# Euroopa Liidu C 386/2022

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 386 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 65. aastakäik7. oktoober 2022 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 386

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

65. aastakäik7. oktoober 2022

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2022/C 386/01 | Teatis isikule, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/932/ÜVJP (piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Jeemenis), mida rakendatakse nõukogu rakendusotsusega (ÜVJP) 2022/1902, ja nõukogu määruses (EL) 1352/2014 (piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Jeemenis), mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2022/1901 | 1 |
| 2022/C 386/02 | Teatis isikutele, üksustele ja asutustele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/145/ÜVJP, mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2022/1907, ja nõukogu määruses (EL) nr 269/2014, mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2022/1906, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega | 3 |
| 2022/C 386/03 | Teatis füüsilistele või juriidilistele isikutele, üksustele või asutustele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/145/ÜVJP, mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2022/1907, ja nõukogu määruses (EL) nr 269/2014, mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2022/1906, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega | 4 |
| 2022/C 386/04 | Teatis andmesubjektidele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/145/ÜVJP ja nõukogu määruses (EL) nr 269/2014, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega | 5 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 386/05 | Euro vahetuskurss — 6. oktoober 2022 | 7 |

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2022/C 386/01

Teatis isikule, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/932/ÜVJP (piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Jeemenis), mida rakendatakse nõukogu rakendusotsusega (ÜVJP) 2022/1902, ja nõukogu määruses (EL) 1352/2014 (piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Jeemenis), mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2022/1901

1

2022/C 386/02

Teatis isikutele, üksustele ja asutustele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/145/ÜVJP, mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2022/1907, ja nõukogu määruses (EL) nr 269/2014, mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2022/1906, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega

3

2022/C 386/03

Teatis füüsilistele või juriidilistele isikutele, üksustele või asutustele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/145/ÜVJP, mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2022/1907, ja nõukogu määruses (EL) nr 269/2014, mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2022/1906, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega

4

2022/C 386/04

Teatis andmesubjektidele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/145/ÜVJP ja nõukogu määruses (EL) nr 269/2014, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega

5

Euroopa Komisjon

2022/C 386/05

Euro vahetuskurss — 6. oktoober 2022

7

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 386/06 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10646 – Microsoft / Activision Blizzard) (
  1
  ) | 8 |
| 2022/C 386/07 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10914 – GENSTAR CAPITAL / GTCR / JSSI) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 9 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 386/08 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni aasta delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 11 |
| 2022/C 386/09 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni aasta delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 37 |
| 2022/C 386/10 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 49 |
| 2022/C 386/11 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 61 |
| 2022/C 386/12 | Põllumajandustoodete ja toiduainete sektoris kasutatava kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähise tootespetsifikaadi heakskiidetud standardmuudatuse avaldamine vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 artikli 6 lõigetele 2 ja 3 | 73 |
| 2022/C 386/13 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 78 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2022/C 386/06

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10646 – Microsoft / Activision Blizzard) (
  1
  )

1

8

2022/C 386/07

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10914 – GENSTAR CAPITAL / GTCR / JSSI) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

9

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2022/C 386/08

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni aasta delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

11

2022/C 386/09

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni aasta delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

37

2022/C 386/10

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

49

2022/C 386/11

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

61

2022/C 386/12

Põllumajandustoodete ja toiduainete sektoris kasutatava kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähise tootespetsifikaadi heakskiidetud standardmuudatuse avaldamine vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 artikli 6 lõigetele 2 ja 3

73

2022/C 386/13

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

78

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 7.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 386/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 386/1

---

Teatis isikule, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/932/ÜVJP (piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Jeemenis), mida rakendatakse nõukogu rakendusotsusega (ÜVJP) 2022/1902, ja nõukogu määruses (EL) 1352/2014 (piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Jeemenis), mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2022/1901

(2022/C 386/01)

Jeemeni vastu suunatud piiravaid meetmeid käsitleva nõukogu otsuse 2014/932/ÜVJP (1) (mida rakendatakse nõukogu rakendusotsusega (ÜVJP) 2022/1902 (2)) lisas ja nõukogu määruse (EL) nr 1352/2014 (3) (mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2022/1901 (4)) I lisas loetletud isikutele tehakse teatavaks järgmine teave.

ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2140 (2014) alusel moodustatud ÜRO Julgeolekunõukogu komitee lisas 26. septembril 2022 kaks isikut selliste isikute ja üksuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid.

Asjaomased isikud võivad esitada igal ajal ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2140 (2014) kohaselt moodustatud ÜRO komiteele taotluse koos täiendavate dokumentidega, et nende suhtes kohaldatav ÜRO loetellu kandmist käsitlev otsus üle vaadataks. Selline taotlus tuleks saata järgmisel aadressil:

| Focal Point for De-listing |
| --- |
| Security Council Subsidiary Organs Branch |
| Room DC2 2034 |
| United Nations |
| New York, N.Y. 10017 |
| United States of America |

Focal Point for De-listing

Security Council Subsidiary Organs Branch

Room DC2 2034

United Nations

New York, N.Y. 10017

United States of America

Tel: +1 917 367 9448

Faks: +1 917 367 0460

E-post: delisting@un.org

Lisateave: https://www.un.org/securitycouncil/fr/sanctions/2140/materials/procedures-for-delisting.

ÜRO otsusele tuginedes otsustas Euroopa Liidu Nõukogu, et ÜRO poolt loetellu kantud isikud tuleks kanda loetellu isikutest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse otsuses 2014/932/ÜVJP, mida rakendatakse rakendusotsusega (ÜVJP) 2022/1902, ja määruses (EL) nr 1352/2014, mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2022/1901, sätestatud piiravaid meetmeid. Asjaomaste isikute loetellu kandmise põhjendused on esitatud otsuse lisa ja määruse I lisa vastavates kannetes.

Asjaomaste isikute tähelepanu juhitakse võimalusele taotleda asjaomase liikmesriigi või asjaomaste liikmesriikide pädevatelt asutustelt, kelle veebisaitide aadressid on toodud määruse (EL) nr 1352/2014 II lisas, luba külmutatud rahaliste vahendite kasutamiseks põhivajadusteks või erimakseteks (vt määruse artiklit 4).

Asjaomased isikud võivad esitada nõukogule järgmisel aadressil koos täiendavate dokumentidega taotluse, et otsus nende kandmise kohta eespool nimetatud loetellu vaadataks uuesti läbi:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| DG RELEX 1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

DG RELEX 1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

Asjaomaste isikute tähelepanu juhitakse samuti võimalusele vaidlustada nõukogu otsus Euroopa Liidu Üldkohtus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 275 teises lõigus ning artikli 263 neljandas ja kuuendas lõigus sätestatud tingimuste kohaselt.

---

(1)  EÜT L 365, 19.12.2014, lk 147.

(2)  EÜT L 260, 6.10.2022, lk 6.

(3)  EÜT L 365, 19.12.2014, lk 60.

(4)  EÜT L 260, 6.10.2022, lk 1.

---

| 7.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 386/3 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 386/3

---

Teatis isikutele, üksustele ja asutustele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/145/ÜVJP, mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2022/1907, ja nõukogu määruses (EL) nr 269/2014, mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2022/1906, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega

(2022/C 386/02)

Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega seoses piiravaid meetmeid käsitleva nõukogu otsuse 2014/145/ÜVJP, 17. märts 2014 , mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega (1) (mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2022/1907 (2)) lisas ning nõukogu määruse (EL) nr 269/2014, 17. märts 2014 , mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega (3) (mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2022/1906) I lisas nimetatud isikutele (4), üksustele ja asutustele tehakse teatavaks allpool esitatud teave.

Euroopa Liidu Nõukogu on otsustanud, et need isikud, üksused ja asutused tuleks lisada nende isikute, üksuste ja asutuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/145/ÜVJP ja nõukogu määruses (EL) nr 269/2014, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega. Kõnealuste isikute, üksuste ja asutuste loetellu kandmise põhjendused on esitatud nimetatud lisade vastavates kannetes.

Kõnealuste isikute, üksuste ja asutuste tähelepanu juhitakse võimalusele taotleda asjaomase liikmesriigi või asjaomaste liikmesriikide pädevatelt asutustelt, kelle veebisaidid on toodud määruse (EL) nr 269/2014 II lisas, luba kasutada külmutatud rahalisi vahendeid põhivajadusteks või erimakseteks (vt määruse artikkel 4).

Kõnealused isikud, üksused ja asutused võivad enne 2. novembrit 2022 esitada nõukogule koos täiendavate dokumentidega taotluse, et otsus nende kandmise kohta eespool nimetatud loetellu uuesti läbi vaadataks, saates taotluse järgmisel aadressil:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

Samuti juhitakse asjaomaste isikute, üksuste ja asutuste tähelepanu võimalusele vaidlustada nõukogu otsus Euroopa Liidu Üldkohtus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 275 teises lõigus ning artikli 263 neljandas ja kuuendas lõigus sätestatud tingimuste kohaselt.

---

(1)  ELT L 78, 17.3.2014, lk 16.

(2)  Nõukogu otsus millega muudetakse otsust 2014/145/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega (ELT LI 259, 6.10.2022, lk 98).

(3)  ELT L 78, 17.3.2014, lk 6.

(4)  ELT LI 259, 6.10.2022, lk 79.

---

| 7.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 386/4 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 386/4

---

Teatis füüsilistele või juriidilistele isikutele, üksustele või asutustele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/145/ÜVJP, mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2022/1907, ja nõukogu määruses (EL) nr 269/2014, mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2022/1906, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega

(2022/C 386/03)

Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega seoses piiravaid meetmeid käsitleva nõukogu otsuse 2014/145/ÜVJP, 17. märts 2014 , mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega (1) (mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2022/1907 (2)) lisas ning nõukogu määruse (EL) nr 269/2014, 17. märts 2014 , mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega (3) (mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2022/1906 (4)) I lisas nimetatud füüsilistele või juriidilistele isikutele, üksustele või asutustele tehakse teatavaks allpool esitatud teave.

Määruse (EL) nr 269/2014 artikli 9 lõikes 2 nõutakse, et need füüsilised või juriidilised isikud, üksused või asutused peavad teatama enne 1. septembrit 2022 või kuue nädala jooksul pärast I lisasse kandmist, olenevalt sellest, kumb on hilisem, liikmesriigi jurisdiktsiooni all olevatest rahalistest vahenditest ja majandusressurssidest, mis kuuluvad neile või on nende omandis, valduses või kontrolli all, selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus nimetatud rahalised vahendid või majandusressursid asuvad. Nad peavad tegema selle liikmesriigi pädeva asutusega koostööd nimetatud teabe kontrollimisel. Nende kohustuste täitmata jätmist loetakse rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamise meetmetest kõrvalehoidmiseks.

Esitatav teave tuleb saata asjaomase liikmesriigi pädevale asutusele selle veebisaidi kaudu, mis on toodud määruse (EL) nr 269/2014 (5) II lisas.

Määruse (EL) nr 269/2014 artikli 9 lõike 2 kohast teavitamiskohustust ei kohaldata kuni 1. jaanuarini 2023 selliste rahaliste vahendite ja majandusressursside puhul, mis asuvad liikmesriigis, mis oli kehtestanud liikmesriigi õigusest tuleneva samalaadse teavitamiskohustuse enne 21. juulit 2022.

---

(1)  ELT L 78, 17.3.2014, lk 16.

(2)  Nõukogu otsus millega muudetakse otsust 2014/145/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega (ELT LI 259, 6.10.2022, lk 98).

(3)  ELT L 78, 17.3.2014, lk 6.

(4)  ELT LI 259, 6.10.2022, lk 79.

(5)  Viimane konsolideeritud versioon on saadaval aadressil https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=CELEX%3A02014R0269-20220916&qid=1664886241141

---

| 7.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 386/5 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 386/5

---

Teatis andmesubjektidele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/145/ÜVJP ja nõukogu määruses (EL) nr 269/2014, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega

(2022/C 386/04)

Andmesubjektide tähelepanu juhitakse järgmisele teabele vastavalt määruse (EL) 2018/1725 (1) artiklile 16.

Töötlemistoimingu õiguslik alus on nõukogu otsus 2014/145/ÜVJP (2), mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2022/1907, (3) ning määrus (EL) nr 269/2014 (4), mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2022/1906 (5).

Kõnealuse töötlemistoimingu vastutav töötleja on nõukogu peasekretariaadi välissuhete peadirektoraadi RELEX.1 osakond, kellega saab ühendust võtta järgmisel aadressil:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

Nõukogu peasekretariaadi andmekaitseametnikuga saab ühendust võtta järgmisel e-posti aadressil:

Data Protection Officer

data.protection@consilium.europa.eu

Töötlemistoimingu eesmärk on koostada ja ajakohastada loetelu isikutest, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid vastavalt otsusele 2014/145/ÜVJP, mida on muudetud otsusega (ÜVJP) 2022/1907, ning määrusele (EL) nr 269/2014, mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2022/1906.

Andmesubjektid on füüsilised isikud, kes vastavad otsuses 2014/145/ÜVJP ja määruses (EL) nr 269/2014 kehtestatud kriteeriumidele.

Kogutud isikuandmed hõlmavad andmeid, mis on vajalikud asjaomase isiku õigeks tuvastamiseks, põhjendusi ja mis tahes muid nendega seotud andmeid.

Kogutud isikuandmeid võib vajaduse korral jagada Euroopa välisteenistuse ja komisjoniga.

Ilma et see piiraks määruse (EL) 2018/1725 artiklis 25 sätestatud piiranguid, toimub vastamine juurdepääsutaotlustele, parandamistaotlustele ja vastuväidetele, mille andmesubjektid on oma õiguste teostamiseks esitanud, kooskõlas määrusega (EL) 2018/1725.

Isikuandmeid säilitatakse viis aastat pärast seda, kui andmesubjekt eemaldatakse nende isikute loetelust, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, või pärast seda, kui kõnealuse meetme kehtivus lõppeb, või seni kuni kestab kohtumenetlus, kui see on alustatud.

Ilma et see piiraks kohtulike, halduslike või kohtuväliste kaitsevahendite kohaldamist, on igal andmesubjektil õigus esitada kooskõlas määrusega (EL) 2018/1725 kaebus Euroopa Andmekaitseinspektorile (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  ELT L 295, 21.11.2018, lk 39.

(2)  Nõukogu otsus 2014/145/ÜVJP, 17. märts 2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega (ELT L 78, 17.3.2014, lk 16).

(3)  Nõukogu otsus (ÜVJP) millega muudetakse otsust 2014/145/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega (ELT LI 259, 6.10.2022, lk 98).

(4)  Nõukogu määrus (EL) nr 269/2014, 17. märts 2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega (ELT L 78, 17.3.2014, lk 6).

(5)  ELT LI 259, 6.10.2022, lk 79.

---

Euroopa Komisjon

| 7.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 386/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 386/7

---

Euro vahetuskurss (1)

6. oktoober 2022

(2022/C 386/05)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 0,9860 |
| JPY | Jaapani jeen | 142,68 |
| DKK | Taani kroon | 7,4390 |
| GBP | Inglise nael | 0,87583 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,8728 |
| CHF | Šveitsi frank | 0,9709 |
| ISK | Islandi kroon | 139,90 |
| NOK | Norra kroon | 10,4278 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 24,479 |
| HUF | Ungari forint | 422,59 |
| PLN | Poola zlott | 4,8505 |
| RON | Rumeenia leu | 4,9364 |
| TRY | Türgi liir | 18,3191 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5263 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3475 |
| HKD | Hongkongi dollar | 7,7400 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7280 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,4057 |
| KRW | Korea vonn | 1 388,39 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 17,5769 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,0164 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5288 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 021,24 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,5726 |
| PHP | Filipiini peeso | 57,949 |
| RUB | Vene rubla | |
| THB | Tai baat | 36,827 |
| BRL | Brasiilia reaal | 5,1185 |
| MXN | Mehhiko peeso | 19,8170 |
| INR | India ruupia | 81,0615 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

0,9860

JPY

Jaapani jeen

142,68

DKK

Taani kroon

7,4390

GBP

Inglise nael

0,87583

SEK

Rootsi kroon

10,8728

CHF

Šveitsi frank

0,9709

ISK

Islandi kroon

139,90

NOK

Norra kroon

10,4278

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

24,479

HUF

Ungari forint

422,59

PLN

Poola zlott

4,8505

RON

Rumeenia leu

4,9364

TRY

Türgi liir

18,3191

AUD

Austraalia dollar

1,5263

CAD

Kanada dollar

1,3475

HKD

Hongkongi dollar

7,7400

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7280

SGD

Singapuri dollar

1,4057

KRW

Korea vonn

1 388,39

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

17,5769

CNY

Hiina jüaan

7,0164

HRK

Horvaatia kuna

7,5288

IDR

Indoneesia ruupia

15 021,24

MYR

Malaisia ringit

4,5726

PHP

Filipiini peeso

57,949

RUB

Vene rubla

THB

Tai baat

36,827

BRL

Brasiilia reaal

5,1185

MXN

Mehhiko peeso

19,8170

INR

India ruupia

81,0615

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 7.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 386/8 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 386/8

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10646 – Microsoft / Activision Blizzard)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 386/06)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Microsoft Corporation (edaspidi „Microsoft“, Ameerika Ühendriigid), |
| --- | --- |

—

Microsoft Corporation (edaspidi „Microsoft“, Ameerika Ühendriigid),

| — | Activision Blizzard, Inc. („Activision Blizzard“, Ameerika Ühendriigid). |
| --- | --- |

—

Activision Blizzard, Inc. („Activision Blizzard“, Ameerika Ühendriigid).

Microsoft omandab Activision Blizzardi üle täieliku ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | Microsoft: üleilmne tehnoloogiaettevõtja, kes pakub klientidele laia valikut tooteid ja teenuseid järgmiste tegevussegmentide kaudu: „Productivity and Business Processes“ (tootlikkus ja äriprotsessid), „Intelligent Cloud“ (arukad pilveteenused) ja „More Personal Computing“ (personaalsemad arvutiteenused). Oma videomänguäri kaudu on Microsoft tegev personaalarvutitele, mängukonsoolidele ja mobiilseadmetele mõeldud mängude arendaja ja väljaandjana ning personaalarvutitele ja konsoolidele mõeldud mängude turustajana. Lisaks pakub Microsoft Xboxi mängukonsooli ja sellega seotud teenuseid; |
| --- | --- |

—

Microsoft: üleilmne tehnoloogiaettevõtja, kes pakub klientidele laia valikut tooteid ja teenuseid järgmiste tegevussegmentide kaudu: „Productivity and Business Processes“ (tootlikkus ja äriprotsessid), „Intelligent Cloud“ (arukad pilveteenused) ja „More Personal Computing“ (personaalsemad arvutiteenused). Oma videomänguäri kaudu on Microsoft tegev personaalarvutitele, mängukonsoolidele ja mobiilseadmetele mõeldud mängude arendaja ja väljaandjana ning personaalarvutitele ja konsoolidele mõeldud mängude turustajana. Lisaks pakub Microsoft Xboxi mängukonsooli ja sellega seotud teenuseid;

| — | Activision Blizzard: personaalarvutitele, mängukonsoolidele ja mobiilseadmetele mõeldud mängude arendaja ja väljaandja ning personaalarvutitele mõeldud mängude turustaja. |
| --- | --- |

—

Activision Blizzard: personaalarvutitele, mängukonsoolidele ja mobiilseadmetele mõeldud mängude arendaja ja väljaandja ning personaalarvutitele mõeldud mängude turustaja.

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10646 – Microsoft / Activision Blizzard

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

---

| 7.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 386/9 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 386/9

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10914 – GENSTAR CAPITAL / GTCR / JSSI)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 386/07)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Genstar Capital Partners LLC („Genstar Capital“, USA), |
| --- | --- |

—

Genstar Capital Partners LLC („Genstar Capital“, USA),

| — | GTCR LLC („GTCR“, USA), |
| --- | --- |

—

GTCR LLC („GTCR“, USA),

| — | JSS Holdco LLC („JSSI“, USA). |
| --- | --- |

—

JSS Holdco LLC („JSSI“, USA).

Genstar Capital omandab ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses kaudse ühiskontrolli ettevõtja JSSI üle, mis on praegu ettevõtja GTCR ainukontrolli all.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | Genstar Capital: investeeringud keskmise suurusega ettevõtetesse finantsteenuste, tervishoiu, tööstustehnoloogia ja tarkvara sektorites kogu maailmas, |
| --- | --- |

—

Genstar Capital: investeeringud keskmise suurusega ettevõtetesse finantsteenuste, tervishoiu, tööstustehnoloogia ja tarkvara sektorites kogu maailmas,

| — | GTCR: investeeringud kasvavatesse ettevõtetesse finantsteenuste ja -tehnoloogia, tervishoiu, tehnoloogia, meedia ja telekommunikatsiooni ning äriteenuste sektorites kogu maailmas, |
| --- | --- |

—

GTCR: investeeringud kasvavatesse ettevõtetesse finantsteenuste ja -tehnoloogia, tervishoiu, tehnoloogia, meedia ja telekommunikatsiooni ning äriteenuste sektorites kogu maailmas,

| — | JSSI: õhusõidukimootorite, plaanerite ja abijõuseadmete hooldusprogrammide ülemaailmne tarnija. Lisaks sellele pakub JSSI õhusõidukite osi müügiks või liisimiseks, samuti tarnib teatavaid tarkvaralahendusi ja osutab nõuandeteenuseid. |
| --- | --- |

—

JSSI: õhusõidukimootorite, plaanerite ja abijõuseadmete hooldusprogrammide ülemaailmne tarnija. Lisaks sellele pakub JSSI õhusõidukite osi müügiks või liisimiseks, samuti tarnib teatavaid tarkvaralahendusi ja osutab nõuandeteenuseid.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10914 – GENSTAR CAPITAL / GTCR / JSSI

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 7.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 386/11 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 386/11

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni aasta delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2022/C 386/08)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni aasta delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Romagna“

PDO-IT-A0507-AM06

Teate esitamise kuupäev: 5.7.2022

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Uued veinitüübid

Lisatud on järgmised uued tüübid:

„Romagna“ Bianco, sh Frizzante; „Romagna“ Rosato, sh Frizzante; „Romagna“ Rosso; „Romagna“ Bianco alapiirkonna tähistega Brisighella, Castrocaro, Longiano, Modigliana, Oriolo; „Romagna“ Centesimino alapiirkonna tähisega Oriolo, sh Riserva, Passito ja Spumante Rosé; „Romagna“ Famoso alapiirkonna tähisega Mercato Saraceno, sh Spumante; „Romagna“ Sangiovese alapiirkonna tähistega Imola, Coriano, San Clemente ja Verucchio, sh Riserva.

Põhjused:

need veinitüübid on lisatud selleks, et kasutada ära peamisi Romagnas laialdaselt kasutatavaid sorte, millel on suur kvaliteedi- ja ökoloogiline potentsiaal, sest aja jooksul on viinamarjakasvatajad ja veinitootjate ühistud muutnud oma tootmise piirkonnas traditsiooniliseks. Sordikombinatsioon on valitud selleks, et sobitada piirkonnas levinud sorte teiste sortidega, mis on vähem levinud, kuid laienevad, kuna neid peetakse kogemuste põhjal nende veinide jaoks väga sobivaks.

Seetõttu täiendatakse kaitstud päritolunimetust „Romagna“ kandvate veinide tootmist, lisades tootespetsifikaadis juba sisalduvatele veinikategooriatele uued tüübid. Sellega võimaldatakse ka pakkuda laiemat tootevalikut, mis vastab paremini turu nõudlusele.

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artikleid 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8 ja 9; 2., 3., 5., 7., 9., 11., 13., 14., 15. ja 16. lisa ning koonddokumendi punkti 4 „Veini(de) kirjeldus“.

2.   Uute veinitüüpide viinamarjasortide kombinatsioon

Kirjeldus:

uute veinitüüpide valmistamiseks kasutatavad viinamarjasordid on kindlaks määratud järgmiselt: – Bianco, Bianco Frizzante, Rosato, Rosato Frizzante:

vähemalt 70 % viinamarjadest peab olema sordist 'Trebbiano' (Bianco ja Bianco Frizzante puhul) või 'Sangiovese' (Rosato ja Rosato Frizzante puhul), millele lisatakse muude Emilia Romagna maakonnas hästi kasvavate sortide viinamarju (30 %). Teatavate viinamarjasortide puhul on kindlaks määratud kasutatava koguse piirmäär: 'Manzoni Bianco' 10 % ja 'Famoso' 5 %.

| — | Rosso:






  — | vähemalt 70 % viinamarjadest peab olema sordist 'Sangiovese', millele lisatakse muude Emilia Romagna maakonnas hästi kasvavate mittearomaatsete sortide viinamarju (30 %). |
| --- | --- | --- |

—

Rosso:

—

vähemalt 70 % viinamarjadest peab olema sordist 'Sangiovese', millele lisatakse muude Emilia Romagna maakonnas hästi kasvavate mittearomaatsete sortide viinamarju (30 %).

| — | Bianco järgnevate alapiirkonna tähistega:






  — | Brisighella: sort 'Trebbiano' vähemalt 60 %; veini valmistamiseks võib kasutada sorte 'Albana' ja 'Chardonnay', kas eraldi või koos kuni 40 % ulatuses; |
| --- | --- | --- |

—

Bianco järgnevate alapiirkonna tähistega:

—

Brisighella: sort 'Trebbiano' vähemalt 60 %; veini valmistamiseks võib kasutada sorte 'Albana' ja 'Chardonnay', kas eraldi või koos kuni 40 % ulatuses;

| — | Castrocaro: sort 'Albana' vähemalt 60 %; veini valmistamiseks võib kasutada sorti 'Trebbiano' kuni 40 % ulatuses kas üksi või koos muude Emilia Romagna piirkonnas hästi kasvavate valgete viinamarjasortidega kuni 5 % ulatuses; |
| --- | --- |

—

Castrocaro: sort 'Albana' vähemalt 60 %; veini valmistamiseks võib kasutada sorti 'Trebbiano' kuni 40 % ulatuses kas üksi või koos muude Emilia Romagna piirkonnas hästi kasvavate valgete viinamarjasortidega kuni 5 % ulatuses;

| — | Longiano: sort 'Trebbiano' vähemalt 60 %; veini valmistamiseks võib kasutada sorte 'Albana' ja 'Chardonnay', kas üksi või koos kuni 40 % ulatuses; |
| --- | --- |

—

Longiano: sort 'Trebbiano' vähemalt 60 %; veini valmistamiseks võib kasutada sorte 'Albana' ja 'Chardonnay', kas üksi või koos kuni 40 % ulatuses;

| — | Modigliana: sort 'Trebbiano' vähemalt 60 %; veini valmistamiseks võib kasutada sorte 'Chardonnay' ja 'Sauvignon Bianco', kas üksi või koos kuni 40 % ulatuses; |
| --- | --- |

—

Modigliana: sort 'Trebbiano' vähemalt 60 %; veini valmistamiseks võib kasutada sorte 'Chardonnay' ja 'Sauvignon Bianco', kas üksi või koos kuni 40 % ulatuses;

| — | Oriolo: sort 'Trebbiano' vähemalt 70 %; veini valmistamiseks võib kasutada sorti 'Albana' kuni 30 % ulatuses, koos muude Emilia Romagna piirkonnas hästi kasvavate valgete viinamarjasortidega kuni 5 % ulatuses. |
| --- | --- |

—

Oriolo: sort 'Trebbiano' vähemalt 70 %; veini valmistamiseks võib kasutada sorti 'Albana' kuni 30 % ulatuses, koos muude Emilia Romagna piirkonnas hästi kasvavate valgete viinamarjasortidega kuni 5 % ulatuses.

| — | Centesimino Oriolo, Centesimino Oriolo Riserva, Centesimino Oriolo Passito, Centesimino Oriolo Spumante Rosé:






  — | sort 'Centesimino' vähemalt 95 %, võib lisada kõiki Emilia Romagna piirkonnas hästi kasvavaid punaseid viinamarjasorte (5 %). |
| --- | --- | --- |

—

Centesimino Oriolo, Centesimino Oriolo Riserva, Centesimino Oriolo Passito, Centesimino Oriolo Spumante Rosé:

—

sort 'Centesimino' vähemalt 95 %, võib lisada kõiki Emilia Romagna piirkonnas hästi kasvavaid punaseid viinamarjasorte (5 %).

| — | Famoso Mercato Saraceno, Famoso Mercato Saraceno Spumante:






  — | sort 'Famoso' 100 %. |
| --- | --- | --- |

—

Famoso Mercato Saraceno, Famoso Mercato Saraceno Spumante:

—

sort 'Famoso' 100 %.

| — | Sangiovese ja Sangiovese Riserva alapiirkonna tähistega Imola, Coriano, San Clemente ja Verucchio:






  — | sort 'Sangiovese' vähemalt 95 %, võib lisada kõiki Emilia Romagna piirkonnas hästi kasvavaid punaseid viinamarjasorte (5 %). |
| --- | --- | --- |

—

Sangiovese ja Sangiovese Riserva alapiirkonna tähistega Imola, Coriano, San Clemente ja Verucchio:

—

sort 'Sangiovese' vähemalt 95 %, võib lisada kõiki Emilia Romagna piirkonnas hästi kasvavaid punaseid viinamarjasorte (5 %).

Põhjused:

konsortsium tegi nimetuse kaitsmise eesmärgil korraldatud katsetega kindlaks, et eespool nimetatud kooslus tagab kvaliteetse toote, säilitades piirkonnale iseloomulikud omadused.

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 2 ning 2., 3., 5., 7., 9., 11., 13., 14., 15. ja 16. lisa ega mõjuta koonddokumenti.

