieniem, ko finansē EIB ieguldījumu mehānisma ietvaros un citas starptautiskas finanšu iestādes / attīstības finanšu iestādes, un tādējādi tiks radīts ievērojams sviras efekts;

instrumenti riska dalīšanas veicināšanai

tieša finansēšana – tiks izmantoti parāda instrumenti (t. i., aizdevumi) vai pašu kapitāla instrumenti projektos, ko virza droši un pieredzējuši virzītāji un kam ir liela ietekme uz attīstību, bet kas tomēr būs arī saistīti ar lielākiem paredzamajiem zaudējumiem un grūtībām atgūt ieguldījumu (tāds kapitāla vērtspapīru risks, ar kuru saistīti lielāki paredzamie zaudējumi nekā parasti). EIB piemēro stingrus atlases un atbilstīguma kritērijus šim instrumentam, jo, neraugoties uz šo projektu lielo ietekmi uz attīstību, tie nevarētu izpildīt pieņemamus finansēšanas kritērijus (t. i., saistībā ar tiem ir maz cerību atgūt ieguldījumu vai kompensēt zaudējumus, izmantojot procentu likmes / kapitāla atdevi).

tieša finansēšana

IFE arī ļauj aizdevumus piešķirt jaunām nozarēm, piemēram, veselības aprūpei un izglītībai, lauksaimniecībai un pārtikas nodrošinājumam, kā arī attīstīt jaunus un inovatīvus instrumentus riska dalīšanai. 2016. gadā IFE finansēšanas spēja tika palielināta līdz 800 miljoniem EUR, kā rezultātā IFE kļuva par daļēji atjaunojamu.

IFE

IFE

IFE

No finanšu un grāmatvedības viedokļa IFE ir IM portfeļa daļa, un to uzskaita vispārējos IM gada finanšu pārskatos.

IFE

Šajā tabulā norādītas uzskaites vērtības un summas, par kurām veikta saistību uzņemšanās, bet kuras vēl nav izmaksātas, dalījumā pa aktīvu veidiem.

| IFE ieguldījuma veids | Apraksts | Novērtējums | Bruto uzskaites vērtība 31.12.2021. | Zaudējumu atskaitījums / pat. vērt. kor. summa 31.12.2021. | Uzskaites vērtība 31.12.2021. | Neizmaksātā summa 31.12.2021. | ĀRPUSBILANCES PKZ kor. summa 31.12.2021. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aizdevumi finanšu starpniekiem | Aizdevumi un avansi | AC | 68 228 | -1 981 | 66 247 | 29 272 | -242 |
| Tiešas aizdevumu operācijas | Aizdevumi un avansi | FVTPL | 101 840 | -41 403 | 60 437 | 92 031 | — |
| Kapitāla fondi sociālās ietekmes palielināšanai | Akcijas un citi mainīgā procenta vērtspapīri | FVTPL | 61 611 | 9 866 | 71 477 | 106 675 | — |
| Tieša līdzdalība kapitālā | Akcijas un citi mainīgā procenta vērtspapīri | FVTPL | 58 523 | 23 608 | 82 131 | 14 | — |
| Instrumenti riska dalīšanas veicināšanai | Izsniegtās garantijas | augstākās vērtības pieeja (*20) | — | — | — | 44 146 | — |
| Kopā | | | 290 202 | -9 910 | 280 292 | 272 138 | -242 |

IFE ieguldījuma veids

IFE

Apraksts

Novērtējums

Bruto uzskaites vērtība 31.12.2021.

Zaudējumu atskaitījums / pat. vērt. kor. summa 31.12.2021.

Uzskaites vērtība 31.12.2021.

Neizmaksātā summa 31.12.2021.

ĀRPUSBILANCES PKZ kor. summa 31.12.2021.

