# Az Európai Unió C 421/2022

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 421 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 65. évfolyam2022. november 4. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 421

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

65. évfolyam2022. november 4.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2022/C 421/01 | Összefonódás bejelentésének visszavonása (Ügyszám: M.10561 – CINTRA / ABERTIS / ITINERE / BIP & DRIVE) (
  1
  ) | 1 |
| 2022/C 421/02 | A Bizottság által a műszaki szabályokkal és az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályokkal kapcsolatos információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló, (EU) 2015/1535 európai parlamenti és tanácsi irányelv (kodifikált szöveg) 8. cikkének második albekezdésével összhangban nyújtott információk – Statisztika az (EU) 2015/1535 irányelv szerinti értesítési eljárás szerint 2021-ben bejelentett műszaki szabályokról (
  1
  ) | 2 |
| 2022/C 421/03 | A Bizottság Közleménye – A Horizont Európa és az ERFA-programok közötti szinergiákról | 7 |

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2022/C 421/01

Összefonódás bejelentésének visszavonása (Ügyszám: M.10561 – CINTRA / ABERTIS / ITINERE / BIP & DRIVE) (
  1
  )

1

1

2022/C 421/02

A Bizottság által a műszaki szabályokkal és az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályokkal kapcsolatos információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló, (EU) 2015/1535 európai parlamenti és tanácsi irányelv (kodifikált szöveg) 8. cikkének második albekezdésével összhangban nyújtott információk – Statisztika az (EU) 2015/1535 irányelv szerinti értesítési eljárás szerint 2021-ben bejelentett műszaki szabályokról (
  1
  )

1

2

2022/C 421/03

A Bizottság Közleménye – A Horizont Európa és az ERFA-programok közötti szinergiákról

7

---

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2022/C 421/04 | Az Európai Központi Bank által a főbb pénzügyi operációknál alkalmazott kamatláb: — 2,00 % 2022. november 1. — Euroátváltási árfolyamok | 52 |
| | A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| 2022/C 421/05 | A tagállamok által a halászat tilalmával összefüggésben nyújtott tájékoztatás | 53 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2022/C 421/04

Az Európai Központi Bank által a főbb pénzügyi operációknál alkalmazott kamatláb: — 2,00 % 2022. november 1. — Euroátváltási árfolyamok

52

A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

2022/C 421/05

A tagállamok által a halászat tilalmával összefüggésben nyújtott tájékoztatás

53

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2022/C 421/06 | Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó egyes üvegrostból készült hálószövetek behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindításáról | 54 |

V   Hirdetmények

A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2022/C 421/06

Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó egyes üvegrostból készült hálószövetek behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindításáról

54

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 2022.11.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 421/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.11.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 421/1

---

Összefonódás bejelentésének visszavonása

(Ügyszám: M.10561 – CINTRA / ABERTIS / ITINERE / BIP & DRIVE)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2022/C 421/01)

2022. október 7-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) (a továbbiakban: összefonódás-ellenőrzési rendelet) 4. cikke szerint bejelentést (2) kapott egy tervezett összefonódásról.

2022. október 26-án/-én a bejelentő felek tájékoztatták a Bizottságot, hogy visszavonják bejelentésüket.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

(2)  HL C 395, 2022. október 14., 12 o.

---

| 2022.11.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 421/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.11.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 421/2

---

A Bizottság által a műszaki szabályokkal és az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályokkal kapcsolatos információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló, (EU) 2015/1535 európai parlamenti és tanácsi irányelv (kodifikált szöveg) (1) 8. cikkének második albekezdésével összhangban nyújtott információk

Statisztika az (EU) 2015/1535 irányelv szerinti értesítési eljárás szerint 2021-ben bejelentett műszaki szabályokról

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2022/C 421/02)

I.

| Tagállamok | Értesítések száma | Észrevételek (2) | Részletes vélemények (3) | Uniós jogszabályokra irányuló javaslatok |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | MS | COM | EFTA  (4) TR (5) | MS | COM | 6.3 (6) | 6.4 (7) |
| Ausztria | 55 | 2 | 6 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Belgium | 55 | 3 | 13 | 0 | 0 | 6 | 0 | 0 |
| Bulgária | 21 | 3 | 9 | 0 | 0 | 4 | 0 | 0 |
| Horvátország | 9 | 0 | 4 | 0 | 0 | 3 | 0 | 0 |
| Ciprus | 6 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Csehország | 18 | 4 | 5 | 0 | 1 | 2 | 0 | 0 |
| Dánia | 48 | 1 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Észtország | 11 | 4 | 0 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 |
| Finnország | 25 | 0 | 4 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 |
| Franciaország | 135 | 23 | 17 | 0 | 3 | 0 | 0 | 0 |
| Németország | 86 | 2 | 17 | 0 | 0 | 4 | 0 | 0 |
| Görögország | 88 | 0 | 3 | 0 | 0 | 5 | 0 | 0 |
| Magyarország | 33 | 1 | 12 | 0 | 12 | 3 | 0 | 0 |
| Írország | 5 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Olaszország | 30 | 2 | 4 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 |
| Lettország | 4 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Litvánia | 18 | 4 | 3 | 0 | 0 | 3 | 0 | 0 |
| Luxemburg | 5 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Málta | 3 | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Hollandia | 62 | 0 | 7 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 |
| Lengyelország | 41 | 0 | 6 | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 |
| Portugália | 17 | 4 | 7 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Románia | 24 | 2 | 2 | 0 | 1 | 2 | 0 | 0 |
| Szlovákia | 10 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Szlovénia | 18 | 1 | 2 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 |
| Spanyolország | 27 | 0 | 5 | 0 | 0 | 2 | 0 | 0 |
| Svédország | 62 | 1 | 4 | 0 | 0 | 5 | 1 | 0 |
| EU összesen | 916 | 58 | 136 | 0 | 22 | 42 | 1 | 0 |

Tagállamok

Értesítések száma

Észrevételek (2)

Részletes vélemények (3)

Uniós jogszabályokra irányuló javaslatok

MS

COM

EFTA  (4) TR (5)

MS

COM

6.3 (6)

6.4 (7)

Ausztria

55

2

6

0

0

0

0

0

Belgium

55

3

13

0

0

6

0

0

Bulgária

21

3

9

0

0

4

0

0

Horvátország

9

0

4

0

0

3

0

0

Ciprus

6

0

1

0

0

0

0

0

Csehország

18

4

5

0

1

2

0

0

Dánia

48

1

2

0

0

0

0

0

Észtország

11

4

0

0

1

1

0

0

Finnország

25

0

4

0

1

0

0

0

Franciaország

135

23

17

0

3

0

0

0

Németország

86

2

17

0

0

4

0

0

Görögország

88

0

3

0

0

5

0

0

Magyarország

33

1

12

0

12

3

0

0

Írország

5

0

0

0

0

0

0

0

Olaszország

30

2

4

0

0

1

0

0

Lettország

4

1

0

0

0

0

0

0

Litvánia

18

4

3

0

0

3

0

0

Luxemburg

5

0

0

0

0

0

0

0

Málta

3

0

2

0

0

0

0

0

Hollandia

62

0

7

0

1

0

0

0

Lengyelország

41

0

6

0

2

0

0

0

Portugália

17

4

7

0

0

0

0

0

Románia

24

2

2

0

1

2

0

0

Szlovákia

10

0

1

0

0

0

0

0

Szlovénia

18

1

2

0

0

1

0

0

Spanyolország

27

0

5

0

0

2

0

0

Svédország

62

1

4

0

0

5

1

0

EU összesen

916

58

136

0

22

42

1

0

II.

| Ágazat | AT | BE | BG | HR | CY | CZ | DK | EE | FI | FR | DE | EL | HU | IE | IT | LV | LT | LU | MT | NL | PL | PT | RO | SK | SL | ES | SW | Összesen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az információs társadalom szolgáltatásai | 4 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 18 | 13 | 0 | 1 | 0 | 13 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 | 2 | 0 | 0 | 0 | 3 | 4 | 0 | 63 |
| Mezőgazdaság | 13 | 13 | 7 | 6 | 1 | 7 | 3 | 2 | 0 | 12 | 7 | 7 | 17 | 2 | 1 | 1 | 9 | 0 | 0 | 9 | 9 | 2 | 7 | 0 | 3 | 6 | 8 | 152 |
| Vegyipari termékek | 1 | 2 | 0 | 0 | 0 | 3 | 2 | 0 | 5 | 2 | 5 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 3 | 25 |
| Építőipar | 24 | 14 | 1 | 3 | 3 | 2 | 8 | 1 | 6 | 8 | 26 | 74 | 2 | 2 | 7 | 1 | 2 | 0 | 1 | 26 | 3 | 1 | 4 | 5 | 4 | 4 | 3 | 235 |
| Háztartási és szabadidős berendezések | 1 | 1 | 0 | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 6 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 3 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 2 | 21 |
| Energia, ásványok, fa | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 0 | 0 | 2 | 3 | 6 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 7 | 5 | 4 | 1 | 1 | 0 | 0 | 4 | 40 |
| Környezet | 6 | 3 | 2 | 0 | 0 | 3 | 1 | 1 | 0 | 10 | 2 | 0 | 0 | 0 | 4 | 1 | 0 | 0 | 1 | 6 | 2 | 3 | 0 | 2 | 2 | 2 | 6 | 57 |
| Áruk és termékek - vegyes | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 | 15 | 0 | 2 | 12 | 4 | 0 | 2 | 0 | 1 | 0 | 2 | 0 | 0 | 8 | 4 | 1 | 0 | 1 | 0 | 2 | 8 | 64 |
| Egészségügy, gyógyászati berendezések | 0 | 4 | 0 | 0 | 0 | 0 | 8 | 0 | 0 | 58 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 3 | 1 | 0 | 0 | 1 | 1 | 80 |
| Gépipar | 3 | 4 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 0 | 1 | 4 | 1 | 0 | 1 | 2 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 3 | 2 | 0 | 4 | 0 | 1 | 33 |
| Gyógyszerészeti és kozmetikai termékek | 1 | 2 | 3 | 0 | 0 | 2 | 1 | 0 | 2 | 10 | 4 | 0 | 8 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 0 | 3 | 0 | 0 | 0 | 5 | 45 |
| Távközlés | 0 | 3 | 8 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 2 | 2 | 5 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 1 | 1 | 1 | 0 | 5 | 0 | 0 | 1 | 1 | 35 |
| Szállítás | 2 | 5 | 0 | 0 | 0 | 0 | 6 | 1 | 5 | 0 | 6 | 0 | 2 | 0 | 1 | 0 | 0 | 4 | 0 | 3 | 5 | 0 | 1 | 1 | 1 | 3 | 20 | 66 |
| Tagállamonként összesen | 55 | 55 | 21 | 9 | 6 | 18 | 48 | 11 | 25 | 135 | 86 | 88 | 33 | 5 | 30 | 4 | 18 | 5 | 3 | 62 | 41 | 17 | 24 | 10 | 18 | 27 | 62 | 916 |

Ágazat

AT

BE

BG

HR

CY

CZ

DK

EE

FI

FR

DE

EL

HU

IE

IT

LV

LT

LU

MT

NL

PL

PT

RO

SK

SL

ES

SW

Összesen

Az információs társadalom szolgáltatásai

4

1

0

0

0

0

0

0

2

18

13

0

1

0

13

0

1

0

0

1

2

0

0

0

3

4

0

63

Mezőgazdaság

13

13

7

6

1

7

3

2

0

12

7

7

17

2

1

1

9

0

0

9

9

2

7

0

3

6

8

152

Vegyipari termékek

1

2

0

0

0

3

2

0

5

2

5

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

1

1

3

25

Építőipar

24

14

1

3

3

2

8

1

6

8

26

74

2

2

7

1

2

0

1

26

3

1

4

5

4

4

3

235

Háztartási és szabadidős berendezések

1

1

0

0

2

0

0

0

1

0

6

0

0

0

1

0

3

0

0

1

0

0

0

0

0

3

2

21

Energia, ásványok, fa

0

2

0

0

0

0

4

0

0

2

3

6

0

0

0

0

0

1

0

7

5

4

1

1

0

0

4

40

Környezet

6

3

2

0

0

3

1

1

0

10

2

0

0

0

4

1

0

0

1

6

2

3

0

2

2

2

6

57

Áruk és termékek - vegyes

0

1

0

0

0

1

15

0

2

12

4

0

2

0

1

0

2

0

0

8

4

1

0

1

0

2

8

64

Egészségügy, gyógyászati berendezések

0

4

0

0

0

0

8

0

0

58

1

0

0

0

0

0

0

0

0

0

3

3

1

0

0

1

1

80

Gépipar

3

4

0

0

0

0

0

3

0

1

4

1

0

1

2

1

0

0

0

0

3

3

2

0

4

0

1

33

Gyógyszerészeti és kozmetikai termékek

1

2

3

0

0

2

1

0

2

10

4

0

8

0

0

0

0

0

0

0

4

0

3

0

0

0

5

45

Távközlés

0

3

8

0

0

0

0

3

2

2

5

0

1

0

0

0

1

0

1

1

1

0

5

0

0

1

1

35

Szállítás

2

5

0

0

0

0

6

1

5

0

6

0

2

0

1

0

0

4

0

3

5

0

1

1

1

3

20

66

Tagállamonként összesen

55

55

21

9

6

18

48

11

25

135

86

88

33

5

30

4

18

5

3

62

41

17

24

10

18

27

62

916

III.