3.   Uute viinamarjasortide tootmispiirkond

Kirjeldus:

uute tüüpide Bianco, Bianco Frizzante, Rosato, Rosato Frizzante ja Rosso tootmispiirkond on sama mis „Romagna“ Trebbiano, „Romagna“ Bianco Spumante ja „Romagna“ Rosato Spumante praegune tootmispiirkond, mida on täienduste ja muudatustega nõuetekohaselt kirjeldatud tootespetsifikaadi artikli 3 lõikes 5.

Esitatud on veinitüüpide Sangiovese ja Sangiovese Riserva tootmispiirkonnad koos alapiirkondadega Imola, Coriano, San Clemente ja Verucchio, mida on nõuetekohaselt kirjeldatud tootespetsifikaadi artiklis 3 vastavalt 13., 14., 15. ja 16. lisale.

Põhjused:

Bianco, Bianco Frizzante, Rosato, Rosato, Rosato Frizzante ja Rosso valmistamiseks kasutatavate viinamarjade kasvatamise piirkond on sama mis „Romagna“ Trebbiano, „Romagna“ Bianco Spumante ja „Romagna“ Rosato Spumante viinamarjade puhul, kuid lisatud on mõned kommuunid. Praeguseid kliimamuutusi silmas pidades võib viinamarjaistandustes kasutada väikest istutustihedust ja kõrgemal asuvaid piirkondi, kus teatavatel viinamarjasortidel on ajalooliselt olnud küpsemisraskusi. See võimaldab toota kvaliteetseid viinamarju isegi kõrgemal asuvates kommuunides, nagu need, mis on lisatud uute tüüpide tootmispiirkonda.

Arvestades väikeste ja keskmise suurusega veiniettevõtjate huvi kvaliteetsema toodangu vastu, mis on võimaluse korral tihedamalt seotud tootmispiirkonna eripäradega, võeti kasutusele neli uut alapiirkonda: Imola, Coriano, San Clemente ja Verucchio.

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 3 ning 13., 14., 15. ja 16. lisa ega mõjuta koonddokumenti.

4.   Viinapuude istutustihedus hektari kohta

Kirjeldus:

Kaitstud päritolunimetusega „Romagna“ hõlmatud veinitüüpide puhul on kaotatud viinapuude arv hektari kohta, välja arvatud alapiirkonna tähistega veinitüübid.

Alapiirkonna tähistega veinitüüpide Bianco ja Famoso puhul on viinapuude istutustihedus hektari kohta vähemalt 1 500.

Veinitüübi Sangiovese viinapuude istutustihedus hektari kohta on alapiirkonna tähiste Bertinoro, Castrocaro, Oriolo, Coriano, San Clemente puhul vähemalt 3 300 ja alapiirkonna tähiste Verucchio, Mercato Saraceno puhul vähemalt 3 000 ning alapiirkonna tähise Imola puhul vähemalt 4 000.

Oriolo alapiirkonna tähisega veinitüübi Centesimino, sh Riserva, Passito ja Spumante Rosé viinapuude istutustihedus hektari kohta on vähemalt 2 700.

Põhjused:

tava alustada alati pinnase analüüsist ja piirkonnale sobivate viinamarjasortide valikust koos suurte istutuskuludega tähendab, et iga põllumajandusettevõte rajab viinapuude kasvualad või korraldab need ümber vastavalt toodangu parimale kvaliteedile, arvestades jätkusuutlikku kvaliteedi ja kvantiteedi suhet. Selles mõttes hinnatakse uusi viinapuid alati näitajate alusel, mida peetakse kogemuste ning teaduslike ja tehnoloogiliste teadmiste põhjal kõige olulisemaks, arvestades seejuures kliimamuutusi, välja arvatud viinamarjaistanduste puhul, mis on kõlblikud alapiirkonnana kasutamiseks ja mille suhtes kohaldatakse jätkuvalt tootespetsifikaati.

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 4 ning 2., 3., 5., 7., 9., 11., 13., 14., 15. ja 16. lisa ega mõjuta koonddokumenti.

5.   Viinamarjade saagikus hektari kohta ja minimaalne naturaalne alkoholisisaldus

Kirjeldus:

uute veinitüüpide Bianco, Bianco Frizzante, Rosato ja Rosato Frizzante puhul on viinamarjade maksimaalseks saagikuseks määratud 18 tonni hektari kohta ning viinamarjade minimaalseks naturaalseks alkoholisisalduseks 11 mahuprotsenti (Bianco ja Rosato) ja 10 mahuprotsenti (Bianco Frizzante ja Rosato Frizzante).

Punaste veinide puhul on maksimaalne saagikus 14 tonni hektari kohta ja viinamarjade minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 11 mahuprotsenti.

Alapiirkonna tähistega veinitüüpide Bianco ja Famoso maksimaalne saagikus on 12 tonni hektari kohta ning viinamarjade minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 11,5 mahuprotsenti (Bianco Castrocaro ja Bianco Oriolo), 11 mahuprotsenti (Bianco Brisighella, Bianco Longiano, Bianco Modigliana ja Famoso Mercato Saraceno) ning 10,5 mahuprotsenti (Famoso Mercato Saraceno Spumante).

Oriolo alapiirkonna tähisega veinitüübi Centesimino, sh Riserva ja Passito puhul on viinamarjade maksimaalne saagikus 11 tonni hektari kohta ja viinamarjade minimaalne naturaalne alkoholisisaldus 11 mahuprotsenti ning veinitüübi Spumante Rosé maksimaalne saagikus on 14 tonni hektari kohta ja viinamarjade minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 10,5 mahuprotsenti.

Alapiirkonna tähistega Imola, Coriano, San Clemente ja Verucchio veinitüübi Sangiovese puhul on maksimaalne saagikus 9 tonni hektari kohta ning viinamarjade minimaalne naturaalne alkoholisisaldus 12,5 mahuprotsenti (Riserva puhul 13 mahuprotsenti).

Alapiirkonna tähistega veinitüübi Sangiovese Riserva puhul on maksimaalset saagikust suurendatud 9 tonnini hektari kohta.

Põhjused:

kõnealused saagikuse ja naturaalse alkoholisisalduse väärtused sobivad suurepäraselt soovitud veini valmistamiseks, arvestades territooriumil asuvates veinitehastes tehtud keemiliste, füüsikaliste ja organoleptiliste katsete tulemusi.

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 4; 2., 3., 5., 7., 9., 11., 13., 14., 15. ja 16. lisa ning koonddokumendi punkti 5.2 „Maksimaalne saagikus“.

6.   Veinis kasutatavate viinamarjade saagikus

Kirjeldus:

Uute veinitüüpide Bianco, Bianco Frizzante, Rosato ja Rosato Frizzante puhul on veinis kasutatavate viinamarjade maksimaalseks saagikuseks määratud 70 %, mis vastab 12 600 liitrile hektari kohta.

Veinitüübi Rosso puhul on maksimaalne saagikus 65 %, mis vastab 9 100 liitrile hektari kohta.

Alampiirkonna tähistega veinitüüpide Bianco ja Famoso puhul on viinamarjade maksimaalne saagikus 70 %, mis vastab 8 400 liitrile hektari kohta.

Oriolo alapiirkonna tähisega veinitüübi Centesimino puhul on maksimaalne saagikus 70 % (Centesimino Oriolo, Centesimino Oriolo Riserva puhul), 65 % (Centesimino Oriolo Spumante Rosé puhul) ja 50 % (Centesimino Oriolo Passito puhul), mis vastab 7 700 liitrile hektari kohta Centesimino Oriolo ja Centesimino Oriolo Riserva puhul, 5 500 liitrile Centesimino Oriolo Passito puhul ja 9 100 liitrile Centesimino Oriolo Spumante Rosé puhul.

Alapiirkonna tähistega Imola, Coriano, San Clemente ja Verucchio veinitüübi Sangiovese, sh Riserva puhul on maksimaalne saagikus 65 %, mis vastab 5 850 liitrile hektari kohta.

Alapiirkonna tähistega veinitüübi Sangiovese Riserva puhul on maksimaalset saagikust suurendatud 5 850 liitrini hektari kohta.

Põhjused: kõnealune saagikus on tuletatud viinamarjadest valmistatud veinikogusest liitrites ja tootespetsifikaadis lubatud hektari kohta toodetud viinamarjadest tonnides.

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 5 ning 2., 3., 5., 7., 9., 11., 13., 14., 15. ja 16. lisa ega mõjuta koonddokumenti.

7.   Veinitüüpide Bianco Frizzante ja Rosato Frizzante valmistamise eeskirjade ametlik kohandamine

Kirjeldus:

Ka uute veinitüüpide puhul võib veinivalmistamine ja villimine toimuda kogu Emilia Romagna, Marche, Lombardia, Piemonte ja Veneto piirkonnas.

Põhjused:

tegemist on tootespetsifikaadis juba kehtestatud sätete ametliku kohandamisega.

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 5 ja koonddokumendi punkti 9 „Lisatingimused“.

8.   Uute veinitüüpide tarbimisomadused

Kirjeldus:

uute veinitüüpide Bianco Spumante ja Rosato Spumante puhul on lisatud järgmised füüsikalised, keemilised ja organoleptilised omadused.

„Romagna“ Bianco, „Romagna“ Bianco Frizzante, „Romagna“ Rosato, „Romagna“ Rosato Frizzante, „Romagna“ Rosso;

„Romagna“ Bianco Brisighella, „Romagna“ Bianco Castrocaro, „Romagna“ Bianco Longiano, „Romagna“ Bianco Modigliana, „Romagna“ Bianco Oriolo, „Romagna“ Centesimino Oriolo, „Romagna“ Centesimino Oriolo Riserva; „Romagna“ Centesimino Oriolo Passito, „Romagna“ Centesimino Oriolo Spumante Rosé, „Romagna“ Famoso Mercato Saraceno, „Romagna“ Famoso Mercato Saraceno Spumante, „Romagna“ Sangiovese Imola, „Romagna“ Sangiovese Imola Riserva, „Romagna“ Sangiovese Coriano, „Romagna“ Sangiovese Coriano Riserva, „Romagna“ Sangiovese San Clemente, „Romagna“ Sangiovese San Clemente Riserva, „Romagna“ Sangiovese Verucchio, „Romagna“ Sangiovese Verucchio Riserva.

Põhjused:

Osutatud keemilised, füüsikalised ja organoleptilised omadused on kindlaks määratud arvukate katsete tulemusena ning need on kooskõlas ELi ja liikmesriigi õigusaktides sätestatud näitajatega.

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 6; 2., 3., 5., 7., 9., 11., 13., 14., 15. ja 16. lisa ning koonddokumendi punkti 4 „Veini(de) kirjeldus“.

9.   Tootmisaasta märge

Kirjeldus:

võimalust jätta etiketile märkimata viinamarjade aastakäik on laiendatud ka uutele veinitüüpidele „Romagna“ Bianco Frizzante ja „Romagna“ Rosato Frizzante.

Põhjused:

Selleks et viia uute tüüpide (Bianco Frizzante ja Rosato Frizzante) nõuded vastavusse olemasolevate tüüpide (Trebbiano Spumante, Trebbiano Frizzante, Bianco Spumante ja Rosato Spumante) nõuetega, on kindlaks määratud, et etiketile ei ole kohustuslik märkida viinamarjade aastakäiku. See võimalus on ette nähtud liikmesriigi õigusaktidega selliste vahuveinide puhul, mis on valmistatud eri aastakäikude viinamarjasaagist, ning ka poolvahuveinide puhul.

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 7, kuid ei mõjuta koonddokumenti.

10.   Märgistamine

Kirjeldus:

„Romagna“ Bianco Frizzante puhul on võimalik lisada etiketile märge värvuse kohta („Bianco“ ehk „valge“).

Põhjused: iga tootja otsustab, kas lisada kõnealuse veini etiketile märge värvuse kohta.

Kirjeldus:

„Romagna“ Rosato Frizzante puhul on kohustuslik lisada etiketile märge värvuse kohta („Rosato“ või „Rosé“ või „Rosa“ ehk „roosa“).

Põhjused: värvuse märkimisega juhitakse tähelepanu toote eripärale.

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 7, kuid ei mõjuta koonddokumenti.

11.   Erieeskirjad pakendamise kohta

Kirjeldus:

Ainult kaitstud päritolunimetusega „Romagna“ Bianco, „Romagna“ Rosato, „Romagna“ Rosso, „Romagna“ Trebbiano, „Romagna“ Pagadebit ja „Romagna“ Sangiovese veinide puhul, millel puudub märgis „vigna“, võib kasutada muid kui 2–6 liitrit mahutavaid klaaspakendeid, mis on ette nähtud toiduainete säilitamiseks.

Selline pakendamine ei ole juba nimetatud „vigna“ märgisega veinidele lubatud ka vahuveinide ja poolvahuveinide puhul ning traditsioonilise nimetusega veinitüüpide „Riserva“, „Superiore“ ja „Passito“ puhul, samuti kõigi alapiirkonna tähisega veinitüüpide puhul.

Lisaks lubatakse ainult kaitstud päritolunimetusega „Romagna“ Bianco, sh Frizzante, „Romagna“ Rosato Rosante, sh Frizzante, „Romagna“ rosso, „Romagna“ Trebbiano, sh Frizzante ja „Romagna“ Sangiovese puhul kasutada roostevabast terasest ja muust sobivast materjalist pakendeid mahutavusega 6–60 liitrit.

Põhjused:

tegemist on pakendite mahutavuse üksikasjaliku ümbersõnastusega.

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 8, kuid ei mõjuta koonddokumenti.

12.   KPN „Romagna“ – alapiirkondade muudatused

Kirjeldus:

„Castrocaro e Terra del Sole“ on asendatud nimetusega „Castrocaro“

„San Vicinio“ on asendatud nimetusega „Mercato Saraceno“

Lisatakse järgmine tekst: „Imola“, „Coriano“, „San Clemente“ ja „Verucchio“

Alapiirkonna tähiseid Brisighella, Castrocaro, Longiano ja Modigliana võib kasutada ka veinitüübi Bianco puhul.

Alapiirkonna tähist Oriolo võib kasutada ka veinitüüpide Bianco ja Centesimino (sh Riserva, Passito ja Spumante Rosé) puhul.

Alapiirkonna tähist Mercato Saraceno võib kasutada ka veinitüübi Famoso (sh Spumante) puhul.

Alapiirkonna tähiseid Imola, Coriano, San Clemente ja Verucchio võib kasutada veinitüüpide Sangiovese ja Sangiovese Riserva puhul.

Põhjused:

ajaloolised andmed ajavahemikust 1 500–1 900 kinnitavad hinnatud valgete viinamarjasortide olemasolu Modigliana, Castrocaro, Longiano, Brisighella ja Oriolo piirkonnas.

Romagnas ajalooliselt kasvatatud viinapuu 'Famoso' levik sai alguse Mercato Saracenost.

Oriolo piirkonna sordi 'Centesimino' väärtustamise tõhusus kajastub viinapuu ja veini ametliku tunnustamise kiiruses. Selles piirkonnas on seda viinapuud kasvatatud vähemalt Teisest maailmasõjast saadik.

Imolas oli 'Sangiovese' juba 18. sajandi lõpus piirkonda iseloomustav viinamarjasort.

Riminese piirkonnas kasvatati sorti 'Sangiovese' intensiivselt kuni 1860. aastani, misjärel sellest loobuti vähese alkoholisisalduse tõttu. Hiljem on seda hakatud taas kasvatama.

Sel põhjusel peetakse asjakohaseks seda tüüpi veine alapiirkondade kasutamisega täiustada.

Muudatus puudutab 2., 3., 5., 7., 9., 11., 13., 14., 15. ja 16. lisa ning koonddokumendi punkti 4 „Veini(de) kirjeldus“.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimetus(ed)

Romagna

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

| 4. | Vahuvein |
| --- | --- |

4.

Vahuvein

| 8. | Poolvahuvein |
| --- | --- |

8.

Poolvahuvein

4.   Veinide kirjeldus

1.   „Romagna“ Albana Spumante

LÜHIKIRJELDUS

Kontrollitud päritolunimetusega veini „ „Romagna“ Albana Spumante valmistatakse osaliselt kuivatatud viinamarjadest saadud viinamarjavirdest, kasutades pudelis või autoklaavis kääritamist vastavalt ELi õigusaktidele. Veinil on kuldkollane värvus, tihe vaht ja püsiv kihisevus, viinamarjasordile iseloomulik eriomane ligitõmbav puuviljalõhn, hea struktuur ja elegantne värskus ning meeldiv, mahe ja magus, kuid mitte imal maitse.

Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 16,0 mahuprotsenti

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 21,0 g/l

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 6 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

6 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

2.   „Romagna“ Cagnina

LÜHIKIRJELDUS

Kontrollitud päritolunimetusega vein „Romagna“ Cagnina, mida valmistatakse tavaliselt septembri lõpus koristatavatest sordi 'Terrano' viinamarjadest, on tarbimiseesmärgil ringlusse lubamiseks valmis oktoobri teisel nädalal (kümnendal päeval). Vein on lillakaspunast värvi ja intensiivse eriomase lõhnaga, milles on tunda marasca kirsi ja vaarika nüansse; maitse on magus, kergelt tanniinine ja meeldivalt happelise noodiga.

Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11,5 mahuprotsenti

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 17,0 g/l

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 8,5 |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

8,5

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

3.   „Romagna“ Pagadebit, sh Amabile ja Frizzante

LÜHIKIRJELDUS

Kontrollitud päritolunimetusega vein „Romagna“ Pagadebit , mida valmistatakse sordi 'Bombino bianco' viinamarjadest, on erineva intensiivsusega õlgkollast värvi, olenevalt vanusest ja veinivalmistusprotsessist; seda iseloomustab värske ja aromaatne lõhn, milles võib täheldada viinamarjasordile omast viirpuunüanssi, ning meeldiv ja hõrk maitse, mis võib varieeruda kuivast (ka poolvahuveini puhul) poolmagusani.

Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11,5 mahuprotsenti

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 14,0 g/l

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

4.   „Romagna“ Pagadebit Bertinoro

LÜHIKIRJELDUS

Kontrollitud päritolunimetusega vein „Romagna“ Pagadebit Bertinoro, mida valmistatakse sordi 'Bombino bianco' viinamarjadest, on erineva intensiivsusega õlgkollast värvi, olenevalt vanusest ja veinivalmistusprotsessist; seda iseloomustab värske ja aromaatne lõhn, milles võib täheldada viinamarjasordile omast viirpuunüanssi, ning meeldiv ja hõrk maitse, mis võib varieeruda kuivast poolmagusani, sealhulgas vahuveini puhul.

Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12,0 mahuprotsenti

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 15,0 g/l

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   „Romagna“ Sangiovese

LÜHIKIRJELDUS

Kontrollitud päritolunimetusega vein „Romagna“ Sangiovese, mida valmistatakse sordi 'Sangiovese' viinamarjadest, on lillaka varjundiga rubiinpunast värvi; lõhn on tugevalt veinine ja võimaliku kannikesenüansiga, noortel veinidel lisaks kergelt ürdine; maitse on noortel veinidel elegantne, täidlane ja meeldivalt tanniinine, järelmaitse meeldiv ja kergelt mõrkjas.

Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12,0 mahuprotsenti

Redutseerivate jääksuhkrute sisaldus: kuni 10,0 g/l

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 20,0 g/l

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

6.   „Romagna“ Sangiovese Novello

LÜHIKIRJELDUS

Kontrollitud päritolunimetusega vein „Romagna“ Sangiovese Novello, mida valmistatakse sordi 'Sangiovese' viinamarjadest ja mille puhul viinamarjavirret leotatakse süsihappegaasi keskkonnas, on rubiinpunast värvi, kõnealusel meetodil valmistatud veinidele omase tugeva veinilõhnaga, kuiva või kergelt magusa maitsega tänu teatavale tootmist reguleerivate eeskirjadega lubatud jääksuhkrusisaldusele.

Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11,5 mahuprotsenti

Redutseerivate jääksuhkrute sisaldus: kuni 10 g/l

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 18,0 g/l

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

7.   „Romagna“ Sangiovese Superiore

LÜHIKIRJELDUS

Kontrollitud päritolunimetusega vein „Romagna“ Sangiovese Superiore, mida valmistatakse sordi 'Sangiovese' viinamarjadest, on rubiinpunast (kaldudes granaatpunase poole) värvi, kohatise lillaka varjundiga; lõhn on veinine ja kannikesenüanssidega ning maitse ümar, täidlane, kuid pehme ja elegantne, noortel veinidel kergelt ja meeldivalt tanniinine ning selgelt tajutava meeldiva järelmaitsega, mis on kergelt mõrkjas.

Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12,5 mahuprotsenti

Redutseerivate jääksuhkrute sisaldus: kuni 10,0 g/l

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 24,0 g/l

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

8.   „Romagna“ Sangiovese Riserva, sh Superiore Riserva

LÜHIKIRJELDUS

Kontrollitud päritolunimetusega vein „Romagna“ Sangiovese Riserva, mida valmistatakse sordi 'Sangiovese' viinamarjadest, on rubiinpunast värvi, mis kaldub granaatpunase poole ning omandab veini laagerdudes lillakaid ja oranže varjundeid; veinil on laagerdumisele iseloomulikult peen eeterlike nootidega vanilliaroom ning kuiv, ümar, harmooniline ja eripärane maitse, milles võib sageli tajuda teatavaid puidunüansse tänu puidust laagerdumisvaatidele.

Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 13,0 mahuprotsenti

Redutseerivate jääksuhkrute sisaldus: kuni 10,0 g/l

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 26,0 g/l

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

9.   „Romagna“ Sangiovese Passito

LÜHIKIRJELDUS

Kontrollitud päritolunimetusega vein „Romagna“ Sangiovese Passito, mida valmistatakse sordi 'Sangiovese' viinamarjadest, on rubiinpunast värvi, mõnikord lillaka varjundiga; lõhn on hõrk ja võimalike kannikesenüanssidega ning maitse harmooniline, meeldivalt tanniinine, meeldiva eriomase, kergelt mõrkja järelmaitsega, samuti võib maitses tajuda teatavaid puidunüansse tänu puidust laagerdumisvaatidele.

Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12,0 mahuprotsenti

Redutseerivate jääksuhkrute sisaldus: 6,0–20,0 g/l

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 26 g/l

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

10.   Alapiirkonna tähisega „Romagna“ Sangiovese

LÜHIKIRJELDUS

Kontrollitud päritolunimetusega vein „Romagna“ Sangiovese (millele järgneb alapiirkonna tähis), mida valmistatakse selgelt kindlaks määratud piirkondadest saadud 'Sangiovese' viinamarjadest, on lillaka varjundiga rubiinpunast värvi, mitmekülgselt veinise lõhnaga, milles võib täheldada kannikesenüansse ja noortel veinidel lisaks kerget ürdisust; noortel veinidel on tootmispiirkonnale iseloomulik eriomane meeldivalt tanniinine maitse ning meeldiv, kergelt mõrkjas järelmaitse.

Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12,5 mahuprotsenti

Redutseerivate jääksuhkrute sisaldus: kuni 4,0 g/l

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 24,0 g/l

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

11.   Alapiirkonna tähisega „Romagna“ Sangiovese Riserva

LÜHIKIRJELDUS

Kontrollitud päritolunimetusega vein „Romagna“ Sangiovese Riserva (millele järgneb alapiirkonna tähis), mida valmistatakse selgelt kindlaks määratud piirkondadest saadud 'Sangiovese' viinamarjadest, on rubiinpunast värvi, mis kaldub granaatpunase poole ning omandab veini laagerdudes lillakaid ja oranže varjundeid; maitse on tootmispiirkonnale omaselt kuiv, ümar, harmooniline ja eripärane, sageli teatavate puidunüanssidega tänu laagerdumisvaatidele.

Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 13,0 mahuprotsenti

Redutseerivate jääksuhkrute sisaldus: kuni 4,0 g/l

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 26,0 g/l

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

12.   „Romagna“ Trebbiano

LÜHIKIRJELDUS

Kontrollitud päritolunimetusega vein „Romagna“ Trebbiano, mida valmistatakse sordi 'Trebbiano' viinamarjadest, on erineva intensiivsusega õlgkollast värvi, veinise, maheda ja hõrgu lõhna ning peene, aromaatse ja harmoonilise maitsega.

Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11,5 mahuprotsenti

Redutseerivate jääksuhkrute sisaldus: kuni 10 g/l

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 14,0 g/l

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

13.   „Romagna“ Trebbiano Spumante

LÜHIKIRJELDUS

Kontrollitud päritolunimetusega veini „Romagna“ Trebbiano Spumante valmistatakse sordi 'Trebbiano' viinamarjadest, kasutades naturaalset järelkäärimist pudelis või autoklaavis kooskõlas ELi eeskirjadega; seda veini iseloomustavad erineva intensiivsusega õlgkollane värv, kauapüsiv vaht ja väikesed mullid, peen, värske ja meeldiv lõhn ning kuiv või poolkuiv maitse, olenevalt tüübist.

Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 10,5 mahuprotsenti

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 14,0 g/l

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

14.   „Romagna“ Trebbiano Frizzante

LÜHIKIRJELDUS

Kontrollitud päritolunimetusega veini „Romagna“ Trebbiano Frizzante valmistatakse sordi 'Trebbiano' viinamarjadest, kasutades naturaalset järelkäärimist kooskõlas ELi eeskirjadega; seda iseloomustab varieeruva intensiivsusega õlgkollane värv, tihe ja kauapüsiv vaht, meeldiv hõrk lõhn ning värske harmooniline maitse.

Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 10,5 mahuprotsenti

Redutseerivate jääksuhkrute sisaldus: kuni 10 g/l

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 14,0 g/l

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

15.   „Romagna“ Bianco Spumante

LÜHIKIRJELDUS

„Romagna“ Bianco Spumante on tiheda kauapüsiva vahuga ja erineva intensiivsusega õlgkollast värvi vein. Sellel on iseloomulik peen ja hõrk lõhn ning maitse on olenevalt suhkrusisaldusest brut nature’st kuivani, intensiivne ja harmooniline.

Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 10,5 mahuprotsenti

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 14 g/l

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

16.   „Romagna“ Rosato Spumante

LÜHIKIRJELDUS

„Romagna“ Rosato Spumante on tiheda kauapüsiva vahuga vein. See on erineva intensiivsusega roosakat värvi ning peene ja hõrgu lõhnaga. Maitse on olenevalt suhkrusisaldusest brut nature’st kuivani, intensiivne ja harmooniline.

Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 10,5 mahuprotsenti

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 15 g/l

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

17.   „Romagna“ Bianco

LÜHIKIRJELDUS

Vein „Romagna“ Bianco on erineva intensiivsusega helekollast kuni õlgkollast värvi ning meeldiva, peene ja hõrgu lõhnaga. Maitse on intensiivne ja harmooniline.

Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11,5 mahuprotsenti

Redutseerivate jääksuhkrute sisaldus: kuni 10 g/l

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 14 g/l

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

18.   „Romagna“ Bianco Frizzante

LÜHIKIRJELDUS

Veinil „Romagna“ Bianco Frizzante on tihe ja kauapüsiv vaht. Vein on erineva intensiivsusega helekollast kuni õlgkollast värvi ning meeldiva ja iseloomuliku lõhnaga. Maitse on harmooniline ja värske.

Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 10,5 mahuprotsenti

Redutseerivate jääksuhkrute sisaldus: kuni 10 g/l

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 14 g/l

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

19.   „Romagna“ Rosato

LÜHIKIRJELDUS

Vein „Romagna“ Rosato on erineva intensiivsusega roosat värvi ning meeldiva, peene ja hõrgu lõhnaga. Maitse on harmooniline ja värske.

Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11,5 mahuprotsenti

Redutseerivate jääksuhkrute sisaldus: kuni 10 g/l

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 14 g/l

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

20.   „Romagna“ Rosato Frizzante

LÜHIKIRJELDUS

Vein „Romagna“ Rosato Frizzante on tiheda kauapüsiva vahuga. Vein on erineva intensiivsusega roosat värvi ning meeldiva ja iseloomuliku lõhnaga. Maitse on harmooniline ja värske.

Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 10,5 mahuprotsenti

Redutseerivate jääksuhkrute sisaldus: kuni 10 g/l

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 14 g/l

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

21.   „Romagna“ Rosso

LÜHIKIRJELDUS

Vein „Romagna“ Rosso on rubiinpunast värvi, mõnikord lillaka varjundiga. Lõhn on veinine ja selge. Maitse on harmooniline, kergelt tanniinine, järelmaitse meeldivalt mõrkjas.

Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12 mahuprotsenti

Redutseerivate jääksuhkrute sisaldus: kuni 10 g/l

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 19 g/l

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

22.   „Romagna“ Bianco Brisighella

LÜHIKIRJELDUS

Vein „Romagna“ Bianco Brisighella on erineva intensiivsusega helekollast kuni kuldkollast värvi ning iseloomuliku, peene ja mitmekülgse lõhnaga. Maitse on intensiivne, värske ja harmooniline.

Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11 mahuprotsenti

Redutseerivate jääksuhkrute sisaldus: kuni 4 g/l

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 19 g/l

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

23.   „Romagna“ Bianco Castrocaro

LÜHIKIRJELDUS

Vein „Romagna“ Bianco Castrocaro on erineva intensiivsusega õlgkollast kuni kuldkollast värvi ning veinise, intensiivse ja meeldiva lõhnaga. Maitse on intensiivne ja harmooniline.

Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11,5 mahuprotsenti

Redutseerivate jääksuhkrute sisaldus: kuni 4 g/l

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 17 g/l

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

24.   „Romagna“ Bianco Longiano

LÜHIKIRJELDUS

Vein „Romagna“ Bianco Longiano on erineva intensiivsusega helekollast kuni õlgkollast värvi ning veinise, intensiivse ja meeldiva lõhnaga. Maitse on intensiivne ja harmooniline.

Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11 mahuprotsenti

Redutseerivate jääksuhkrute sisaldus: kuni 10 g/l

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 19 g/l

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

25.   „Romagna“ Bianco Modigliana

LÜHIKIRJELDUS

Vein „Romagna“ Bianco Modigliana on erineva intensiivsusega helekollast kuni õlgkollast värvi ning veinise, intensiivse ja meeldiva lõhnaga. Maitse on intensiivne ja harmooniline.

Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11 mahuprotsenti

Redutseerivate jääksuhkrute sisaldus: kuni 10 g/l

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 19 g/l

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 5 |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

5

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

26.   „Romagna“ Bianco Oriolo

LÜHIKIRJELDUS

Vein „Romagna“ Bianco Oriolo on erineva intensiivsusega helekollast kuni õlgkollast värvi ning veinise, intensiivse ja meeldiva lõhnaga. Maitse on intensiivne ja harmooniline.

Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11,5 mahuprotsenti

Redutseerivate jääksuhkrute sisaldus: kuni 4 g/l

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 17 g/l

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

27.   „Romagna“ Centesimino Oriolo

LÜHIKIRJELDUS

Vein „Romagna“ Centesimino Oriolo on granaatpunast värvi ning iseloomuliku lõhnaga, milles on roosi ja metsamarjade nüansse. Maitse on sametine ja täidlane.

Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12 mahuprotsenti

Redutseerivate jääksuhkrute sisaldus: kuni 4 g/l

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 23 g/l

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

28.   „Romagna“ Centesimino Oriolo Riserva

LÜHIKIRJELDUS

Vein „Romagna“ Centesimino Oriolo Riserva on intensiivset granaatpunast värvi, kütkestava lõhnaga, milles on roosi, küpsete puuviljade ja vürtside nüansse. Maitse on täidlane, harmooniline, sametine ja kergelt tanniinine.

Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 13 mahuprotsenti

Redutseerivate jääksuhkrute sisaldus: kuni 4 g/l

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 26 g/l

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

29.   „Romagna“ Centesimino Oriolo Passito

LÜHIKIRJELDUS

Vein „Romagna“ Centesimino Oriolo Passito on läbipaistmatu granaatpunast värvi, intensiivse lõhnaga, mida iseloomustavad roosi, moosi, kuivatatud viinamarjade ning vürtside nüansid. Maitse on harmooniline, kütkestav ja hea struktuuriga.

Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11,5 mahuprotsenti

Redutseerivate jääksuhkrute sisaldus: kuni 50 g/l

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 26 g/l

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

30.   „Romagna“ Centesimino Oriolo Spumante Rosé

LÜHIKIRJELDUS

Veinil „Romagna“ Centesimino Oriolo Spumante Rosé on tihe ja kauapüsiv vaht. Vein on erineva intensiivsusega roosat värvi ja iseloomuliku lõhnaga, milles on tugevaid lillenüansse. Maitse oleneb suhkrusisaldusest, varieerudes brut’st poolkuivani. Värske, hea struktuuriga.

Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11 mahuprotsenti

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 14 g/l

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

31.   „Romagna“ Famoso Mercato Saraceno

LÜHIKIRJELDUS

Vein „Romagna“ Famoso Mercato Saraceno on erineva intensiivsusega õlgkollast värvi ning veinise, intensiivse ja iseloomuliku lõhnaga. Maitse on kuiv, intensiivne ja harmooniline.

Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11,5 mahuprotsenti

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 17 g/l

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

32.   „Romagna“ Famoso Mercato Saraceno Spumante

LÜHIKIRJELDUS

Vein „Romagna“ Famoso Mercato Saraceno Spumante on tiheda kauapüsiva vahuga. Vein on erineva intensiivsusega õlgkollast värvi ning peene ja hõrgu lõhnaga. Maitse varieerub vastavalt ühenduse õigusaktides lubatud suhkrusisaldusele, alates brut’st kuni kuivani.

Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11 mahuprotsenti

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 16 g/l

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

5.1.   Konkreetsed veinivalmistustavad

–

5.2.   Maksimaalne saagikus:

1.   „Romagna“ Albana Spumante

45 hektoliitrit hektari kohta

2.   „Romagna“ Cagnina

84,5 hektoliitrit hektari kohta

3.   „Romagna“ Pagadebit ja Pagadebit Bertinoro, sh Frizzante

98 hektoliitrit hektari kohta

4.   „Romagna“ Sangiovese, sh Novello ja Riserva

78 hektoliitrit hektari kohta

5.   „Romagna“ Sangiovese Superiore, sh Riserva

68,25 hektoliitrit hektari kohta

6.   „Romagna“ Sangiovese alapiirkonna tähisega

58,5 hektoliitrit hektari kohta

7.   „Romagna“ Sangiovese Riserva alapiirkonna tähisega

52 hektoliitrit hektari kohta

8.   „Romagna“ Sangiovese Passito

60 hektoliitrit hektari kohta

9.   „Romagna“ Bianco, sh Frizzante ja Spumante

126 hektoliitrit hektari kohta

10.   „Romagna“ Rosato, sh Frizzante ja Spumante

126 hektoliitrit hektari kohta

11.   „Romagna“ Rosso

91 hektoliitrit hektari kohta

12.   „Romagna“ Bianco alapiirkonna tähisega: Brisighella, Castrocaro, Longiano, Modigliana ja Oriolo

84 hektoliitrit hektari kohta

13.   „Romagna“ Centesimino, sh Riserva Oriolo alapiirkonna tähisega

77 hektoliitrit hektari kohta

14.   „Romagna“ Centesimino Passito Oriolo alapiirkonna tähisega

55 hektoliitrit hektari kohta

15.   „Romagna“ Centesimino Spumante Rosé Oriolo alapiirkonna tähisega

91 hektoliitrit hektari kohta

16.   „Romagna“ Famoso, sh Spumante Mercato Saraceno alapiirkonna tähisega

84 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Kaitstud päritolunimetusega „Romagna“ tähistamise tingimustele vastavates veinides kasutatavate viinamarjade tootmispiirkond hõlmab Emilia-Romagna maakonnas asuva Bologna, Rimini, Forlì-Cesena ja Ravenna provintsi eri kommuune või nende kommuunide teatavaid piirkondi.

7.   Viinamarjasordid

| | ’Albana' (V) |
| --- | --- |

’Albana' (V)

| | ’Bombino bianco' (V) |
| --- | --- |

’Bombino bianco' (V)

| | ’Sangiovese' (P) |
| --- | --- |

’Sangiovese' (P)

| | ’Terrano' (P) |
| --- | --- |

’Terrano' (P)

| | ’Trebbiano romagnolo' (V) – 'Trebbiano' |
| --- | --- |

’Trebbiano romagnolo' (V) – 'Trebbiano'

8.   Seos(t)e kirjeldus

„Romagna“

„Romagna“ Albana Spumante

Alates 14. sajandist tegeles perekond Baldi Faenzast viinamarjakasvatusega Romagna viljakaimates piirkondades, olles veinivalmistamise arendustöö esirinnas. Tänu sellele serveerisid teised aadliperekonnad nii Faenzast kui ka kaugemalt tähtsündmustel just Baldide veine, ehkki nad valmistasid veini ka ise. 20. sajandi algul hakkas Francesco Baldi Romagnas esimesena valmistama vahuveini, tõenäoliselt sordi 'Albana' viinamarjadest ja muude veinidega segamise teel. Seda toodeti suurtes kogustes Sarnas Faenzas (Villa Le Fontane) ning tänu suurepärasele kvaliteedile müüdi seda Romagnas ja Bolognas. Seda veini eksporditi ka Prantsusmaale ja Venemaale, kus see pälvis tähtsaid auhindu ja preemiaid.

„Romagna“

Cagnina

Cagnina peamine viinamarjasort 'Terrano d’Istria' hakkas kogu Romagnas laiemalt levima tõenäoliselt Bütsantsi võimu ajal, kui Ravenna oluliste monumentide ehitamiseks imporditi Istriast ja Dalmaatsiast suures koguses lubjakivi. Seda veini toodeti Cesena, Forlì ja Ravenna provintsis soodsate tingimustega tasandikel juba 13. sajandil. Paljudest 19. ja 20. sajandist pärit kirjalikest allikatest ja luuletekstidest võib leida viiteid selle kohta, et Cagnina oli kogu Romagnas oluline ja hinnatud müügiartikkel.

„Romagna“ Pagadebit, sh di Bertinoro on poolmagus ja poolvahuvein

Viinamarjasort 'Bombino bianco' on kohalike seas tuntud nime „Pagadebit“ all, mille järgi on ka vein oma nime saanud. Thomas Hohnerlein-Buchingeri andmetel on nimi tuletatud väljendist „produce tanto da pagare i debiti“ („piisav saak võlgade katmiseks“), vihjates asjaolule, et see viinamarjasort annab head saaki ka kehvades ilmastikutingimustes. Eeskätt Forlì provintsis istutati 'Pagadebit' koos sordiga 'Albana', et korvata viimase väiksemat saagikust. Sorti 'Pagadebit' kuuluvaid viinapuid mainitakse kirjalikes allikates esimest korda 1825. aastal Rimini piirkonna viinapuusortide nimistus (Acerbi). Eri piirkondadest pärit sorti 'Pagadebit' kuuluvaid viinapuid võrreldi 1876. aastal Forlìs toimunud viinamarjakasvatusnäitusel. Eriomaste silmapaistvate Pagadebiti traditsioonide poolest on ajalooliselt tuntud eeskätt Bertinoro piirkond.

„Romagna“ Sangiovese, sh Superiore, Riserva, Novello ja Passito

Faenza riigiarhiivis säilitatavas 1672. aasta notariaalaktis viidatakse „kolmele 'Sangiovese' viinapuude reale“ Casola Valsenio kommuunis asuvas Fontanella di Pagnano farmis. Keeleteadlased on järeldanud, et Toscana ja Romagna Apenniinide osas tunti sorti nime „Sangue dei gioghi“ („mägede veri“) all, millest kujunes kohalikus dialektis seejärel nimetus „Sanzves“.

Kirjanik Beppe Sangiorgi andmetel pärinevad esimesed viited Sangiovesele Faenza-Imola piirkonnast. 1839. aastal kirjeldas Giorgio Gallesio Firenzest Forlìsse reisides nähtud viinamarjaistandusi järgmiste sõnadega: „Kõik viinapuud on madala kasvuga, enamik neist Romagna 'Sangiovese'.“

Ajaloolistes viinamarjakasvatustekstides kirjeldatakse Romagnas levinud eripäraste omadustega viinamarjasorti 'Sangiovese' ja ainulaadset veini, mida valmistati üksnes sellest sordist.

„Romagna“ Trebbiano, sh poolvahuvein ja vahuvein

Viinamarjasordi 'Trebbiano' tõid piirkonda tõenäoliselt etruskid ja roomlased, kes istutasid pärast maade vallutamist ning ülevõtmist viinapuid leegionäridele veini valmistamiseks. 1305. aastal kirjutas Pier de Crescenzi valgest viinamarjasordist, mida kutsuti tribiana’ks. Samast sajandist pärinevad ka viited nimekujudele turbien (Imola) ja trebulanum (Bologna). Romagnas võib leida ka teadmata kuupäevadega viiteid nimekujule tarbian. 1906. aastal kirjutas Girolamo Molon, et kõnealust viinamarjasorti kasvatati ulatuslikult eeskätt Forlìs ja Ravennas, ning Pasqualini ja Pasqui märkisid, et seda sorti peeti eriti väärtuslikuks tasandikel asuvates viinamarjaistandustes, sest see kasvas hästi ka suure õhuniiskuse tingimustes. See viinamarjasort on Romagnas ulatuslikult levinud tänu võimele kohaneda erisugustes pinnase- ja kliimatingimustes.

9.   olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Kaitstud päritolunimetus „Romagna“ – veinivalmistuspiirkond

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

erand määratletud geograafilises piirkonnas valmistamise nõudest

Tingimuse kirjeldus:

veini valmistamise toimingud võivad toimuda Forlì-Cesena, Ravenna, Bologna või Rimini provintsi territooriumil.

Kaitstud päritolunimetus „Romagna“ – poolvahuveinide ja vahuveinide tootmispiirkond

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

erand määratletud geograafilises piirkonnas valmistamise nõudest

Tingimuse kirjeldus:

„Romagna“ Trebbiano Frizzante, „Romagna“ Trebbiano Spumante, „Romagna“ Pagadebit Frizzante, „Romagna“ Albana Spumante, „Romagna“ Bianco Frizzante, „Romagna“ Bianco Spumante, „Romagna“ Rosato Frizzante ja „Romagna“ Rosato Spumante puhul võivad veini valmistamise toimingud, sh toimingud vahu moodustumiseks, veini stabiliseerimiseks ja magustamiseks, toimuda Emilia-Romagna, Marche, Lombardia, Piemonte või Veneto maakonna territooriumil.

Kaitstud päritolunimetus „Romagna“ – poolvahuveinide ja vahuveinide villimispiirkond

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

pakendamine määratletud geograafilises piirkonnas

Tingimuse kirjeldus:

Kaitstud päritolunimetusega veinide „Romagna“ Trebbiano Frizzante, „Romagna“ Trebbiano Spumante, „Romagna“ Pagadebit Frizzante, „Romagna“ Albana Spumante, „Romagna“ Bianco Frizzante, „Romagna“ Rosato Frizzante ja „Romagna“ Rosato Spumante puhul peab villimine toimuma Emilia-Romagna, Marche, Lombardia, Piemonte või Veneto maakonna territooriumil. Kooskõlas kohaldatavate ELi ja liikmesriigi õigusaktidega peab villimine või pakendamine eespool nimetatud määratletud geograafilises piirkonnas toimuma selleks, et säilitada kvaliteeti ja mainet ning tagada algupära ja kontroll.

Alapiirkonnaviidete kasutamine

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

kaitstud päritolunimetusega „Romagna“ veinide etikettidel ja pakenditel tohib viidata alapiirkondadele, mida on kirjeldatud tootespetsifikaadi vastavates lisades.

Etiketil tohib kasutada järgmisi alapiirkondi: Bertinoro, Brisighella, Castrocaro, Cesena, Longiano, Meldola, Modigliana, Marzeno, Oriolo, Predappio, Mercato Saraceno, Serra, Imola, Coriano, San Clemente, Verucchio.

Kaitstud päritolunimetusega „Romagna“, millele järgneb alapiirkonna tähis

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

erand määratletud geograafilises piirkonnas valmistamise nõudest

Tingimuse kirjeldus:

veini valmistamise toimingud võivad toimuda Bologna, Ravenna, Forlì-Cesena või Rimini provintsi territooriumil.

Kaitstud päritolunimetusega „Romagna“, millele järgneb alapiirkonna tähis

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

pakendamine määratletud geograafilises piirkonnas

Tingimuse kirjeldus:

kaitstud päritolunimetusega „Romagna“ ja sellele järgneva alapiirkonna tähisega veini peab villima vastava alapiirkonna tähise jaoks kindlaksmääratud tootmispiirkonnas, mis hõlmab erandi alusel lubatud veinivalmistuspiirkonda. Kooskõlas kohaldatavate ELi ja liikmesriigi õigusaktidega peab villimine või pakendamine eespool nimetatud määratletud geograafilises piirkonnas toimuma selleks, et säilitada kvaliteeti ja mainet ning tagada algupära ja kontroll.

Link tootespetsifikaadile

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/18282

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---

| 7.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 386/37 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 386/37

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni aasta delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2022/C 386/09)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni aasta delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1)
  artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Alsace grand cru Geisberg“

PDO-FR-A0379-AM02

Teate esitamise kuupäev: 20.7.2022

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJENDUSED

1.   Lisateave

Tootespetsifikaadi I peatüki II osa punkti 1 lisatakse järgmised kasutatavad nimetused: „Sylvaner“ ja „Pinot noir“ ning nendega seotud viinamarjasordid, vastavalt: „Sylvaner B“ ja „Pinot noir N“.

Lisatud on kasutatav nimetus „Sylvaner“, millega parandatakse tootespetsifikaadi esimeses versioonis sisalduv viga. Kõnealuse esimese versiooni I peatüki X osa punkti 1 alapunktis b on täpsustatud, et lubatud viinamarjasortidest „võib valmistada veine, mida turustatakse vastavate nimetuste all“, kuid vastav kasutuses olev nimetus ei olnud esitatud võimalike kasutatavate nimetuste nimekirjas. Riigisisese otsusega, mis on varasem tootespetsifikaadi esimese versiooni heakskiitmisest, lisati viinamarjasort „Sylvaner B“ päritolunimetusega veinide „Alsace grand cru Zotzenberg“ valmistamiseks lubatud viinamarjasortide hulka, võttes arvesse kohalikke tavasid ja nende veinide tuntust.

Kasutatav nimetus „Pinot noir“ lisati tootespetsifikaati, kuna rahuldati esitatud taotlus punaste vaiksete veinide tunnustamiseks riiklikul tasandil teatud päritolunimetuste „Alsace grand cru“ jaoks. See punase veini tunnustamise taotlus tugineb nimetuste „Alsace grand cru“ tootmiseks ettenähtud kasvatusaladelt saadud viinamarjasordist „Pinot noir N“ valmistatud veinide ajaloole, tuntusele ja omadustele. Viinamarjasort „Pinot noir N“ on ainus viinamarjasort, mida on lubatud kasutada nende punaste veinide valmistamiseks.

Tootespetsifikaadi I peatüki II osa punkti 1 on väikeste marjadega muskaatviinamarjasortide puhul, mida kasutatakse nimetust „Muscat“ kandva veini valmistamiseks, lisatud nimetustesse sõnad „blancs“ (valged) ja „roses“ (roosad), et parandada viga tootespetsifikaadi eelmises versioonis.

Need muudatused ei too kaasa koonddokumendi muutmist.

2.   Tooteliigid

Tootespetsifikaadi I peatüki III osa teksti on muudetud täpsustamaks, et selles tootespetsifikaadis osutatud kontrollitud päritolunimetused ei hõlma enam üksnes valgeid vaikseid veine.

Konkreetselt on nimetatud kontrollitud päritolunimetused „Alsace grand cru“, mis tähistavad valgeid ja punaseid vaikseid veine („Alsace grand cru Hengst“, „Alsace grand cru Kirchberg de Barr“).

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

3.   Geograafiline piirkond

Tootespetsifikaadi I peatüki IV osa punkti 1 on lisatud lõik, mis viitab geograafilise piirkonna riikliku päritolunimetuste instituudi (INAO) pädeva komitee poolse kinnitamise kuupäevadele ning milles näidatakse, et võrdlusalus, mille põhjal määratletakse piirkond sellisel kujul, nagu seda tootespetsifikaadis kirjeldatakse, on 2021. aasta ametlik geograafiline kood. See teave annab piirkonna määratlusele õigusliku aluse.

Viite lisamine 2021. aasta geograafilisele koodile tingib kommuunide nimekirja ajakohastamise. Sellega seoses on välja jäetud Kientzheimi ja Sigolsheimi kommuunid, kuna nende territoorium on nüüdseks ühendatud Kaysersberg Vignoble’i kommuuniga.

Need redaktsioonilised muudatused ei muuda geograafilise piirkonna ulatust.

Punkti 1 on samuti lisatud järgmine teave:

„Geograafilist piirkonda hõlmavate kartograafiliste dokumentidega on võimalik tutvuda riikliku päritolunimetuste instituudi (INAO) veebisaidi vahendusel.

Määratletud piirkonda ainult osaliselt kuuluvate kommuunide omavalitsusse on esitatud kaart, kus määratakse kindlaks geograafilise tootmispiirkonna piir.“

Muudatuse tõttu muudetakse koonddokumendi punkti 6.

4.   Piiritletud kasvatusala

Tootespetsifikaadi I peatüki IV osa punktis 2 on tehtud järgmised muudatused:

| — | esimesse lõiku on selles sisalduva vea parandamiseks lisatud teave „6. ja 7. september 2006“, mis vastab kuupäevadele, millal pädev riiklik komitee kinnitas piiritletud kasvatusala; |
| --- | --- |

—

esimesse lõiku on selles sisalduva vea parandamiseks lisatud teave „6. ja 7. september 2006“, mis vastab kuupäevadele, millal pädev riiklik komitee kinnitas piiritletud kasvatusala;

| — | teise lõigu sõnastust on muudetud, et võtta arvesse IV osa punktis 1 tehtud muudatusi kommuunide nimedes; |
| --- | --- |

—

teise lõigu sõnastust on muudetud, et võtta arvesse IV osa punktis 1 tehtud muudatusi kommuunide nimedes;

| — | tabeli veergu „Kommuunid“ on ajakohastatud, nii et see vastab IV osa punktis 1 esitatud kommuunide nimedele. |
| --- | --- |

—

tabeli veergu „Kommuunid“ on ajakohastatud, nii et see vastab IV osa punktis 1 esitatud kommuunide nimedele.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

5.   Vahetus läheduses asuv piirkond

Tootespetsifikaadi I peatüki IV osa punkti 3 on muudetud, näitamaks et võrdlusalus, mille põhjal määratletakse piirkond sellisel kujul, nagu seda tootespetsifikaadis kirjeldatakse, on 2021. aasta geograafiline kood. See teave annab piirkonna määratlusele õigusliku aluse.

Viite lisamine 2021. aasta geograafilisele koodile tingib kommuunide nimekirja ajakohastamise. Sellega seoses jäetakse välja Kaysersbergi kommuun ja lisatakse Kaysersberg Vignoble’i kommuun, märkides, et selle kommuuni puhul võetakse arvesse ainult Kaysersbergi delegeeritud kommuuni territooriumi.

Need redaktsioonilised muudatused ei muuda vahetus läheduses asuva piirkonna ulatust.

Muudatuse tõttu muudetakse koonddokumendi punkti 9.

6.   Viinamarjasordid

Tootespetsifikaadi I peatüki V osa punkti 1 alapunkti a on lisatud sõnarühmad „– valgete veinide puhul:“ ja „– punaste veinide puhul: viinamarjasort „Pinot noir N“, kuna rahuldati esitatud taotlus punaste vaiksete veinide tunnustamiseks riiklikul tasandil teatud päritolunimetuste „Alsace grand cru“ jaoks. Viinamarjasort „Pinot noir N“ on ainus viinamarjasort, mida on lubatud kasutada nende punaste veinide valmistamiseks. Samuti on see ainus viinamarjasort, millest on lubatud valmistada päritolunimetust „Alsace“ kandvat punast veini.

V osa punkti 1 alapunktidesse a, b ja e ning V osa punkti 2 alapunkti b on väikeste marjadega muskaatviinamarjasortide puhul lisatud nimetustesse sõnad „blancs“ (valged) ja „roses“ (roosad), et parandada tootespetsifikaadi eelmises versioonis sisalduv viga.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

7.   Istutustihedus

Tootespetsifikaadi I peatüki VI osa punkti 1 alapunkti a on lisatud sõnarühmad: „Valge veini valmistamiseks“ ja „Punase veini valmistamiseks“, et eristada minimaalseid istutustihedusi sõltuvalt veini värvusest. Esitatud on istutustihedused nimetuste jaoks, mille puhul on võimalik valmistada punaseid veine.

Need täiendused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

Tootespetsifikaadi I peatüki VI osa punkti 1 alapunktis a on täpsustatud kuupäev, mil kohaldatakse eeskirja, mis võimaldab kohandada istutustihedust väljajuurimise teel: „25. oktoober 2011“, asendades sõnastuse „alates käesoleva tootespetsifikaadi heakskiitmise kuupäevast“.

Muudatuse tõttu tuleb muuta koonddokumendi punkti 5.

8.   Viinapuude lõikamise eeskirjad

Tootespetsifikaadi I peatüki VI osa punkti 1 alapunktis b on valgete veinide puhul välja jäetud nõue, mis käsitleb pungade arvu kasvupinna ruutmeetri kohta, kuna see on eri viinamarjasortide puhul erinev, ning on sätestatud ühtne eeskiri, mille kohaselt võib ühel tüvel olla 18 punga.

See muudatus võimaldab ühtlustada Alsace’i piirkonna päritolunimetuste tootespetsifikaate ja hõlbustab kontrollitoiminguid.

Muudetakse koonddokumendi punkti 5.

Lause algusesse lisatakse sõnad „Valgete veinide puhul“, kuna rahuldati esitatud taotlus punaste vaiksete veinide tunnustamiseks riiklikul tasandil teatud päritolunimetuste „Alsace grand cru“ jaoks.

Lisatud on viinapuude lõikamise eeskiri punaste veinide jaoks, lubatud on kuni 14 punga tüve kohta. See arv on väiksem kui valgete veinide tootmise puhul lubatud arv. See eeskiri võimaldab tagada sidususe lubatud saagikuse ja kvaliteetviinamarjade tootmisega.

Viimatinimetatud muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

9.   Viinapuude toestamist ja lehestiku kõrgust käsitlevad eeskirjad

Tootespetsifikaadi I peatüki VI osa punkti 1 alapunktis c on välja jäetud nõue, mis käsitleb võrsete toetustraadi maksimaalset kõrgust ning muudetud on toestatud lehestiku kõrguse mõõtmise viisi.

Need muudatused võimaldavad viinapuu kasvamise käigus tuvastada vastavust lehestiku kõrgust käsitlevale nõudele, mida varasemalt võis tuvastada ainult kohustusliku meetodi abil.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

10.   Kasvatusala maksimaalne keskmine koormus

Tootespetsifikaadi I peatüki VI osa punkti 1 alapunktis d on vähendatud kasvatusala maksimaalset keskmist koormust valgete veinide puhul, viies selle 10 000 kilogrammilt hektari kohta 8 500 kilogrammini hektari kohta, mis on vastavuses saagikuse nõude vähendamisega nende veinide puhul.

Määrati kindlaks vastav väärtus punaste veinide jaoks, mis on madalam kui valgete veinide puhul ja mis vastab saagikuse näitajatele nende veinide puhul.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

11.   Viinamarjade küpsusaste ja minimaalne naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides

Tootespetsifikaadi I peatüki VII osa punkti 2 alapunktis a esitatud tabelit on muudetud, et võtta arvesse taotlust punaste vaiksete veinide tunnustamiseks riiklikul tasandil teatud päritolunimetuste „Alsace grand cru“ jaoks.

Nende nimetusega „Alsace grand cru“ punaste veinide jaoks on määratud kindlaks viinamarjade minimaalne suhkrusisaldus koristamisel ning nende veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides

See teave ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

Valgete veinide puhul on viinamarjade minimaalset suhkrusisaldust suurendatud 2 või 3 grammi võrra veinivirde liitri kohta, et võtta arvesse sama 1 mahuprotsendi suurust erinevust minimaalse naturaalse alkoholisisaldusega mahuprotsentides, mis on esitatud tootespetsifikaadi eelmises versioonis. Nimetuse kaitse- ja haldusasutus otsustas suhkru alkoholiks muutumise arvutuses kasutada valgete veinide puhul väärtust 17 grammi suhkrut alkoholisisalduse 1 mahuprotsendi kohta, samas kui esialgses tootespetsifikaadis kasutati väärtust 16,83. Seda väärtust 17 soovitas riikliku päritolunimetuste instituudi (INAO) pädev komitee tootespetsifikaadi esimese versiooni koostamise ajal.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

12.   Saagikus

Tootespetsifikaadi I peatüki VIII osa punktides 1 ja 2 on vähendatud saagikuse ja maksimaalse kogusaagikuse väärtusi, et võimaldada kvaliteedi paremat kontrolli seoses valgete veinide ja märget „Vendanges tardives“ (hiline saagikoristus) kandvate valgete veinidega, vastavalt Alsace’i piirkonna nimetuste hierarhilisele korraldusele.

Koonddokumendi punkti 5 muudetakse seoses maksimaalse saagikuse väärtustega (maksimaalne kogusaagikus).

Ilma lisamärketa veinide puhul on lisatud sõnad „Valged veinid“, kuna rahuldati taotlus punaste vaiksete veinide tunnustamiseks riiklikul tasandil teatud päritolunimetuste „Alsace grand cru“ jaoks.

Punaste veinide saagikuse ja maksimaalse kogusaagikuse väärtused määrati kindlaks vastavalt Alsace’i piirkonna nimetuste hierarhilisele korraldusele, seega on need väärtused nende „grand cru“ nimetuste puhul madalamad.

Viimatinimetatud muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

13.   Õun- ja piimhappeline fermentatsioon ja fermenteeritavate suhkrute sisaldus punaste veinide puhul

Tootespetsifikaadi I peatüki IX osa punkti 1 alapunktis c on täpsustatud, et punaste veinide puhul peab õun- ja piimhappeline fermentatsioon olema lõppenud.

Selle nõude kontrollimiseks on kindlaks määratud, et villimise etapil võib veini õunhappe sisaldus olla kuni 0,4 grammi liitri kohta.

IX osa punkti 1 alapunktis d on määratletud fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus, mis võib pärast fermentatsiooni olla kuni 2 grammi liitri kohta.

Koonddokumenti ei muudeta.

14.   Keeld suurendada punaste veinide puhul minimaalset naturaalset alkoholisisaldust mahuprotsentides

Tootespetsifikaadi I peatüki IX osa punkti 1 alapunktis c on täpsustatud, et punaste veinide puhul ei ole lubatud veinide rikastamine. See veini valmistamise etapil kohaldatav piirang on vastavuses viinamarja tootmiseks kasutatavate kasvatusalade piiritlemise, minimaalse istutustiheduse, viinapuude lõikamise eeskirjade ja saagikuse madalate väärtustega.

Koonddokumenti ei muudeta.

15.   Veinikeldri mahutavus

Tootespetsifikaadi I peatüki IX osa punkti 1 alapunktis g on vähendatud veinikeldrite mahutavuse arvutamiseks kasutatavat koefitsienti.