Aizdevumi finanšu starpniekiem

Aizdevumi un avansi

AC

AC

68 228

-1 981

66 247

29 272

-242

Tiešas aizdevumu operācijas

Aizdevumi un avansi

FVTPL

FVTPL

101 840

-41 403

60 437

92 031

—

Kapitāla fondi sociālās ietekmes palielināšanai

Akcijas un citi mainīgā procenta vērtspapīri

FVTPL

FVTPL

61 611

9 866

71 477

106 675

—

Tieša līdzdalība kapitālā

Akcijas un citi mainīgā procenta vērtspapīri

FVTPL

FVTPL

58 523

23 608

82 131

14

—

Instrumenti riska dalīšanas veicināšanai

Izsniegtās garantijas

augstākās vērtības pieeja (*20)

*20

—

—

—

44 146

—

Kopā

Kopā

290 202

290 202

-9 910

-9 910

280 292

280 292

272 138

272 138

-242

-242

| IFE ieguldījuma veids | Apraksts | Novērtējums | Bruto uzskaites vērtība 31.12.2020. | Zaudējumu atskaitījums / pat. vērt. kor. summa 31.12.2020. | Uzskaites vērtība 31.12.2020. | Neizmaksātā summa 31.12.2020. | ĀRPUSBILANCES PKZ kor. summa 31.12.2020. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aizdevumi finanšu starpniekiem | Aizdevumi un avansi | AC | 49 522 | -1 839 | 47 683 | 26 954 | -199 |
| Tiešas aizdevumu operācijas | Aizdevumi un avansi | FVTPL | 91 186 | -44 681 | 46 505 | 98 314 | — |
| Kapitāla fondi sociālās ietekmes palielināšanai | Akcijas un citi mainīgā procenta vērtspapīri | FVTPL | 41 885 | -4 778 | 37 107 | 73 362 | — |
| Tieša līdzdalība kapitālā | Akcijas un citi mainīgā procenta vērtspapīri | FVTPL | 57 395 | 9 195 | 66 590 | 14 | — |
| Instrumenti riska dalīšanas veicināšanai | Izsniegtās garantijas | augstākās vērtības pieeja (*21) | — | — | — | 40 746 | — |
| Kopā | | | 239 988 | -42 103 | 197 885 | 239 390 | -199 |

IFE ieguldījuma veids

IFE

Apraksts

Novērtējums

Bruto uzskaites vērtība 31.12.2020.

Zaudējumu atskaitījums / pat. vērt. kor. summa 31.12.2020.

Uzskaites vērtība 31.12.2020.

Neizmaksātā summa 31.12.2020.

ĀRPUSBILANCES PKZ kor. summa 31.12.2020.

Aizdevumi finanšu starpniekiem

Aizdevumi un avansi

AC

AC

49 522

-1 839

47 683

26 954

-199

Tiešas aizdevumu operācijas

Aizdevumi un avansi

FVTPL

FVTPL

91 186

-44 681

46 505

98 314

—

Kapitāla fondi sociālās ietekmes palielināšanai

Akcijas un citi mainīgā procenta vērtspapīri

FVTPL

FVTPL

41 885

-4 778

37 107

73 362

—

Tieša līdzdalība kapitālā

Akcijas un citi mainīgā procenta vērtspapīri

FVTPL

FVTPL

57 395

9 195

66 590

14

—

Instrumenti riska dalīšanas veicināšanai

Izsniegtās garantijas

augstākās vērtības pieeja (*21)

*21

—

—

—

40 746

—

Kopā

Kopā

239 988

239 988

-42 103

-42 103

197 885

197 885

239 390

239 390

-199

-199

EIB piemēro vispārējo pilnvaru riska principus IFE tiešo aizdevumu operācijām (izņemot aizdevumus finanšu starpniekiem), kā paredzēts EIB Kredītriska un kapitāla riska pamatnostādnēs, un lai uzraudzītu un paziņotu risku, kas saistīts ar IFE tiešajām aizdevumu operācijām, pamatojoties uz to patieso vērtību. Saskaņā ar šo metodiku EIB veic kvalitatīvu riska novērtējumu (KRN), kura mērķis ir novērtēt ieguldījumu pamatotību un šādu operāciju komerciālās dzīvotspējas ticamību.

IFE

IFE

25.   Turpmākie notikumi

Turpmākie notikumi

Covid-19 pandēmijas kontekstā IM turpina cieši uzraudzīt situāciju, jo īpaši turpmāko notikumu pārskatīšanas ietvaros. Tiek uzskatīts, ka pēc bilances datuma nav bijis būtisku notikumu, kuru dēļ būtu nepieciešamas korekcijas vai informācijas atklāšana finanšu pārskatos par situāciju 2021. gada 31. decembrī.