| Ország | Értesítések | Az EU észrevételei (10) |
| --- | --- | --- |
| Izland | 6 | 0 |
| Liechtenstein | 0 | 0 |
| Norvégia | 16 | 1 |
| Svájc | 4 | 0 |
| Összesen | 26 | 1 |

Ország

Értesítések

Az EU észrevételei (10)

Izland

6

0

Liechtenstein

0

0

Norvégia

16

1

Svájc

4

0

Összesen

26

1

IV.

| Ágazat | Izland | Liechtenstein | Norvégia | Svájc | Összesen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mezőgazdaság | 0 | 0 | 1 | 0 | 1 |
| Vegyipari termékek | 0 | 0 | 2 | 1 | 3 |
| Gépipar | 0 | 0 | 3 | 0 | 3 |
| Egészségügy, gyógyászati berendezések | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Távközlés | 0 | 0 | 0 | 3 | 3 |
| Szállítás | 1 | 0 | 5 | 0 | 6 |
| Építőipar | 1 | 0 | 2 | 0 | 3 |
| Háztartási és szabadidős berendezések | 0 | 0 | 1 | 0 | 1 |
| Gyógyszerészeti és kozmetikai termékek | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Áruk és termékek - vegyes | 3 | 0 | 0 | 0 | 3 |
| Az információs társadalom szolgáltatásai | 0 | 0 | 2 | 0 | 2 |
| Energia, ásványok, fa | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Országonként összesen | 6 | 0 | 16 | 4 | 26 |

Ágazat

Izland

Liechtenstein

Norvégia

Svájc

Összesen

Mezőgazdaság

0

0

1

0

1

Vegyipari termékek

0

0

2

1

3

Gépipar

0

0

3

0

3

Egészségügy, gyógyászati berendezések

0

0

0

0

0

Távközlés

0

0

0

3

3

Szállítás

1

0

5

0

6

Építőipar

1

0

2

0

3

Háztartási és szabadidős berendezések

0

0

1

0

1

Gyógyszerészeti és kozmetikai termékek

1

0

0

0

1

Áruk és termékek - vegyes

3

0

0

0

3

Az információs társadalom szolgáltatásai

0

0

2

0

2

Energia, ásványok, fa

0

0

0

0

0

Országonként összesen

6

0

16

4

26

V.

| Törökország | Értesítések | Az EU észrevételei |
| --- | --- | --- |
| Összesen | 13 | 0 |

Törökország

Értesítések

Az EU észrevételei

Összesen

13

0

VI.

| Ágazat | Törökország |
| --- | --- |
| Építőipar | 0 |
| Áruk és termékek - vegyes | 1 |
| Gépipar | 1 |
| Távközlés | 12 |
| ÖSSZESEN | 14 |

Ágazat

Törökország

Építőipar

0

Áruk és termékek - vegyes

1

Gépipar

1

Távközlés

12

ÖSSZESEN

14

VII.

| EGYESÜLT KIRÁLYSÁG (ÉSZAK-ÍRORSZÁG) | Értesítések | Az EU észrevételei |
| --- | --- | --- |
| Összesen | 14 | 0 |

EGYESÜLT KIRÁLYSÁG (ÉSZAK-ÍRORSZÁG)

Értesítések

Az EU észrevételei

Összesen

14

0

VIII.

| Ágazat | Egyesült Királyság (Észak-Írország) |
| --- | --- |
| Építőipar | 8 |
| Áruk és termékek - vegyes | 0 |
| Mezőgazdaság | 2 |
| Energia, ásványok, fa | 1 |
| Távközlés | 2 |
| Szállítások | 1 |
| ÖSSZESEN | 14 |

Ágazat

Egyesült Királyság (Észak-Írország)

Építőipar

8

Áruk és termékek - vegyes

0

Mezőgazdaság

2

Energia, ásványok, fa

1

Távközlés

2

Szállítások

1

ÖSSZESEN

14

IX.

| Ország | A 2021-ben indított, folyamatban lévő kötelezettségszegési eljárások száma |
| --- | --- |
| EU összesen | 1 |

Ország

A 2021-ben indított, folyamatban lévő kötelezettségszegési eljárások száma

EU összesen

1

---

(1)  HL L 241., 2015.9.17., 1. o. A továbbiakban: az irányelv.

1

(2)  Az irányelv 5. cikkének (2) bekezdése.

2

(3)  Az irányelv 6. cikkének (2) bekezdése.

3

(4)  Az EGT Vegyes Bizottságnak a II. mellékletet (Műszaki előírások, szabványok, vizsgálatok és tanúsítás) és a XI. mellékletet (Elektronikus hírközlés, audiovizuális szolgáltatások és információs társadalom) módosító, 2019. március 29-i 75/2019. sz. határozata belefoglalja az EGT-megállapodásba a műszaki szabályokkal és az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályokkal kapcsolatos információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló, 2015. szeptember 9-i (EU) 2015/1535 európai parlamenti és tanácsi irányelvet. Az e megállapodást aláíró EFTA-országok ezért észrevételeket tehetnek az Európai Unió tagállamai által bejelentett tervezetekre vonatkozóan. A műszaki szabályok terén történő információcseréről szóló informális megállapodás alapján Svájc is tehet ilyen észrevételeket.

4

(5)  Az irányelvben meghatározott értesítési eljárást Törökországra is kiterjesztették az országgal kötött társulási megállapodás (az Európai Gazdasági Közösség és Törökország közti társulás létrehozásáról szóló megállapodás (HL P 217., 1964, 3687. o.), valamint az 1/95 és 2/97 EK–Törökország társulási tanácsi határozat) alapján.

5

(6)  Az irányelv 6. cikkének (3) bekezdése előírja a tagállamok számára, hogy (az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó műszakiszabály-tervezetek kivételével) tizenkét hónappal halasszák el a bejelentett tervezet elfogadását attól az időponttól kezdődően, amikor a Bizottság kézhez vette a közleményt, ha a Bizottság bejelenti azon szándékát, hogy ezen a területen irányelvet, rendeletet vagy határozatot kíván előterjeszteni vagy elfogadni.

6

(7)  Az irányelv 6. cikkének (4) bekezdése előírja a tagállamok számára, hogy tizenkét hónappal halasszák el a bejelentett tervezet elfogadását attól az időponttól kezdődően, amikor a Bizottság kézhez vette a közleményt, ha a Bizottság bejelenti, hogy véleménye szerint a tervezet olyan területre vonatkozik, amelyre kiterjed egy, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak benyújtott irányelv, rendelet vagy határozat meghozatalára irányuló javaslat.

7

(8)  Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (lásd a 4. lábjegyzetet) a megállapodásban részes EFTA-országok számára előírja a műszakiszabály-tervezetek Bizottságnak történő bejelentését.

8

(9)  A műszaki szabályok területén folytatott információcseréről szóló informális megállapodás alapján (lásd a 4. lábjegyzetet) Svájc is értesíti a Bizottságot a műszakiszabály-tervezeteiről.

9

(10)  Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás értelmében a tervezetekre történő reagálás (lásd a 4. és 8. lábjegyzetet) csak az Európai Unió által tett észrevételek révén lehetséges. A Svájc által bejelentett tervezetekkel kapcsolatban is tehetők ilyen észrevételek az EU és

10

---

| 2022.11.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 421/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.11.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 421/7

---

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE

A Horizont Európa és az ERFA-programok közötti szinergiákról

(2022/C 421/03)

Tartalomjegyzék

| BEVEZETÉS | 8 |
| --- | --- |

| A SZINERGIÁK TÍPUSAI | 9 |
| --- | --- |

| 1. | Kiválósági pecsét | 9 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Átcsoportosítások az ERFA-ból a Horizont Európába | 14 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Kumulatív finanszírozás | 18 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Európai partnerségek | 23 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Kombinált finanszírozás (partnerségalakítás) | 32 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Upstream és downstream szinergiák | 33 |
| --- | --- | --- |

6.

| 1. MELLÉKLET | 36 |
| --- | --- |

| 2. MELLÉKLET | 39 |
| --- | --- |

| 3. MELLÉKLET | 41 |
| --- | --- |

BEVEZETÉS

A 2021 és 2027 közötti időszakra vonatkozó szabályozási keret, amely a megosztott irányítás alá tartozó kohéziós politikai alapokat és a közvetlen irányítás alá tartozó alapokat szabályozza, lehetővé teszi az uniós finanszírozás e két típusa közötti szinergiák megerősítését (1).

A vonatkozó mechanizmusok közé tartoznak a kiválósági pecsétek, az átcsoportosítások, a kumulatív finanszírozás (amely a Horizont Európa által társfinanszírozott és intézményesített európai partnerségek támogatására is felhasználható), valamint a partnerségalakítás támogatása. Ez az iránymutatásokat tartalmazó dokumentum ezekre a mechanizmusokra és „upstream/downstream szinergiákra” terjed ki.

E dokumentum célja, hogy felvázolja a kohéziós politikai programok irányító hatóságai, a Horizont Európa nemzeti kapcsolattartó pontjai és projektgazdái/pályázói rendelkezésére álló új lehetőségeket. A dokumentum célja továbbá az is, hogy megkönnyítse az előző bekezdésben említett vonatkozó mechanizmusok alkalmazását. Elsősorban a Horizont Európa és az Európai Regionális Fejlesztési Alap (a továbbiakban: ERFA) programjai közötti szinergiákra összpontosít (2).

A szinergiák operatív dimenziója, ahol a 2021–2027-es időszakra vonatkozó jogszabályok tekintetében jelentős előrelépés történt, ugyanilyen fontos, és kiegészíti a stratégiai dimenziót. A kohéziós politikai programokban részt vevő tagállami hatóságok közötti szinergiákról és a Horizont Európa megvalósításáról szóló rendszeres eszmecsere segítene felhívni a figyelmet arra, hogy a tagállamokban a fennálló szinergiák milyen lehetőségeket kínálnak.

Uniós szintű stratégiai háttér

Az uniós politika egyik prioritása az innovatív, intelligens és fenntartható gazdasági átalakulás ösztönzése, valamint a kutatás és innováció (K+I) kiválóságának előmozdítása, ugyanakkor a tartós innovációs szakadék (a tagállamok magán- és állami szektorainak innovációs kapacitása közötti különbség) enyhítése és leküzdése. A Horizont Európa és az ERFA kulcsfontosságú uniós eszközök ahhoz, hogy a fent említett, egymással összefüggő célkitűzések terén eredményeket lehessen elérni.

A Horizont Európa – az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 179. cikkével összhangban – a kutatás és innováció kiválóságának támogatására összpontosít. A kohéziós politika célja, hogy – az EUMSZ 174. cikkével összhangban – előmozdítsa és támogassa a tagállamok és régióik átfogó harmonikus fejlődését, különösen a regionális egyenlőtlenségek csökkentése révén. Az alábbi ábra a Horizont Európa és a kohéziós politika kutatást és innovációt támogató fő strukturális elemeit mutatja be.

Image 1

A kohéziós politika és a Horizont Európa egymáshoz közelítése ezért az elmúlt években a Bizottság fontos prioritása volt, különösen a 2021–2027-es időszakra való felkészülés során. A cél az volt, hogy a két szakpolitika hatását – kiegészítő jelleg kialakítása révén – megerősítsék, különösen a kevésbé fejlett és a peremterületeken. Az integrált megközelítés előmozdítása és az e kulcsfontosságú uniós eszközök (valamint azok pillérei és szakpolitikai célkitűzései) közötti szinergiák megerősítése új, mindenki számára előnyös helyzeteket kínálhat. Lehetővé válhat például a fenntartható és intelligens regionális gazdasági fejlődés előmozdítása, miközben az EU innovációs ökoszisztémája javul és jobban tud reagálni a kulcsfontosságú társadalmi kihívásokra, valamint kulcsfontosságú stratégiai értékláncok alakulhatnak ki.