Suhe eelmise aasta saagi koguse ja veinikeldrite mahutavuse vahel ei pea olema nii suur.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

16.   Veini valmimise ja tarbijale turustamise kuupäev punaste veinide puhul

Tootespetsifikaadi I peatüki IX osa punktis 2 on määratletud veini laagerdumise minimaalne aeg punaste veinide jaoks, mis peab kestma kuni saagikoristusele järgneva aasta 1. oktoobrini. Viinamarjasordist „Pinot noir N“ valmistatud veinid neil aladel peavad saama laagerduda nõutava minimaalse aja kestel, et tagada nende omaduste nõuetekohane avaldumine.

I peatüki IX osa punkti 5 alapunktis a on märgitud, et pärast laagerdumisetapi lõppemist võib punaseid veine tarbijale turustada alles alates saagikoristusele järgneva aasta 1. oktoobrist.

Need muudatused ei too kaasa koonddokumendi muutmist.

17.   Villitud partiide kontrollimine

Tootespetsifikaadi I peatüki IX osa punkti 3 alapunktis b on välja jäetud nõue säilitada kontrollpudeleid villitud partiide kontrollimiseks.

Tegemist on eeskirjaga, mis on üle viidud kontrollikava käigus rakendatavate kontrollimeetmete hulka.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

18.   Villitud veini ladustamine

Tootespetsifikaadi I peatüki IX osa punktis 4 on täpsustatud villitud veini ladustamiskoha omadusi.

See võimaldab ettevõtjatel seda eeskirja paremini kohaldada ja lihtsustab kontrollimist.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

19.   Inimtegurid, mis toetavad seost geograafilise piirkonnaga

Tootespetsifikaadi I peatüki X osa punkti 1 alapunkti b teksti on muudetud, et võtta arvesse päritolunimetustega punaste vaiksete veinide „Alsace grand cru Hengst“ ja „Alsace grand cru Kirchberg de Barr“ tunnustamist:

| — | kontrollitud päritolunimetuse „Alsace grand cru Hengst“ kohta on lisatud järgmine teave: punaste veinide tunnustamine 2022. aastal, lubatud on kasutada ainult viinamarjasorti „Pinot noir N“, minimaalne istutustihedus punase veini tootmiseks on 5 500 tüve hektari kohta, veine ei ole lubatud rikastada, veinid peavad laagerduma vähemalt 10 kuud; |
| --- | --- |

—

kontrollitud päritolunimetuse „Alsace grand cru Hengst“ kohta on lisatud järgmine teave: punaste veinide tunnustamine 2022. aastal, lubatud on kasutada ainult viinamarjasorti „Pinot noir N“, minimaalne istutustihedus punase veini tootmiseks on 5 500 tüve hektari kohta, veine ei ole lubatud rikastada, veinid peavad laagerduma vähemalt 10 kuud;

| — | kontrollitud päritolunimetuse „Alsace grand cru Kirchberg de Barr“ kohta on lisatud järgmine teave: punaste veinide tunnustamine 2022. aastal, lubatud on kasutada ainult viinamarjasorti „Pinot noir N“, minimaalne istutustihedus punase veini tootmiseks on 5 000 tüve hektari kohta, veine ei ole lubatud rikastada, veinid peavad laagerduma vähemalt 10 kuud; |
| --- | --- |

—

kontrollitud päritolunimetuse „Alsace grand cru Kirchberg de Barr“ kohta on lisatud järgmine teave: punaste veinide tunnustamine 2022. aastal, lubatud on kasutada ainult viinamarjasorti „Pinot noir N“, minimaalne istutustihedus punase veini tootmiseks on 5 000 tüve hektari kohta, veine ei ole lubatud rikastada, veinid peavad laagerduma vähemalt 10 kuud;

X osa punkti 1 alapunktis b on välja jäetud teave selle kohta, et nende kahe päritolunimetuse tunnistamine hõlmab üksnes valgeid veine, vajaduse korral on teksti parema arusaadavuse huvides lisatud sõnad „valgete veinide puhul“.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

Väikeste marjadega muskaatviinamarjasortide puhul on lisatud nimetustesse sõnad „blancs“ (valged) ja „roses“ (roosad), et parandada tootespetsifikaadi eelmises versioonis sisalduv viga. Need täiendused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

20.   Veini(de) kirjeldus

Tootespetsifikaadi I peatüki X osa punkti 2 on lisatud valgete veinide visuaalse aspekti kirjeldus, et neid veine paremini iseloomustada.

Kirjeldatud veinide kahe esimese tüübi puhul: „Need kaht tüüpi veinid on intensiivse väljapeetud värvusega, mis võib ulatuda kuldkollaseni.“

Kirjeldatud veinide kahe viimase tüübi puhul: „Need kaht tüüpi veinid on intensiivse väljapeetud värvusega, mis võib ulatuda merevaigukollaseni.“

Muudetakse koonddokumendi punkti 4.

Punaste veinide puhul on lisatud peamiste organoleptiliste omaduste kirjeldus päritolunimetuste „Alsace grand cru Hengst“ ja „Alsace grand cru Kirchberg de Barr“ jaoks.

Need kirjeldused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

21.   Seos geograafilise piirkonnaga

Tootespetsifikaadi I peatüki X osa punktis 3 on päritolunimetuse „Alsace grand cru Hengst“ puhul tegureid, mis mõjutavad seost geograafilise piirkonnaga ja veinide omadusi, mida on võimalik kohaldada kõnealuse nimetusega punaste veinide suhtes, täiendatud punaseid veine puudutava eriomase teabega.

Koonddokumenti ei muudeta.

22.   Üleminekumeetmed

Tootespetsifikaadi I peatüki XI osa punktis 2 on kooskõlas I peatüki VI osas tehtud muudatustega välja jäetud võrseid toestava traadi maksimaalne kõrgus ning vähendatud on maksimaalset pungade arvu tüve kohta.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

23.   Kohustuslik märge valgete veinide suhkrusisalduse kohta veini märgistusel ja muudel teabekandjatel

Tootespetsifikaadi I peatüki XII osa punkti 2 alapunkti d on lisatud uus tekst, millega asendatakse ja muudetakse kohustuslikuks seni vabatahtlik märge suhkrusisalduse kohta vastavalt sätestatule Euroopa määruses 2019-33.

See teave võimaldab tarbijal saada paremini aru veini tüübist.

Seda uut eeskirja ei kohaldata traditsiooniliste märgetega „vendanges tardives“ (hiline saagikoristus) ja „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest) varustatud veinide puhul.

Muudetakse koonddokumendi punkti 9.

Algsest alapunktist d saab XII osa punkti 2 alapunkt e.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

24.   Kasvatusala kasutamise eeldeklaratsioon

Tootespetsifikaadi II peatüki I osa punkti 1 on lisatud täpsustus eeskirjadesse, mis käsitlevad kasvatusala kasutamise eeldeklaratsiooni, mille ettevõtja esitab päritolunimetuste „Alsace grand cru“ kaitse- ja haldusasutusele juhul, kui ta loobub selle nimetuse tootmisest.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

KOONDDOKUMENT

1.   Nimetus(ed)

Alsace grand cru Geisberg

2.   Geograafilise tähise tüüp:

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

4.   Veini(de) kirjeldus

1.

LÜHIKIRJELDUS

Tegemist on vaiksete valgete veinidega.

Veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides on 12,5 % viinamarjasortide „Gewurztraminer Rs“ ja „Pinot gris G“ puhul ning 11 % muude viinamarjasortide puhul. Pärast rikastamist ei tohi veinide alkoholisisaldus ületada 15 mahuprotsenti viinamarjasortide „Gewurztraminer Rs“ ja „Pinot gris G“ puhul ning 14 mahuprotsenti muude viinamarjasortide puhul.

Muud analüütilised omadused vastavad liidu õigusnormidega sätestatud väärtustele.

Tegemist on väga hästi säilivate valgete veinidega, mida iseloomustab värskus, mis põhineb domineerival viinhappest tuleneval happesusel koos kõrge küpsusastmega viinamarjade kasutamisega. Nimetusele võib lisada kasutatavaid nimetusi, kui veinid on valmistatud üksnes viinamarjasortidest, mis on määratud kasutamiseks asjaomase nimetuse all. Tegemist on tugevate ja rikkalike maitseomadustega ning tugeva ja paljude nüanssidega lõhnaomadustega veinidega. Veinidel on pikk järelmaitse, mis muutub aja jooksul rikkalikumaks.

Eristatakse järgmisi veine:

| — | kuivad, mineraalsed veinid; |
| --- | --- |

—

kuivad, mineraalsed veinid;

| — | aromaatsed, puuviljalised, rasked, rikkaliku maitsega veinid. |
| --- | --- |

—

aromaatsed, puuviljalised, rasked, rikkaliku maitsega veinid.

Need kaht tüüpi veinid on intensiivse väljapeetud värvusega, mis võib ulatuda kuldkollaseni.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | milliekvivalentides liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

milliekvivalentides liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

2.   Märkega „Vendanges tardives“ (hiline saagikoristus) varustatud päritolunimetusega veinid

LÜHIKIRJELDUS

Veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides on 16 % viinamarjasortide „Gewurztraminer Rs“ ja „Pinot gris G“ puhul ning 14,5 % muude viinamarjasortide puhul.

Muud analüütilised omadused vastavad liidu õigusnormidega sätestatud väärtustele.

Märkega „vendanges tardives“ varustatud veinidel on sageli väga eksootilised lõhna- ja maitseomadused, mis meenutavad kuumtöödeldud puuvilju ja millel on värske järelmaitse. Nende kontsentratsioon on kõrgem ning lõhn ja maitse püsivamad. Need veinid on intensiivse väljapeetud värvusega, mis võib ulatuda merevaigukollaseni.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | milliekvivalentides liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

milliekvivalentides liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

3.   Märkega „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest) varustatud päritolunimetusega veinid

LÜHIKIRJELDUS

Veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides on 18,2 % viinamarjasortide „Gewurztraminer Rs“ ja „Pinot gris G“ puhul ning 16,4 % muude viinamarjasortide puhul.

Muud analüütilised omadused vastavad liidu õigusnormidega sätestatud väärtustele.

Märkega „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest) varustatud veinid on kontsentreeritumad, tugevama maitsega, neil on sageli puuviljade viljaliha lõhna- ja maitseomadused. Nende kontsentratsioon on kõrgem ning lõhn ja maitse püsivamad. Need veinid on intensiivse väljapeetud värvusega, mis võib ulatuda merevaigukollaseni.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | milliekvivalentides liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

milliekvivalentides liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

5.1.   Veinivalmistuse eritavad

1.   Kasvatusviisid: istutustihedus

Viljelustavad

Viinapuude minimaalne istutustihedus on 4 500 taime hektari kohta.

Viinapuude ridade maksimaalne vahekaugus on 2 meetrit.

Viinapuude vahekaugus reas jääb vahemikku 0,75–1,50 m.

Alates 25. oktoobrist 2011 ei või ridade väljajuurimisel kasvatusalal jääda viinapuude ridade vahe suuremaks kui 3 meetrit.

2.   Kasvatusviisid: viinapuude lõikamise eeskirjad

Viljelustavad

Viinapuud lõigatakse ühe- või kaheõlalise Guyot’ vormi järgi, jättes iga tüve kohta kuni 18 punga.

3.   Saagikoristus

Viljelustavad

Veinid valmistatakse käsitsi korjatud viinamarjadest.

4.   Minimaalse naturaalse alkoholisisalduse mahuprotsentides suurendamine

Veinivalmistuse eritavad

Minimaalset naturaalset alkoholisisaldust mahuprotsentides ei või suurendada rohkem kui:

0,5 mahuprotsendi võrra veinide puhul, mis on valmistatud viinamarjasortidest „Gewurztraminer B“ ja „Pinot gris G“,

1,5 mahuprotsendi võrra muudest viinamarjasortidest valmistatud veinide puhul.

Veinide puhul, millele võib lisada märke „vendanges tardives“ (hiline saagikoristus) või „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest), ei ole lubatud kasutada rikastamist.

5.   Veini valmistamine

Veinide valmistamisel kohaldatav piirang

Puutükkide kasutamine on keelatud.

6.   Veini laagerdumine

Veinivalmistuse eritavad

Veinid peavad laagerduma vähemalt saagikoristusele järgneva aasta 1. juulini.

Veinid, millele võib lisada märke „vendanges tardives“(hiline saagikoristus) või „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest), peavad laagerduma vähemalt saagikoristusele järgneva teise aasta 1. juulini.

5.2.   Maksimaalne saagikus

| 1. | Päritolunimetusega veinid koos märkega „vendanges tardives“ (hiline saagikoristus) või ilma selleta
  60 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

1.

Päritolunimetusega veinid koos märkega „vendanges tardives“ (hiline saagikoristus) või ilma selleta

60 hektoliitrit hektari kohta

| 2. | Päritolunimetusega veinid märkega „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest)
  48 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

2.

Päritolunimetusega veinid märkega „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest)

48 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjade korjamine ja pressimine ning veini valmistamine ja laagerdumine toimub järgmiste kommuunide territooriumil 2021. aasta ametliku geograafilise koodi alusel:

| — | Haut-Rhini departemang: täielikult hõlmatud kommuunid: Ammerschwihr, Beblenheim, Bennwihr, Bergheim, Bergholtz, Eguisheim, Gueberschwihr, Guebwiller, Hattstatt, Hunawihr, Ingersheim, Katzenthal, Mittelwihr, Niedermorschwihr, Orschwihr, Pfaffenheim, Ribeauvillé, Riquewihr, Rodern, Rouffach, Saint-Hippolyte, Soultzmatt, Thann, Turckheim, Vieux-Thann, Voegtlinshoffen, Westhalten, Wettolsheim, Wintzenheim, Wuenheim, Zellenberg.
  Osaliselt hõlmatud kommuunid: Kaysersberg Vignoble, üksnes Kientzheimi ja Sigolsheimi delegeeritud kommuunide territooriumi ulatuses. |
| --- | --- |

—

Haut-Rhini departemang: täielikult hõlmatud kommuunid: Ammerschwihr, Beblenheim, Bennwihr, Bergheim, Bergholtz, Eguisheim, Gueberschwihr, Guebwiller, Hattstatt, Hunawihr, Ingersheim, Katzenthal, Mittelwihr, Niedermorschwihr, Orschwihr, Pfaffenheim, Ribeauvillé, Riquewihr, Rodern, Rouffach, Saint-Hippolyte, Soultzmatt, Thann, Turckheim, Vieux-Thann, Voegtlinshoffen, Westhalten, Wettolsheim, Wintzenheim, Wuenheim, Zellenberg.

Osaliselt hõlmatud kommuunid: Kaysersberg Vignoble, üksnes Kientzheimi ja Sigolsheimi delegeeritud kommuunide territooriumi ulatuses.

| — | Bas-Rhini departemang: Andlau, Barr, Bergbieten, Blienschwiller, Dahlenheim, Dambach-la-Ville, Eichhoffen, Kintzheim, Marlenheim, Mittelbergheim, Molsheim, Nothalten, Scharrachbergheim-Irmstett, Wolxheim.
  Määratletud piirkonda ainult osaliselt kuuluvate kommuunide omavalitsusse on esitatud kaart, kus määratakse kindlaks geograafilise tootmispiirkonna piir.
  Geograafilist piirkonda hõlmavate kartograafiliste dokumentidega on võimalik tutvuda riikliku päritolunimetuste instituudi (INAO) veebisaidi vahendusel. |
| --- | --- |

—

Bas-Rhini departemang: Andlau, Barr, Bergbieten, Blienschwiller, Dahlenheim, Dambach-la-Ville, Eichhoffen, Kintzheim, Marlenheim, Mittelbergheim, Molsheim, Nothalten, Scharrachbergheim-Irmstett, Wolxheim.

Määratletud piirkonda ainult osaliselt kuuluvate kommuunide omavalitsusse on esitatud kaart, kus määratakse kindlaks geograafilise tootmispiirkonna piir.

Geograafilist piirkonda hõlmavate kartograafiliste dokumentidega on võimalik tutvuda riikliku päritolunimetuste instituudi (INAO) veebisaidi vahendusel.

7.   Veiniviinamarjasort / veiniviinamarjasordid

Gewurztraminer Rs

Muscat Ottonel B – Muscat, Moscato

Muscat à petits grains blancs B – Muscat, Moscato

Muscat à petits grains roses Rs – Muscat, Moscato

Pinot gris G

Riesling B

8.   Seos(t)e kirjeldus

Tuginedes Alsace’i viinamarjaistandusi iseloomustavatele soodsatele ilmastikuoludele, kasutatakse kontrollitud päritolunimetusega veini „Alsace grand cru Geisberg“ puhul üht parimatest asukohtadest. Veinikasvatusala asub maalilisel Alsace’i piirkonna maastikul, seal on võimalik valmistada väljendusrikkaid veine, millel on iseloomulikud omadused ja kordumatu isikupära.

Mulla omadused, mis on seotud orgude kallete olukorraga, soodustavad veinide soolasusnüanssi ja happesusraamistikku ning nii kujunevad välja peene struktuuriga, tasakaalus, väljakujunenud maitse ja pika järelmaitsega veinid. Aastatega veinide mineraalsus ja maitse mitmekesisus aina suureneb.

Sügisperioodi väga head ilmastikutingimused, mis soodustavad suhkru kontsentratsiooni suurenemist enne koristust ja väärishallituse väljakujunemist, võimaldavad valmistada veini üleküpsenud viinamarjadest.

Tootespetsifikaadis määratletud laagerdumine võimaldab veine täiustada.

Kohaldades rangeid tootmiseeskirju, nagu viinapuude suure lehepinna hoidmine ja käsitsi toimuv saagikoristus, säilitavad Alsace’i piirkonna viinamarjakasvatajad rikkaliku maitse ja pika säilivusaja poolest hinnatud veinide eristatavad omadused.

Tegemist on selle piirkonna eriti kvaliteetsete veinidega. Tegemist on veinidega, mida hinnatakse kõrgemalt kui veine, millel on kontrollitud päritolunimetus „Alsace“.

Juba 1958. aastal kirjutatud Médard Barthi teoses „Der Rebbau des Elsass und die Absatzgebieten seiner Weine“ ülistatakse seda tänapäeval kõrge tunnustuse omandanud veinikasvatusala.

9.   Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuv piirkond, mis on määratletud viinamarjade pressimise, veini valmistamise ja valmimise erandina, hõlmab järgmiste kommuunide territooriumi vastavalt 2021. aasta ametlikule geograafilisele koodile:

| — | Haut-Rhini departemang: Täielikult hõlmatud kommuunid: Bergholtz-Zell, Berrwiller, Buhl, Cernay, Colmar, Gundolsheim, Hartmanswiller, Herrlisheim, Houssen, Husseren-les-Châteaux, Jungholtz, Leimbach, Obermorschwihr, Osenbach, Ostheim, Rorschwihr, Soultz, Steinbach, Uffholtz, Walbach, Wattwiller, Wihr-au-Val, Zimmerbach.
  Osaliselt hõlmatud kommuunid: Kaysersberg Vignoble, üksnes Kaysersbergi delegeeritud kommuuni territooriumi ulatuses. |
| --- | --- |

—

Haut-Rhini departemang: Täielikult hõlmatud kommuunid: Bergholtz-Zell, Berrwiller, Buhl, Cernay, Colmar, Gundolsheim, Hartmanswiller, Herrlisheim, Houssen, Husseren-les-Châteaux, Jungholtz, Leimbach, Obermorschwihr, Osenbach, Ostheim, Rorschwihr, Soultz, Steinbach, Uffholtz, Walbach, Wattwiller, Wihr-au-Val, Zimmerbach.

Osaliselt hõlmatud kommuunid: Kaysersberg Vignoble, üksnes Kaysersbergi delegeeritud kommuuni territooriumi ulatuses.

| — | Bas-Rhini departemang: Albé, Avolsheim, Balbronn, Bernardswiller, Bernardvillé, Bischoffsheim, Boersch, Bourgheim, Châtenois, Cleebourg, Dachstein, Dangolsheim, Dieffenthal, Dorlisheim, Epfig, Ergersheim, Ernolsheim- Bruche, Fessenheim-le-Bas, Flexbourg, Furdenheim, Gertwiller, Gimbrett-Berstett, Goxwiller, Heiligenstein, Itterswiller, Kienheim, Kirchheim, Kuttolsheim, Mittelhausen, Mutzig, Nordheim, Oberhoffen-les-Wissenbourg, Obernai, Odratzheim, Orschwiller, Osthoffen, Ottrott, Petersbach, Reichsfeld, Riedseltz, Rosenwiller, Rosheim, Rott, Saint-Nabor, Saint-Pierre, Scherwiller, Seebach, Soultz-les-Bains, Steinseltz, Stotzheim, Strasbourg, Traenheim, Villé, Wangen, Westhoffen, Wissembourg, Zellwiller. |
| --- | --- |

—

Bas-Rhini departemang: Albé, Avolsheim, Balbronn, Bernardswiller, Bernardvillé, Bischoffsheim, Boersch, Bourgheim, Châtenois, Cleebourg, Dachstein, Dangolsheim, Dieffenthal, Dorlisheim, Epfig, Ergersheim, Ernolsheim- Bruche, Fessenheim-le-Bas, Flexbourg, Furdenheim, Gertwiller, Gimbrett-Berstett, Goxwiller, Heiligenstein, Itterswiller, Kienheim, Kirchheim, Kuttolsheim, Mittelhausen, Mutzig, Nordheim, Oberhoffen-les-Wissenbourg, Obernai, Odratzheim, Orschwiller, Osthoffen, Ottrott, Petersbach, Reichsfeld, Riedseltz, Rosenwiller, Rosheim, Rott, Saint-Nabor, Saint-Pierre, Scherwiller, Seebach, Soultz-les-Bains, Steinseltz, Stotzheim, Strasbourg, Traenheim, Villé, Wangen, Westhoffen, Wissembourg, Zellwiller.

Pakendamine geograafilises piirkonnas

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

pakendamine määratletud geograafilises piirkonnas

Tingimuse kirjeldus

Veinid villitakse „Vin du Rhin“ tüüpi pudelitesse, mis vastavad 20. mai 1955. aasta dekreedi nr 55-673, 13. mai 1959. aasta määruse ja 19. märtsi 1963. aasta dekreedi sätetele, muud tüüpi pudelite kasutamine ei ole lubatud.

Alates 5. juulist 1972 peavad veinid olema pudelitesse villitud Bas-Rhini ja Haut-Rhini departemangudes, kasutades „Vin du Rhin“ tüüpi pudeleid, mida on kirjeldatud 1955. aasta dekreedis.

Aastakäigu märkimine

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Aastakäigu teave tuleb esitada koos nimetusega ning see peab olema saagi- ja varude deklaratsioonidel, saatedokumentidel, kuulutustes, teabeprospektidel, etikettidel, arvetel ning mis tahes pakenditel.

Kasutusnimetus

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kontrollitud päritolunimetusele võib lisada ühe kasutusel olevatest nimetustest, kui veinid on valmistatud üksnes viinamarjasortidest, mis on määratud kasutamiseks asjaomase nimetuse all.

Kahe või enama kasutatava nimetuse esitamine samal etiketil ei ole lubatud.

Kõnealused kasutusel olevad nimetused on järgmised:

Gewurztraminer,

Muscat,

Muscat Ottonel,

Pinot gris,

Riesling.

Traditsioonilised märked „vendanges tardives“ (hiline saagikoristus) ja „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest)

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Veinide puhul, millele võib lisada märke „vendanges tardives“ (hiline saagikoristus) või „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest), tuleb ära näidata:

| — | aastakäik, |
| --- | --- |

—

aastakäik,

| — | üks kasutusnimetus. |
| --- | --- |

—

üks kasutusnimetus.

Märge suhkrusisalduse kohta

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Valgeid veine, millele on käesoleva tootespetsifikaadi järgi antud üks 51st kontrollitud päritolunimetusest „Alsace Grand Cru – asukoht“, välja arvatud märkega „Vendanges Tardives“ (hiline saagikoristus) või „Sélection de Grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest) varustatud veinid, ja mida esitletakse selle nimetuse all, ei saa avalikult pakkuda, transportida, müügiks pakkuda ega müüa, kui reklaamides, etikettidel, arvetel või mis tahes pakenditel puudub selgelt nähtavate tähtedega märge suhkrusisalduse kohta, nagu on määratletud Euroopa õigusaktides.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-4cec3ff9-abd4-4253-a1db-245ddd809faa

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---

| 7.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 386/49 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 386/49

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2022/C 386/10)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni aasta delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Alsace grand cru Moenchberg“

PDO-FR-A0383-AM02

Teate esitamise kuupäev: 20.7.2022

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJENDUSED

1.   Lisateave

Tootespetsifikaadi I peatüki II osa punkti 1 lisatakse järgmised kasutatavad nimetused: „Sylvaner“ ja „Pinot noir“ ning nendega seotud viinamarjasordid, vastavalt: „Sylvaner B“ ja „Pinot noir N“.

Lisatud on kasutatav nimetus „Sylvaner“, millega parandatakse tootespetsifikaadi esimeses versioonis sisalduv viga. Kõnealuse esimese versiooni I peatüki X osa punkti 1 alapunktis b on täpsustatud, et lubatud viinamarjasortidest „võib valmistada veine, mida turustatakse vastavate nimetuste all“, kuid vastav kasutuses olev nimetus ei olnud esitatud võimalike kasutatavate nimetuste nimekirjas. Riigisisese otsusega, mis on varasem tootespetsifikaadi esimese versiooni heakskiitmisest, lisati viinamarjasort „Sylvaner B“ päritolunimetusega veinide „Alsace grand cru Zotzenberg“ valmistamiseks lubatud viinamarjasortide hulka, võttes arvesse kohalikke tavasid ja nende veinide tuntust.

Kasutatav nimetus „Pinot noir“ lisati tootespetsifikaati, kuna rahuldati esitatud taotlus punaste vaiksete veinide tunnustamiseks riiklikul tasandil teatud päritolunimetuste „Alsace grand cru“ jaoks. See punase veini tunnustamise taotlus tugineb nimetuste „Alsace grand cru“ tootmiseks ettenähtud kasvatusaladelt saadud viinamarjasordist „Pinot noir N“ valmistatud veinide ajaloole, tuntusele ja omadustele. Viinamarjasort „Pinot noir N“ on ainus viinamarjasort, mida on lubatud kasutada nende punaste veinide valmistamiseks.

Tootespetsifikaadi I peatüki II osa punkti 1 on väikeste marjadega muskaatviinamarjasortide puhul, mida kasutatakse nimetust „Muscat“ kandva veini valmistamiseks, lisatud nimetustesse sõnad „blancs“ (valged) ja „roses“ (roosad), et parandada viga tootespetsifikaadi eelmises versioonis.

Need muudatused ei too kaasa koonddokumendi muutmist.

2.   Tooteliigid

Tootespetsifikaadi I peatüki III osa teksti on muudetud täpsustamaks, et selles tootespetsifikaadis osutatud kontrollitud päritolunimetused ei hõlma enam üksnes valgeid vaikseid veine.

Konkreetselt on nimetatud kontrollitud päritolunimetused „Alsace grand cru“, mis tähistavad valgeid ja punaseid vaikseid veine („Alsace grand cru Hengst“, „Alsace grand cru Kirchberg de Barr“).

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

3.   Geograafiline piirkond

Tootespetsifikaadi I peatüki IV osa punkti 1 on lisatud lõik, mis viitab geograafilise piirkonna riikliku päritolunimetuste instituudi (INAO) pädeva komitee poolse kinnitamise kuupäevadele ning milles näidatakse, et võrdlusalus, mille põhjal määratletakse piirkond sellisel kujul, nagu seda tootespetsifikaadis kirjeldatakse, on 2021. aasta ametlik geograafiline kood. See teave annab piirkonna määratlusele õigusliku aluse.

Viite lisamine 2021. aasta geograafilisele koodile tingib kommuunide nimekirja ajakohastamise. Sellega seoses on välja jäetud Kientzheimi ja Sigolsheimi kommuunid, kuna nende territoorium on nüüdseks ühendatud Kaysersberg Vignoble’i kommuuniga.

Need redaktsioonilised muudatused ei muuda geograafilise piirkonna ulatust.

Punkti 1 on samuti lisatud järgmine teave:

„Geograafilist piirkonda hõlmavate kartograafiliste dokumentidega on võimalik tutvuda riikliku päritolunimetuste instituudi (INAO) veebisaidi vahendusel.

Määratletud piirkonda ainult osaliselt kuuluvate kommuunide omavalitsusse on esitatud kaart, kus määratakse kindlaks geograafilise tootmispiirkonna piir.“

Muudatuse tõttu muudetakse koonddokumendi punkti 6.

4.   Piiritletud kasvatusala

Tootespetsifikaadi I peatüki IV osa punktis 2 on tehtud järgmised muudatused:

| — | esimesse lõiku on selles sisalduva vea parandamiseks lisatud teave „6. ja 7. september 2006“, mis vastab kuupäevadele, millal pädev riiklik komitee kinnitas piiritletud kasvatusala; |
| --- | --- |

—

esimesse lõiku on selles sisalduva vea parandamiseks lisatud teave „6. ja 7. september 2006“, mis vastab kuupäevadele, millal pädev riiklik komitee kinnitas piiritletud kasvatusala;

| — | teise lõigu sõnastust on muudetud, et võtta arvesse IV osa punktis 1 tehtud muudatusi kommuunide nimedes; |
| --- | --- |

—

teise lõigu sõnastust on muudetud, et võtta arvesse IV osa punktis 1 tehtud muudatusi kommuunide nimedes;

| — | tabeli veergu „Kommuunid“ on ajakohastatud, nii et see vastab IV osa punktis 1 esitatud kommuunide nimedele. |
| --- | --- |

—

tabeli veergu „Kommuunid“ on ajakohastatud, nii et see vastab IV osa punktis 1 esitatud kommuunide nimedele.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

5.   Vahetus läheduses asuv piirkond

Tootespetsifikaadi I peatüki IV osa punkti 3 on muudetud, näitamaks et võrdlusalus, mille põhjal määratletakse piirkond sellisel kujul, nagu seda tootespetsifikaadis kirjeldatakse, on 2021. aasta geograafiline kood. See teave annab piirkonna määratlusele õigusliku aluse.