---

(1)  OV L 210, 6.8.2013., 1. lpp.

1

(2)  Padomes Regula (ES) 2018/1877 (2018. gada 26. novembris) par finanšu regulējumu, ko piemēro 11. Eiropas Attīstības fondam, un ar ko atceļ Regulu (ES) 2015/323.

2

(3)  OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

3

(4)  Jāņem vērā, ka skaitļi ir noapaļoti līdz miljoniem euro, tāpēc daži finanšu dati nākamajās tabulās var nesakrist.

4

(*1)  2020. gada skaitlis attiecas uz pārdošanai pieejamu finanšu aktīvu (palielinājumu)/samazinājumu.

*1

(5)  Jāņem vērā, ka skaitļi ir noapaļoti līdz miljoniem euro, tāpēc daži finanšu dati tabulās var nesakrist.

5

(6)  Saskaņā ar 53. pantu Finanšu regulā, ko piemēro 11. Eiropas Attīstības fondam, kases līdzekļus uzrāda 11. EAF bilancē. Dažādo bankas kontu būtība ir raksturota 5. nodaļā “Finanšu riska pārvaldība”.

6

(7)  Padomes Lēmums (ES) 2021/1941 (2021. gada 9. novembris) par finanšu iemaksām, kas Eiropas Attīstības fonda pusēm jāveic, lai finansētu minēto fondu, tostarp par maksimālo summu 2023. gadam, gada summu 2022. gadam, pirmās daļas summu 2022. gadam un indikatīvu un nesaistošu prognozi par gaidāmajām gada iemaksu summām 2024. un 2025. gadam (OV L 396, 10.11.2021., 61. lpp.).

7

(*2)  No 2021. gada finanšu aktīvi ir pārklasificēti (atjauninātā 11. EGN darbības jomā).

*2

(*3)  No 2021. gada debitoru parādi neietver nākamo periodu izdevumus un uzkrātos ienākumus (bez valūtas riska) un atgūstamās summas netiek uzrādītas (nav atjauninātā 11. EGN tvērumā).

*3

(*4)  No 2021. gada kreditoru parādus vairs neuzrāda, jo tie nerada EAF būtisku valūtas risku (jo lielais vairums ir euro valūtā).

*4

(8)  Padomes Regula (ES) 2016/888 (2016. gada 6. jūnijs), ar ko attiecībā uz daļu maksājumiem groza Regulu (ES) 2015/323 par finanšu regulu, ko piemēro 11. Eiropas Attīstības fondam (OV L 149, 7.6.2016., 1. lpp.).

8

(*5)  Atskaitot nākamo periodu izdevumus.

*5

Atskaitot nākamo periodu izdevumus.

(9)  Jāņem vērā, ka skaitļi ir noapaļoti līdz tūkstošiem euro, tāpēc daži finanšu dati tabulās var nesakrist.

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

10

(11)  Padomes Regula (ES) 2018/1877.

11

(12)  Jāņem vērā, ka skaitļi ir noapaļoti līdz tūkstošiem euro, tāpēc daži finanšu dati tabulās var nesakrist.

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046.

13

(14)  Padomes Regula (ES) 2018/1877.

14

(15)  Jāņem vērā, ka skaitļi ir noapaļoti līdz miljoniem euro, tāpēc daži finanšu dati tabulās var nesakrist.

15

(*6)  Pārrakstīšanās kļūdas dēļ 2020. gada EAF konsolidētajos finanšu pārskatos bija iekļauta negatīva trasta fondu iemaksu summa 2 miljonu EUR apmērā, kas kļūdaini bija uzrādīta bilancē. 2021. gada EAF konsolidētajos finanšu pārskatos šī uzrādīšanas kļūda ir izlabota, un šajos pārskatos uzrādītie 2020. gada atlikumi saskan ar pārbaudes bilanci.

*6

(*7)  2020. gada skaitlis attiecas uz pārdošanai pieejamo finanšu aktīvu (palielinājumu)/samazinājumu.

*7

(*8)  2020. gadā iemaksas un atmaksa dalībvalstīm tika uzrādītas atsevišķās pozīcijās. Lai saskaņotu noformējumu ar tabulu, kurā uzrādītas izmaiņas EAF neto aktīvos, šīs abas pozīcijas ir apvienotas vienā.