Ez a megközelítés új lehetőségeket teremt az innováció valamennyi régióban történő elősegítésére, valamint arra, hogy a kevésbé fejlett és peremterületek jobban integrálódhassanak az Európai Kutatási Térségbe (a továbbiakban: EKT) és az európai innovációs ökoszisztémába (EIE).

A kutatásra és innovációra vonatkozó új Európai Kutatási Térségről szóló bizottsági közlemény (3) az Európai Kutatási Térség létrehozásának fontos lépése volt. Az EKT célja, hogy kiválóságot építsen, a kutatók között határokon átnyúló együttműködést alakítson ki, a kulcsfontosságú stratégiai területeken megvalósítsa a kritikus tömeget, valamint lehetővé tegye a kutatók áthelyezését, és végső soron megteremtse a kutatás és innováció nyitott, egységes piacát. A közleményben felvázolt új, előretekintő tervben négy szakpolitikai célkitűzésből álló ambiciózus csomag szerepel – a beruházások és a reform priorizálása; a kiválósághoz való hozzáférés javítása, valamint a kutatási és innovációs rendszerek megerősítése az EU egészében; annak biztosítása, hogy a vállalkozások jobban hozzáférjenek az új kutatási és innovációs eredményekhez; valamint a nemzeti politikák integrációjának elmélyítése.

Ezen túlmenően a Bizottság 2021. július 16-án javaslatot fogadott el az európai kutatási és innovációs paktumról szóló tanácsi ajánlásra (4) vonatkozóan. Az ajánlás számos olyan kiemelt területet határoz meg, amelyeken az Európai Kutatási Térség támogatására irányuló együttes fellépés szükséges. Ezek közé tartozik a digitális és zöld átállás kihívásaira való reagálás terén történő együttműködés (például a Horizont Európa keretébe tartozó küldetések és európai partnerségek végrehajtása során).

A szinergiákat a K+I szempontjából releváns programok irányító hatóságai alapozzák meg, amelyek ismerik egymást és programjaikat. További alapot jelentenek a nemzeti kutatási és innovációs képviselők is, akik ismerik a Horizont Európa prioritásait és fellépéseit (például az új küldetéseket és partnerségeket), valamint az intelligens szakosodás regionális prioritásait. Ezek a prioritások és fellépések kiváló referenciapontot jelentenek a kiegészítő jelleg kialakításához. A K+I-keret és a kohéziós programok közötti szinergiák maximalizálhatják a K+I-beruházások összegét, minőségét és hatását azáltal, hogy egymást kiegészítő stratégiai tervek készülnek, és különböző finanszírozási források felhasználására kerül sor (összhangban az egyes programok/alapok egyedi célkitűzéseivel).

Az intelligens szakosodási stratégiák (a továbbiakban: S3) döntő fontosságúak az intelligens növekedéssel kapcsolatos uniós szintű eszközökkel (különösen a Horizont Európával) való szinergiák szempontjából. Az S3-prioritások alulról felfelé történő meghatározása megkönnyíti, hogy más tagállamokban partnereket lehessen találni a kapcsolódó témákban és értékláncokban való együttműködés céljából.

Az ERFA tekintetében a közös rendelkezésekről szóló rendelet (CPR) (5) 11. cikke (1) bekezdése b) pontjának iii. alpontja értelmében a tagállamoknak a stratégiai partnerségi megállapodásaikban a következőket kell meghatározniuk: „a partnerségi megállapodás hatálya alá tartozó alapok [...], valamint az egyéb uniós eszközök közötti kiegészítő jelleg és szinergiák [...], valamint adott esetben a Horizont Európa keretében finanszírozott projekteket.” Hasonlóképpen, a közös rendelkezésekről szóló rendelet 22. cikke (3) bekezdése a) pontjának iii. alpontja minden kohéziós politikai program esetében előírja a fő kihívások összefoglalását, figyelembe véve a beruházási igényeket, valamint a kiegészítő jelleget és a támogatás más formáival való szinergiát.

Minden esetben az irányító hatóságok feladata eldönteni, hogy alkalmaznak-e szinergiamechanizmusokat.

A SZINERGIÁK TÍPUSAI

1.   Kiválósági pecsét

A kiválósági pecsét egy minőségi védjegy, amelyet a Bizottság olyan pályázatnak ítél oda, amelyet valamely uniós eszköz keretében versenypályázati felhívásra nyújtottak be, és amelyről úgy ítélték meg, hogy megfelel az adott uniós eszköz minőségi minimumkövetelményeinek, de amely költségvetési korlátok miatt nem volt finanszírozható. A kiválósági pecsét azt jelzi, hogy egy projekt jó jelölt lehet arra, hogy más uniós vagy nemzeti finanszírozási forrásokból támogatásban részesüljön.

A Horizont Európa kiválósági pecsét elismeri a pályázat értékét, és segíti a többi finanszírozó szervet abban, hogy figyelembe tudják venni a Horizont Európa keretében elvégzett értékelést. A kiválósági pecsét például a Horizont Európa Európai Innovációs Tanács (EIC) Akcelerátorprogramja (a korábbi kkv-támogató eszköz), az EIC átmeneti tevékenységek, a Marie Skłodowska-Curie-cselekvések (MSCA), a Partnerségalakítás és az Európai Kutatási Tanács (EKT) által támogatott ötlet-életképességi cselekvések keretében benyújtott pályázatoknak ítélhető oda.

A tagállamok kohéziós politikával foglalkozó irányító hatóságai egyszerűsített kiválasztási eljárás keretében dönthetnek az ERFA-programok kiválósági pecséttel (6) rendelkező műveleteinek finanszírozásáról. Az ilyen műveleteknek három kritériumnak kell megfelelniük:

| — | Először is, összhangban kell lenniük a programmal (és a program alapjául szolgáló stratégiákkal), valamint hatékonyan hozzá kell járulniuk a program egyedi célkitűzéseinek eléréséhez. |
| --- | --- |

—

Először is, összhangban kell lenniük a programmal (és a program alapjául szolgáló stratégiákkal), valamint hatékonyan hozzá kell járulniuk a program egyedi célkitűzéseinek eléréséhez.

| — | Másodszor, amennyiben egy adott feljogosító feltétel hatálya alá tartoznak, összhangban kell lenniük az említett feljogosító feltétel teljesítése céljából megállapított vonatkozó stratégiákkal és tervezési dokumentumokkal. |
| --- | --- |

—

Másodszor, amennyiben egy adott feljogosító feltétel hatálya alá tartoznak, összhangban kell lenniük az említett feljogosító feltétel teljesítése céljából megállapított vonatkozó stratégiákkal és tervezési dokumentumokkal.

| — | Harmadszor, az érintett alap körébe kell tartozniuk, és valamely beavatkozási típusba besorolhatónak kell lenniük (7).







  Vonatkozó jogszabályok | CPR | 2. cikk (45) bekezdés és a 73. cikk (4) bekezdés, valamint (61) preambulumbekezdés |
| --- | --- | --- | --- |
| Horizont Európa | 2. cikk (23) bekezdés, 15. cikk (2) bekezdés, 24. cikk (4) bekezdés és 48. cikk (7) bekezdés |
| Kapcsolódó jogszabályok | Általános csoportmentességi rendelet (GBER) | 25a. és 25b. cikk (Állami támogatás) |

—

Harmadszor, az érintett alap körébe kell tartozniuk, és valamely beavatkozási típusba besorolhatónak kell lenniük (7).

Vonatkozó jogszabályok

CPR

2. cikk (45) bekezdés és a 73. cikk (4) bekezdés, valamint (61) preambulumbekezdés

Horizont Európa

2. cikk (23) bekezdés, 15. cikk (2) bekezdés, 24. cikk (4) bekezdés és 48. cikk (7) bekezdés

Kapcsolódó jogszabályok

Általános csoportmentességi rendelet (GBER)

25a. és 25b. cikk (Állami támogatás)

Szakpolitikai megfontolások

A kiválósági pecsét olyan minőségi védjegy, amelyet a Horizont Európához (2027-ig az EU kutatási és innovációs finanszírozási programja) és annak elődprogramjához, a Horizont 2020-hoz benyújtott projektjavaslatoknak ítélnek oda. A kiválósági pecsét tanúsítja, hogy az említett pályázatok kiválóak, és rájuk irányítja azon lehetséges finanszírozó szervek (magán vagy állami; nemzeti vagy regionális szervek; beleértve a kohéziós politikai alapok irányító hatóságait is) figyelmét, amelyek érdeklődnek az ígéretes K+I-projektekbe való befektetés iránt. A kiválósági pecsét ezáltal segítséget nyújt ahhoz, hogy a pályázatok alternatív finanszírozásban részesülhessenek.

A finanszírozó szervek a területfejlesztés előmozdítása érdekében is felhasználhatják a Horizont Európa keretében alkalmazott jól bevált és magas színvonalú értékelést. Így a tagállamok és a régiók azonosíthatják és előnyösen kiaknázhatják a területükön azokat a kiváló kutatási és innovációs projektjavaslatokat, amelyekkel javítható a K+I-teljesítményük és -kapacitásuk.

Azok a projektpályázók, akik egy Horizont Európa pályázati felhívás keretében pozitív értékelést és kiválósági pecsétet kapnak, pályázhatnak esetleges ERFA-finanszírozásra, ha a projekt összhangban van a projektgazdák tagállamának vagy régiójának kohéziós politikai programjaiban szereplő prioritásokkal.

A kiválósági pecsétről szóló tanúsítvány a pályázat minden olyan alapvető adatát tartalmazza, amelyre szükség van ahhoz, hogy egy finanszírozó szerv azonosítsa a pályázatot, és megismerje annak fő jellemzőit és értékét (a pályázat címe, hivatkozás a felhívásra/témára, valamint a pályázó jogalany neve és címe). A kiválósági pecsét – csakúgy, mint a projektjavaslat és az értékelő összefoglaló jelentés – csalás ellen digitálisan védett (ez szerepel a dokumentumokban). Végezetül a kohézióért és a reformokért felelős biztos, valamint az innovációért, a kutatásért, a kultúráért, az oktatásért és az ifjúságért felelős biztos aláírásával bizonyítja politikai elkötelezettségét az iránt, hogy alternatív finanszírozást mozgósítson e projektek számára.

A kiválósági pecsét különösen alkalmas eszköz az egyetlen kedvezményezettű Horizont Európa komponensek (például az EIC Akcelerátorprogram és az EIC átmeneti tevékenységek, MSCA, Európai Kutatási Tanács által támogatott ötlet-életképességi cselekvések, Partnerségalakítás) esetében. Míg a jövőben több kedvezményezettű kiválósági pecsétet is fontolóra lehetne venni, a jelenlegi szándék az, hogy a kiválósági pecsétet csak a Horizont Európa első szakaszában egyetlen kedvezményezettű komponenseknek ítéljék oda. Ezt a feltételt a vonatkozó felhívásban meg kell határozni. A kiválósági pecsétre jogot biztosító összetevőket a vonatkozó munkaprogramban fel kell tüntetni.

A Bizottság Unión kívüli (különösen a Horizont Európa társult országaiból érkező) olyan projektjavaslatoknak is odaítélhet kiválósági pecsétet, amelyek más, a kohéziós politikához nem kapcsolódó finanszírozási forrásokat is felhasználhatnak.

A kiválósági pecséttel rendelkező projektek ERFA-programokból történő finanszírozása önkéntes alapon, az irányító hatóság döntésétől függően és a programmal összhangban támogatható. A tanúsítvány tehát nem biztosít automatikus jogot az alternatív finanszírozásra. A tagállam vagy régió dönthet úgy, hogy megvizsgálja a lehetőséget, de a végső döntést az adott irányító hatóság hozza meg.