Viite lisamine 2021. aasta geograafilisele koodile tingib kommuunide nimekirja ajakohastamise. Sellega seoses jäetakse välja Kaysersbergi kommuun ja lisatakse Kaysersberg Vignoble’i kommuun, märkides, et selle kommuuni puhul võetakse arvesse ainult Kaysersbergi delegeeritud kommuuni territooriumi.

Need redaktsioonilised muudatused ei muuda vahetus läheduses asuva piirkonna ulatust.

Muudatuse tõttu muudetakse koonddokumendi punkti 9.

6.   Viinamarjasordid

Tootespetsifikaadi I peatüki V osa punkti 1 alapunkti a on lisatud sõnarühmad „– valgete veinide puhul:“ ja „– punaste veinide puhul: viinamarjasort „Pinot noir N“, kuna rahuldati esitatud taotlus punaste vaiksete veinide tunnustamiseks riiklikul tasandil teatud päritolunimetuste „Alsace grand cru“ jaoks. Viinamarjasort „Pinot noir N“ on ainus viinamarjasort, mida on lubatud kasutada nende punaste veinide valmistamiseks. Samuti on see ainus viinamarjasort, millest on lubatud valmistada päritolunimetust „Alsace“ kandvat punast veini.

V osa punkti 1 alapunktidesse a, b ja e ning V osa punkti 2 alapunkti b on väikeste marjadega muskaatviinamarjasortide puhul lisatud nimetustesse sõnad „blancs“ (valged) ja „roses“ (roosad), et parandada tootespetsifikaadi eelmises versioonis sisalduv viga.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

7.   Istutustihedus

Tootespetsifikaadi I peatüki VI osa punkti 1 alapunkti a on lisatud sõnarühmad: „Valge veini valmistamiseks“ ja „Punase veini valmistamiseks“, et eristada minimaalseid istutustihedusi sõltuvalt veini värvusest. Esitatud on istutustihedused nimetuste jaoks, mille puhul on võimalik valmistada punaseid veine.

Need täiendused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

Tootespetsifikaadi I peatüki VI osa punkti 1 alapunktis a on täpsustatud kuupäev, mil kohaldatakse eeskirja, mis võimaldab kohandada istutustihedust väljajuurimise teel: „25. oktoober 2011“, asendades sõnastuse „alates käesoleva tootespetsifikaadi heakskiitmise kuupäevast“.

Muudatuse tõttu tuleb muuta koonddokumendi punkti 5.

8.   Viinapuude lõikamise eeskirjad

Tootespetsifikaadi I peatüki VI osa punkti 1 alapunktis b on valgete veinide puhul välja jäetud nõue, mis käsitleb pungade arvu kasvupinna ruutmeetri kohta, kuna see on eri viinamarjasortide puhul erinev, ning on sätestatud ühtne eeskiri, mille kohaselt võib ühel tüvel olla 18 punga.

See muudatus võimaldab ühtlustada Alsace’i piirkonna päritolunimetuste tootespetsifikaate ja hõlbustab kontrollitoiminguid.

Muudetakse koonddokumendi punkti 5.

Lause algusesse lisatakse sõnad „Valgete veinide puhul“, kuna rahuldati esitatud taotlus punaste vaiksete veinide tunnustamiseks riiklikul tasandil teatud päritolunimetuste „Alsace grand cru“ jaoks.

Lisatud on viinapuude lõikamise eeskiri punaste veinide jaoks, lubatud on kuni 14 punga tüve kohta. See arv on väiksem kui valgete veinide tootmise puhul lubatud arv. See eeskiri võimaldab tagada sidususe lubatud saagikuse ja kvaliteetviinamarjade tootmisega.

Viimatinimetatud muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

9.   Viinapuude toestamist ja lehestiku kõrgust käsitlevad eeskirjad

Tootespetsifikaadi I peatüki VI osa punkti 1 alapunktis c on välja jäetud nõue, mis käsitleb võrsete toetustraadi maksimaalset kõrgust ning muudetud on toestatud lehestiku kõrguse mõõtmise viisi.

Need muudatused võimaldavad viinapuu kasvamise käigus tuvastada vastavust lehestiku kõrgust käsitlevale nõudele, mida varasemalt võis tuvastada ainult kohustusliku meetodi abil.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

10.   Kasvatusala maksimaalne keskmine koormus

Tootespetsifikaadi I peatüki VI osa punkti 1 alapunktis d on vähendatud kasvatusala maksimaalset keskmist koormust valgete veinide puhul, viies selle 10 000 kilogrammilt hektari kohta 8 500 kilogrammini hektari kohta, mis on vastavuses saagikuse nõude vähendamisega nende veinide puhul.

Määrati kindlaks vastav väärtus punaste veinide jaoks, mis on madalam kui valgete veinide puhul ja mis vastab saagikuse näitajatele nende veinide puhul.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

11.   Viinamarjade küpsusaste ja minimaalne naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides

Tootespetsifikaadi I peatüki VII osa punkti 2 alapunktis a esitatud tabelit on muudetud, et võtta arvesse taotlust punaste vaiksete veinide tunnustamiseks riiklikul tasandil teatud päritolunimetuste „Alsace grand cru“ jaoks.

Nende nimetusega „Alsace grand cru“ punaste veinide jaoks on määratud kindlaks viinamarjade minimaalne suhkrusisaldus koristamisel ning nende veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides

See teave ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

Valgete veinide puhul on viinamarjade minimaalset suhkrusisaldust suurendatud 2 või 3 grammi võrra veinivirde liitri kohta, et võtta arvesse sama 1 mahuprotsendi suurust erinevust minimaalse naturaalse alkoholisisaldusega mahuprotsentides, mis on esitatud tootespetsifikaadi eelmises versioonis. Nimetuse kaitse- ja haldusasutus otsustas suhkru alkoholiks muutumise arvutuses kasutada valgete veinide puhul väärtust 17 grammi suhkrut alkoholisisalduse 1 mahuprotsendi kohta, samas kui esialgses tootespetsifikaadis kasutati väärtust 16,83. Seda väärtust 17 soovitas riikliku päritolunimetuste instituudi (INAO) pädev komitee tootespetsifikaadi esimese versiooni koostamise ajal.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

12.   Saagikus

Tootespetsifikaadi I peatüki VIII osa punktides 1 ja 2 on vähendatud saagikuse ja maksimaalse kogusaagikuse väärtusi, et võimaldada kvaliteedi paremat kontrolli seoses valgete veinide ja märget „Vendanges tardives“ (hiline saagikoristus) kandvate valgete veinidega, vastavalt Alsace’i piirkonna nimetuste hierarhilisele korraldusele.

Koonddokumendi punkti 5 muudetakse seoses maksimaalse saagikuse väärtustega (maksimaalne kogusaagikus).

Ilma lisamärketa veinide puhul on lisatud sõnad „Valged veinid“, kuna rahuldati taotlus punaste vaiksete veinide tunnustamiseks riiklikul tasandil teatud päritolunimetuste „Alsace grand cru“ jaoks.

Punaste veinide saagikuse ja maksimaalse kogusaagikuse väärtused määrati kindlaks vastavalt Alsace’i piirkonna nimetuste hierarhilisele korraldusele, seega on need väärtused nende „grand cru“ nimetuste puhul madalamad.

Viimatinimetatud muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

13.   Õun- ja piimhappeline fermentatsioon ja fermenteeritavate suhkrute sisaldus punaste veinide puhul

Tootespetsifikaadi I peatüki IX osa punkti 1 alapunktis c on täpsustatud, et punaste veinide puhul peab õun- ja piimhappeline fermentatsioon olema lõppenud.

Selle nõude kontrollimiseks on kindlaks määratud, et villimise etapil võib veini õunhappe sisaldus olla kuni 0,4 grammi liitri kohta.

IX osa punkti 1 alapunktis d on määratletud fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus, mis võib pärast fermentatsiooni olla kuni 2 grammi liitri kohta.

Koonddokumenti ei muudeta.

14.   Keeld suurendada punaste veinide puhul minimaalset naturaalset alkoholisisaldust mahuprotsentides

Tootespetsifikaadi I peatüki IX osa punkti 1 alapunktis c on täpsustatud, et punaste veinide puhul ei ole lubatud veinide rikastamine. See veini valmistamise etapil kohaldatav piirang on vastavuses viinamarja tootmiseks kasutatavate kasvatusalade piiritlemise, minimaalse istutustiheduse, viinapuude lõikamise eeskirjade ja saagikuse madalate väärtustega.

Koonddokumenti ei muudeta.

15.   Veinikeldri mahutavus

Tootespetsifikaadi I peatüki IX osa punkti 1 alapunktis g on vähendatud veinikeldrite mahutavuse arvutamiseks kasutatavat koefitsienti.

Suhe eelmise aasta saagi koguse ja veinikeldrite mahutavuse vahel ei pea olema nii suur.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

16.   Veini valmimise ja tarbijale turustamise kuupäev punaste veinide puhul

Tootespetsifikaadi I peatüki IX osa punktis 2 on määratletud veini laagerdumise minimaalne aeg punaste veinide jaoks, mis peab kestma kuni saagikoristusele järgneva aasta 1. oktoobrini. Viinamarjasordist „Pinot noir N“ valmistatud veinid neil aladel peavad saama laagerduda nõutava minimaalse aja kestel, et tagada nende omaduste nõuetekohane avaldumine.

I peatüki IX osa punkti 5 alapunktis a on märgitud, et pärast laagerdumisetapi lõppemist võib punaseid veine tarbijale turustada alles alates saagikoristusele järgneva aasta 1. oktoobrist.

Need muudatused ei too kaasa koonddokumendi muutmist.

17.   Villitud partiide kontrollimine

Tootespetsifikaadi I peatüki IX osa punkti 3 alapunktis b on välja jäetud nõue säilitada kontrollpudeleid villitud partiide kontrollimiseks.

Tegemist on eeskirjaga, mis on üle viidud kontrollikava käigus rakendatavate kontrollimeetmete hulka.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

18.   Villitud veini ladustamine

Tootespetsifikaadi I peatüki IX osa punktis 4 on täpsustatud villitud veini ladustamiskoha omadusi.

See võimaldab ettevõtjatel seda eeskirja paremini kohaldada ja lihtsustab kontrollimist.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

19.   Inimtegurid, mis toetavad seost geograafilise piirkonnaga

Tootespetsifikaadi I peatüki X osa punkti 1 alapunkti b teksti on muudetud, et võtta arvesse päritolunimetustega punaste vaiksete veinide „Alsace grand cru Hengst“ ja „Alsace grand cru Kirchberg de Barr“ tunnustamist:

| — | kontrollitud päritolunimetuse „Alsace grand cru Hengst“ kohta on lisatud järgmine teave: punaste veinide tunnustamine 2022. aastal, lubatud on kasutada ainult viinamarjasorti „Pinot noir N“, minimaalne istutustihedus punase veini tootmiseks on 5 500 tüve hektari kohta, veine ei ole lubatud rikastada, veinid peavad laagerduma vähemalt 10 kuud; |
| --- | --- |

—

kontrollitud päritolunimetuse „Alsace grand cru Hengst“ kohta on lisatud järgmine teave: punaste veinide tunnustamine 2022. aastal, lubatud on kasutada ainult viinamarjasorti „Pinot noir N“, minimaalne istutustihedus punase veini tootmiseks on 5 500 tüve hektari kohta, veine ei ole lubatud rikastada, veinid peavad laagerduma vähemalt 10 kuud;

| — | kontrollitud päritolunimetuse „Alsace grand cru Kirchberg de Barr“ kohta on lisatud järgmine teave: punaste veinide tunnustamine 2022. aastal, lubatud on kasutada ainult viinamarjasorti „Pinot noir N“, minimaalne istutustihedus punase veini tootmiseks on 5 000 tüve hektari kohta, veine ei ole lubatud rikastada, veinid peavad laagerduma vähemalt 10 kuud; |
| --- | --- |

—

kontrollitud päritolunimetuse „Alsace grand cru Kirchberg de Barr“ kohta on lisatud järgmine teave: punaste veinide tunnustamine 2022. aastal, lubatud on kasutada ainult viinamarjasorti „Pinot noir N“, minimaalne istutustihedus punase veini tootmiseks on 5 000 tüve hektari kohta, veine ei ole lubatud rikastada, veinid peavad laagerduma vähemalt 10 kuud;

X osa punkti 1 alapunktis b on välja jäetud teave selle kohta, et nende kahe päritolunimetuse tunnistamine hõlmab üksnes valgeid veine, vajaduse korral on teksti parema arusaadavuse huvides lisatud sõnad „valgete veinide puhul“.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

Väikeste marjadega muskaatviinamarjasortide puhul on lisatud nimetustesse sõnad „blancs“ (valged) ja „roses“ (roosad), et parandada tootespetsifikaadi eelmises versioonis sisalduv viga. Need täiendused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

20.   Veini(de) kirjeldus

Tootespetsifikaadi I peatüki X osa punkti 2 on lisatud valgete veinide visuaalse aspekti kirjeldus, et neid veine paremini iseloomustada.

Kirjeldatud veinide kahe esimese tüübi puhul: „Need kaht tüüpi veinid on intensiivse väljapeetud värvusega, mis võib ulatuda kuldkollaseni.“

Kirjeldatud veinide kahe viimase tüübi puhul: „Need kaht tüüpi veinid on intensiivse väljapeetud värvusega, mis võib ulatuda merevaigukollaseni.“

Muudetakse koonddokumendi punkti°4.

Punaste veinide puhul on lisatud peamiste organoleptiliste omaduste kirjeldus päritolunimetuste „Alsace grand cru Hengst“ ja „Alsace grand cru Kirchberg de Barr“ jaoks.

Need kirjeldused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

21.   Seos geograafilise piirkonnaga

Tootespetsifikaadi I peatüki X osa punktis 3 on päritolunimetuse „Alsace grand cru Hengst“ puhul tegureid, mis mõjutavad seost geograafilise piirkonnaga ja veinide omadusi, mida on võimalik kohaldada kõnealuse nimetusega punaste veinide suhtes, täiendatud punaseid veine puudutava eriomase teabega.

Koonddokumenti ei muudeta.

22.   Üleminekumeetmed

Tootespetsifikaadi I peatüki XI osa punktis 2 on kooskõlas I peatüki VI osas tehtud muudatustega välja jäetud võrseid toestava traadi maksimaalne kõrgus ning vähendatud on maksimaalset pungade arvu tüve kohta.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

23.   Kohustuslik märge valgete veinide suhkrusisalduse kohta veini märgistusel ja muudel teabekandjatel

Tootespetsifikaadi I peatüki XII osa punkti 2 alapunkti d on lisatud uus tekst, millega asendatakse ja muudetakse kohustuslikuks seni vabatahtlik märge suhkrusisalduse kohta vastavalt sätestatule Euroopa määruses 2019-33.

See teave võimaldab tarbijal saada paremini aru veini tüübist.

Seda uut eeskirja ei kohaldata traditsiooniliste märgetega „vendanges tardives“ (hiline saagikoristus) ja „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest) varustatud veinide puhul.

Muudetakse koonddokumendi punkti°9.

Algsest alapunktist d saab XII osa punkti 2 alapunkt e.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

24.   Kasvatusala kasutamise eeldeklaratsioon

Tootespetsifikaadi II peatüki I osa punkti 1 on lisatud täpsustus eeskirjadesse, mis käsitlevad kasvatusala kasutamise eeldeklaratsiooni, mille ettevõtja esitab päritolunimetuste „Alsace grand cru“ kaitse- ja haldusasutusele juhul, kui ta loobub selle nimetuse tootmisest.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

KOONDDOKUMENT

1.   Nimetus(ed)

Alsace grand cru Moenchberg

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

4.   Veini(de) kirjeldus

1.

LÜHIKIRJELDUS

Tegemist on vaiksete valgete veinidega.

Veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides on 12,5 % viinamarjasortide „Gewurztraminer Rs“ ja „Pinot gris G“ puhul ning 11 % muude viinamarjasortide puhul. Pärast rikastamist ei tohi veinide alkoholisisaldus ületada 15 mahuprotsenti viinamarjasortide „Gewurztraminer Rs“ ja „Pinot gris G“ puhul ning 14 mahuprotsenti muude viinamarjasortide puhul.

Muud analüütilised omadused vastavad liidu õigusnormidega sätestatud väärtustele.

Tegemist on väga hästi säilivate valgete veinidega, mida iseloomustab värskus, mis põhineb domineerival viinhappest tuleneval happesusel koos kõrge küpsusastmega viinamarjade kasutamisega. Nimetusele võib lisada kasutatavaid nimetusi, kui veinid on valmistatud üksnes viinamarjasortidest, mis on määratud kasutamiseks asjaomase nimetuse all. Tegemist on tugevate ja rikkalike maitseomadustega ning tugeva ja paljude nüanssidega lõhnaomadustega veinidega. Veinidel on pikk järelmaitse, mis muutub aja jooksul rikkalikumaks.

Eristatakse järgmisi veine: kuivad, mineraalsed veinid; aromaatsed, puuviljalised, rasked, rikkaliku maitsega veinid. Need kaht tüüpi veinid on intensiivse väljapeetud värvusega, mis võib ulatuda kuldkollaseni.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | milliekvivalentides liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

milliekvivalentides liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

2.   Märkega „Vendanges tardives“ (hiline saagikoristus) varustatud päritolunimetusega veinid

LÜHIKIRJELDUS

Veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides on 16 % viinamarjasortide „Gewurztraminer Rs“ ja „Pinot gris G“ puhul ning 14,5 % muude viinamarjasortide puhul.

Muud analüütilised omadused vastavad liidu õigusnormidega sätestatud väärtustele.

Märkega „vendanges tardives“ varustatud veinidel on sageli väga eksootilised lõhna- ja maitseomadused, mis meenutavad kuumtöödeldud puuvilju ja millel on värske järelmaitse. Nende kontsentratsioon on kõrgem ning lõhn ja maitse püsivamad. Need veinid on intensiivse väljapeetud värvusega, mis võib ulatuda merevaigukollaseni.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | milliekvivalentides liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

milliekvivalentides liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

3.   Märkega „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest) varustatud päritolunimetusega veinid

LÜHIKIRJELDUS

Veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides on 18,2 % viinamarjasortide „Gewurztraminer Rs“ ja „Pinot gris G“ puhul ning 16,4 % muude viinamarjasortide puhul.

Muud analüütilised omadused vastavad liidu õigusnormidega sätestatud väärtustele.

Märkega „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest) varustatud veinid on kontsentreeritumad, tugevama maitsega, neil on sageli puuviljade viljaliha lõhna- ja maitseomadused. Nende kontsentratsioon on kõrgem ning lõhn ja maitse püsivamad. Need veinid on intensiivse väljapeetud värvusega, mis võib ulatuda merevaigukollaseni.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | milliekvivalentides liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

milliekvivalentides liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

5.1.   Veinivalmistuse eritavad

1.   Kasvatusviisid: istutustihedus

Viljelustavad

Viinapuude minimaalne istutustihedus on 4 500 taime hektari kohta.

Viinapuude ridade maksimaalne vahekaugus on 2 meetrit.

Viinapuude vahekaugus reas jääb vahemikku 0,75–1,50 m.

Alates 25. oktoobrist 2011 ei või ridade väljajuurimisel kasvatusalal jääda viinapuude ridade vahe suuremaks kui 3 meetrit.

2.   Kasvatusviisid: viinapuude lõikamise eeskirjad

Viljelustavad

Viinapuud lõigatakse ühe- või kaheõlalise Guyot’ vormi järgi, jättes iga tüve kohta kuni 18 punga.

3.   Saagikoristus

Viljelustavad

Veinid valmistatakse käsitsi korjatud viinamarjadest.

4.   Minimaalse naturaalse alkoholisisalduse mahuprotsentides suurendamine

Veinivalmistuse eritavad

Minimaalset naturaalset alkoholisisaldust mahuprotsentides ei või suurendada rohkem kui:

0,5 mahuprotsendi võrra veinide puhul, mis on valmistatud viinamarjasortidest „Gewurztraminer B“ ja „Pinot gris G“,

1,5 mahuprotsendi võrra muudest viinamarjasortidest valmistatud veinide puhul.

Veinide puhul, millele võib lisada märke „vendanges tardives“ (hiline saagikoristus) või „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest), ei ole lubatud kasutada rikastamist.

5.   Veini valmistamine

Veinide valmistamisel kohaldatav piirang

Puutükkide kasutamine on keelatud.

6.   Veini laagerdumine

Veinivalmistuse eritavad

Veinid peavad laagerduma vähemalt saagikoristusele järgneva aasta 1. juulini.

Veinid, millele võib lisada märke „vendanges tardives“(hiline saagikoristus) või „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest), peavad laagerduma vähemalt saagikoristusele järgneva teise aasta 1. juulini.

5.2.   Maksimaalne saagikus

| 1. | Päritolunimetusega veinid koos märkega „vendanges tardives“ (hiline saagikoristus) või ilma selleta
  60 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

1.

Päritolunimetusega veinid koos märkega „vendanges tardives“ (hiline saagikoristus) või ilma selleta

60 hektoliitrit hektari kohta

| 2. | Päritolunimetusega veinid märkega „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest)
  48 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

2.

Päritolunimetusega veinid märkega „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest)

48 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjade korjamine ja pressimine ning veini valmistamine ja laagerdumine toimub järgmiste kommuunide territooriumil 2021. aasta ametliku geograafilise koodi alusel:

| — | Haut-Rhini departemang: Täielikult hõlmatud kommuunid: Ammerschwihr, Beblenheim, Bennwihr, Bergheim, Bergholtz, Eguisheim, Gueberschwihr, Guebwiller, Hattstatt, Hunawihr, Ingersheim, Katzenthal, Mittelwihr, Niedermorschwihr, Orschwihr, Pfaffenheim, Ribeauvillé, Riquewihr, Rodern, Rouffach, Saint-Hippolyte, Soultzmatt, Thann, Turckheim, Vieux-Thann, Voegtlinshoffen, Westhalten, Wettolsheim, Wintzenheim, Wuenheim, Zellenberg.
  Osaliselt hõlmatud kommuunid: Kaysersberg Vignoble, üksnes Kientzheimi ja Sigolsheimi delegeeritud kommuunide territooriumi ulatuses. |
| --- | --- |

—

Haut-Rhini departemang: Täielikult hõlmatud kommuunid: Ammerschwihr, Beblenheim, Bennwihr, Bergheim, Bergholtz, Eguisheim, Gueberschwihr, Guebwiller, Hattstatt, Hunawihr, Ingersheim, Katzenthal, Mittelwihr, Niedermorschwihr, Orschwihr, Pfaffenheim, Ribeauvillé, Riquewihr, Rodern, Rouffach, Saint-Hippolyte, Soultzmatt, Thann, Turckheim, Vieux-Thann, Voegtlinshoffen, Westhalten, Wettolsheim, Wintzenheim, Wuenheim, Zellenberg.

Osaliselt hõlmatud kommuunid: Kaysersberg Vignoble, üksnes Kientzheimi ja Sigolsheimi delegeeritud kommuunide territooriumi ulatuses.

| — | Bas-Rhini departemang: Andlau, Barr, Bergbieten, Blienschwiller, Dahlenheim, Dambach-la-Ville, Eichhoffen, Kintzheim, Marlenheim, Mittelbergheim, Molsheim, Nothalten, Scharrachbergheim-Irmstett, Wolxheim.
  Määratletud piirkonda ainult osaliselt kuuluvate kommuunide omavalitsusse on esitatud kaart, kus määratakse kindlaks geograafilise tootmispiirkonna piir.
  Geograafilist piirkonda hõlmavate kartograafiliste dokumentidega on võimalik tutvuda riikliku päritolunimetuste instituudi (INAO) veebisaidi vahendusel. |
| --- | --- |

—

Bas-Rhini departemang: Andlau, Barr, Bergbieten, Blienschwiller, Dahlenheim, Dambach-la-Ville, Eichhoffen, Kintzheim, Marlenheim, Mittelbergheim, Molsheim, Nothalten, Scharrachbergheim-Irmstett, Wolxheim.

Määratletud piirkonda ainult osaliselt kuuluvate kommuunide omavalitsusse on esitatud kaart, kus määratakse kindlaks geograafilise tootmispiirkonna piir.

Geograafilist piirkonda hõlmavate kartograafiliste dokumentidega on võimalik tutvuda riikliku päritolunimetuste instituudi (INAO) veebisaidi vahendusel.

7.   Veiniviinamarjasort / veiniviinamarjasordid

Gewurztraminer Rs

Muscat Ottonel B – Muscat, Moscato

Muscat à petits grains blancs B – Muscat, Moscato

Muscat à petits grains roses Rs – Muscat, Moscato

Pinot gris G

Riesling B

8.   Seos(t)e kirjeldus

Tuginedes Alsace’i viinamarjaistandusi iseloomustavatele soodsatele ilmastikuoludele, kasutatakse kontrollitud päritolunimetusega veini „Alsace grand cru Moenchberg“ puhul üht parimatest asukohtadest. Veinikasvatusala asub maalilisel Alsace’i piirkonna maastikul, seal on võimalik valmistada väljendusrikkaid veine, millel on iseloomulikud omadused ja kordumatu isikupära.

Kuna mullad on kivised, annab see veinile ühtlase, ulatusliku ja meeldiva happesuse, millele lisandub soolasusnüanss, veini maitse on tugev ja seda on suus kaua tunda.

Hooajajärgse perioodi väga head ilmastikutingimused, mis soodustavad suhkru kontsentratsiooni suurenemist enne koristust ja väärishallituse väljakujunemist, võimaldavad valmistada veini üleküpsenud viinamarjadest.

Tootespetsifikaadis määratletud laagerdumine võimaldab veine täiustada.

Kohaldades rangeid tootmiseeskirju, nagu viinapuude suure lehepinna hoidmine ja käsitsi toimuv saagikoristus, säilitavad Alsace’i piirkonna viinamarjakasvatajad rikkaliku maitse ja pika säilivusaja poolest hinnatud veinide eristatavad omadused.

Tegemist on selle piirkonna eriti kvaliteetsete veinidega. Tegemist on veinidega, mida hinnatakse kõrgemalt kui veine, millel on kontrollitud päritolunimetus „Alsace“.

See on kirjas ka veinikasvatusspetsialist Stoltzi poolt 1852. aastal avaldatud Alsace’i crand crus’ kasvatusalade liigituses.

Juba 1958. aastal kirjutatud Médard Barthi teoses „Der Rebbau des Elsass und die Absatzgebieten seiner Weine“ ülistatakse seda tänapäeval kõrge tunnustuse omandanud veinikasvatusala.

9.   Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuv piirkond, mis on määratletud viinamarjade pressimise, veini valmistamise ja valmimise erandina, hõlmab järgmiste kommuunide territooriumi vastavalt 2021. aasta ametlikule geograafilisele koodile:

| — | Haut-Rhini departemang: Täielikult hõlmatud kommuunid: Bergholtz-Zell, Berrwiller, Buhl, Cernay, Colmar, Gundolsheim, Hartmanswiller, Herrlisheim, Houssen, Husseren-les-Châteaux, Jungholtz, Leimbach, Obermorschwihr, Osenbach, Ostheim, Rorschwihr, Soultz, Steinbach, Uffholtz, Walbach, Wattwiller, Wihr-au-Val, Zimmerbach.
  Osaliselt hõlmatud kommuunid: Kaysersberg Vignoble, üksnes Kaysersbergi delegeeritud kommuuni territooriumi ulatuses. |
| --- | --- |

—

Haut-Rhini departemang: Täielikult hõlmatud kommuunid: Bergholtz-Zell, Berrwiller, Buhl, Cernay, Colmar, Gundolsheim, Hartmanswiller, Herrlisheim, Houssen, Husseren-les-Châteaux, Jungholtz, Leimbach, Obermorschwihr, Osenbach, Ostheim, Rorschwihr, Soultz, Steinbach, Uffholtz, Walbach, Wattwiller, Wihr-au-Val, Zimmerbach.

Osaliselt hõlmatud kommuunid: Kaysersberg Vignoble, üksnes Kaysersbergi delegeeritud kommuuni territooriumi ulatuses.

| — | Bas-Rhini departemang: Albé, Avolsheim, Balbronn, Bernardswiller, Bernardvillé, Bischoffsheim, Boersch, Bourgheim, Châtenois, Cleebourg, Dachstein, Dangolsheim, Dieffenthal, Dorlisheim, Epfig, Ergersheim, Ernolsheim- Bruche, Fessenheim-le-Bas, Flexbourg, Furdenheim, Gertwiller, Gimbrett-Berstett, Goxwiller, Heiligenstein, Itterswiller, Kienheim, Kirchheim, Kuttolsheim, Mittelhausen, Mutzig, Nordheim, Oberhoffen-les-Wissenbourg, Obernai, Odratzheim, Orschwiller, Osthoffen, Ottrott, Petersbach, Reichsfeld, Riedseltz, Rosenwiller, Rosheim, Rott, Saint-Nabor, Saint-Pierre, Scherwiller, Seebach, Soultz-les-Bains, Steinseltz, Stotzheim, Strasbourg, Traenheim, Villé, Wangen, Westhoffen, Wissembourg, Zellwiller. |
| --- | --- |

—

Bas-Rhini departemang: Albé, Avolsheim, Balbronn, Bernardswiller, Bernardvillé, Bischoffsheim, Boersch, Bourgheim, Châtenois, Cleebourg, Dachstein, Dangolsheim, Dieffenthal, Dorlisheim, Epfig, Ergersheim, Ernolsheim- Bruche, Fessenheim-le-Bas, Flexbourg, Furdenheim, Gertwiller, Gimbrett-Berstett, Goxwiller, Heiligenstein, Itterswiller, Kienheim, Kirchheim, Kuttolsheim, Mittelhausen, Mutzig, Nordheim, Oberhoffen-les-Wissenbourg, Obernai, Odratzheim, Orschwiller, Osthoffen, Ottrott, Petersbach, Reichsfeld, Riedseltz, Rosenwiller, Rosheim, Rott, Saint-Nabor, Saint-Pierre, Scherwiller, Seebach, Soultz-les-Bains, Steinseltz, Stotzheim, Strasbourg, Traenheim, Villé, Wangen, Westhoffen, Wissembourg, Zellwiller.