*8

(16)  Padomes Regula (ES) 2018/1877.

16

(17)  Izņemot operācijas Dienvidsudānā.

17

(18)  OV L 142, 28.5.2011., 61. lpp.

18

(19)  OV L 314, 30.11.2001., 1. lpp.

19

(20)  OV L 109, 26.4.2007., 33. lpp.

20

(21)  Bruto summas (t. i., neieskaitot atceltās saistības un atgūšanas rīkojumus). Ailēs “Saistību”, “Nolīgtās” un “Samaksātās” norādīto summu apmēru atspoguļo krāsojuma intensitāte.

21

(*9)  Par gadu, kas beidzās 2021. gada 31. decembrī, procenti un līdzīgi ienākumi ietver 77,5 miljonus EUR (2020. gadā – 77,9 miljonus EUR), kas aprēķināti par aktīviem, kuri uzskaitīti amortizētajās izmaksās, izmantojot faktisko procentu metodi.

*9

(22)  OV L 420, 14.12.2020., 32. lpp.

22

(23)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/947 (2021. gada 9. jūnijs), ar ko izveido Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu Eiropa pasaulē, groza un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 466/2014/ES un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/1601 un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 480/2009 (OV L 209, 14.6.2021., 1. lpp.).

23

(24)  Padomes Lēmums (ES) 2020/2233 (2020. gada 23. decembris) par saistībām attiecībā uz līdzekļiem, kas rodas no atmaksājumiem saskaņā ar ĀKK ieguldījumu mehānismu no operācijām 9., 10. un 11. Eiropas Attīstības fonda ietvaros (OV L 437, 28.12.2020., 188. lpp.).

24

(1)  USD LIBOR piesaistītās naudas plūsmas nosaka, izmantojot LIBOR standartus, ja USD LIBOR vērtības vēl ir spēkā.

1

LIBOR

LIBOR

LIBOR

(*10)  Aizdevumu operācijas, kas novērtētas FVTPL.

*10

FVTPL

(*11)  Aizdevumu operācijas, kas novērtētas FVTPL.

*11

FVTPL

(*12)  Pārstāvniecības vienošanās, kurām pārskata datumā nav pamatā esošu darījumu partneru.

*12

(*13)  Pārstāvniecības vienošanās, kurām pārskata datumā nav pamatā esošu darījumu partneru.

*13

(*14)  Trešām personām maksājamās summas ietver procentu likmes subsīdijas un TP, kas pienākas dalībvalstīm, bet vēl nav izmaksātas, un to termiņš galvenokārt nav noteikts.

*14

(*15)  Paskaidrojumus par sintētisko riska ierobežošanu skatīt 3.4.2.2.2. iedaļā.

*15

(*16)  Paskaidrojumus par sintētisko riska ierobežošanu skatīt 3.4.2.2.2. iedaļā.

*16

(*17)  Ieskaitot pārstāvniecības vienošanās.

*17

(*18)  Ieskaitot pārstāvniecības vienošanās.

*18

(*19)  2021. gada 9. novembrī Padome noteica finanšu iemaksu summu, kas katrai dalībvalstij jāiemaksā līdz 2022. gada 21. janvārim. 2021. gada 31. decembrī neiemaksātā summa bija 85,2 miljoni EUR.

*19

(*20)  Sīkāku informāciju skatīt 2.4.3. skaidrojuma iedaļā “Turpmāka novērtēšana”.

*20

(*21)  Sīkāku informāciju skatīt 2.4.3. skaidrojuma iedaļā “Turpmāka novērtēšana”.