Annak érdekében, hogy az ERFA-támogatásra irányuló műveletek benyújtása, értékelése és kiválasztása során a kedvezményezettek és az irányító hatóságok ne végezzenek szükségtelen, párhuzamos munkát, a következő egyszerűsítésekre került sor.

| — | A tagállamok, a régiók és a kedvezményezettek alkalmazhatják a Horizont Európa kategóriákat, a maximális összegeket és az elszámolható költségek kiszámításának módszereit, kihasználva az alkalmazandó uniós állami támogatási szabályok egyszerűsítésének előnyeit (általános csoportmentességi rendelet). |
| --- | --- |

—

A tagállamok, a régiók és a kedvezményezettek alkalmazhatják a Horizont Európa kategóriákat, a maximális összegeket és az elszámolható költségek kiszámításának módszereit, kihasználva az alkalmazandó uniós állami támogatási szabályok egyszerűsítésének előnyeit (általános csoportmentességi rendelet).

| — | A Horizont Európa technikai/tartalmi értékelése érvényesnek számít. Ez azt jelenti, hogy az ERFA-programok irányító hatóságának nem kell új értékelést végeznie. A támogatás feltételeit meghatározó dokumentum kedvezményezettekkel történő aláírása előtt azonban az irányító hatóságoknak ellenőrizniük kell, hogy a szóban forgó projektek megfelelnek-e a közös rendelkezésekről szóló rendelet és az ERFA azon egyedi követelményeinek, amelyekre nem terjed ki a Horizont Európa keretében végzett értékelés. Ennek az az oka, hogy ezeket a projekteket formálisan a közös rendelkezésekről szóló rendelet alapján kell kiválasztani, azaz a különleges támogathatóság (nehéz helyzetben lévő kkv-k), az alternatív finanszírozási program célkitűzéseihez való hozzájárulás, az alkalmazandó feljogosító feltételek és az alap hatóköre tekintetében (lásd a közös rendelkezésekről szóló rendelet 73. cikke (2) bekezdésének a), b) és g) pontját). |
| --- | --- |

—

A Horizont Európa technikai/tartalmi értékelése érvényesnek számít. Ez azt jelenti, hogy az ERFA-programok irányító hatóságának nem kell új értékelést végeznie. A támogatás feltételeit meghatározó dokumentum kedvezményezettekkel történő aláírása előtt azonban az irányító hatóságoknak ellenőrizniük kell, hogy a szóban forgó projektek megfelelnek-e a közös rendelkezésekről szóló rendelet és az ERFA azon egyedi követelményeinek, amelyekre nem terjed ki a Horizont Európa keretében végzett értékelés. Ennek az az oka, hogy ezeket a projekteket formálisan a közös rendelkezésekről szóló rendelet alapján kell kiválasztani, azaz a különleges támogathatóság (nehéz helyzetben lévő kkv-k), az alternatív finanszírozási program célkitűzéseihez való hozzájárulás, az alkalmazandó feljogosító feltételek és az alap hatóköre tekintetében (lásd a közös rendelkezésekről szóló rendelet 73. cikke (2) bekezdésének a), b) és g) pontját).

Image 2


  A folyamat főbb lépései

| Előkészítés/programozás | — | Az éves vagy féléves Horizont Európa munkaprogramok meghatározzák azokat a felhívásokat, amelyekre kiválósági pecsétet lehet odaítélni. Ezek a Horizont Európa munkaprogramok megtekinthetők és letölthetők a finanszírozási és pályázati portálon. (https://ec.europa.eu/info/funding-tenders/opportunities/portal/screen/programmes/horizon) |
| --- | --- | --- |

Előkészítés/programozás

—

Az éves vagy féléves Horizont Európa munkaprogramok meghatározzák azokat a felhívásokat, amelyekre kiválósági pecsétet lehet odaítélni. Ezek a Horizont Európa munkaprogramok megtekinthetők és letölthetők a finanszírozási és pályázati portálon. (https://ec.europa.eu/info/funding-tenders/opportunities/portal/screen/programmes/horizon)

| — | A tagállamoknak és a régióknak tájékoztatniuk kell a Bizottságot arról, hogy készek-e engedélyezni a Horizont Európa kiválósági pecséttel rendelkező projektek ERFA-programokból történő támogatását. A tagállamok vagy régiók ezt az információt feltüntethetik a partnerségi megállapodásnak a kiegészítő jellegről és szinergiákról szóló szakaszában, valamint a vonatkozó ERFA-program egyedi célkitűzésének leírásában. Az irányító hatóság dönthet úgy, hogy támogatja a kiválósági pecséttel rendelkező projektjavaslatokat, még akkor is, ha azok nem szerepelnek kifejezetten a partnerségi megállapodásban vagy programban. Az irányító hatóságnak minden esetben biztosítania kell, hogy a kiválasztott projektek megfeleljenek a programnak. |
| --- | --- |

—

A tagállamoknak és a régióknak tájékoztatniuk kell a Bizottságot arról, hogy készek-e engedélyezni a Horizont Európa kiválósági pecséttel rendelkező projektek ERFA-programokból történő támogatását. A tagállamok vagy régiók ezt az információt feltüntethetik a partnerségi megállapodásnak a kiegészítő jellegről és szinergiákról szóló szakaszában, valamint a vonatkozó ERFA-program egyedi célkitűzésének leírásában. Az irányító hatóság dönthet úgy, hogy támogatja a kiválósági pecséttel rendelkező projektjavaslatokat, még akkor is, ha azok nem szerepelnek kifejezetten a partnerségi megállapodásban vagy programban. Az irányító hatóságnak minden esetben biztosítania kell, hogy a kiválasztott projektek megfeleljenek a programnak.

A kiválósági pecsétek Bizottság általi odaítélése

| — | A támogatható pályázatoknak odaítélt kiválósági pecsétről szóló tanúsítvány egy levél kíséretében kerül továbbításra, amely tájékoztatja a pályázókat az értékelés eredményéről. A Horizont Európa munkaprogramok részletesebben ismertetik a kiválósági pecsét megszerzésének feltételeit és folyamatát. |
| --- | --- |

—

A támogatható pályázatoknak odaítélt kiválósági pecsétről szóló tanúsítvány egy levél kíséretében kerül továbbításra, amely tájékoztatja a pályázókat az értékelés eredményéről. A Horizont Európa munkaprogramok részletesebben ismertetik a kiválósági pecsét megszerzésének feltételeit és folyamatát.

A támogatás elosztása

| — | A kiválósági pecsét birtokosa közvetlenül az adott ERFA-programra pályázik. |
| --- | --- |

—

A kiválósági pecsét birtokosa közvetlenül az adott ERFA-programra pályázik.

| — | A kiválósági pecséthez kapcsolódó projektek esetében nem kell alkalmazni a szokásos ERFA-projektkiválasztási eljárást. Mindazonáltal el kell végezni legalább egy egyszerűsített értékelést a monitoringbizottság által jóváhagyott kiválasztási kritériumok alapján (az alkalmazandó feljogosító feltételeknek, az alap hatókörének, a program célkitűzéseinek való, valamint az alkalmazandó uniós állami támogatási szabályoknak való megfelelés) annak biztosítása érdekében, hogy a műveletek a közös rendelkezésekről szóló rendelet 73. cikke (4) bekezdésének megfelelően megfeleljenek a közös rendelkezésekről szóló rendelet 73. cikke (2) bekezdésének a), b) és g) pontjában meghatározott követelményeknek. |
| --- | --- |

—

A kiválósági pecséthez kapcsolódó projektek esetében nem kell alkalmazni a szokásos ERFA-projektkiválasztási eljárást. Mindazonáltal el kell végezni legalább egy egyszerűsített értékelést a monitoringbizottság által jóváhagyott kiválasztási kritériumok alapján (az alkalmazandó feljogosító feltételeknek, az alap hatókörének, a program célkitűzéseinek való, valamint az alkalmazandó uniós állami támogatási szabályoknak való megfelelés) annak biztosítása érdekében, hogy a műveletek a közös rendelkezésekről szóló rendelet 73. cikke (4) bekezdésének megfelelően megfeleljenek a közös rendelkezésekről szóló rendelet 73. cikke (2) bekezdésének a), b) és g) pontjában meghatározott követelményeknek.

| — | A kiválósági pecséthez kapcsolódó és az ERFA-ból finanszírozásra kerülő projekteket egyszerűsített módon kell értékelni (a megfelelőség ellenőrzése), de a nemzeti eljárások eltérőek lehetnek. Az irányító hatóságok az általuk legjobbnak tartott opciót választhatják (nyílt pályázati felhívás indítása; „érkezési sorrend” stb.; vagy a projektek közvetlen kiválasztása, amennyiben a program ezt a lehetőséget biztosítja, feltéve, hogy az átláthatóság és a megkülönböztetésmentesség elvét tiszteletben tartják). |
| --- | --- |

—

A kiválósági pecséthez kapcsolódó és az ERFA-ból finanszírozásra kerülő projekteket egyszerűsített módon kell értékelni (a megfelelőség ellenőrzése), de a nemzeti eljárások eltérőek lehetnek. Az irányító hatóságok az általuk legjobbnak tartott opciót választhatják (nyílt pályázati felhívás indítása; „érkezési sorrend” stb.; vagy a projektek közvetlen kiválasztása, amennyiben a program ezt a lehetőséget biztosítja, feltéve, hogy az átláthatóság és a megkülönböztetésmentesség elvét tiszteletben tartják).

| — | A kohéziós politikai támogatás esetében az irányító hatóságok kiválasztási kritériumok alkalmazásával olyan küszöbértékeket határozhatnak meg, amelyek magasabbak a Horizont Európa keretében történő finanszírozáshoz szükséges minimális pontszámnál. |
| --- | --- |

—

A kohéziós politikai támogatás esetében az irányító hatóságok kiválasztási kritériumok alkalmazásával olyan küszöbértékeket határozhatnak meg, amelyek magasabbak a Horizont Európa keretében történő finanszírozáshoz szükséges minimális pontszámnál.

| — | A kiválósági pecsét honlapja számos példát tartalmaz. (https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/funding/funding-opportunities/seal-excellence_en#how) |
| --- | --- |

—

A kiválósági pecsét honlapja számos példát tartalmaz. (https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/funding/funding-opportunities/seal-excellence_en#how)

| — | Tájékoztatni kell a Regionális és Várospolitikai Főigazgatóságot (vonatkozó földrajzi hatály) és a kiválósági pecséttel foglalkozó érintett gyakorlatközösséget (RTD-SEAL-OF-EXCELLENCE@ec.europa.eu) arról, hogy a kiválósági pecséthez kapcsolódó projektekhez az ERFA-programból támogatást nyújtanak. |
| --- | --- |

—

Tájékoztatni kell a Regionális és Várospolitikai Főigazgatóságot (vonatkozó földrajzi hatály) és a kiválósági pecséttel foglalkozó érintett gyakorlatközösséget (RTD-SEAL-OF-EXCELLENCE@ec.europa.eu) arról, hogy a kiválósági pecséthez kapcsolódó projektekhez az ERFA-programból támogatást nyújtanak.

Végrehajtás, nyomon követés és ellenőrzés

| — | A kedvezményezettek a kohéziós politika szabályaival és eljárásaival összhangban hajtanak végre projekteket. A kiválósági pecséttel rendelkező pályázatok társfinanszírozása a közös rendelkezésekről szóló rendelettel és az egyedi ERFA-szabályokkal összhangban történik. A program szabályainak való megfelelés esetén az irányító hatóság alkalmazhatja a Horizont Európa-szabályok bizonyos elemeit (például a kategóriákra, a maximális összegekre és az elszámolható költségek kiszámításának módszereire). Ezeket az elemeket az irányító hatóságnak a támogatás feltételeit meghatározó dokumentumban fel kell tüntetnie. |
| --- | --- |

—

A kedvezményezettek a kohéziós politika szabályaival és eljárásaival összhangban hajtanak végre projekteket. A kiválósági pecséttel rendelkező pályázatok társfinanszírozása a közös rendelkezésekről szóló rendelettel és az egyedi ERFA-szabályokkal összhangban történik. A program szabályainak való megfelelés esetén az irányító hatóság alkalmazhatja a Horizont Európa-szabályok bizonyos elemeit (például a kategóriákra, a maximális összegekre és az elszámolható költségek kiszámításának módszereire). Ezeket az elemeket az irányító hatóságnak a támogatás feltételeit meghatározó dokumentumban fel kell tüntetnie.

| — | A projekt teljes közfinanszírozására alkalmazott társfinanszírozási arány nem haladhatja meg a Horizont Európa program szabályai szerinti finanszírozási arányt, ha a támogatást az általános csoportmentességi rendelet 25a. vagy 25b. cikke szerinti állami támogatás formájában nyújtják (lásd az állami támogatásokról szóló alábbi szakaszt). |
| --- | --- |

—

A projekt teljes közfinanszírozására alkalmazott társfinanszírozási arány nem haladhatja meg a Horizont Európa program szabályai szerinti finanszírozási arányt, ha a támogatást az általános csoportmentességi rendelet 25a. vagy 25b. cikke szerinti állami támogatás formájában nyújtják (lásd az állami támogatásokról szóló alábbi szakaszt).

| — | A nyomon követésre és az ellenőrzésre ugyanazok a szabályok vonatkoznak, mint a vonatkozó ERFA-program más műveleteire. |
| --- | --- |

—

A nyomon követésre és az ellenőrzésre ugyanazok a szabályok vonatkoznak, mint a vonatkozó ERFA-program más műveleteire.

| — | A nyilvános Horizont Európa irányítópult összesített adatokat tartalmaz a kiválósági pecsétről, amelyet országonként és régiónként jelenít meg. |
| --- | --- |

—

A nyilvános Horizont Európa irányítópult összesített adatokat tartalmaz a kiválósági pecsétről, amelyet országonként és régiónként jelenít meg.