Pakendamine geograafilises piirkonnas

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

pakendamine määratletud geograafilises piirkonnas

Tingimuse kirjeldus

Veinid villitakse „Vin du Rhin“ tüüpi pudelitesse, mis vastavad 20. mai 1955. aasta dekreedi nr 55-673, 13. mai 1959. aasta määruse ja 19. märtsi 1963. aasta dekreedi sätetele, muud tüüpi pudelite kasutamine ei ole lubatud.

Alates 5. juulist 1972 peavad veinid olema pudelitesse villitud Bas-Rhini ja Haut-Rhini departemangudes, kasutades „Vin du Rhin“ tüüpi pudeleid, mida on kirjeldatud 1955. aasta dekreedis.

Aastakäigu märkimine

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Aastakäigu teave tuleb esitada koos nimetusega ning see peab olema saagi- ja varude deklaratsioonidel, saatedokumentidel, kuulutustes, teabeprospektidel, etikettidel, arvetel ning mis tahes pakenditel.

Kasutusnimetus

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kontrollitud päritolunimetusele võib lisada ühe kasutusel olevatest nimetustest, kui veinid on valmistatud üksnes viinamarjasortidest, mis on määratud kasutamiseks asjaomase nimetuse all.

Kahe või enama kasutatava nimetuse esitamine samal etiketil ei ole lubatud.

Kõnealused kasutusel olevad nimetused on järgmised:

Gewurztraminer,

Muscat,

Muscat Ottonel,

Pinot gris,

Riesling.

Traditsioonilised märked „vendanges tardives“ (hiline saagikoristus) ja „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest)

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Veinide puhul, millele võib lisada märke „vendanges tardives“ (hiline saagikoristus) või „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest), tuleb ära näidata:

| — | aastakäik, |
| --- | --- |

—

aastakäik,

| — | üks kasutusnimetus. |
| --- | --- |

—

üks kasutusnimetus.

Märge suhkrusisalduse kohta

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Valgeid veine, millele on käesoleva tootespetsifikaadi järgi antud üks 51st kontrollitud päritolunimetusest „Alsace Grand Cru – asukoht“, välja arvatud märkega „Vendanges Tardives“ (hiline saagikoristus) või „Sélection de Grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest) varustatud veinid, ja mida esitletakse selle nimetuse all, ei saa avalikult pakkuda, transportida, müügiks pakkuda ega müüa, kui reklaamides, etikettidel, arvetel või mis tahes pakenditel puudub selgelt nähtavate tähtedega märge suhkrusisalduse kohta, nagu on määratletud Euroopa õigusaktides.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-4cec3ff9-abd4-4253-a1db-245ddd809faa

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---

| 7.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 386/61 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 386/61

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2022/C 386/11)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Alsace grand cru Hatschbourg“

PDO-FR-A0372-AM02

Teate esitamise kuupäev: 20.7.2022

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJENDUSED

1.   Lisateave

Tootespetsifikaadi I peatüki II osa punkti 1 lisatakse järgmised kasutatavad nimetused: „Sylvaner“ ja „Pinot noir“ ning nendega seotud viinamarjasordid, vastavalt: „Sylvaner B“ ja „Pinot noir N“.

Lisatud on kasutatav nimetus „Sylvaner“, millega parandatakse tootespetsifikaadi esimeses versioonis sisalduv viga. Kõnealuse esimese versiooni I peatüki X osa punkti 1 alapunktis b on täpsustatud, et lubatud viinamarjasortidest „võib valmistada veine, mida turustatakse vastavate nimetuste all“, kuid vastav kasutuses olev nimetus ei olnud esitatud võimalike kasutatavate nimetuste nimekirjas. Riigisisese otsusega, mis on varasem tootespetsifikaadi esimese versiooni heakskiitmisest, lisati viinamarjasort „Sylvaner B“ päritolunimetusega veinide „Alsace grand cru Zotzenberg“ valmistamiseks lubatud viinamarjasortide hulka, võttes arvesse kohalikke tavasid ja nende veinide tuntust.

Kasutatav nimetus „Pinot noir“ lisati tootespetsifikaati, kuna rahuldati esitatud taotlus punaste vaiksete veinide tunnustamiseks riiklikul tasandil teatud päritolunimetuste „Alsace grand cru“ jaoks. See punase veini tunnustamise taotlus tugineb nimetuste „Alsace grand cru“ tootmiseks ettenähtud kasvatusaladelt saadud viinamarjasordist „Pinot noir N“ valmistatud veinide ajaloole, tuntusele ja omadustele. Viinamarjasort „Pinot noir N“ on ainus viinamarjasort, mida on lubatud kasutada nende punaste veinide valmistamiseks.

Tootespetsifikaadi I peatüki II osa punkti 1 on väikeste marjadega muskaatviinamarjasortide puhul, mida kasutatakse nimetust „Muscat“ kandva veini valmistamiseks, lisatud nimetustesse sõnad „blancs“ (valged) ja „roses“ (roosad), et parandada viga tootespetsifikaadi eelmises versioonis.

Need muudatused ei too kaasa koonddokumendi muutmist.

2.   Tooteliigid

Tootespetsifikaadi I peatüki III osa teksti on muudetud täpsustamaks, et selles tootespetsifikaadis osutatud kontrollitud päritolunimetused ei hõlma enam üksnes valgeid vaikseid veine.

Konkreetselt on nimetatud kontrollitud päritolunimetused „Alsace grand cru“, mis tähistavad valgeid ja punaseid vaikseid veine („Alsace grand cru Hengst“, „Alsace grand cru Kirchberg de Barr“).

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

3.   Geograafiline piirkond

Tootespetsifikaadi I peatüki IV osa punkti 1 on lisatud lõik, mis viitab geograafilise piirkonna riikliku päritolunimetuste instituudi (INAO) pädeva komitee poolse kinnitamise kuupäevadele ning milles näidatakse, et võrdlusalus, mille põhjal määratletakse piirkond sellisel kujul, nagu seda tootespetsifikaadis kirjeldatakse, on 2021. aasta ametlik geograafiline kood. See teave annab piirkonna määratlusele õigusliku aluse.

Viite lisamine 2021. aasta geograafilisele koodile tingib kommuunide nimekirja ajakohastamise. Sellega seoses on välja jäetud Kientzheimi ja Sigolsheimi kommuunid, kuna nende territoorium on nüüdseks ühendatud Kaysersberg Vignoble’i kommuuniga.

Need redaktsioonilised muudatused ei muuda geograafilise piirkonna ulatust.

Punkti 1 on samuti lisatud järgmine teave:

„Geograafilist piirkonda hõlmavate kartograafiliste dokumentidega on võimalik tutvuda riikliku päritolunimetuste instituudi (INAO) veebisaidi vahendusel.

Määratletud piirkonda ainult osaliselt kuuluvate kommuunide omavalitsusse on esitatud kaart, kus määratakse kindlaks geograafilise tootmispiirkonna piir.“

Muudatuse tõttu muudetakse koonddokumendi punkti 6.

4.   Piiritletud kasvatusala

Piiritletud kasvatusala

Tootespetsifikaadi I peatüki IV osa punktis 2 on tehtud järgmised muudatused:

| — | esimesse lõiku on selles sisalduva vea parandamiseks lisatud teave „6. ja 7. september 2006“, mis vastab kuupäevadele, millal pädev riiklik komitee kinnitas piiritletud kasvatusala; |
| --- | --- |

—

esimesse lõiku on selles sisalduva vea parandamiseks lisatud teave „6. ja 7. september 2006“, mis vastab kuupäevadele, millal pädev riiklik komitee kinnitas piiritletud kasvatusala;

| — | teise lõigu sõnastust on muudetud, et võtta arvesse IV osa punktis 1 tehtud muudatusi kommuunide nimedes; |
| --- | --- |

—

teise lõigu sõnastust on muudetud, et võtta arvesse IV osa punktis 1 tehtud muudatusi kommuunide nimedes;

| — | tabeli veergu „Kommuunid“ on ajakohastatud, nii et see vastab IV osa punktis 1 esitatud kommuunide nimedele. |
| --- | --- |

—

tabeli veergu „Kommuunid“ on ajakohastatud, nii et see vastab IV osa punktis 1 esitatud kommuunide nimedele.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

5.   Vahetus läheduses asuv piirkond

Vahetus läheduses asuv piirkond

Tootespetsifikaadi I peatüki IV osa punkti 3 on muudetud, näitamaks et võrdlusalus, mille põhjal määratletakse piirkond sellisel kujul, nagu seda tootespetsifikaadis kirjeldatakse, on 2021. aasta geograafiline kood. See teave annab piirkonna määratlusele õigusliku aluse.

Viite lisamine 2021. aasta geograafilisele koodile tingib kommuunide nimekirja ajakohastamise. Sellega seoses jäetakse välja Kaysersbergi kommuun ja lisatakse Kaysersberg Vignoble’i kommuun, märkides, et selle kommuuni puhul võetakse arvesse ainult Kaysersbergi delegeeritud kommuuni territooriumi.

Need redaktsioonilised muudatused ei muuda vahetus läheduses asuva piirkonna ulatust.

Muudatuse tõttu muudetakse koonddokumendi punkti 9.

6.   Viinamarjasordid

Viinamarjasordid

Tootespetsifikaadi I peatüki V osa punkti 1 alapunkti a on lisatud sõnarühmad „– valgete veinide puhul:“ ja „– punaste veinide puhul: viinamarjasort „Pinot noir N“, kuna rahuldati esitatud taotlus punaste vaiksete veinide tunnustamiseks riiklikul tasandil teatud päritolunimetuste „Alsace grand cru“ jaoks. Viinamarjasort „Pinot noir N“ on ainus viinamarjasort, mida on lubatud kasutada nende punaste veinide valmistamiseks. Samuti on see ainus viinamarjasort, millest on lubatud valmistada päritolunimetust „Alsace“ kandvat punast veini.

V osa punkti 1 alapunktidesse a, b ja e ning V osa punkti 2 alapunkti b on väikeste marjadega muskaatviinamarjasortide puhul lisatud nimetustesse sõnad „blancs“ (valged) ja „roses“ (roosad), et parandada tootespetsifikaadi eelmises versioonis sisalduv viga.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

7.   Istutustihedus

Istutustihedus

Tootespetsifikaadi I peatüki VI osa punkti 1 alapunkti a on lisatud sõnarühmad: „Valge veini valmistamiseks“ ja „Punase veini valmistamiseks“, et eristada minimaalseid istutustihedusi sõltuvalt veini värvusest. Esitatud on istutustihedused nimetuste jaoks, mille puhul on võimalik valmistada punaseid veine.

Need täiendused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

Tootespetsifikaadi I peatüki VI osa punkti 1 alapunktis a on täpsustatud kuupäev, mil kohaldatakse eeskirja, mis võimaldab kohandada istutustihedust väljajuurimise teel: „25. oktoober 2011“, asendades sõnastuse „alates käesoleva tootespetsifikaadi heakskiitmise kuupäevast“.

Muudatuse tõttu tuleb muuta koonddokumendi punkti 5.

8.   Viinapuude lõikamise eeskirjad

Viinapuude lõikamise eeskirjad

Tootespetsifikaadi I peatüki VI osa punkti 1 alapunktis b on valgete veinide puhul välja jäetud nõue, mis käsitleb pungade arvu kasvupinna ruutmeetri kohta, kuna see on eri viinamarjasortide puhul erinev, ning on sätestatud ühtne eeskiri, mille kohaselt võib ühel tüvel olla 18 punga.

See muudatus võimaldab ühtlustada Alsace’i piirkonna päritolunimetuste tootespetsifikaate ja hõlbustab kontrollitoiminguid.

Muudetakse koonddokumendi punkti 5.

Lause algusesse lisatakse sõnad „Valgete veinide puhul“, kuna rahuldati esitatud taotlus punaste vaiksete veinide tunnustamiseks riiklikul tasandil teatud päritolunimetuste „Alsace grand cru“ jaoks.

Lisatud on viinapuude lõikamise eeskiri punaste veinide jaoks, lubatud on kuni 14 punga tüve kohta. See arv on väiksem kui valgete veinide tootmise puhul lubatud arv. See eeskiri võimaldab tagada sidususe lubatud saagikuse ja kvaliteetviinamarjade tootmisega.

Viimatinimetatud muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

9.   Viinapuude toestamist ja lehestiku kõrgust käsitlevad eeskirjad

Viinapuude toestamist ja lehestiku kõrgust käsitlevad eeskirjad

Tootespetsifikaadi I peatüki VI osa punkti 1 alapunktis c on välja jäetud nõue, mis käsitleb võrsete toetustraadi maksimaalset kõrgust ning muudetud on toestatud lehestiku kõrguse mõõtmise viisi.

Need muudatused võimaldavad viinapuu kasvamise käigus tuvastada vastavust lehestiku kõrgust käsitlevale nõudele, mida varasemalt võis tuvastada ainult kohustusliku meetodi abil.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

10.   Kasvatusala maksimaalne keskmine koormus

Kasvatusala maksimaalne keskmine koormus

Tootespetsifikaadi I peatüki VI osa punkti 1 alapunktis d on vähendatud kasvatusala maksimaalset keskmist koormust valgete veinide puhul, viies selle 10 000 kilogrammilt hektari kohta 8 500 kilogrammini hektari kohta, mis on vastavuses saagikuse nõude vähendamisega nende veinide puhul.

Määrati kindlaks vastav väärtus punaste veinide jaoks, mis on madalam kui valgete veinide puhul ja mis vastab saagikuse näitajatele nende veinide puhul.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

11.   Viinamarjade küpsusaste ja minimaalne naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides

Viinamarjade küpsusaste ja minimaalne naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides

Tootespetsifikaadi I peatüki VII osa punkti 2 alapunktis a esitatud tabelit on muudetud, et võtta arvesse taotlust punaste vaiksete veinide tunnustamiseks riiklikul tasandil teatud päritolunimetuste „Alsace grand cru“ jaoks.

Nende nimetusega „Alsace grand cru“ punaste veinide jaoks on määratud kindlaks viinamarjade minimaalne suhkrusisaldus koristamisel ning nende veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides

See teave ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

Valgete veinide puhul on viinamarjade minimaalset suhkrusisaldust suurendatud 2 või 3 grammi võrra veinivirde liitri kohta, et võtta arvesse sama 1 mahuprotsendi suurust erinevust minimaalse naturaalse alkoholisisaldusega mahuprotsentides, mis on esitatud tootespetsifikaadi eelmises versioonis. Nimetuse kaitse- ja haldusasutus otsustas suhkru alkoholiks muutumise arvutuses kasutada valgete veinide puhul väärtust 17 grammi suhkrut alkoholisisalduse 1 mahuprotsendi kohta, samas kui esialgses tootespetsifikaadis kasutati väärtust 16,83. Seda väärtust 17 soovitas riikliku päritolunimetuste instituudi (INAO) pädev komitee tootespetsifikaadi esimese versiooni koostamise ajal.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

12.   Saagikus

Saagikus

Tootespetsifikaadi I peatüki VIII osa punktides 1 ja 2 on vähendatud saagikuse ja maksimaalse kogusaagikuse väärtusi, et võimaldada kvaliteedi paremat kontrolli seoses valgete veinide ja märget „Vendanges tardives“ (hiline saagikoristus) kandvate valgete veinidega, vastavalt Alsace’i piirkonna nimetuste hierarhilisele korraldusele.

Koonddokumendi punkti 5 muudetakse seoses maksimaalse saagikuse väärtustega (maksimaalne kogusaagikus).

Ilma lisamärketa veinide puhul on lisatud sõnad „Valged veinid“, kuna rahuldati taotlus punaste vaiksete veinide tunnustamiseks riiklikul tasandil teatud päritolunimetuste „Alsace grand cru“ jaoks.

Punaste veinide saagikuse ja maksimaalse kogusaagikuse väärtused määrati kindlaks vastavalt Alsace’i piirkonna nimetuste hierarhilisele korraldusele, seega on need väärtused nende „grand cru“ nimetuste puhul madalamad.

Viimatinimetatud muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

13.   Õun- ja piimhappeline fermentatsioon ja fermenteeritavate suhkrute sisaldus punaste veinide puhul

Õun- ja piimhappeline fermentatsioon ja fermenteeritavate suhkrute sisaldus punaste veinide puhul

Tootespetsifikaadi I peatüki IX osa punkti 1 alapunktis c on täpsustatud, et punaste veinide puhul peab õun- ja piimhappeline fermentatsioon olema lõppenud.

Selle nõude kontrollimiseks on kindlaks määratud, et villimise etapil võib veini õunhappe sisaldus olla kuni 0,4 grammi liitri kohta.

IX osa punkti 1 alapunktis d on määratletud fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus, mis võib pärast fermentatsiooni olla kuni 2 grammi liitri kohta.

Koonddokumenti ei muudeta.

14.   Keeld suurendada punaste veinide puhul minimaalset naturaalset alkoholisisaldust mahuprotsentides

Keeld suurendada punaste veinide puhul minimaalset naturaalset alkoholisisaldust mahuprotsentides

Tootespetsifikaadi I peatüki IX osa punkti 1 alapunktis c on täpsustatud, et punaste veinide puhul ei ole lubatud veinide rikastamine. See veini valmistamise etapil kohaldatav piirang on vastavuses viinamarja tootmiseks kasutatavate kasvatusalade piiritlemise, minimaalse istutustiheduse, viinapuude lõikamise eeskirjade ja saagikuse madalate väärtustega.

Koonddokumenti ei muudeta.

15.   Veinikeldri mahutavus

Veinikeldri mahutavus

Tootespetsifikaadi I peatüki IX osa punkti 1 alapunktis g on vähendatud veinikeldrite mahutavuse arvutamiseks kasutatavat koefitsienti.

Suhe eelmise aasta saagi koguse ja veinikeldrite mahutavuse vahel ei pea olema nii suur.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

16.   Veini valmimise ja tarbijale turustamise kuupäev punaste veinide puhul

Veini valmimise ja tarbijale turustamise kuupäev punaste veinide puhul

Tootespetsifikaadi I peatüki IX osa punktis 2 on määratletud veini laagerdumise minimaalne aeg punaste veinide jaoks, mis peab kestma kuni saagikoristusele järgneva aasta 1. oktoobrini. Viinamarjasordist „Pinot noir N“ valmistatud veinid neil aladel peavad saama laagerduda nõutava minimaalse aja kestel, et tagada nende omaduste nõuetekohane avaldumine.

I peatüki IX osa punkti 5 alapunktis a on märgitud, et pärast laagerdumisetapi lõppemist võib punaseid veine tarbijale turustada alles alates saagikoristusele järgneva aasta 1. oktoobrist.

Need muudatused ei too kaasa koonddokumendi muutmist.

17.   Villitud partiide kontrollimine

Villitud partiide kontrollimine

Tootespetsifikaadi I peatüki IX osa punkti 3 alapunktis b on välja jäetud nõue säilitada kontrollpudeleid villitud partiide kontrollimiseks.

Tegemist on eeskirjaga, mis on üle viidud kontrollikava käigus rakendatavate kontrollimeetmete hulka.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

18.   Villitud veini ladustamine

Villitud veini ladustamine

Tootespetsifikaadi I peatüki IX osa punktis 4 on täpsustatud villitud veini ladustamiskoha omadusi.

See võimaldab ettevõtjatel seda eeskirja paremini kohaldada ja lihtsustab kontrollimist.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

19.   Inimtegurid, mis toetavad seost geograafilise piirkonnaga

Inimtegurid, mis toetavad seost geograafilise piirkonnaga

Tootespetsifikaadi I peatüki X osa punkti 1 alapunkti b teksti on muudetud, et võtta arvesse päritolunimetustega punaste vaiksete veinide „Alsace grand cru Hengst“ ja „Alsace grand cru Kirchberg de Barr“ tunnustamist:

| — | kontrollitud päritolunimetuse „Alsace grand cru Hengst“ kohta on lisatud järgmine teave: punaste veinide tunnustamine 2022. aastal, lubatud on kasutada ainult viinamarjasorti „Pinot noir N“, minimaalne istutustihedus punase veini tootmiseks on 5 500 tüve hektari kohta, veine ei ole lubatud rikastada, veinid peavad laagerduma vähemalt 10 kuud; |
| --- | --- |

—

kontrollitud päritolunimetuse „Alsace grand cru Hengst“ kohta on lisatud järgmine teave: punaste veinide tunnustamine 2022. aastal, lubatud on kasutada ainult viinamarjasorti „Pinot noir N“, minimaalne istutustihedus punase veini tootmiseks on 5 500 tüve hektari kohta, veine ei ole lubatud rikastada, veinid peavad laagerduma vähemalt 10 kuud;

| — | kontrollitud päritolunimetuse „Alsace grand cru Kirchberg de Barr“ kohta on lisatud järgmine teave: punaste veinide tunnustamine 2022. aastal, lubatud on kasutada ainult viinamarjasorti „Pinot noir N“, minimaalne istutustihedus punase veini tootmiseks on 5 000 tüve hektari kohta, veine ei ole lubatud rikastada, veinid peavad laagerduma vähemalt 10 kuud; |
| --- | --- |

—

kontrollitud päritolunimetuse „Alsace grand cru Kirchberg de Barr“ kohta on lisatud järgmine teave: punaste veinide tunnustamine 2022. aastal, lubatud on kasutada ainult viinamarjasorti „Pinot noir N“, minimaalne istutustihedus punase veini tootmiseks on 5 000 tüve hektari kohta, veine ei ole lubatud rikastada, veinid peavad laagerduma vähemalt 10 kuud;

X osa punkti 1 alapunktis b on välja jäetud teave selle kohta, et nende kahe päritolunimetuse tunnistamine hõlmab üksnes valgeid veine, vajaduse korral on teksti parema arusaadavuse huvides lisatud sõnad „valgete veinide puhul“.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

Väikeste marjadega muskaatviinamarjasortide puhul on lisatud nimetustesse sõnad „blancs“ (valged) ja „roses“ (roosad), et parandada tootespetsifikaadi eelmises versioonis sisalduv viga. Need täiendused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

20.   Veini(de) kirjeldus

Veini(de) kirjeldus

Tootespetsifikaadi I peatüki X osa punkti 2 on lisatud valgete veinide visuaalse aspekti kirjeldus, et neid veine paremini iseloomustada.

Kirjeldatud veinide kahe esimese tüübi puhul: „Need kaht tüüpi veinid on intensiivse väljapeetud värvusega, mis võib ulatuda kuldkollaseni.“

Kirjeldatud veinide kahe viimase tüübi puhul: „Need kaht tüüpi veinid on intensiivse väljapeetud värvusega, mis võib ulatuda merevaigukollaseni.“

Muudetakse koonddokumendi punkti 4.

Punaste veinide puhul on lisatud peamiste organoleptiliste omaduste kirjeldus päritolunimetuste „Alsace grand cru Hengst“ ja „Alsace grand cru Kirchberg de Barr“ jaoks.

Need kirjeldused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

21.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos geograafilise piirkonnaga

Tootespetsifikaadi I peatüki X osa punktis 3 on päritolunimetuse „Alsace grand cru Hengst“ puhul tegureid, mis mõjutavad seost geograafilise piirkonnaga ja veinide omadusi, mida on võimalik kohaldada kõnealuse nimetusega punaste veinide suhtes, täiendatud punaseid veine puudutava eriomase teabega.

Koonddokumenti ei muudeta.

22.   Üleminekumeetmed

Üleminekumeetmed

Tootespetsifikaadi I peatüki XI osa punktis 2 on kooskõlas I peatüki VI osas tehtud muudatustega välja jäetud võrseid toestava traadi maksimaalne kõrgus ning vähendatud on maksimaalset pungade arvu tüve kohta.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

23.   Kohustuslik märge valgete veinide suhkrusisalduse kohta veini märgistusel ja muudel teabekandjatel

Kohustuslik märge valgete veinide suhkrusisalduse kohta veini märgistusel ja muudel teabekandjatel

Tootespetsifikaadi I peatüki XII osa punkti 2 alapunkti d on lisatud uus tekst, millega asendatakse ja muudetakse kohustuslikuks seni vabatahtlik märge suhkrusisalduse kohta vastavalt sätestatule Euroopa määruses 2019-33.

See teave võimaldab tarbijal saada paremini aru veini tüübist.

Seda uut eeskirja ei kohaldata traditsiooniliste märgetega „vendanges tardives“ (hiline saagikoristus) ja „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest) varustatud veinide puhul.

Muudetakse koonddokumendi punkti 9.

Algsest alapunktist d saab XII osa punkti 2 alapunkt e.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

24.   Kasvatusala kasutamise eeldeklaratsioon

Kasvatusala kasutamise eeldeklaratsioon

Tootespetsifikaadi II peatüki I osa punkti 1 on lisatud täpsustus eeskirjadesse, mis käsitlevad kasvatusala kasutamise eeldeklaratsiooni, mille ettevõtja esitab päritolunimetuste „Alsace grand cru“ kaitse- ja haldusasutusele juhul, kui ta loobub selle nimetuse tootmisest.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

KOONDDOKUMENT

1.   Nimetus(ed)

Nimetus(ed)

Alsace grand cru Hatschbourg

2.   Geograafilise tähise tüüp

Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

4.   Veini(de) kirjeldus

Veini(de) kirjeldus

LÜHIKIRJELDUS

Tegemist on vaiksete valgete veinidega.

Veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides on 12,5 % viinamarjasortide „Gewurztraminer Rs“ ja „Pinot gris G“ puhul ning 11 % muude viinamarjasortide puhul. Pärast rikastamist ei tohi veinide alkoholisisaldus ületada 15 mahuprotsenti viinamarjasortide „Gewurztraminer Rs“ ja „Pinot gris G“ puhul ning 14 mahuprotsenti muude viinamarjasortide puhul.

Muud analüütilised omadused vastavad liidu õigusnormidega sätestatud väärtustele.

Tegemist on väga hästi säilivate valgete veinidega, mida iseloomustab värskus, mis põhineb domineerival viinhappest tuleneval happesusel koos kõrge küpsusastmega viinamarjade kasutamisega. Nimetusele võib lisada kasutatavaid nimetusi, kui veinid on valmistatud üksnes viinamarjasortidest, mis on määratud kasutamiseks asjaomase nimetuse all. Tegemist on tugevate ja rikkalike maitseomadustega ning tugeva ja paljude nüanssidega lõhnaomadustega veinidega. Veinidel on pikk järelmaitse, mis muutub aja jooksul rikkalikumaks.

Eristatakse järgmisi veine: kuivad, mineraalsed veinid; aromaatsed, puuviljalised, rasked, rikkaliku maitsega veinid. Need kaht tüüpi veinid on intensiivse väljapeetud värvusega, mis võib ulatuda kuldkollaseni.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | milliekvivalentides liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

milliekvivalentides liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

2.   Märkega „Vendanges tardives“ (hiline saagikoristus) varustatud päritolunimetusega veinid

Märkega „Vendanges tardives“ (hiline saagikoristus) varustatud päritolunimetusega veinid

LÜHIKIRJELDUS

Veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides on 16 % viinamarjasortide „Gewurztraminer Rs“ ja „Pinot gris G“ puhul ning 14,5 % muude viinamarjasortide puhul.

Muud analüütilised omadused vastavad liidu õigusnormidega sätestatud väärtustele.

Märkega „vendages tardives“ varustatud veinidel on sageli väga eksootilised lõhna- ja maitseomadused, mis meenutavad kuumtöödeldud puuvilju ja millel on värske järelmaitse. Nende kontsentratsioon on kõrgem ning lõhn ja maitse püsivamad. Need veinid on intensiivse väljapeetud värvusega, mis võib ulatuda merevaigukollaseni.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | milliekvivalentides liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

milliekvivalentides liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

3.   Märkega „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest) varustatud päritolunimetusega veinid

Märkega „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest) varustatud päritolunimetusega veinid

LÜHIKIRJELDUS

Veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides on 18,2 % viinamarjasortide „Gewurztraminer Rs“ ja „Pinot gris G“ puhul ning 16,4 % muude viinamarjasortide puhul.

Muud analüütilised omadused vastavad liidu õigusnormidega sätestatud väärtustele.

Märkega „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest) varustatud veinid on kontsentreeritumad, tugevama maitsega, neil on sageli puuviljade viljaliha lõhna- ja maitseomadused. Nende kontsentratsioon on kõrgem ning lõhn ja maitse püsivamad. Need veinid on intensiivse väljapeetud värvusega, mis võib ulatuda merevaigukollaseni.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | milliekvivalentides liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

milliekvivalentides liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

Veinivalmistustavad

5.1.   Veinivalmistuse eritavad

Veinivalmistuse eritavad

1.   Kasvatusviisid: istutustihedus

Kasvatusviisid: istutustihedus

Viljelustavad

Viinapuude minimaalne istutustihedus on 4 500 taime hektari kohta.

Viinapuude ridade maksimaalne vahekaugus on 2 meetrit.

Viinapuude vahekaugus reas jääb vahemikku 0,75–1,50 m.