*21

---

| 17.10.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 400/170 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 400/170

---

ERP ticamības deklarācija par 8., 9., 10. un 11. EAF, kas sniegta Eiropas Parlamentam un Padomei – neatkarīga revidenta ziņojums

(2022/C 400/02)

Atzinums

| I. | Mēs revidējām






  a) | 8., 9., 10. un 11. Eiropas Attīstības fonda gada pārskatus, kuros ietilpst bilance, finanšu darbības rezultātu pārskats, naudas plūsmas pārskats, pārskats par neto aktīvu izmaiņām un ziņojums par finanšu izpildi 2021. gada 31. decembrī slēgtajā finanšu gadā un kuri ir apstiprināti; |
| --- | --- | --- |

I.

a)

8., 9., 10. un 11. Eiropas Attīstības fonda gada pārskatus, kuros ietilpst bilance, finanšu darbības rezultātu pārskats, naudas plūsmas pārskats, pārskats par neto aktīvu izmaiņām un ziņojums par finanšu izpildi 2021. gada 31. decembrī slēgtajā finanšu gadā un kuri ir apstiprināti;

| b) | to pakārtoto darījumu likumību un pareizību, par kuru finanšu pārvaldību atbild Komisija (1). |
| --- | --- |

b)

to pakārtoto darījumu likumību un pareizību, par kuru finanšu pārvaldību atbild Komisija (1).

Pārskatu ticamība

| Atzinums par pārskatu ticamību











  II. | Uzskatām, ka 8., 9., 10. un 11. Eiropas Attīstības fonda gada pārskati par 2021. gada 31. decembrī slēgto gadu visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo šo fondu finanšu stāvokli 2021. gada 31. decembrī, to darbības rezultātus, naudas plūsmas un neto aktīvu izmaiņas minētajā datumā slēgtajā gadā saskaņā ar Eiropas attīstības fondu Finanšu regulu un grāmatvedības noteikumiem, kas balstās uz starptautiski atzītiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem. |
| --- | --- |

Atzinums par pārskatu ticamību

II.

Pārskatiem pakārtoto darījumu likumība un pareizība

Ieņēmumi

| Atzinums par ieņēmumu likumību un pareizību









  III. | Mēs uzskatām, ka pārskatiem par 2021. gada 31. decembrī slēgto gadu pakārtotie ieņēmumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

Atzinums par ieņēmumu likumību un pareizību

III.

Izdevumi

| Negatīvs atzinums par izdevumu likumību un pareizību









  IV. | Ņemot vērā to jautājumu nopietnību, kas aprakstīti punktā, kurā pamato negatīvu atzinumu par pārskatiem pakārtoto izdevumu likumību un pareizību, mēs uzskatām, ka izdevumos, kas pieņemti pārskatos par 2021. gada 31. decembrī slēgto gadu, ir būtisks kļūdu līmenis. |
| --- | --- |

Negatīvs atzinums par izdevumu likumību un pareizību

IV.

Atzinuma pamatojums

| V. | Mēs veicām revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) starptautiskajiem revīzijas standartiem (ISA) un ētikas kodeksiem un INTOSAI starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem (ISSAI). Mūsu pienākumi saskaņā ar šiem standartiem un kodeksiem ir plašāk aprakstīti šā ziņojuma iedaļā, kas attiecas uz revidenta pienākumiem. Mēs esam neatkarīgi un ievērojam ētiskos pienākumus saskaņā ar Profesionālo grāmatvežu ētikas kodeksu, ko izstrādājusi Starptautiskās Ētikas standartu padome grāmatvežiem. Uzskatām, ka iegūtie revīzijas pierādījumi ir pietiekami un piemēroti mūsu atzinuma pamatošanai. |
| --- | --- |

V.

Pamats negatīvam atzinumam par izdevumu likumību un pareizību

| VI. | Izdevumos, kuri 2021. gadā iegrāmatoti attiecībā uz 8., 9., 10. un 11. EAF, ir būtisks kļūdu līmenis. Mūsu aplēstais kļūdu līmenis pārskatos pieņemtajos izdevumos ir 4,6 %. |
| --- | --- |

VI.

Galvenie revīzijas jautājumi

| VII. | Galvenie revīzijas jautājumi ir tie, kuri saskaņā ar mūsu profesionālo spriedumu mūsu veiktajā kārtējā perioda finanšu pārskatu revīzijā bija vissvarīgākie. Šos jautājumus Palāta skatīja finanšu pārskatu revīzijas kopējā kontekstā un formulējot savu atzinumu par pārskatiem, bet par šiem jautājumiem mēs nesniedzam atsevišķu atzinumu. |
| --- | --- |

VII.