Image 3


  Fontos tudnivaló

Mi a helyzet az állami támogatásokra vonatkozó uniós szabályokkal?

Az ERFA-programok keretében történő finanszírozás az uniós állami támogatási szabályok hatálya alá tartozhat, ha a kedvezményezett vállalkozás. Ilyen esetekben a finanszírozásnak az alkalmazandó uniós állami támogatási szabályok alapján a belső piaccal összeegyeztethetőnek kell lennie. A kiválósági pecsétet elnyert projektek esetében a tagállamok az általános csoportmentességi rendelet (8) 25a. és 25b. cikke alapján biztosíthatják a belső piaccal való összeegyeztethetőséget. Ezenkívül az általános csoportmentességi rendelet számos olyan általános feltételt határoz meg, amelyeknek az általános csoportmentességi rendelet alapján végrehajtott valamennyi támogatási intézkedésnek – a céljától függetlenül – meg kell felelnie. Az általános csoportmentességi rendelet 25a. és 25b. cikkében meghatározott egyedi feltételek lehetővé teszik, hogy a kiválósági pecsétet elnyert projektek az ERFA-ból – azonos finanszírozási arány és azonos elszámolható Horizont Európa költségek mellett – finanszírozhatók legyenek, és erről nem kell a Bizottságot előzetesen hivatalosan értesíteni, valamint nincs szükség másik technikai értékelés elvégzésére sem. A támogatást nyújtó hatóságnak a támogatás odaítélésekor meg kell felelnie az általános csoportmentességi rendelet szerint alkalmazandó általános és különös feltételeknek. A kiválósági pecsét tulajdonosának az eredeti Horizont Európa pályázata mellett meg kell felelnie az irányító hatóság által a kiválósági pecséthez kapcsolódó projektekre vonatkozóan megállapított kiválasztási kritériumoknak, és az alkalmazandó állami támogatási szabályoknak is.

Irányító hatóságként/más finanszírozó szervként hogyan lehet folyamatosan tájékozódni a kiválósági pecsétet elnyert pályázatok támogatásával kapcsolatos fejleményekről és bevált gyakorlatokról?

A kiválósági pecséttel foglalkozó érintett gyakorlatközösség továbbra is lehetővé teszi, hogy az érdekelt ERFA-irányító hatóságok és más finanszírozó szervek megosszák egymással a kiválósági pecsétet elnyert pályázatok támogatási módjával kapcsolatos bevált gyakorlataikat, naprakészen ismerjék a legújabb fejleményeket, és hozzáférjenek a régiójukban a kiválósági pecsétet elnyert pályázatokra vonatkozó valamennyi releváns információhoz és adathoz (a pályázatok száma, igényelt finanszírozás stb.). Ez megkönnyíti az alternatív finanszírozási rendszerek tervezését.

Irányító hatóságként/más finanszírozó szervként hogyan lehet folyamatosan tájékozódni az országunkban/régiónkban benyújtott azon pályázatokról, amelyek megkapták a kiválósági pecsétet?

A kiválósági pecsét birtokosainak hozzájárulásukat kell adniuk ahhoz, hogy korlátozott számú információt (pl. az elérhetőségi adatokat, úgymint a vállalat nevét, címét és a kapcsolattartó e-mail-címét, a pályázat kivonatát, az igényelt pénzügyi támogatás összegét és a felhasznált kulcsszavakat) megismerhessenek a kohéziós politika irányító hatóságai és más olyan köz- vagy magánjogi szervezetek, amelyek potenciálisan érdeklődnek az adott vállalat finanszírozása vagy támogatása iránt. Az irányító hatóságok hozzáférhetnek ezekhez az információkhoz, és kapcsolatba léphetnek a kiválósági pecsét birtokosával. A kiválósági pecséttel foglalkozó honlapon további információk találhatók a kiválósági pecsét használatáról, és országonként az irányító hatóságok elérhetőségéről.

Milyen feltételek mellett finanszírozhatnak az irányító hatóságok olyan projekteket, amelyek Horizont Európa támogatásra pályáztak, de nem kerültek kiválasztásra, és nem kaptak kiválósági pecsétet?

A kohéziós politika keretében akkor lehet kiválósági pecséttel nem rendelkező projekteket támogatni, ha a projektre vonatkozóan elvégzik a kohéziós politikai programban előírt teljes körű értékelést (az egyszerűsített értékelés csak a kiválósági pecséttel rendelkező projektekre és a Horizont Európa által társfinanszírozott programok keretében kiválasztott műveletekre vonatkozik).

Image 4


  Gyakorlati példa

A Horizont Európa EIC Akcelerátorprogramja keretében kiválósági pecséttel rendelkező projekt (az Európai Innovációs Tanács 2022. évi munkaprogramja, 74. o., beleértve a 63. és 64. lábjegyzetet)

Egy kkv pályázatot nyújt be az egyik Horizont Európa felhívásra, és a pályázatot az Európai Innovációs Tanács éves munkaprogramjában meghatározott előzetes értékelés alapján elfogadják. A kiváló minőség ellenére az EIC bíráló bizottsága megállapítja, hogy a projektjavaslat elegendő rendelkezésre álló forrás hiányában nem finanszírozható. A kkv rendszerint kiválósági pecsétet kap (kivéve az EIC munkaprogramjában meghatározott konkrét eseteket – például amikor a kkv nem járul hozzá a pályázatával kapcsolatos információk megosztásához).

A kiválósági pecséttel rendelkező kkv ezt követően megkereshet más finanszírozó szerveket – például a kohéziós politikai programok irányító hatóságait – is. A pályázó előzetes hozzájárulásával a Bizottság is megoszthatja a sikeres pályázatra vonatkozó alapvető információkat, különösen az elérhetőségeket. Ami az értékelési eredményeket és más érzékeny adatokat illeti, azokat egyedi titoktartási megállapodások megkötése esetén lehet az érdekelt finanszírozó hatóságok tudomására hozni. Ezen túlmenően a Bizottság a pályázó hozzájárulásával megoszthatja az információkat a kkv-kat esetleg támogató más szervezetekkel, például az Enterprise Europe Networkkel (a továbbiakban: EEN). Az EEN személyre szabott támogatási szolgáltatásokat nyújthat a kiválósági pecséttel rendelkező kkv-k számára annak érdekében, hogy segítse őket a releváns alternatív finanszírozási források (többek között az ERFA által finanszírozott programok) azonosításában, a pályázati eljárásban (beleértve a projektjavaslat esetleges módosítását), a pályázati eljárással kapcsolatos kapacitásépítésben és prezentációs készségek terén, valamint lehetővé tegye számukra más releváns támogatási szolgáltatások – például a partnerkeresés és a megfelelő üzleti partnerek azonosítása – igénybevételét. Az EEN a szolgáltatásait, amelyek a kiválósági pecsétek birtokosainak egyedi igényeihez igazodnak, 3–5 napos szolgáltatási csomagok formájában az adott kkv számára térítésmentesen biztosítja.

A kiválósági pecséttel rendelkező projektek támogatása érdekében az irányító hatóságok dönthetnek úgy, hogy a kategóriák, a maximális összegek és az elszámolható költségek számítási módszerei tekintetében a Horizont Európára vonatkozó szabályokat alkalmazzák, feltéve, hogy teljesülnek az állami támogatások összeegyeztethetőségének az általános csoportmentességi rendelet 25a. cikkében és 1. fejezetében meghatározott feltételei. Amennyiben teljesülnek, akkor alkalmazhatják a Horizont keretprogramban meghatározott Akcelerátor program szabályait („az Akcelerátor program keretében nyújtott támogatásnak sem a vissza nem térítendő támogatásból álló összetevője, sem a visszatérítendő előlegből álló összetevője nem haladhatja meg a kiválasztott innovációs tevékenység teljes elszámolható költségeinek 70 %-át.” – a Horizont keretprogramról szóló rendelet 48. cikkének (9) bekezdése) (9). Továbbá, amint azt a Horizont egyedi program (1.1.2. pont) kifejti, az Akcelerátor program keretében „a finanszírozás kombinációját és volumenét a céghez, annak méretéhez és fejlődési fázisához, a technológia vagy innováció jellegéhez és az innovációs ciklus hosszához igazítják” (10).

Amennyiben a munkaprogram előirányozza, a Horizont Európa EIC kiválósági pecsétjének birtokosai igénybe vehetik az EIC üzleti akcelerátorszolgálatai által szervezett partnerkeresési rendezvényeket, amelyek célja, hogy az innovátorok – köztük a kiválósági pecséttel rendelkezők – EIC-közössége kapcsolatokat tudjon építeni a befektetőkkel, partnerekkel és közbeszerzőkkel. Az EIC üzleti akcelerátorszolgálatai számos tanácsadási és mentorálási szolgáltatást is nyújtanak, és hozzáférést biztosítanak az innovátorok számára a potenciális partnerek – köztük a potenciális ipari partnerek – nemzetközi hálózataihoz az értéklánc kiegészítése, a piaci lehetőségek fejlesztése és/vagy befektetők, illetve egyéb magán- vagy vállalati finanszírozási források megtalálása érdekében (11).

Az EIC akcelerátor program keretében benyújtott, kiválósági pecséttel rendelkező pályázatokat nemcsak az ERFA irányító hatóságai, hanem a magánfinanszírozást biztosítók számára is népszerűsítik (pl. a kiválósági pecséthez kapcsolódó hálózatok és közösségek által szervezett konkrét e-partnerkeresési és kapcsolatépítési rendezvényeken keresztül, valamint a kiválósági pecsétnek az InvestEU portálon történő megjelölésével).

2.   Átcsoportosítások az ERFA-ból a Horizont Európába

A közös rendelkezésekről szóló rendelet 26. cikkének (1) bekezdése értelmében a tagállamok kérhetik a megosztott irányítás alá tartozó forrásaik legfeljebb 5 %-ának átcsoportosítását bármely más, közvetlen vagy közvetett irányítás alatt álló uniós alap(ok)ba vagy eszköz(ök)be. Az 5 %-os korlát az adott alap kezdeti nemzeti allokációjára vonatkozik, nem pedig egy egyedi programra vagy régióra/régiókategóriára. Az átcsoportosított forrásokat csak jövőbeli költségvetési kötelezettségvállalásokra (azaz a következő évekre) lehet felhasználni. Ezeket a forrásokat az érintett tagállam javára kell felhasználni (12).

Az ilyen átcsoportosított összegek nem számítanak bele az ERFA tematikus koncentrációjába.

Megosztott irányítású programokból a Horizont Európa valamennyi részébe csoportosíthatók át források.

| Vonatkozó jogszabályok | CPR | A CPR 26. cikke (Források átcsoportosítása) és (19) preambulumbekezdése |
| --- | --- | --- |
| Horizont Európa | 15. cikk (5), (6) bekezdés |
| Kapcsolódó jogszabályok | CPR | 24. cikk (A programok módosítása) |

Vonatkozó jogszabályok

CPR

A CPR 26. cikke (Források átcsoportosítása) és (19) preambulumbekezdése

Horizont Európa

15. cikk (5), (6) bekezdés

Kapcsolódó jogszabályok

CPR

24. cikk (A programok módosítása)

Szakpolitikai megfontolások

Az irányító hatóságok átcsoportosítások segítségével lehetővé tehetik, hogy a tagállamukban/régiójukban benyújtott kiváló Horizont Európa pályázatok bekerülhessenek a Horizont Európa programba, amennyiben egyébként – költségvetési korlátok miatt – nem lennének kiválaszthatók a Horizont Európa keretében történő támogatásra.