Alates 25. oktoobrist 2011 ei või ridade väljajuurimisel kasvatusalal jääda viinapuude ridade vahe suuremaks kui 3 meetrit.

2.   Kasvatusviisid: viinapuude lõikamise eeskirjad

Kasvatusviisid: viinapuude lõikamise eeskirjad

Viljelustavad

Viinapuud lõigatakse ühe- või kaheõlalise Guyot’ vormi järgi, jättes iga tüve kohta kuni 18 punga.

3.   Saagikoristus

Saagikoristus

Viljelustavad

Veinid valmistatakse käsitsi korjatud viinamarjadest.

4.   Minimaalse naturaalse alkoholisisalduse mahuprotsentides suurendamine

Minimaalse naturaalse alkoholisisalduse mahuprotsentides suurendamine

Veinivalmistuse eritavad

Minimaalset naturaalset alkoholisisaldust mahuprotsentides ei või suurendada rohkem kui:

| | 0,5 mahuprotsendi võrra veinide puhul, mis on valmistatud viinamarjasortidest „Gewurztraminer B“ ja „Pinot gris G“, |
| --- | --- |

0,5 mahuprotsendi võrra veinide puhul, mis on valmistatud viinamarjasortidest „Gewurztraminer B“ ja „Pinot gris G“,

| | 1,5 mahuprotsendi võrra muudest viinamarjasortidest valmistatud veinide puhul. |
| --- | --- |

1,5 mahuprotsendi võrra muudest viinamarjasortidest valmistatud veinide puhul.

Veinide puhul, millele võib lisada märke „vendanges tardives“ (hiline saagikoristus) või „sélection de grains noble“ (tehtud väärishallitusega marjadest), ei ole lubatud kasutada rikastamist.

5.   Veini valmistamine

Veini valmistamine

Veinide valmistamisel kohaldatav piirang

Puutükkide kasutamine on keelatud.

6.   Veini laagerdumine

Veini laagerdumine

Veinivalmistuse eritavad

Veinid peavad laagerduma vähemalt saagikoristusele järgneva aasta 1. juulini.

Veinid, millele võib lisada märke „vendanges tardives“(hiline saagikoristus) või „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest), peavad laagerduma vähemalt saagikoristusele järgneva teise aasta 1. juulini.

5.2.   Maksimaalne saagikus

Maksimaalne saagikus

1.   Päritolunimetusega veinid koos märkega „vendanges tardives“ (hiline saagikoristus) või ilma selleta

Päritolunimetusega veinid koos märkega „vendanges tardives“ (hiline saagikoristus) või ilma selleta

60 hektoliitrit hektari kohta

2.   Päritolunimetusega veinid märkega „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest)

Päritolunimetusega veinid märkega „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest)

48 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjade korjamine ja pressimine ning veini valmistamine ja laagerdumine toimub järgmiste kommuunide territooriumil 2021. aasta ametliku geograafilise koodi alusel:

| — | Haut-Rhin’i departemang: Täielikult hõlmatud kommuunid: Ammerschwihr, Beblenheim, Bennwihr, Bergheim, Bergholtz, Eguisheim, Gueberschwihr, Guebwiller, Hattstatt, Hunawihr, Ingersheim, Katzenthal, Mittelwihr, Niedermorschwihr, Orschwihr, Pfaffenheim, Ribeauvillé, Riquewihr, Rodern, Rouffach, Saint-Hippolyte, Soultzmatt, Thann, Turckheim, Vieux-Thann, Voegtlinshoffen, Westhalten, Wettolsheim, Wintzenheim, Wuenheim, Zellenberg. |
| --- | --- |

—

Haut-Rhin’i departemang: Täielikult hõlmatud kommuunid: Ammerschwihr, Beblenheim, Bennwihr, Bergheim, Bergholtz, Eguisheim, Gueberschwihr, Guebwiller, Hattstatt, Hunawihr, Ingersheim, Katzenthal, Mittelwihr, Niedermorschwihr, Orschwihr, Pfaffenheim, Ribeauvillé, Riquewihr, Rodern, Rouffach, Saint-Hippolyte, Soultzmatt, Thann, Turckheim, Vieux-Thann, Voegtlinshoffen, Westhalten, Wettolsheim, Wintzenheim, Wuenheim, Zellenberg.

Osaliselt hõlmatud kommuunid: Kaysersberg Vignoble, üksnes Kientzheimi ja Sigolsheimi delegeeritud kommuunide territooriumi ulatuses.

| — | Bas-Rhini departemang: Andlau, Barr, Bergbieten, Blienschwiller, Dahlenheim, Dambach-la-Ville, Eichhoffen, Kintzheim, Marlenheim, Mittelbergheim, Molsheim, Nothalten, Scharrachbergheim-Irmstett, Wolxheim. |
| --- | --- |

—

Bas-Rhini departemang: Andlau, Barr, Bergbieten, Blienschwiller, Dahlenheim, Dambach-la-Ville, Eichhoffen, Kintzheim, Marlenheim, Mittelbergheim, Molsheim, Nothalten, Scharrachbergheim-Irmstett, Wolxheim.

Määratletud piirkonda ainult osaliselt kuuluvate kommuunide omavalitsusse on esitatud kaart, kus määratakse kindlaks geograafilise tootmispiirkonna piir.

Geograafilist piirkonda hõlmavate kartograafiliste dokumentidega on võimalik tutvuda riikliku päritolunimetuste instituudi (INAO) veebisaidi vahendusel.

7.   Veiniviinamarjasort / veiniviinamarjasordid

Veiniviinamarjasort / veiniviinamarjasordid

| | Gewurztraminer Rs |
| --- | --- |

Gewurztraminer Rs

| | Muscat Ottonel B - Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat Ottonel B - Muscat, Moscato

| | Muscat à petits grains blancs B – Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains blancs B – Muscat, Moscato

| | Muscat à petits grains roses Rs – Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains roses Rs – Muscat, Moscato

| | Pinot gris G |
| --- | --- |

Pinot gris G

| | Riesling B |
| --- | --- |

Riesling B

8.   Seos(t)e kirjeldus

Seos(t)e kirjeldus

Tuginedes Alsace’i viinamarjaistandusi iseloomustavatele soodsatele ilmastikuoludele, kasutatakse kontrollitud päritolunimetusega veini „Alsace grand cru Hatschbourg“ puhul üht parimatest asukohtadest. Veinikasvatusala asub maalilisel Alsace’i piirkonna maastikul, seal on võimalik valmistada väljendusrikkaid veine, millel on iseloomulikud omadused ja kordumatu isikupära.

Rikkalik ja hea drenaažiga muld annab veinidele aromaatse ja puuviljase iseloomu. Need on tugeva, rikkaliku ja mitmekesise maitsega ning hea säilituspotentsiaaliga veinid.

Sügisperioodi väga head ilmastikutingimused, mis soodustavad suhkru kontsentratsiooni suurenemist enne koristust ja väärishallituse väljakujunemist, võimaldavad valmistada veini üleküpsenud viinamarjadest.

Tootespetsifikaadis määratletud laagerdumine võimaldab veine täiustada.

Kohaldades rangeid tootmiseeskirju, nagu viinapuude suure lehepinna hoidmine ja käsitsi toimuv saagikoristus, säilitavad Alsace’i piirkonna viinamarjakasvatajad rikkaliku maitse ja pika säilivusaja poolest hinnatud veinide eristatavad omadused.

Tegemist on selle piirkonna eriti kvaliteetsete veinidega. Tegemist on veinidega, mida hinnatakse kõrgemalt kui veine, millel on kontrollitud päritolunimetus „Alsace“.

9.   Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuv piirkond, mis on määratletud viinamarjade pressimise, veini valmistamise ja valmimise erandina, hõlmab järgmiste kommuunide territooriumi vastavalt 2021. aasta ametlikule geograafilisele koodile:

| — | Haut-Rhin’i departemang: Täielikult hõlmatud kommuunid: Bergholtz-Zell, Berrwiller, Buhl, Cernay, Colmar, Gundolsheim, Hartmanswiller, Herrlisheim, Houssen, Husseren-les-Châteaux, Jungholtz, Leimbach, Obermorschwihr, Osenbach, Ostheim, Rorschwihr, Soultz, Steinbach, Uffholtz, Walbach, Wattwiller, Wihr-au-Val, Zimmerbach. |
| --- | --- |

—

Haut-Rhin’i departemang: Täielikult hõlmatud kommuunid: Bergholtz-Zell, Berrwiller, Buhl, Cernay, Colmar, Gundolsheim, Hartmanswiller, Herrlisheim, Houssen, Husseren-les-Châteaux, Jungholtz, Leimbach, Obermorschwihr, Osenbach, Ostheim, Rorschwihr, Soultz, Steinbach, Uffholtz, Walbach, Wattwiller, Wihr-au-Val, Zimmerbach.

Osaliselt hõlmatud kommuunid: Kaysersberg Vignoble, üksnes Kaysersbergi delegeeritud kommuuni territooriumi ulatuses.

| — | Bas-Rhini departemang: Albé, Avolsheim, Balbronn, Bernardswiller, Bernardvillé, Bischoffsheim, Boersch, Bourgheim, Châtenois, Cleebourg, Dachstein, Dangolsheim, Dieffenthal, Dorlisheim, Epfig, Ergersheim, Ernolsheim- Bruche, Fessenheim-le-Bas, Flexbourg, Furdenheim, Gertwiller, Gimbrett-Berstett, Goxwiller, Heiligenstein, Itterswiller, Kienheim, Kirchheim, Kuttolsheim, Mittelhausen, Mutzig, Nordheim, Oberhoffen-les-Wissenbourg, Obernai, Odratzheim, Orschwiller, Osthoffen, Ottrott, Petersbach, Reichsfeld, Riedseltz, Rosenwiller, Rosheim, Rott, Saint-Nabor, Saint-Pierre, Scherwiller, Seebach, Soultz-les-Bains, Steinseltz, Stotzheim, Strasbourg, Traenheim, Villé, Wangen, Westhoffen, Wissembourg, Zellwiller. |
| --- | --- |

—

Bas-Rhini departemang: Albé, Avolsheim, Balbronn, Bernardswiller, Bernardvillé, Bischoffsheim, Boersch, Bourgheim, Châtenois, Cleebourg, Dachstein, Dangolsheim, Dieffenthal, Dorlisheim, Epfig, Ergersheim, Ernolsheim- Bruche, Fessenheim-le-Bas, Flexbourg, Furdenheim, Gertwiller, Gimbrett-Berstett, Goxwiller, Heiligenstein, Itterswiller, Kienheim, Kirchheim, Kuttolsheim, Mittelhausen, Mutzig, Nordheim, Oberhoffen-les-Wissenbourg, Obernai, Odratzheim, Orschwiller, Osthoffen, Ottrott, Petersbach, Reichsfeld, Riedseltz, Rosenwiller, Rosheim, Rott, Saint-Nabor, Saint-Pierre, Scherwiller, Seebach, Soultz-les-Bains, Steinseltz, Stotzheim, Strasbourg, Traenheim, Villé, Wangen, Westhoffen, Wissembourg, Zellwiller.

Pakendamine geograafilises piirkonnas

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

pakendamine määratletud geograafilises piirkonnas

Tingimuse kirjeldus

Veinid villitakse „Vin du Rhin“ tüüpi pudelitesse, mis vastavad 20. mai 1955. aasta dekreedi nr 55-673, 13. mai 1959. aasta määruse ja 19. märtsi 1963. aasta dekreedi sätetele, muud tüüpi pudelite kasutamine ei ole lubatud.

Alates 5. juulist 1972 peavad veinid olema pudelitesse villitud Bas-Rhini ja Haut-Rhini departemangudes, kasutades „Vin du Rhin“ tüüpi pudeleid, mida on kirjeldatud 1955. aasta dekreedis.

Aastakäigu märkimine

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Aastakäigu teave tuleb esitada koos nimetusega ning see peab olema saagi- ja varude deklaratsioonidel, saatedokumentidel, kuulutustes, teabeprospektidel, etikettidel, arvetel ning mis tahes pakenditel.

Kasutusnimetus

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kontrollitud päritolunimetusele võib lisada ühe kasutusel olevatest nimetustest, kui veinid on valmistatud üksnes viinamarjasortidest, mis on määratud kasutamiseks asjaomase nimetuse all.

Kahe või enama kasutatava nimetuse esitamine samal etiketil ei ole lubatud.

Kõnealused kasutusel olevad nimetused on järgmised:

| | Gewurztraminer, |
| --- | --- |

Gewurztraminer,

| | Muscat, |
| --- | --- |

Muscat,

| | Muscat Ottonel, |
| --- | --- |

Muscat Ottonel,

| | Pinot gris, |
| --- | --- |

Pinot gris,

| | Riesling. |
| --- | --- |

Riesling.

Traditsioonilised märked „vendanges tardives“ (hiline saagikoristus) ja „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest)

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Veinide puhul, millele võib lisada märke „vendanges tardives“ (hiline saagikoristus) või „sélection de grains noble“ (tehtud väärishallitusega marjadest), tuleb ära näidata:

| — | aastakäik, |
| --- | --- |

—

aastakäik,

| — | üks kasutusnimetus. |
| --- | --- |

—

üks kasutusnimetus.

Märge suhkrusisalduse kohta

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Valgeid veine, millele on käesoleva tootespetsifikaadi järgi antud üks 51st kontrollitud päritolunimetusest „Alsace Grand Cru – asukoht“, välja arvatud märkega „Vendanges Tardives“ (hiline saagikoristus) või „Sélection de Grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest) varustatud veinid, ja mida esitletakse selle nimetuse all, ei saa avalikult pakkuda, transportida, müügiks pakkuda ega müüa, kui reklaamides, etikettidel, arvetel või mis tahes pakenditel puudub selgelt nähtavate tähtedega märge suhkrusisalduse kohta, nagu on määratletud Euroopa õigusaktides.

Link tootespetsifikaadile

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-4cec3ff9-abd4-4253-a1db-245ddd809faa

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

1

---

| 7.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 386/73 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 386/73

---

Põllumajandustoodete ja toiduainete sektoris kasutatava kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähise tootespetsifikaadi heakskiidetud standardmuudatuse avaldamine vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 artikli 6 lõigetele 2 ja 3

(2022/C 386/12)

Käesolev teade on avaldatud vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 (1) artikli 6 lõikele 5.

Teade liikmesriigist pärit kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähise tootespetsifikaadis tehtava standardmuudatuse heakskiitmise kohta (määrus (EL) nr 1151/2012)

„Arroz de Valencia / Arròs de València“

ELi nr: PDO-ES-0151-AM01 – 21.7.2022

KGT ( ) KPN (X)

1.   Toote nimetus

„Arroz de Valencia / Arròs de València“

2.   Liikmesriik, kuhu geograafiline piirkond kuulub

Hispaania

3.   Standardmuudatusest teavitav liikmesriigi ametiasutus

Maaelu arengu peadirektoraat, põllumajanduse, maaelu arengu, klimaatilise hädaolukorra ja ökoloogilise ülemineku nõukogu

4.   Heakskiidetud muudatus(t)e kirjeldus

Muudatusega on lisatud uued sordid („Bombón“, „Copsemar 7“ ja „Argila“), mis on otseselt seotud tootespetsifikaadis juba hõlmatud sortidega ning millel on juba loetletud omadustega sarnased omadused, kuid millel on agronoomilised eelised, nagu suurem soolsuse taluvus, pestitsiidide ja toitainete väiksem kasutamine ja väiksem veevajadus. Muudatust loetakse standardmuudatuseks vastavalt delegeeritud määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõikele 2, kuna:

| 1. | uute sortide lisamine ei mõjuta toote põhiomadusi, mis on esitatud lisatud sordiaretajate aruannetes; |
| --- | --- |

1.

uute sortide lisamine ei mõjuta toote põhiomadusi, mis on esitatud lisatud sordiaretajate aruannetes;

| 2. | toote kvaliteedi või omaduste ja geograafilise keskkonna vahelist seost ei muudeta; |
| --- | --- |

2.

toote kvaliteedi või omaduste ja geograafilise keskkonna vahelist seost ei muudeta;

| 3. | ei taotleta toote või selle osa nime muutmist; |
| --- | --- |

3.

ei taotleta toote või selle osa nime muutmist;

| 4. | ei taotleta määratletud geograafilist piirkonda mõjutavaid muudatusi; |
| --- | --- |

4.

ei taotleta määratletud geograafilist piirkonda mõjutavaid muudatusi;

| 5. | ei lisata piiranguid toote või selle toorainega kauplemisele. |
| --- | --- |

5.

ei lisata piiranguid toote või selle toorainega kauplemisele.

Muudatusega kaasneb muudatus koonddokumendis.

KOONDDOKUMENT

„Arroz de Valencia/Arròs de València“

ELi nr: PDO-ES-0151-AM01 – 21.7.2022

KGT ( ) KPN (X)

1.   Nimetus

Arroz de Valencia / Arròs de València

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Hispaania

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 1.6. Puu- ja köögiviljad (värsked ja töödeldud)

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Riis (Oryza sativa), sordid „Senia“, „Bahía“, „Bomba“, „J. Sendra“, „Montsianell“, „Gleva“, „Sarçet“ ja „Albufera“, „Bombón“, „Argila“, „Copsemar 7“. Turustatakse järgmiste näitajatega (keskmised väärtused) valget või täisterariisi:

| Keskmised | 4  % |
| --- | --- |
| Kollased ja vasekarva terad | 0,20  % |
| Punased ja punasejutilised terad | 0,50  % |
| Kriitjad ja rohelised terad | 2  % |
| Plekilised ja kahjustatud terad | 0,50  % |
| Võõrkehad | 0,10  % |
| Minimaalne veatute terade kogus | 92,70  % |

Keskmised

4  %

Kollased ja vasekarva terad

0,20  %

Punased ja punasejutilised terad

0,50  %

Kriitjad ja rohelised terad

2  %

Plekilised ja kahjustatud terad

0,50  %

Võõrkehad

0,10  %

Minimaalne veatute terade kogus

92,70  %

Töödeldud toore tera omadused (keskmised väärtused):

| Sort | Pikkus (mm) | Pikkus/laius | Pärlitaolised terad (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| Bahía | 5,6 | 1,8 | 99 |
| Senia | 5,6 | 1,8 | 99 |
| Bomba | 5,2 | 1,8 | 99 |
| J. Sendra | 5,7 | 1,8 | 99 |
| Montsianell | 5,7 | 1,8 | 99 |
| Gleva | 5,7 | 1,8 | 99 |
| Sarçet | 6 | 1,8 | 99 |
| Albufera | 5,2 | 1,7 | 99 |
| Bombon | 5,3 | 1,8 | 99 |
| Argila | 5,8 | 1,7 | 99 |
| Copsemar 7 | 5,5 | 1,7 | 99 |

Sort

Pikkus (mm)

Pikkus/laius

Pärlitaolised terad (%)

Bahía

5,6

1,8

99

Senia

5,6

1,8

99

Bomba

5,2

1,8

99

J. Sendra

5,7

1,8

99

Montsianell

5,7

1,8

99

Gleva

5,7

1,8

99

Sarçet

6

1,8

99

Albufera

5,2

1,7

99

Bombon

5,3

1,8

99

Argila

5,8

1,7

99

Copsemar 7

5,5

1,7

99

KPNiga riisil „Arroz de Valencia“ on ka järgmised koostisega seotud omadused (keskmised väärtused).

| SORT | AMÜLOOSISISALDUS (%) |
| --- | --- |
| Bahía | 19,1  % |
| Senia | 16,3  % |
| Bomba | 24,9  % |
| J. Sendra | 17,5  % |
| Montsianell | 18,1  % |
| Gleva | 17,7  % |
| Sarçet | 16,3  % |
| Albufera | 25,6  % |
| Bombón | 24  % |
| Argila | 20,9  % |
| Copsemar 7 | 24,4  % |

SORT

AMÜLOOSISISALDUS (%)

Bahía

19,1  %

Senia

16,3  %

Bomba

24,9  %

J. Sendra

17,5  %

Montsianell

18,1  %

Gleva

17,7  %

Sarçet

16,3  %

Albufera

25,6  %

Bombón

24  %

Argila

20,9  %

Copsemar 7

24,4  %

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul) ja sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul)

–

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kõik etapid alates külvist kuni saagikoristuse, kuivatamise ja pakendamiseks ettevalmistamiseni.

3.5.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta

Pakendamine peab toimuma tootmispiirkonnas, et tagada toote organoleptilised omadused ja jälgitavus sama kontrollisüsteemi alusel.

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele tähistatud registreeritud nimetus viitab

Kaitstud päritolunimetusega hõlmatud riisi tohib turustada ainult nummerdatud lisamärgisega pakendis. Nii etiketil kui ka lisaetiketil peavad olema sõnad „Denominación de Origen „Arroz de Valencia““, millele on vajaduse korral lisatud samaväärne valentsiakeelne nimetus „Denominació d’Orige „Arròs de València““.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Riisi kasvatatakse Valencia autonoomse piirkonna Alicante, Castellóni ja Valencia provintsi looduslikel märgaladel. Peamiselt omavalitsusüksustes, mis asuvad selliste loodusparkide nagu Parque natural de la Albufera de Valencia, Parque Natural del Marjal de Pego-Oliva ja la Marjal de Almenara mõjualas. Kõigil nimetatud aladel on suur ökoloogiline väärtus, mistõttu on riis ökosüsteemi jätkusuutlikkuse seisukohast väga tähtis.

Piirkond hõlmab järgmisi omavalitsusüksusi:

Parque Natural de la Albufera (Valencia provints) mõjuala: Albal, Albalat de la Ribera, Alfafar, Algemesí, Beniparrell, Catarroja, Cullera, Massanassa, Sedaví, Silla, Sollana, Sueca ja Valencia.

Teised Valencia provintsi omavalitsusüksused: Alginet, Almacera, Almusafes, Alquería de la Condesa, La Alcudia, Alcira, Benifayo, Corbera, Favareta, Fortaleny, Llaurí, Masamagrell, Oliva, La Pobla de Farnals, Polinya del Xuquer, Puzol, Rafelbuñol, Riola, Sagunto ja Tavernes de Valldigna.

Alicante provintsi omavalitsusüksus: Pego.

Castellóni provintsi omavalitsusüksused: Almenara, Castellón, Chilches ja La Llosa.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

Looduslikud tegurid

KPNiga riisi „Arroz de Valencia“ kasvatatakse sooaladel, kus on erilised tulvaveetingimused. Tegemist on lubjarikaste (30–50 % karbonaate), saviste, vähese orgaanilise aine sisalduse ja aluselise reaktsiooniga muldadega (pH 8–8,3). Pinnas on tugev ja laseb vähe vett läbi.

Vahemere piirkonnale omastele kliimatingimustele vastavalt on õhutemperatuur aasta läbi mahe ning sademeid esineb vähe, peamiselt sügisel ja kevadel.

Mere lähedusest tingituna puhuvad piirkonnas rannikutuuled, mis kaitsevad päevaste külmade tuulte eest. Suvekuudel puhub kõrgendikult tulev väga kuiv ja kuum läänetuul.

Oluline osa määratletud piirkonnast asub looduspargi Parque Natural de la Albufera de Valencia territooriumil. Piirkondlike eripärade tõttu on seal võimalik kasvatada üksnes riisi, mis on omakorda väga oluline tegur looduspargi ökoloogilise tasakaalu säilitamisel.

Albufera de Valencia looduspargi 21 120 hektari suurusest pindalast moodustavad riisipõllud 65 %.

Inimtegurid

Määratletud piirkonnas on riisi kasvatatud juba sajandeid. On dokumente, millest nähtub, et kunagises Valencia kuningriigis kasvatati riisi juba enne, kui Jaime I selle 1238. aastal vallutas. Riisiviljelust kirjeldatakse ka dokumendis „Llibre dels repartiments“, millega jagati äsja vallutatud kuningriigi maad.

Kuningas Fernando VI 1753. aasta määrusega määrati kindlaks piirkonna riisiviljelusalade piirid.

Valencia autonoomse piirkonna riisikasvatust kirjeldavate teoste hulka kuuluvad ka Rafael Font de Mora y Llorensi „El arroz“ (1939) ja José María Carrasco García „Compendio arrocero“ (1952).

Aastatepikkuse viljeluspraktika käigus on välja kujunenud piirkonnale omased tavad, nt nn eixugons (enjuagados) (loputamine), mis seisneb selles, et taimed jäetakse vetikatega võitlemise eesmärgil mõneks päevaks ilma veeta. Protseduuri tehakse üldiselt juuni lõpus, kui riisitaimed on juba kasvama läinud.

Teine eripärane viljelustava on kesapõldude üleujutamine talvel. Selle eesmärk on lõhkuda teatavate mullaorganismide elutsükkel ja nii toimib see desinfektsioonimeetodina. Samal ajal suureneb selliste veeorganismide (seened, vetikad, väikesed lülijalgsed) elurikkus, kes aitavad kaasa koristusjääkide lagundamisele, rikastades mulda oma jäänuste ning makro- ja mikrotoitainetega.

5.2.   Toote eripära

KPNiga riis „Arroz de Valencia“ imab suurepäraselt maitseid, kuna piirkonnas kasvatatavate sortide amüloosisisaldus on suur. Lisaks pärlitaoliste terade suurele osakaalule on riisiterade ühtlane suurus oluline tegur, mis tagab ühtlase ja püsiva keemispunkti.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja toote kvaliteedi või omaduste vahel (kaitstud päritolunimetuse korral) või toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel (kaitstud geograafilise tähise korral)

Määratletud piirkond paikneb rannajoone ja rannikul asuvate mäestike vahel. Sellise harukordse asendi tõttu jõuab öösiti põldudele meretuul, mis tagab terade aeglase ja järkjärgulise valmimise, hoiab ära lõhede tekke ning aitab võimalikult suurel määral vältida terade pragunemist nii jahvatamisel kui ka keetmisel.

Peamiselt looduspargist Parque Natural de la Albufera de Valencia koosnev määratletud piirkond on moodustunud iidsetest looduslikest märgaladest. Mullad on lubjarohked, savised, sisaldavad vähe orgaanilist ainet ja annavad aluselise reaktsiooni. Seetõttu on pinnas raske, väga tugev ja laseb vähe vett läbi, mis võimaldab ujutada põlde võimalikult vähese veega ja kasutada paremini ära mullas sisalduvaid toitaineid. See omakorda mõjutab positiivselt õisikute alaosas olevate terade täitumist ja vähendab moondunud või ebakorrapäraste terade teket.

Määratletud piirkonnas ei puhu päevasel ajal külmad tuuled ja vesi on soe. See soodustab pärlitaoliste terade moodustumist ja võimaldab ebaõnnestumist kartmata viljeleda pika kasvutsükliga sorte. Tänu sellele on võimalik viljeleda kõnealuseid KPNiga hõlmatud sorte määratletud piirkonnas, mis annab neile eripärase omaduse, st suure amüloosisisalduse. Nimetatud omaduse tõttu on see riis ka kulinaarselt väga hinnatud, kuna amüloosisisaldusest sõltub tasakaal selle vahel, kuidas maitse riisi imendub ja kui kõva on riisitera.

Valencia riisikasvatuse traditsioon on tihedalt seotud kulinaarsete tavadega. Valencia köögis on riis laialdast kasutust leidnud ja sealse köögi keskmes on paella, arroces caldosos (leemes keedetud riis) ja arroces al horno (ahjuriis). Need riisil põhinevad toidud on otseselt seotud piirkonnale iseloomulike sortidega, sest viimased imavad maitset eriti hästi otse leemest, toimides seega suurepäraselt maitse vahendajana, mistõttu on nimetatud road mujal maailmas tuntud riisiroogadega võrreldes väga erilised.

Läänetuul puhub eemale seenespoorid, nagu Pyricularia ja Helminthosporium, ning see vähendab kahjustatud terade hulka.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

http://www.agricultura.gva.es/pc_arrozdevalencia

---

(1)  ELT L 179, 19.6.2014, lk 17.

---

| 7.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 386/78 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 386/78

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2022/C 386/13)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Yecla“

PDO-ES-A0606-AM02

Teate esitamise kuupäev: 12.7.2022

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Analüütilise näitajaga „jääksuhkrusisaldus“ seotud terminite kohandamine kehtivate õigusnormidega

KIRJELDUS

Kooskõlas 17. oktoobri 2018. aasta rakendusmääruse (EL) 2019/34 (2) artikliga 20, milles kehtestatakse määratlus „üldsuhkrusisaldus fruktoosi ja glükoosina“, on analüütiline näitaja „üldsuhkrusisaldus“ ümber nimetatud „üldsuhkrusisalduseks fruktoosi ja glükoosina“.

Sellega on muudetud tootespetsifikaadi analüütilisi omadusi käsitleva punkti 2 alapunkti a ja muudatus ei mõjuta koonddokumenti.

Tegemist on standardmuudatusega, kuna sellega kohandatakse termineid, mida kasutatakse seoses füüsikalis-keemiliste omadustega, ning sellega ei muudeta kuidagi lõpptoodet, mis säilitab seoste kirjelduses esitatud loodus- ja inimtegurite vastastikmõjust tulenevad omadused ja tunnusjooned. Seega ei saa seda muudatust liigitada ühekski määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 sätestatud muudatuseks.

PÕHJENDUS

Asjakohane on täpsustada, kuidas tuleb väljendada veini üldsuhkrusisalduse väärtusi.

2.   Lenduvate hapete sisalduse suurendamine

KIRJELDUS

Lenduvate hapete sisaldus: valgete ja roosade veinide puhul on viinhappe sisaldust suurendatud 0,8 grammini liitri kohta. Punaste veinide ja liköörveinide lenduvate hapete sisaldus ei tohi ületada 1,2 viinhappe grammi liitri kohta. Vahuveinides on viinhappe sisaldust suurendatud 1 grammini liitri kohta.