Uzkrātie izdevumi

| VIII. | Mēs novērtējām pārskatos izklāstītos uzkrātos izdevumus, uz kuriem attiecas augsta aplēses pakāpe. 2021. gada beigās Komisija lēsa, ka attiecināmie izdevumi, kuri ir radušies, bet kurus saņēmēji vēl nav paziņojuši, ir 5 381 miljons euro (2020. gada beigās – 5 452 miljoni euro). |
| --- | --- |

VIII.

| IX. | Lai novērstu risku, ka uzkrājumi ir uzrādīti nepareizi, mēs pārbaudījām šo uzkrājumu aplēses aprēķinu un 1. posmā pārbaudījām izlasi, kurā bija iekļauti 30 atsevišķi priekšfinansējumi un 27 rēķini. Šā darba rezultātā mēs secinājām, ka galīgajos pārskatos atzītie uzkrātie izdevumi bija pareizi. |
| --- | --- |

IX.

Potenciālā ietekme, kuru uz EAF 2021. gada pārskatiem rada Apvienotās Karalistes izstāšanās no Eiropas Savienības

| X. | Kopš 2020. gada 1. februāra Apvienotā Karaliste (AK) vairs nav ES dalībvalsts. Saskaņā ar abu pušu noslēgto Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (“Izstāšanās līgums”) AK ir apņēmusies turpināt dalību Eiropas attīstības fondos līdz 11. EAF un visu iepriekšējo vēl atvērto Eiropas attīstības fondu slēgšanai. Apvienotā Karaliste uzņemsies visus tos pašus pienākumus, ko dalībvalstis, saskaņā ar iekšējo nolīgumu, ar kuru 11. EAF tika izveidots, kā arī pienākumus attiecībā uz iepriekšējiem Eiropas attīstības fondiem līdz to slēgšanai. |
| --- | --- |

X.

| XI. | Izstāšanās līgumā arī norādīts, ka gadījumā, ja par kādām summām no 10. EAF vai no iepriekšējo Eiropas attīstības fondu projektiem saistības nav uzņemtas vai ir atceltas, kad šis līgums stājas spēkā, šo summu AK daļa netiks izmantota atkārtoti. Tas pats attiecas uz AK daļu 11. EAF līdzekļos, par kuriem saistības nav uzņemtas vai ir atceltas pēc 2021. gada 31. decembra. |
| --- | --- |

XI.

| XII. | Pamatojoties uz to, nav finanšu ietekmes, kas paziņojama saistībā ar 2021. gada EAF pārskatiem. Mēs secinām, ka EAF pārskati 2021. gada 31. decembrī pareizi atspoguļo stāvokli saistībā ar izstāšanās procesu. |
| --- | --- |

XII.

Vadības pienākumi

| XIII. | Saskaņā ar LESD 310.–325. pantu un 11. EAF Finanšu regulu vadības pienākums ir sagatavot un iesniegt EAF gada pārskatus, pamatojoties uz starptautiski atzītiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem, un nodrošināt tiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Šie pienākumi ietver iekšējās kontroles mehānismu izveidi, ieviešanu un īstenošanu attiecībā uz finanšu pārskatu sagatavošanu un izklāstu tā, lai krāpšanas vai kļūdas dēļ tajos nebūtu sniegtas būtiski nepareizas ziņas. Komisijai ir galīgā atbildība par EAF pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

XIII.

| XIV. | Sagatavojot EAF pārskatus, Komisijas pienākums ir novērtēt Eiropas attīstības fondu spēju turpināt darbību, izklāstīt visus svarīgos jautājumus un izmantot darbības turpināšanas pieņēmumu grāmatvedībā, ja vien vadība neplāno likvidēt uzņēmumu vai pārtraukt darbību, vai tai nav citas reālas alternatīvas uzņēmuma slēgšanai vai darbības pārtraukšanai. |
| --- | --- |

XIV.

| XV. | Komisija ir atbildīga par Eiropas attīstības fondu finanšu pārskatu sagatavošanas procesa pārraudzību. |
| --- | --- |

XV.