Az átcsoportosítások hozzáadott értéket jelenthetnek, ha olyan K+I-területekre irányulnak, amelyeket nemzeti és/vagy regionális S3 prioritásokként határoztak meg, és amelyekre a Horizont Európa keretében túljelentkezés jellemző. Nem jogi követelmény azonban, hogy az átcsoportosított alapok által fedezett beruházások megfeleljenek az intelligens szakosodási prioritásoknak.

Az átcsoportosítások lehetőséget nyújtanak többek között a következőkre:

| — | nagyobb mértékben vehetnek részt a Horizont Európa programban azon régiók/tagállamok kedvezményezettjei, amelyek e programban történő részvételi és sikerességi aránya hagyományosan alacsony, |
| --- | --- |

—

nagyobb mértékben vehetnek részt a Horizont Európa programban azon régiók/tagállamok kedvezményezettjei, amelyek e programban történő részvételi és sikerességi aránya hagyományosan alacsony,

| — | ösztönözheti a projektindítást az intelligens szakosodás révén prioritásként meghatározott területeken, |
| --- | --- |

—

ösztönözheti a projektindítást az intelligens szakosodás révén prioritásként meghatározott területeken,

| — | nemzeti/regionális szinten a K+I-projektek kiválasztása és nyomon követése kisebb adminisztratív kapacitást köt le, mivel ezt a feladatot nem az irányító hatóság végzi a közös rendelkezésekről szóló rendelet szabályai szerint, hanem az adott ügynökség a Horizont Európa szabályai szerint (különösen, ha nincs elég kiváló projekt ahhoz, hogy a közös rendelkezésekről szóló rendelet szerinti program keretében nemzeti/regionális szinten teljes pályázati felhívást tegyenek közzé; ha a Horizont Európa keretében nagy számú ilyen kiváló pályázat van; vagy amikor a közös rendelkezésekről szóló rendelet szerinti program irányító hatósága diverzifikálni kívánja a támogatás típusát). |
| --- | --- |

—

nemzeti/regionális szinten a K+I-projektek kiválasztása és nyomon követése kisebb adminisztratív kapacitást köt le, mivel ezt a feladatot nem az irányító hatóság végzi a közös rendelkezésekről szóló rendelet szabályai szerint, hanem az adott ügynökség a Horizont Európa szabályai szerint (különösen, ha nincs elég kiváló projekt ahhoz, hogy a közös rendelkezésekről szóló rendelet szerinti program keretében nemzeti/regionális szinten teljes pályázati felhívást tegyenek közzé; ha a Horizont Európa keretében nagy számú ilyen kiváló pályázat van; vagy amikor a közös rendelkezésekről szóló rendelet szerinti program irányító hatósága diverzifikálni kívánja a támogatás típusát).

Az átcsoportosítások különösen megfelelőek az egyetlen kedvezményezettre vonatkozó komponensek esetében. A Horizont Európa első szakaszában az átcsoportosítás csak ezen komponensek esetében lehetséges.

Az átcsoportosított forrásokat az érintett tagállam javára kell felhasználni. A tagállamok korlátozhatják az átcsoportosítás területi hatályát egy adott régióra (azaz arra a régióra, amelyre az a kohéziós politikai program irányul, amelyből a forrásokat átcsoportosítják).

Az átcsoportosítások lehetővé tehetik, hogy azok a tagállamok vagy régiók, amelyeknek a Horizont Európa programban való részvételi aránya alacsony, a saját jogalanyaik e programban való részvételének növelésével kiépítsék kutatási és innovációs kapacitásaikat. Ennek az az oka, hogy az átcsoportosítás csak az adott tagállamban/régióban levő kedvezményezettek javára történhet.

A Horizont Európa programba történő átcsoportosítás a projektgazdák, például a kkv-k vagy az egyetemek számára is tanulási lehetőségeket biztosíthat, mivel a tagállamuk vagy régiójuk által az átcsoportosítás révén a Horizont Európa számára biztosított többletforrásoknak köszönhetően részt vehetnek a Horizont Európa működésében. A projekt a vissza nem térítendő támogatás előkészítési fázisába lép, és teljes mértékben a Horizont Európa szabályainak hatálya alá tartozik, beleértve a finanszírozási arányokat is. Az illetékes bizottsági ügynökség a projektet annak teljes időtartama alatt nyomon követi.

Image 5


  A folyamat főbb lépései

| Előkészítés | — | Az átcsoportosításokat kifejezetten meg kell határozni a partnerségi megállapodásban (vagy a program módosítására irányuló kérelesmben, amennyiben a monitoringbizottság ezt jóváhagyja) (13). Ha az átcsoportosításokat nem szabályozzák már a partnerségi megállapodásban, akkor azok a szóban forgó megosztott irányítású program (beleértve annak finanszírozási tervét is) módosítására irányuló kérelem útján később bármikor kérelmezhetők. |
| --- | --- | --- |

Előkészítés

—

Az átcsoportosításokat kifejezetten meg kell határozni a partnerségi megállapodásban (vagy a program módosítására irányuló kérelesmben, amennyiben a monitoringbizottság ezt jóváhagyja) (13). Ha az átcsoportosításokat nem szabályozzák már a partnerségi megállapodásban, akkor azok a szóban forgó megosztott irányítású program (beleértve annak finanszírozási tervét is) módosítására irányuló kérelem útján később bármikor kérelmezhetők.

| — | A programmódosítás révén történő átcsoportosításhoz a monitoringbizottság előzetes jóváhagyása szükséges. Továbbá, „amennyiben a kérelem program módosítására irányul, kizárólag jövőbeli naptári évekre rendelkezésre álló források csoportosíthatók át”. A követelményekkel kapcsolatos további részletekért lásd a közös rendelkezésekről szóló rendelet 24. és 26. cikkét. |
| --- | --- |

—

A programmódosítás révén történő átcsoportosításhoz a monitoringbizottság előzetes jóváhagyása szükséges. Továbbá, „amennyiben a kérelem program módosítására irányul, kizárólag jövőbeli naptári évekre rendelkezésre álló források csoportosíthatók át”. A követelményekkel kapcsolatos további részletekért lásd a közös rendelkezésekről szóló rendelet 24. és 26. cikkét.

| — | Az átcsoportosítás kérelmezésekor a tagállamnak/irányító hatóságnak ki kell fejtenie, hogy az átcsoportosítás milyen előnyökkel járna az átadó tagállam vagy (regionális program esetében) meghatározott régiók számára, és hogyan segítené elő a fogadó eszköz célkitűzéseinek elérését. A végrehajtás megkönnyítése érdekében a kérelem meghatározhatja az átcsoportosítás által megcélzott Horizont Európa komponenst (pl. EIC Akcelerátor). |
| --- | --- |

—

Az átcsoportosítás kérelmezésekor a tagállamnak/irányító hatóságnak ki kell fejtenie, hogy az átcsoportosítás milyen előnyökkel járna az átadó tagállam vagy (regionális program esetében) meghatározott régiók számára, és hogyan segítené elő a fogadó eszköz célkitűzéseinek elérését. A végrehajtás megkönnyítése érdekében a kérelem meghatározhatja az átcsoportosítás által megcélzott Horizont Európa komponenst (pl. EIC Akcelerátor).

| — | Az átcsoportosítandó komponens és összeg meghatározásához a Bizottság szolgálatai az adott tagállam/régió által a kiválasztott komponensben elért eredmények alapján becslést adhatnak a szóban forgó időszakban várhatóan felhasználandó összegről. |
| --- | --- |

—

Az átcsoportosítandó komponens és összeg meghatározásához a Bizottság szolgálatai az adott tagállam/régió által a kiválasztott komponensben elért eredmények alapján becslést adhatnak a szóban forgó időszakban várhatóan felhasználandó összegről.

A kérelmek Bizottság általi értékelése

| — | A Bizottságnak kifogást kell emelnie az átcsoportosítási kérelemmel szemben, ha az veszélyeztetné azon program célkitűzéseinek elérését, amelyből a forrásokat átcsoportosítanák. |
| --- | --- |

—

A Bizottságnak kifogást kell emelnie az átcsoportosítási kérelemmel szemben, ha az veszélyeztetné azon program célkitűzéseinek elérését, amelyből a forrásokat átcsoportosítanák.

| — | Ha a Bizottság jóváhagyja az átcsoportosítást, azt a partnerségi megállapodást vagy a programmódosítást jóváhagyó határozatban hivatalosan meg kell erősíteni. |
| --- | --- |

—

Ha a Bizottság jóváhagyja az átcsoportosítást, azt a partnerségi megállapodást vagy a programmódosítást jóváhagyó határozatban hivatalosan meg kell erősíteni.

| — | Az átcsoportosítási kérelem jóváhagyásának ütemtervét az alábbi táblázat tartalmazza. |
| --- | --- |

—

Az átcsoportosítási kérelem jóváhagyásának ütemtervét az alábbi táblázat tartalmazza.

A támogatás elosztása

| — | Az átcsoportosítás, annak jóváhagyását követően a Horizont Európa számára a következő naptári évben válik hozzáférhetővé az adott év pályázati felhívásai tekintetében. Ettől az időponttól kezdve az átcsoportosítás az érintett tagállam/régió javára használható fel. Az átcsoportosított forrásból támogathatók az átadó régiók/ország azon pályázatai, amelyeket független szakértők pozitívan értékeltek, de költségvetési korlátok miatt nem voltak elfogadhatók. Az átcsoportosítások nem helyettesítik, hanem kiegészítik az eredeti Horizont Európa költségvetésből származó támogatást. |
| --- | --- |

—

Az átcsoportosítás, annak jóváhagyását követően a Horizont Európa számára a következő naptári évben válik hozzáférhetővé az adott év pályázati felhívásai tekintetében. Ettől az időponttól kezdve az átcsoportosítás az érintett tagállam/régió javára használható fel. Az átcsoportosított forrásból támogathatók az átadó régiók/ország azon pályázatai, amelyeket független szakértők pozitívan értékeltek, de költségvetési korlátok miatt nem voltak elfogadhatók. Az átcsoportosítások nem helyettesítik, hanem kiegészítik az eredeti Horizont Európa költségvetésből származó támogatást.

| — | A projektek kiválasztása a Horizont Európa keretében végzett értékelés vagy egyedi szabályok alapján megállapított rangsor szerint történik (az átcsoportosított összeg nemzeti/regionális elkülönítésének tiszteletben tartása mellett). Az EIC Akcelerátor program esetében az átcsoportosított költségvetést az elkülönítési tervnek megfelelően az „érkezési sorrend” elve alapján osztják el (a kiválasztási eljárás 3 havonta indul) egészen a teljes felhasználásig. |
| --- | --- |

—

A projektek kiválasztása a Horizont Európa keretében végzett értékelés vagy egyedi szabályok alapján megállapított rangsor szerint történik (az átcsoportosított összeg nemzeti/regionális elkülönítésének tiszteletben tartása mellett). Az EIC Akcelerátor program esetében az átcsoportosított költségvetést az elkülönítési tervnek megfelelően az „érkezési sorrend” elve alapján osztják el (a kiválasztási eljárás 3 havonta indul) egészen a teljes felhasználásig.

| — | Az átcsoportosított összegekre a Horizont Európa szabályai vonatkoznak, és a projektvégrehajtási feltételek is megegyeznek a többi Horizont Európa projekt esetében alkalmazandóval. |
| --- | --- |

—

Az átcsoportosított összegekre a Horizont Európa szabályai vonatkoznak, és a projektvégrehajtási feltételek is megegyeznek a többi Horizont Európa projekt esetében alkalmazandóval.

| — | A régiót a NUTS2 kód szintjén kell meghatározni. A finanszírozott projektekre vonatkozó (régiónként elemzett) adatok nyilvánosan elérhetők a Horizont Európa-irányítópulton. Az irányítópult jelzi, hogy a projektet átcsoportosított forrásból támogatták. |
| --- | --- |

—

A régiót a NUTS2 kód szintjén kell meghatározni. A finanszírozott projektekre vonatkozó (régiónként elemzett) adatok nyilvánosan elérhetők a Horizont Európa-irányítópulton. Az irányítópult jelzi, hogy a projektet átcsoportosított forrásból támogatták.