Sellega on muudetud tootespetsifikaadi analüütilisi omadusi käsitleva punkti 2 alapunkti a ja koonddokumendi punkti 4.

Tootespetsifikaadi muutmine tuleks liigitada delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 14 kohaseks standardmuudatuseks.

PÕHJENDUS

Kehtivas tootespetsifikaadis on lenduvate hapete jaoks kehtestatud liiga ranged piirnormid, mistõttu asjakohaste organoleptiliste omadustega tooted, millel on „Yecla“ veinide iseloomulikud tunnused, ei vasta spetsifikaadi nõuetele. Praeguste valmistus- ja laagerdusviiside korral leidub veine, mida hoitakse laagerdamiseks suuremates kui 330-liitristes puitanumates. Kui maht on suurem, ei saa kasutada nimetusi „Crianza“ või „Reserva“ ning sellistes mahutites hoitud veinide lenduvate hapete sisaldus sarnaneb tavaliselt 330-liitristes vaatides hoitud veinide omaga, kuid neil ei ole degusteerimisel mingeid puudusi. Seega on eesmärk viia see näitaja vastavusse praeguste laagerdumise ja veinitootmise suundumustega. Kõik see aitab kaasa vähem sekkuvatele tootmismeetoditele ja kohalike pärmidega kääritamisele, mille tulemuseks on suurema eripäraga veinid.

Seepärast tuleks eespool nimetatud põhjustel seda analüütilist näitajat ajakohastada, et kaitstud päritolunimetusega oleks võimalik turustada ka veinitehaste toodangu seda osa, mille puhul seda nimetust praegu kasutada ei saa.

3.   Minimaalse tegeliku alkoholisisalduse ja minimaalse üldalkoholisisalduse vähendamine punaste veinide puhul

KIRJELDUS

Punaste veinide tegeliku alkoholisisalduse ja üldalkoholisisalduse miinimumpiiri alandamine 0,5 mahuprotsendi võrra.

Sellega on muudetud tootespetsifikaadi punkti 2 alapunkti a ja koonddokumendi veini(de) kirjeldust käsitlevat punkti 4.

Tootespetsifikaadi muutmine tuleks liigitada delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 14 kohaseks standardmuudatuseks.

PÕHJENDUS

Kaitstud päritolunimetusega veini „Yecla“ tootmispiirkonnas on esindatud väga erinevate omadustega viinamarjasordid, mille põhisort on „Monastrell“, mida kasutatakse kõrvuti teiste lubatud sortidega, nagu „Tempranillo“, „Syrah“, „Merlot“, „Cabernet sauvignon“, „Garnacha tinta“, „Garnacha tintorera“ ja „Petit Verdot“.

Viimase kümne aasta jooksul nõutakse turul üldiselt kergemaid puuviljasemaid veine, mis kõnetavad uusi veinikultuuriga liituvaid tarbijate põlvkondi. Iga veinitootja veinispetsialistidel peavad olema vajalikud vahendid, et oleks võimalik tootmispiirkonnast ja sortidest tulenevatest omadustest lähtudes toota selliseid veine, mis tekitavad huvi riiklikel ja rahvusvahelistel turgudel.

Punaste veinide tegeliku alkoholisisalduse ja üldalkoholisisalduse miinimumpiiri alandamine 0,5 mahuprotsendi võrra ei too kaasa kvaliteedi halvenemist, pigem vastupidi – see suurendab piirkonna eri viinamarjasortide pakutavaid võimalusi toota peenemaid, nüansirikkamaid ja huvitavamaid veine.

4.   Lenduvate hapete sisalduse suurendamine

KIRJELDUS

Valgete, roosade ja punaste veinide üldhappesust suurendatakse ühiselt 7,5 viinhappe grammini liitri kohta.

Sellega on muudetud tootespetsifikaadi punkti 2 alapunkti a ja koonddokumendi veini(de) kirjeldust käsitlevat punkti 4.

Tootespetsifikaadi muutmine tuleks liigitada delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 14 kohaseks standardmuudatuseks.

PÕHJENDUS

Kaitstud päritolunimetusega veini „Yecla“ tootmispiirkonnas on esindatud väga erinevate omadustega viinamarjasordid, mille põhisordid on punaste puhul „Monastrell“, „Tempranillo“, „Syrah“, „Merlot“, „Cabernet sauvignon“, „Garnacha tinta“, „Garnacha tintorera“ ja „Petit Verdot“ ning valgete puhul „Macabeo“, „Airen“, „Merseguera“, „Malvasía“, „Chardonnay“, „Moscatel de Grano Menudo“, „Sauvignon Blanco“ ja „Verdejo“.

Viimase kümne aasta jooksul nõutakse turul üldiselt kergemaid puuviljasemaid veine, mis kõnetavad uusi veinikultuuriga liituvaid tarbijate põlvkondi. Varane viinamarjasaak on väiksema alkoholisisaldusega, mis võib kaasa tuua mõnevõrra suurema üldhappesuse.

5.   Organoleptilise kirjelduse muutmine

KIRJELDUS

Muudatusega kohandatakse organoleptilisi omadusi, et neid organoleptiliste analüüside abil paremini kontrollida.

Sellega on muudetud tootespetsifikaadi analüütilisi omadusi käsitleva punkti 2 alapunkti b ja koonddokumendi veini(de) kirjeldust käsitlevat punkti 4.

Tootespetsifikaadi muutmine tuleks liigitada delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 14 kohaseks standardmuudatuseks, kuna sellega ei muudeta kuidagi lõpptoodet, mis säilitab seoste kirjelduses esitatud loodus- ja inimtegurite vastastikmõjust tulenevad omadused ja tunnusjooned. Seega ei liigitu see muudatus ühekski määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 käsitletud muudatuseks.

PÕHJENDUS

Selle muudatusega ei leevendata toodetavate veinide kvaliteedinõudeid, mis on selgelt määratletud, vaid lihtsalt selgitakse ja muudetakse loogilisemaks nende klassifitseerimine, aidates veinitootjatel ja sertifitseerijatel hinnata veinide organoleptilisi omadusi.

Lisaks tingib standardi UNE-EN-ISO 17065 rakendamine tootespetsifikaadi kontrollimisel vajaduse muuta asjaomaste veinide organoleptilist kirjeldust, et nende omadusi saaks siduda standardi UNE-EN-ISO 17025 põhimõtetele vastava degusteerimiskomisjoni hinnatavate tunnustega.

6.   Veinivalmistuse eritavade muutmine

KIRJELDUS

Minimaalset naturaalset alkoholisisaldust hakatakse väljendama mahuprotsentide asemel Baumé (°Bé) skaalal. Punaste veinide valmistamiseks ettenähtud punaste viinamarjade puhul on seda vähendatud 11 kraadini ja liköörveinide jaoks ette nähtud punaste viinamarjade puhul 13 kraadini.

Sellega on muudetud tootespetsifikaadi veinivalmistuse eritavasid käsitlevat punkti 3 alapunkti a ja koonddokumendi veinivalmistuse eritavasid käsitlevat punkti 5.1.

Tootespetsifikaadi muutmine tuleks liigitada delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 14 kohaseks standardmuudatuseks.

PÕHJENDUS

Üleminek Baumé (°Be) skaalale on tingitud asjaolust, et see on veinitootjate seas kõige levinum viis viinamarjavirde suhkrusisalduse mõõtmiseks virde tiheduse järgi ja nii välditakse pidevat vajadust kasutada ümberarvestustabeleid.

See muudatus lihtsustab seega viinamarjade alkoholisisalduse määramist veinitehastesse jõudmisel ning viib veinide alkoholisisalduse vastavusse põllukultuuride tegeliku olukorra ja turusuundumustega, kuna protsess lüheneb ja väärtusi veidi suurendatakse, sest kaitstud päritolunimetusega veini „Yecla“ tootmispiirkonnas on esindatud väga erinevate omadustega viinamarjasordid, millest peamine on „Monastrell“, kuid esindatud on ka teised lubatud sordid, nagu „Tempranillo“, „Syrah“, „Merlot“, „Cabernet sauvignon“, „Garnacha tinta“, „Garnacha tintorera“ ja „Petit Verdot“.

Viimase kümne aasta jooksul nõutakse turul üldiselt kergemaid puuviljasemaid veine, mis kõnetavad uusi veinikultuuriga liituvaid tarbijate põlvkondi. Iga veinitootja veinispetsialistidel peavad olema vajalikud vahendid, et oleks võimalik tootmispiirkonnast ja sortidest tulenevatest omadustest lähtudes toota selliseid veine, mis tekitavad huvi riiklikel ja rahvusvahelistel turgudel.

7.   Ekstraheerimissaagise muutmine

KIRJELDUS

On suurendatud viinamarjade veiniks töötlemisega seotud näitajat, mis viitab viinamarjavirde ekstraheerimiseks sobivale survele, nii et maksimaalne saagikus 100 kg viinamarjade kohta suureneb 70 liitrilt veinilt 74 liitrile.

Sellega on muudetud tootespetsifikaadi veini valmistamisega seotud piiranguid käsitleva punkti 3 alapunkti b ja koonddokumendi veini valmistamisega seotud piiranguid käsitlevat punkti 5.1.

Tootespetsifikaadi muutmine tuleks liigitada delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 14 kohaseks standardmuudatuseks.

PÕHJENDUS

Nagu kogu põllumajanduslikus toidutööstuses, on ka veinisektoris viimastel aastatel toimunud tehnoloogia areng. See areng ei ole kaugeltki lõppenud, vaid pakub veinispetsialistidele endiselt uusi vahendeid, et toota huvitavamaid, hästi säilivaid ja keskkonnasäästlikumaid veine.

Veinivalmistustavad, nagu 70 % virde ekstraheerimise piirang, ei aita kuidagi parandada veini kvaliteeti, vaid mitmeski mõttes ei lase tehnoloogidel igas valmistusetapis viinamarjadest parimat kätte saada.

Eespool öeldut silmas pidades peavad veinivalmistustavad soodustama kvaliteetveini tootmist, andes igale tehnilisele meeskonnale teadmised, kogemused ja suutlikkuse rakendada parimaid meetodeid, mis sobivad spetsifikaadis sätestatud päritolunimetusega veinide „Yecla“ omadustega.

Saagikuse suurendamine 70 liitrilt 74 liitrile 100 kilogrammi punaste viinamarjade kohta põhineb asjaolul, et mõnest selle tootmispiirkonna sordist, nagu „Monastrell“, „Cabernet“, „Garnacha“ või „Merlot“, saab veidi suurema surve all pressimisel väga hea kvaliteediga polüfenoole sisaldava viinamarjavirde, mis praegu tuleb kasutuselt kõrvaldada, et mitte ületada kehtestatud piirnormi.

Mõnest väiksema antotsüaani- ja polüfenoolisisaldusega ning kaitstud päritolunimetusega „Yecla“ hõlmatud sordist valmistatud veinide kvaliteet paraneks tänu sellele 4 %-lisele suurenemisele, mille tulemusena saadaks nende ühendite suurema kontsentratsiooniga vein.

8.   Viljelustavade muutmine

KIRJELDUS

Välja on jäetud sellised viljelustavad nagu niisutamise reguleerimine korraldusasutuse poolt ja minimaalne istutustihedus. Teksti sõnastust on ajakohastatud, näitamaks, et lubatud on nii lehtrikujuliseks pügamine kui ka tugivõrestikel kasvatamine, et saada parima kvaliteediga tooteid.

Sellega on muudetud tootespetsifikaadi viljelustavasid käsitlevat punkti 3 alapunkti c ja koonddokumendi punkti 5.1.

Tootespetsifikaadi muutmine ei too kaasa muutusi lõpptoote omadustes. Need tootespetsifikaadi muudatused tuleks liigitada delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 14 kohasteks standardmuudatusteks.

PÕHJENDUS

Tootespetsifikaati ei ole selle loomisest saadik ajakohastatud ja see soovitakse viia vastavusse piirkonna jaoks tegelikult vajalike tavadega.

Praegused viljelustavad tootmiseeskirjades, nagu niisutamise reguleerimine reguleeriva nõukogu korraldusasutuse poolt ja minimaalne istutustihedus, ei aita kuidagi parandada veini kvaliteeti, vaid mitmeski mõttes ei võimalda põllumajandustootjatel saada töötlemiseks parimaid viinamarju.

Pealegi leitakse, et tootespetsifikaadis kindlaks määratud ja reguleeritud saagikusega (kg/ha) on juba kehtestatud piisav kontroll.

Seetõttu on niisutamise ja minimaalse istutustiheduse piirang välja jäetud ning viljelustavade sõnastust on ajakohastatud, et muuta see toimivamaks ja ajakohasemaks ning kohandada seda viinamarjakasvatajate vajadustele.

9.   Maksimaalse saagikuse muutmine hektari kohta (hl/ha)

KIRJELDUS

Viinamarjavirde või veini ekstraheerimise saagise muutmisega muudetakse maksimaalset saagikust hektari kohta.

Sellega on muudetud tootespetsifikaadi maksimaalset saagikust käsitlevat punkti 5 ja koonddokumendi punkti 5.2.

Tootespetsifikaadi muutmine tuleks liigitada delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 14 kohaseks standardmuudatuseks.

PÕHJENDUS

Maksimaalse saagikuse kohandamine, muutes viinamarjavirde või veini ekstraheerimissaagist 100 kg marjasaagi kohta.

10.   Sordinime kohandamine

KIRJELDUS

Nimetust „Malvasia“ on ajakohastatud nimetusega „Malvasia Aromatica“ või „Malvasia de Sitges“.

Sellega on muudetud tootespetsifikaadi viinamarjasorte käsitlevat punkti 6 ja muudatus ei mõjuta koonddokumenti, kuna tegemist on kõrvalsortidega.

Tootespetsifikaadi muutmine tuleks liigitada delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 14 kohaseks standardmuudatuseks.

PÕHJENDUS

Sordinimestiku korrigeerimine.

11.   Seost väljendavate looduslike tegurite sõnastuse muutmine

KIRJELDUS

Rauasisaldust ja piirkonna kõrgust käsitlev tekst on välja jäetud ning ajakohastatud on maksimaalset kõrgust, kus viinamarjaistandused praegu asuvad.

Sellega on muudetud tootespetsifikaadi geograafilise piirkonna looduslikke tegureid käsitlevat punkti 7 alapunkti a ja koonddokumendi punkti 8.

Tootespetsifikaadi muutmine tuleks liigitada delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 14 kohaseks standardmuudatuseks, kuna seos ei muutu, kuigi sõnastust on kohati muudetud.

PÕHJENDUS

Põllukultuuri keskmise kõrguse ning piirkonna miinimum- ja maksimumkõrguse määramine tekitab segadust, mistõttu eelistatakse määrata vaid viinamarjaistanduste minimaalne ja maksimaalne kõrgus (mida on tõstetud). Hiljutised viinamarjaistandused põhjapiirkonnas suurendavad KPNi piirkonnas viinapuude viljeluse maksimaalset kõrgust. Tekstist on välja jäetud rauasisaldust käsitlev punkt, sest tänapäevased veinivalmistusmeetodid on kõrvaldanud rauast tingitud hägu tekkimise probleemi.

12.   Kohustusliku teabe muutmine

KIRJELDUS

Muudetud on viinamarjakasvatajate saagideklaratsiooni kuupäeva ja veinitootjate poolt veinitehases kasutamata jäänud lisaetikettide deklaratsiooni esitamise kuupäeva.

Sellega on muudetud tootespetsifikaadi punkti 8 ja muudatus ei mõjuta koonddokumenti.

Tootespetsifikaadi muutmine tuleks liigitada delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 14 kohaseks standardmuudatuseks.

PÕHJENDUS

Tänu peamise sordi „Monastrell“ omadustele pikeneb saagikoristuse aeg mõnel aastal novembrini. Sellise saagi kääritamine lõpeb detsembri alguses. Isegi kui veinitootjad täidavad kõiki kaitstud päritolunimetusega veinide veinimahutite eelvaliku nõudeid, teevad nad tootmisprotsessi käigus lõpliku otsuse toodangu kasutusotstarbe kohta alles käärimise lõpus. Sellisel juhul saab viinamarjakasvataja oma toodangu lõppkasutuse teada alles pärast 30. novembrit ja seda tähtaega on mõistlik pikendada.

Veinitehaste tööprotsessi iseloomu tõttu jätab lisaetiketi deklaratsiooni esitamise piiramine kümne päevaga selleks liiga vähe aega ja tähtaega tuleks pikendada järgmisesse kuusse.

13.   Muud muudetud nõuded

KIRJELDUS

Tekstist jäetakse välja lõik „Korraldusasutus võib teatud aastatel enne saagikoristust, olles läbi viinud vajaliku nõustamise ja kontrolli, kas omal algatusel või asjaosaliste tootjate taotlusel erakorraliselt tõsta virde või veini saagikuse piirmäära liitrites 100 kilogrammi saagi kohta 74 liitrini“.

Sellega on muudetud tootespetsifikaadi punkti 8 ja muudatus ei mõjuta koonddokumenti.

Tootespetsifikaadi muutmine tuleks liigitada delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 14 kohaseks standardmuudatuseks.

PÕHJENDUS

Kuna saagikust suurendatakse ekstraheerimissaagise muutmisega püsivalt, ei ole vaja seda suurendada vajaduse järgi.

14.   Kontrollandmete ajakohastamine

KIRJELDUS

Ajakohastatud on pädeva asutuse ja delegeeritud kontrolliasutuse andmeid.

Sellega on muudetud tootespetsifikaadi punkti 9 ja muudatus ei mõjuta koonddokumenti.

Tootespetsifikaadi muutmine tuleks liigitada delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 14 kohaseks standardmuudatuseks.

PÕHJENDUS

On kasutatud võimalust seda teavet ajakohastada.

KOONDDOKUMENT

1.   Nimetus(ed)

Yecla

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

| 3. | Liköörvein |
| --- | --- |

3.

Liköörvein

| 4. | Vahuvein |
| --- | --- |

4.

Vahuvein

4.   Veini(de) kirjeldus

1.   VEIN – valged veinid

LÜHIKIRJELDUS

| — | Välimus: puhas ja ere, kahvatukollased kuni kuldkollased toonid, võivad esineda rohekad varjundid. |
| --- | --- |

—

Välimus: puhas ja ere, kahvatukollased kuni kuldkollased toonid, võivad esineda rohekad varjundid.

| — | Lõhn: puhtad puuvilja- ja lillearoomid. Puitanumates laagerdumise korral tasakaalus, vaatidele omaste aroomidega. |
| --- | --- |

—

Lõhn: puhtad puuvilja- ja lillearoomid. Puitanumates laagerdumise korral tasakaalus, vaatidele omaste aroomidega.

| — | Maitse: hea happesus, puuviljane. Puitanumates laagerdumise korral ilmnevad klassikalised noodid, mille see veinile tervikuna annab. Poolmagusate ja magusate veinide puhul on maitse tasakaalus võrreldes nende alkoholisisalduse, happesuse ja jääksuhkrusisaldusega.






  - | Kui suhkrusisaldus on vähemalt 5 g/l, on maksimaalne väävlisisaldus 250 mg/l. |
| --- | --- | --- |

—

Maitse: hea happesus, puuviljane. Puitanumates laagerdumise korral ilmnevad klassikalised noodid, mille see veinile tervikuna annab. Poolmagusate ja magusate veinide puhul on maitse tasakaalus võrreldes nende alkoholisisalduse, happesuse ja jääksuhkrusisaldusega.

*

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 10,5 |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 13,3 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 200 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

10,5

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

13,3

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

200

2.   VEIN – roosad veinid

LÜHIKIRJELDUS

| — | Välimus: puhas ja ere, ulatub kahvatust lõhevärvist roosani. |
| --- | --- |

—

Välimus: puhas ja ere, ulatub kahvatust lõhevärvist roosani.

| — | Lõhn: puuvilja- ja/või lillearoomiga. |
| --- | --- |

—

Lõhn: puuvilja- ja/või lillearoomiga.

| — | Maitse: hea happesus, tasakaalustatud, puuviljane. Poolmagusate ja magusate veinide puhul on maitse tasakaalus võrreldes nende alkoholisisalduse, happesuse ja jääksuhkrusisaldusega.






  - | Kui suhkrusisaldus on vähemalt 5 g/l, on maksimaalne väävlisisaldus 250 mg/l. |
| --- | --- | --- |

—

Maitse: hea happesus, tasakaalustatud, puuviljane. Poolmagusate ja magusate veinide puhul on maitse tasakaalus võrreldes nende alkoholisisalduse, happesuse ja jääksuhkrusisaldusega.

*

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 11 |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 13,3 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 200 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

11

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

13,3

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

200

3.   VEIN – punased veinid

LÜHIKIRJELDUS

| — | Välimus: keskmise kuni suure intensiivsusega värvus. Kirsi-, purpur- ja granaatpunane värvus, võib esineda varjundeid tume- kuni kirsipunastest rubiin- või tellisepunasteni. |
| --- | --- |

—

Välimus: keskmise kuni suure intensiivsusega värvus. Kirsi-, purpur- ja granaatpunane värvus, võib esineda varjundeid tume- kuni kirsipunastest rubiin- või tellisepunasteni.

| — | Lõhn: hea intensiivsusega värskete või küpsete puuviljade lõhn. Puidus kääritamise või laagerdumise korral tasakaalus puuviljade ja puidu lõhn. Väike üleküpsus, vürtsikas, palsamiäädikane, tammiste nootidega. |
| --- | --- |

—

Lõhn: hea intensiivsusega värskete või küpsete puuviljade lõhn. Puidus kääritamise või laagerdumise korral tasakaalus puuviljade ja puidu lõhn. Väike üleküpsus, vürtsikas, palsamiäädikane, tammiste nootidega.

| — | Maitse: kauakestev, hea püsivusega, täidlane, soe, küpsed ja mahedad tanniinid, hästi tasakaalustatud. Poolmagusate ja magusate veinide puhul on maitse tasakaalus võrreldes nende alkoholisisalduse, happesuse ja jääksuhkrusisaldusega.






  - | Kui suhkrusisaldus on vähemalt 5 g/l, on maksimaalne väävlisisaldus 200 mg/l. |
| --- | --- | --- |

—

Maitse: kauakestev, hea püsivusega, täidlane, soe, küpsed ja mahedad tanniinid, hästi tasakaalustatud. Poolmagusate ja magusate veinide puhul on maitse tasakaalus võrreldes nende alkoholisisalduse, happesuse ja jääksuhkrusisaldusega.

*

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 12 |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 20 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 150 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

12

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

20

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

150

4.   LIKÖÖRVEIN

LÜHIKIRJELDUS

| — | Välimus: langeb kokku teist tüüpi valgete, roosade ja punaste veinidega. |
| --- | --- |

—

Välimus: langeb kokku teist tüüpi valgete, roosade ja punaste veinidega.

| — | Lõhn: laagerdumisest tulenevalt intensiivne, eriti intensiivne ja iseloomulik sordi „Monastrell“ viinamarjadest tehtud veini puhul. |
| --- | --- |

—

Lõhn: laagerdumisest tulenevalt intensiivne, eriti intensiivne ja iseloomulik sordi „Monastrell“ viinamarjadest tehtud veini puhul.

| — | Maitse: hea tasakaal magusa ja mõru vahel, täidlane, kreemjas ja pika järelmaitsega.






  - | Kui suhkrusisaldus on vähemalt 5 g/l, on maksimaalne väävlisisaldus 200 mg/l. |
| --- | --- | --- |

—

Maitse: hea tasakaal magusa ja mõru vahel, täidlane, kreemjas ja pika järelmaitsega.

*

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 15 |
| Minimaalne üldhappesus | 3,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 20 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 150 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

15

Minimaalne üldhappesus

3,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

20

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

150

5.   VAHUVEIN

LÜHIKIRJELDUS

| — | Välimus: kui kuvee on valge, on ülekaalus kollased toonid kahvatutest kuldseteni. Roosa kuvee puhul esineb roosasid toone, millel võib olla vaarika-, maasika-, sõstra- või lõhevärvi läige. Punase kuvee puhul esineb punaseid toone, millel võib olla lilla, purpurne, granaadi-, kirsi- või rubiinivärvi läige. |
| --- | --- |

—

Välimus: kui kuvee on valge, on ülekaalus kollased toonid kahvatutest kuldseteni. Roosa kuvee puhul esineb roosasid toone, millel võib olla vaarika-, maasika-, sõstra- või lõhevärvi läige. Punase kuvee puhul esineb punaseid toone, millel võib olla lilla, purpurne, granaadi-, kirsi- või rubiinivärvi läige.

| — | Lõhn: sordile omased lille- või puuviljaaroomid. |
| --- | --- |

—

Lõhn: sordile omased lille- või puuviljaaroomid.

| — | Maitse: tasakaalustatud suhkru- ja happesisalduse osas. |
| --- | --- |

—

Maitse: tasakaalustatud suhkru- ja happesisalduse osas.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 11,5 |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 16,7 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 235 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

11,5

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

16,7

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

235

5.   VEINIVALMISTUSTAVAD

5.1.   Veinivalmistuse eritavad

Veinivalmistuse eritava

Viinamarjade minimaalne alkoholisisaldus peab olema vähemalt 11° Bé punaste viinamarjade puhul ja 10° Bé valgete viinamarjade puhul ning 13° Bé, kui neid kasutatakse liköörveinide tegemiseks.

Veinivalmistamisele kohaldatav piirang

| — | Virde ekstraheerimisel värsketest viinamarjadest või kääritatud pressimisjääkidest punaste veinide valmistamiseks on lubatud kasutada ainult selliseid mehaanilisi süsteeme, mis ei kahjusta ega purusta viinamarjakobarate tahkeid osi. Kiirtsentrifugaalpurustite kasutamine on keelatud. |
| --- | --- |

—

Virde ekstraheerimisel värsketest viinamarjadest või kääritatud pressimisjääkidest punaste veinide valmistamiseks on lubatud kasutada ainult selliseid mehaanilisi süsteeme, mis ei kahjusta ega purusta viinamarjakobarate tahkeid osi. Kiirtsentrifugaalpurustite kasutamine on keelatud.

| — | Pidevpressi kasutamine on keelatud. |
| --- | --- |

—

Pidevpressi kasutamine on keelatud.

| — | Viinamarjavirde või veini saagis pärast ekstraheerimist ja pressimisjääkidest eraldamist ei ületa valmisveini puhul 74 liitrit 100 kg marjasaagi kohta. Kaitstud veinide valmistamiseks ei tohi mingil juhul kasutada ebasobiva survega saadud virde või veini partiisid. |
| --- | --- |

—

Viinamarjavirde või veini saagis pärast ekstraheerimist ja pressimisjääkidest eraldamist ei ületa valmisveini puhul 74 liitrit 100 kg marjasaagi kohta. Kaitstud veinide valmistamiseks ei tohi mingil juhul kasutada ebasobiva survega saadud virde või veini partiisid.

Viljelustavad

Viinapuude lõikamise ja toestamise süsteemid on tavapärane lehtrikujuliseks pügamine ja selle variandid ning tugivõrestikud ja selle variandid.

5.2.   Maksimaalne saagikus

1.   NIISUTAMATA ISTANDUSTE VALGED SORDID

4 500 kg viinamarju hektari kohta

33,3 hektoliitrit hektari kohta

3.   NIISUTAMATA ISTANDUSTE PUNASED SORDID

4 000 kg viinamarju hektari kohta

29,6 hektoliitrit hektari kohta

5.   NIISUTUSEGA ISTANDUSTE VALGED SORDID

9 000 kg viinamarju hektari kohta

66,6 hektoliitrit hektari kohta

7.   NIISUTUSEGA ISTANDUSTE PUNASED SORDID

7 000 kg viinamarju hektari kohta

51,8 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Päritolunimetusega veinide tootmispiirkond koosneb veiniregistrisse kantud maa-aladest, mis kõik asuvad Murcia piirkonna Yecla omavalitsusüksuses.

Töötlemisala vastab tootmis- ja laagerdumispiirkondadele.

7.   Veiniviinamarjasordid

MONASTRELL

8.   Seos(t)e kirjeldus

Yeclas on kuiv kontinentaalne kliima, mida iseloomustavad kuumad suved ja väga külmad talved. Aasta keskmine sademete hulk on 300 mm. Aastas on üle 3 000 tunni päikesepaistet.

Selle piirkonna kõige olulisem pinnavormidest tulenev omadus on märkimisväärselt suur kõrgus merepinnast.

Piirkonna vesikonnale on iseloomulikud äravooluta valgalad. Mullad on lubjarikkad ja paksud, hea läbilaskvusega ja paistavad silma orgaaniliste ainete vaesuse poolest. Arheoloogilised tõendid näitavad, et viinamarju on viljeletud alatest 1. sajandist eKr.

9.   Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

täiendavad märgistusnõuded

Tingimuse kirjeldus

Pakendatud veinide märgistusel peavad olema sõnad „Denominación de Origen Yecla“ või „Denominación de Origen Protegida Yecla“. Kontrolliasutus kontrollib märgiseid, et kontrollida tootespetsifikaadi nõuete täitmist.

Veinipakenditel peavad olema kontrolliasutuse nummerdatud ja välja antud ühekordselt kasutatavad garantiimärgised või lisaetiketid, mille asetab kohale veinitootja ise.

Link tootespetsifikaadile

https://www.carm.es/web/integra.servlets.Blob?ARCHIVO=Pliego_Condiciones_DOP_Yecla__definitivo[1].pdf&TABLA=ARCHIVOS&CAMPOCLAVE=IDARCHIVO&CAMPOIMAGEN=ARCHIVO&IDTIPO=60&VALORCLAVE=77958

---

(1)  EÜT L 9, 11.1.2019, lk 2.

(2)  EÜT L 9, 11.1.2019, lk 46.

---