Revidenta pienākumi EAF pārskatu un pakārtoto darījumu revīzijā

| XVI. | Mūsu mērķi ir iegūt pamatotu pārliecību par to, ka EAF pārskatos nav sniegtas būtiski nepareizas ziņas un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi, un, balstoties uz mūsu veikto revīziju, sniegt Eiropas Parlamentam un Padomei deklarāciju par pārskatu ticamību un tiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Pamatota pārliecība ir augsts pārliecības līmenis, bet tā nav garantija, ka revīzijā vienmēr tiks atklāti visi iespējamie būtiski nepareizu ziņu vai būtisku neatbilstību gadījumi. Tie var rasties krāpšanas vai kļūdas dēļ un tos uzskata par būtiskiem tad, ja var pamatoti sagaidīt, ka atsevišķi vai kopā tie varētu ietekmēt saimnieciskus lēmumus, kuri pieņemti, pamatojoties uz EAF pārskatiem. |
| --- | --- |

XVI.

| XVII. | Revīzijā, ko veicam saskaņā ar ISA un ISSAI, mēs liekam lietā profesionālo spriedumu un visas revīzijas gaitā saglabājam profesionāli skeptisku attieksmi. Mēs veicam arī šādas darbības:






  — | apzinām un novērtējam riskus, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ EAF pārskatos ir sniegtas būtiski nepareizas ziņas vai ka saistībā ar pakārtotajiem darījumiem ir būtiski pārkāpts EAF tiesiskais regulējums. Mēs izstrādājam un īstenojam revīzijas procedūras, lai reaģētu uz šo risku, un iegūstam revīzijas pierādījumus, kas ir pietiekami un piemēroti mūsu atzinuma pamatošanai. Gadījumus, kad būtiski nepareizas ziņas ir sniegtas vai neatbilstības radušās krāpšanas dēļ, ir grūtāk atklāt nekā kļūdas izraisītus gadījumus, jo krāpšana var ietvert slepenu vienošanos, viltošanu, tīšus izlaidumus, datu sagrozīšanu vai iekšējās kontroles apiešanu. Attiecīgi ir lielāks risks, ka šādi gadījumi paliks neatklāti; |
| --- | --- | --- |

XVII.

—

apzinām un novērtējam riskus, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ EAF pārskatos ir sniegtas būtiski nepareizas ziņas vai ka saistībā ar pakārtotajiem darījumiem ir būtiski pārkāpts EAF tiesiskais regulējums. Mēs izstrādājam un īstenojam revīzijas procedūras, lai reaģētu uz šo risku, un iegūstam revīzijas pierādījumus, kas ir pietiekami un piemēroti mūsu atzinuma pamatošanai. Gadījumus, kad būtiski nepareizas ziņas ir sniegtas vai neatbilstības radušās krāpšanas dēļ, ir grūtāk atklāt nekā kļūdas izraisītus gadījumus, jo krāpšana var ietvert slepenu vienošanos, viltošanu, tīšus izlaidumus, datu sagrozīšanu vai iekšējās kontroles apiešanu. Attiecīgi ir lielāks risks, ka šādi gadījumi paliks neatklāti;

| — | iepazīstamies ar iekšējo kontroli, kas attiecas uz revīziju, lai izstrādātu atbilstošas revīzijas procedūras, nevis lai sniegtu atzinumu par iekšējās kontroles efektivitāti; |
| --- | --- |

—

iepazīstamies ar iekšējo kontroli, kas attiecas uz revīziju, lai izstrādātu atbilstošas revīzijas procedūras, nevis lai sniegtu atzinumu par iekšējās kontroles efektivitāti;

| — | novērtējam izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un vadības veikto grāmatvedības aplēšu pamatotību un ar to saistīto vadības sniegto informāciju; |
| --- | --- |

—

novērtējam izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un vadības veikto grāmatvedības aplēšu pamatotību un ar to saistīto vadības sniegto informāciju;

| — | izdarām secinājumus par to, vai vadība ir pienācīgi izmantojusi darbības turpināšanas pieņēmumu grāmatvedībā un, pamatojoties uz iegūtajiem revīzijas pierādījumiem, spriežam, vai attiecībā uz notikumiem vai nosacījumiem pastāv būtiska nenoteiktība, kas var radīt nopietnas šaubas par Eiropas attīstības fondu spēju turpināt darbību. Ja secinām, ka šāda būtiska nenoteiktība pastāv, mums savā ziņojumā uz to ir jāvērš uzmanība, norādot uz attiecīgo informāciju EAF pārskatos, vai arī, ja šī informācija ir neadekvāta, mums ir jāgroza savs atzinums. Mūsu secinājumi balstās uz revīzijas pierādījumiem, kas iegūti līdz ziņojuma sagatavošanai. Tomēr turpmāku notikumu vai nosacījumu dēļ organizācijai var nākties pārtraukt darbību; |
| --- | --- |