Végrehajtás, nyomon követés és ellenőrzés

| — | Az átcsoportosítást követően a végrehajtást (beleértve a nyomon követést) nem a megosztott irányítású programok irányító hatóságai végzik, hanem kizárólag a Bizottság, a Horizont Európa-szabályok szerint. Az irányító hatóságoknak mindazonáltal szerepük van a kohéziós politikába való visszacsoportosítások és a programmódosítások benyújtása esetén. |
| --- | --- |

—

Az átcsoportosítást követően a végrehajtást (beleértve a nyomon követést) nem a megosztott irányítású programok irányító hatóságai végzik, hanem kizárólag a Bizottság, a Horizont Európa-szabályok szerint. Az irányító hatóságoknak mindazonáltal szerepük van a kohéziós politikába való visszacsoportosítások és a programmódosítások benyújtása esetén.

| — | Az átcsoportosításnak nincsenek közvetlen következményei a Horizont Európa szabályai és eljárásai szerint eljáró projektgazdákra vagy kedvezményezettekre nézve. |
| --- | --- |

—

Az átcsoportosításnak nincsenek közvetlen következményei a Horizont Európa szabályai és eljárásai szerint eljáró projektgazdákra vagy kedvezményezettekre nézve.

Image 6


  Az átcsoportosítási kérelmek feldolgozásának időrendje

1. szakasz: Kohéziós politikai eszközből történő forrás-átcsoportosításra irányuló kérelem

1.1.   Partnerségi megállapodás útján történő átcsoportosítás iránti kérelem

Image 7

1.2.   Programmódosítás útján történő átcsoportosítás iránti kérelem

Image 8

2. szakasz: Az átcsoportosított forrásoknak a Horizont Európa keretében történő felhasználása

Image 9

Image 10


  Fontos tudnivaló

Visszautalhatók-e az átcsoportosított források az eredeti alapjukba?

Amennyiben a Bizottság az n+ 1. év augusztus 31-ig nem tett jogi kötelezettségvállalást az átcsoportosított források Horizont Európa keretében történő felhasználására vonatkozóan, a megfelelő lekötetlen források visszautalhatók abba az alapba, amelyből eredetileg átcsoportosították őket. Ezt követően a tagállam kérésére átcsoportosíthatók egy vagy több programhoz (a közös rendelkezésekről szóló rendelet 26. cikkének (7) bekezdése, valamint a Horizont Európa rendelet 15. cikkének (6) bekezdése).

Ugyanez az eljárás alkalmazandó a programmódosítás keretében történő kérelmezésre (a közös rendelkezésekről szóló rendelet 24. cikke), és a kérelmet legalább 4 hónappal a (pénzügyi) kötelezettségvállalások határideje előtt (vagyis az n+ 1. év augusztus 31-ig) kell benyújtani a Bizottsághoz.

A visszautalt forrásokat ezután átcsoportosítják a fogadó program(ok)hoz, és azokra a közös rendelkezésekről szóló rendelet szabályai vonatkoznak.

Amennyiben a Bizottságnak vissza kell fizettetnie a forrásokat azon Horizont Európa kedvezményezettektől, akik az ERFA-ból átcsoportosított forrásokból részesültek, ezeket a forrásokat vissza kell-e téríteni az ERFA-programba?

Nem. Az előirányzatokat nem kell ismét az eredeti költségvetési sorban szerepeltetni (ERFA), hanem maradhatnak az érintett programhoz rendelve. Ebben a konkrét esetben továbbra is a Horizont Európa programhoz tartoznának (amelybe átcsoportosították őket az ERFA-ból).

Image 11


  Gyakorlati példa

Egy tagállam úgy dönt, hogy egy adott ERFA-program forrásainak egy részét a következő naptári évekre a programnak a közös rendelkezésekről szóló rendelet 24. cikkével összhangban történő módosításával átcsoportosítja a Horizont Európa programba (14).

A Bizottság egyetért azzal, hogy az átcsoportosítás megfelelően indokolt volt, és összhangban van azon program célkitűzéseivel, amelyből a forrásokat átcsoportosítják. A Bizottság a monitoringbizottság egyetértését követően hagyja jóvá a programmódosítást. A tagállamok és a Bizottság megvitatják továbbá a földrajzi hatályt (amelyet az a terület határoz meg, ahol azt a programot valósítják meg, amelynek forrásai átcsoportosításra kerülnek), az átcsoportosított források Horizont Európa keretében tervezett felhasználását (a Horizont Európa komponens szintjén), valamint a becsült „felhasználhatóság” alapján (például az adott országban/régióban meghirdetett hasonló pályázati felhívásokra vonatkozó múltbeli részvételi statisztikák felhasználásával) az átcsoportosítandó összeget.

A tagállam az átcsoportosított forrásokat a Horizont Európa keretében az EIC Akcelerátor programban a kkv-k által benyújtott pályázatok finanszírozására kívánja felhasználni. Ennek érdekében azt tervezi, hogy legkésőbb az n+ 1. év végéig (azaz a forrásoknak a Horizont Európa programba történő átcsoportosításának évét követő évben) támogatási megállapodásokat köt.

A forrásokat a kkv-k által az EIC Akcelerátor program keretében benyújtott pályázatok finanszírozására használják fel, amelyeket azt követően értékelnek, hogy a tagállam a forrás átcsoportosításáról döntött.

A Horizont Európa (jelenleg) fedezi az átcsoportosítás végrehajtásával kapcsolatos további adminisztratív költségeket. A program félidős értékelésének részeként értékelni kell, hogy ez a megközelítés fenntartható-e.

A tagállam az n+ 1. év vége előtt legfeljebb 4 hónappal (azaz augusztus 31-ig) kérheti a le nem kötött forrásoknak az ERFA-ba történő visszautalását. Ennek módja, hogy kéri azon program(ok) módosítását, amely(ek)hez az említett forrásokat hozzárendelik. A kérelmet a Bizottságnak jóvá kell hagynia. A kötelezettségvállalás visszavonására vonatkozó szabályt attól az évtől kell alkalmazni, amelyben a megfelelő költségvetési kötelezettségvállalásokat megtették.

3.   Kumulatív finanszírozás

A kumulatív finanszírozás azt jelenti, hogy egy művelet/projekt ugyanazon költség/kiadás tétel tekintetében egynél több alapból, programból vagy eszközből (beleértve a megosztott és a közvetlen irányítású alapokat is) kap támogatást. A többi szinergiamechanizmushoz hasonlóan a kumulatív finanszírozás sem automatikus. Sokkal inkább olyan lehetőségről van szó, amely a kohéziós politika esetében az irányító hatóságok, a közvetlenül irányított uniós programok esetében pedig a támogatást nyújtó hatóság rendelkezésére áll. Kumulatív finanszírozás csak az összes érintett fél (azaz az irányító hatóságok, illetve – közvetlenül irányított uniós programok esetében – a támogatást nyújtó hatóság) beleegyezésével alkalmazható.

| Vonatkozó jogszabályok | CPR | 63. cikk (9) bekezdés |
| --- | --- | --- |
| Horizsont Európa | 15. cikk (4) bekezdés |
| Kapcsolódó jogszabályok | Digitális Európa program | 23. cikk (1) bekezdés (15) |

Vonatkozó jogszabályok

CPR

63. cikk (9) bekezdés

Horizsont Európa

15. cikk (4) bekezdés

Kapcsolódó jogszabályok

Digitális Európa program

23. cikk (1) bekezdés (15)

Szakpolitikai megfontolások/potenciális előnyök

A kumulatív finanszírozás lehetővé teszi a műveletek pénzügyi terheinek megosztását és az esetleges költségvetési korlátok (pl. az eszköz alacsonyabb finanszírozási arányából eredő korlátok) kezelését, mivel alkalmazása biztosíthatja, hogy a szinergiaprojektek akár 100 %-át az uniós költségvetésből finanszírozzák, feltéve, hogy betartják a vonatkozó állami támogatási szabályokat. Lehetővé teszi a nemzeti hozzájárulások támogatását is, különösen a kevésbé fejlett tagállamokban és régiókban.

A kumulatív finanszírozás mind a közvetlen, mind a megosztott irányítás alá tartozó különböző uniós eszközökből származó forrásokat is összevonhatja, és lehetővé teszi az uniós forrásokból történő 100 %-os finanszírozást. A kumulatív finanszírozás ezért lehetőséget kínál a Horizont Európa pályázatok kiegészítő K+I-prioritásai és az ERFA-programok (és a kapcsolódó S3) közötti kapcsolatok megerősítésére.

Image 12


  A folyamat főbb lépései

| Előkészítés/programozás | — | A közvetlen és a megosztott irányítás közötti kumulatív finanszírozás a művelet ugyanazon kiadásai tekintetében lehetséges, feltéve, hogy egyedi intézkedéseket hoznak a közös rendelkezésekről szóló rendelet 63. cikke (9) bekezdésének és a költségvetési rendelet 191. cikke (3) bekezdésének való megfelelés biztosítására. A programhatóságoknak különös figyelmet kell fordítaniuk a közös rendelkezésekről szóló rendelet 63. cikke (9) bekezdésének és a költségvetési rendelet 191. cikke (3) bekezdésének alábbi értelmezésére, és a kumulatív finanszírozást az alábbi gyakorlati lépéseknek megfelelően kell végrehajtaniuk. |
| --- | --- | --- |

Előkészítés/programozás

—

A közvetlen és a megosztott irányítás közötti kumulatív finanszírozás a művelet ugyanazon kiadásai tekintetében lehetséges, feltéve, hogy egyedi intézkedéseket hoznak a közös rendelkezésekről szóló rendelet 63. cikke (9) bekezdésének és a költségvetési rendelet 191. cikke (3) bekezdésének való megfelelés biztosítására. A programhatóságoknak különös figyelmet kell fordítaniuk a közös rendelkezésekről szóló rendelet 63. cikke (9) bekezdésének és a költségvetési rendelet 191. cikke (3) bekezdésének alábbi értelmezésére, és a kumulatív finanszírozást az alábbi gyakorlati lépéseknek megfelelően kell végrehajtaniuk.

| — | A közös rendelkezésekről szóló rendelet 63. cikke (9) bekezdésének első albekezdése a közös rendelkezésekről szóló rendelet szerinti kettős kiadásigazoló nyilatkozat tilalmát írja elő, és kimondja, hogy ugyanaz a kiadási tétel csak egyetlen uniós finanszírozási eszköz keretében téríthető vissza, és ugyanazon kiadási tételhez kapcsolódóan nem állhat fenn kettős uniós finanszírozás. A kettős kiadásigazoló nyilatkozat tilalma az irányító hatóság által a Bizottsághoz benyújtott kifizetési kérelemben bejelentett kiadásokra vonatkozik, nem pedig egy adott művelet kedvezményezettje által a nemzeti hatóságokhoz benyújtott kifizetési kérelemre. |
| --- | --- |

—

A közös rendelkezésekről szóló rendelet 63. cikke (9) bekezdésének első albekezdése a közös rendelkezésekről szóló rendelet szerinti kettős kiadásigazoló nyilatkozat tilalmát írja elő, és kimondja, hogy ugyanaz a kiadási tétel csak egyetlen uniós finanszírozási eszköz keretében téríthető vissza, és ugyanazon kiadási tételhez kapcsolódóan nem állhat fenn kettős uniós finanszírozás. A kettős kiadásigazoló nyilatkozat tilalma az irányító hatóság által a Bizottsághoz benyújtott kifizetési kérelemben bejelentett kiadásokra vonatkozik, nem pedig egy adott művelet kedvezményezettje által a nemzeti hatóságokhoz benyújtott kifizetési kérelemre.

| — | Ez a rendelkezés megfelel a költségvetési rendelet 191. cikke (3) bekezdésének. Mindazonáltal a költségvetési rendelet lehetővé teszi az uniós költségvetésből származó támogatások halmozott odaítélését, amennyiben azt az alap-jogiaktusok engedélyezik. A 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret esetében a legtöbb alap-jogiaktus – beleértve a Horizont Európát is – lehetővé teszi a vissza nem térítendő támogatások halmozását, feltéve, hogy azok nem jelentik az elszámolható költségek több mint 100 %-ának visszatérítését. |
| --- | --- |

—

Ez a rendelkezés megfelel a költségvetési rendelet 191. cikke (3) bekezdésének. Mindazonáltal a költségvetési rendelet lehetővé teszi az uniós költségvetésből származó támogatások halmozott odaítélését, amennyiben azt az alap-jogiaktusok engedélyezik. A 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret esetében a legtöbb alap-jogiaktus – beleértve a Horizont Európát is – lehetővé teszi a vissza nem térítendő támogatások halmozását, feltéve, hogy azok nem jelentik az elszámolható költségek több mint 100 %-ának visszatérítését.

| — | Az irányító hatóság a kohéziós politikai programban jelezheti a kumulatív finanszírozás engedélyezésére irányuló szándékát és azokat a területeket, amelyeken az ilyen finanszírozás előnyökkel járna. Még ha a program nem is hivatkozik erre a mechanizmusra, a kumulatív finanszírozás akkor is alkalmazható, ha a műveletek összhangban vannak a program prioritásaival. |
| --- | --- |

—

Az irányító hatóság a kohéziós politikai programban jelezheti a kumulatív finanszírozás engedélyezésére irányuló szándékát és azokat a területeket, amelyeken az ilyen finanszírozás előnyökkel járna. Még ha a program nem is hivatkozik erre a mechanizmusra, a kumulatív finanszírozás akkor is alkalmazható, ha a műveletek összhangban vannak a program prioritásaival.

| — | Az irányító hatóságok és a Bizottság szolgálatai/a támogatást nyújtó hatóság (a szóban forgó, közvetlenül irányított uniós program esetében) ezt követően megállapodhatnak összehangolt pályázati felhívások kiírásában.
  Ezeket a felhívásokat:






  — | az irányító hatóságok és a Bizottság szolgálatai/a támogatást nyújtó hatóság által összehangoltan, és ideális esetben egyidejűleg kell elindítani, |
| --- | --- | --- |

—

Az irányító hatóságok és a Bizottság szolgálatai/a támogatást nyújtó hatóság (a szóban forgó, közvetlenül irányított uniós program esetében) ezt követően megállapodhatnak összehangolt pályázati felhívások kiírásában.