—

izdarām secinājumus par to, vai vadība ir pienācīgi izmantojusi darbības turpināšanas pieņēmumu grāmatvedībā un, pamatojoties uz iegūtajiem revīzijas pierādījumiem, spriežam, vai attiecībā uz notikumiem vai nosacījumiem pastāv būtiska nenoteiktība, kas var radīt nopietnas šaubas par Eiropas attīstības fondu spēju turpināt darbību. Ja secinām, ka šāda būtiska nenoteiktība pastāv, mums savā ziņojumā uz to ir jāvērš uzmanība, norādot uz attiecīgo informāciju EAF pārskatos, vai arī, ja šī informācija ir neadekvāta, mums ir jāgroza savs atzinums. Mūsu secinājumi balstās uz revīzijas pierādījumiem, kas iegūti līdz ziņojuma sagatavošanai. Tomēr turpmāku notikumu vai nosacījumu dēļ organizācijai var nākties pārtraukt darbību;

| — | novērtējam gada pārskatu vispārējo izklāstu, uzbūvi un saturu, tostarp visas informācijas sniegšanu, un vērtējam, vai pakārtotie darījumi un notikumi gada pārskatos ir izklāstīti patiesi. |
| --- | --- |

—

novērtējam gada pārskatu vispārējo izklāstu, uzbūvi un saturu, tostarp visas informācijas sniegšanu, un vērtējam, vai pakārtotie darījumi un notikumi gada pārskatos ir izklāstīti patiesi.

| XVIII. | Mēs sazināmies ar vadību arī par revīzijai plānoto tvērumu un laika grafiku, kā arī par nozīmīgiem revīzijas konstatējumiem, tostarp par visiem konstatējumiem, kas attiecas uz būtiskiem iekšējās kontroles trūkumiem. |
| --- | --- |

XVIII.

| XIX. | Attiecībā uz ieņēmumiem mēs pārbaudām visas dalībvalstu iemaksas un citu veidu ieņēmumu darījumu izlasi. |
| --- | --- |

XIX.

| XX. | Saistībā ar izdevumiem mēs pārbaudām maksājumu darījumus, kad izdevumi ir radušies un ir iegrāmatoti un pieņemti. Šī pārbaude aptver visas maksājumu kategorijas (izņemot avansa maksājumus) to veikšanas stadijā. Avansa maksājumus pārbauda tad, kad līdzekļu saņēmējs ir sniedzis pierādījumu par to atbilstīgu izmantošanu un iestāde vai struktūra ir pieņēmusi šo pierādījumu, avansa maksājumu dzēšot, kas var nenotikt līdz nākamajam gadam. |
| --- | --- |

XX.

| XXI. | No jautājumiem, kas apspriesti ar Komisiju, mēs apzinām tos, kuri EAF pārskatu revīzijā ir vissvarīgākie un kuri tādējādi ir galvenie revīzijas jautājumi kārtējā periodā. Šos jautājumus mēs aprakstām savā ziņojumā, ja vien ar likumu vai noteikumiem nav aizliegta to atklāšana plašākai sabiedrībai vai – ārkārtīgi retos gadījumos – ja secinām, ka informācija mūsu ziņojumā nav jāsniedz, jo ir pamats domāt, ka tās atklāšana varētu radīt negatīvas sekas, kuras būtu lielākas par labumu, ko gūtu sabiedrība. |
| --- | --- |

XXI.

2022. gada 7. jūlijā

Klaus-Heiner LEHNE

priekšsēdētājs

Eiropas Revīzijas palāta

12, rue Alcide De Gasperi – L-1615 Luxembourg

---

(1)  Saskaņā ar 43., 48.–50. un 58. pantu Finanšu regulā, ko piemēro 11. Eiropas Attīstības fondam, šī ticamības deklarācija neattiecas uz to EAF līdzekļu daļu, kuru pārvalda EIB.

1

---