Ezeket a felhívásokat:

—

az irányító hatóságok és a Bizottság szolgálatai/a támogatást nyújtó hatóság által összehangoltan, és ideális esetben egyidejűleg kell elindítani,

| — | úgy kell megszövegezni, hogy utalást tartalmazzanak arra, hogy ha a pályázó úgy dönt, hogy mindkét eszköz felhívására pályázatot nyújt be, és mindkét pályázat elfogadásra kerül, akkor a projekt kumulatív finanszírozásban részesülhet (azaz mindkét eszközből támogatást kaphat), |
| --- | --- |

—

úgy kell megszövegezni, hogy utalást tartalmazzanak arra, hogy ha a pályázó úgy dönt, hogy mindkét eszköz felhívására pályázatot nyújt be, és mindkét pályázat elfogadásra kerül, akkor a projekt kumulatív finanszírozásban részesülhet (azaz mindkét eszközből támogatást kaphat),

| — | úgy kell megszövegezni, hogy utalást tartalmazzanak arra, hogy minden egyes támogatás esetében be kell tartani az alkalmazandó eljárásokat és támogathatósági szabályokat, |
| --- | --- |

—

úgy kell megszövegezni, hogy utalást tartalmazzanak arra, hogy minden egyes támogatás esetében be kell tartani az alkalmazandó eljárásokat és támogathatósági szabályokat,

| — | úgy kell megszövegezni, hogy tartalmazzák a következő három forgatókönyvben alkalmazandó finanszírozási arányokat és feltételeket:






  i. | ha a pályázó úgy dönt, hogy mindkét eszköz felhívására pályázatot nyújt be, és mindkét pályázatot elfogadják; |
| --- | --- | --- |

—

úgy kell megszövegezni, hogy tartalmazzák a következő három forgatókönyvben alkalmazandó finanszírozási arányokat és feltételeket:

i.

ha a pályázó úgy dönt, hogy mindkét eszköz felhívására pályázatot nyújt be, és mindkét pályázatot elfogadják;

| ii. | ha a pályázó úgy dönt, hogy mindkét eszköz felhívására pályázatot nyújt be, de csak az egyik pályázatot fogadják el; |
| --- | --- |

ii.

ha a pályázó úgy dönt, hogy mindkét eszköz felhívására pályázatot nyújt be, de csak az egyik pályázatot fogadják el;

| iii. | ha a pályázó úgy dönt, hogy a kettő közül csak az egyik eszköz felhívására nyújt be pályázatot. |
| --- | --- |

iii.

ha a pályázó úgy dönt, hogy a kettő közül csak az egyik eszköz felhívására nyújt be pályázatot.

Ezenkívül a felhívásokban fel kell tüntetni a következőket:

| — | a támogathatósági szabályokat (a finanszírozási forrástól függően két külön támogathatósági szabályrendszer létezhet), a költségtámogathatósági időszakot, a projekt időtartamát, a beszámolási időszakokat, a két támogatás jóváhagyásának határidejét (az érintett irányító hatóságoknak, illetve – közvetlenül irányított uniós program esetében a támogatást nyújtó hatóságnak – előzetesen össze kell hangolnia a határidőket), |
| --- | --- |

—

a támogathatósági szabályokat (a finanszírozási forrástól függően két külön támogathatósági szabályrendszer létezhet), a költségtámogathatósági időszakot, a projekt időtartamát, a beszámolási időszakokat, a két támogatás jóváhagyásának határidejét (az érintett irányító hatóságoknak, illetve – közvetlenül irányított uniós program esetében a támogatást nyújtó hatóságnak – előzetesen össze kell hangolnia a határidőket),

| — | a két eszköz keretében (a vonatkozó jogszabályok szerint) alkalmazandó finanszírozási arányokat. A kombinált finanszírozási arányok nem haladhatják meg az elszámolható költségek 100 %-át, és meg kell felelniük az állami támogatási szabályoknak, |
| --- | --- |

—

a két eszköz keretében (a vonatkozó jogszabályok szerint) alkalmazandó finanszírozási arányokat. A kombinált finanszírozási arányok nem haladhatják meg az elszámolható költségek 100 %-át, és meg kell felelniük az állami támogatási szabályoknak,

| — | a pályázók által benyújtott pályázat tartalmát (további információk alább, „A támogatás elosztása” című részben találhatók). |
| --- | --- |

—

a pályázók által benyújtott pályázat tartalmát (további információk alább, „A támogatás elosztása” című részben találhatók).

A támogatás elosztása

| — | A pályázatoknak tartalmazniuk kell mindazokat az elemeket, amelyeket az irányító hatóság és a közvetlenül irányított uniós program támogatást nyújtó hatósága saját kiválasztási eljárásai során értékel. |
| --- | --- |

—

A pályázatoknak tartalmazniuk kell mindazokat az elemeket, amelyeket az irányító hatóság és a közvetlenül irányított uniós program támogatást nyújtó hatósága saját kiválasztási eljárásai során értékel.

| — | A pályázatok kiválasztása és értékelése felhívásonként külön-külön, az egyes eszközök mechanizmusainak és szabályainak megfelelően történik. |
| --- | --- |

—

A pályázatok kiválasztása és értékelése felhívásonként külön-külön, az egyes eszközök mechanizmusainak és szabályainak megfelelően történik.

| — | Az egyik felhívás keretében történő kiválasztás nem garantálja, hogy a pályázat másik felhívás szerint is kiválasztásra kerül. |
| --- | --- |

—

Az egyik felhívás keretében történő kiválasztás nem garantálja, hogy a pályázat másik felhívás szerint is kiválasztásra kerül.

| — | A pályázatokban fel kell tüntetni, hogy a pályázó a másik eszköz szerinti felhívásra is jelentkezik-e.
  Ha a válasz „igen”, akkor a finanszírozási eszközök hatékony összehangolásának szükségessége azt jelenti, hogy a pályázatban fel kell tüntetni azt is, hogy a pályázó folytatni kívánja-e a potenciálisan társfinanszírozott projektet, ha a projektet i. kizárólag az irányító hatóság választja ki, vagy ii. a közvetlenül irányított uniós program keretében csak a támogatást nyújtó hatóság választja ki. |
| --- | --- |

—

A pályázatokban fel kell tüntetni, hogy a pályázó a másik eszköz szerinti felhívásra is jelentkezik-e.

Ha a válasz „igen”, akkor a finanszírozási eszközök hatékony összehangolásának szükségessége azt jelenti, hogy a pályázatban fel kell tüntetni azt is, hogy a pályázó folytatni kívánja-e a potenciálisan társfinanszírozott projektet, ha a projektet i. kizárólag az irányító hatóság választja ki, vagy ii. a közvetlenül irányított uniós program keretében csak a támogatást nyújtó hatóság választja ki.

| — | Ha csak az egyik pályázat sikeres, a felelős hatóság (az irányító hatóság, illetve a közvetlen irányítású támogatás esetében felelős, támogatást nyújtó hatóság) az adott alap/eszköz szabályaival összhangban támogatási megállapodást köt a kedvezményezettel. Például, ha a megállapodást az irányító hatósággal kötötték (a kohéziós politikai program keretében nyújtott támogatásra vonatkozóan), a közös rendelkezésekről szóló rendeletet és az uniós állami támogatási szabályokat kell alkalmazni, és létre kell hozni a támogatás feltételeit meghatározó dokumentumot. |
| --- | --- |

—

Ha csak az egyik pályázat sikeres, a felelős hatóság (az irányító hatóság, illetve a közvetlen irányítású támogatás esetében felelős, támogatást nyújtó hatóság) az adott alap/eszköz szabályaival összhangban támogatási megállapodást köt a kedvezményezettel. Például, ha a megállapodást az irányító hatósággal kötötték (a kohéziós politikai program keretében nyújtott támogatásra vonatkozóan), a közös rendelkezésekről szóló rendeletet és az uniós állami támogatási szabályokat kell alkalmazni, és létre kell hozni a támogatás feltételeit meghatározó dokumentumot.

| — | Ha mindkét felhívás esetében benyújtottak pályázatot, és mindkettőt el is fogadták, úgy a kedvezményezettnek két külön támogatási megállapodást kell kötnie: az egyiket az irányító hatósággal, amely az ún. támogatási feltételeket meghatározó dokumentum, a másikat pedig a közvetlenül irányított uniós program tekintetében a támogatást nyújtó hatósággal. Mindegyik támogatási megállapodásnak i. meg kell határoznia az adott alap/eszköz alkalmazandó szabályait, valamint ii. utalnia kell a másik vissza nem térítendő támogatásra. A közvetlenül irányított uniós program keretében kötött támogatási megállapodást az adatlapon (a támogatás előkészítése vagy a támogatás módosítása során) „szinergiatevékenységként” kell megjelölni, és aktiválni kell a megfelelő opcionális rendelkezéseket. |
| --- | --- |

—

Ha mindkét felhívás esetében benyújtottak pályázatot, és mindkettőt el is fogadták, úgy a kedvezményezettnek két külön támogatási megállapodást kell kötnie: az egyiket az irányító hatósággal, amely az ún. támogatási feltételeket meghatározó dokumentum, a másikat pedig a közvetlenül irányított uniós program tekintetében a támogatást nyújtó hatósággal. Mindegyik támogatási megállapodásnak i. meg kell határoznia az adott alap/eszköz alkalmazandó szabályait, valamint ii. utalnia kell a másik vissza nem térítendő támogatásra. A közvetlenül irányított uniós program keretében kötött támogatási megállapodást az adatlapon (a támogatás előkészítése vagy a támogatás módosítása során) „szinergiatevékenységként” kell megjelölni, és aktiválni kell a megfelelő opcionális rendelkezéseket.

| — | Az érintett hatóságoknak (az irányító hatóságoknak, illetve a közvetlenül irányított programok esetében a támogatást nyújtó hatóságoknak) biztosítaniuk kell, hogy a művelet szintjén alkalmazott kombinált finanszírozási arányok ne haladják meg az elszámolható költségek 100 %-át. |
| --- | --- |

—

Az érintett hatóságoknak (az irányító hatóságoknak, illetve a közvetlenül irányított programok esetében a támogatást nyújtó hatóságoknak) biztosítaniuk kell, hogy a művelet szintjén alkalmazott kombinált finanszírozási arányok ne haladják meg az elszámolható költségek 100 %-át.

| — | Megosztott irányítás esetén az adott művelet szintjén alkalmazott finanszírozási arány és az adott prioritás szintjén alkalmazott társfinanszírozási arány eltérő lehet. A szinergiatevékenységeknél figyelembe kell venni a prioritási szintű társfinanszírozási arányt, de a közvetlenül irányított program finanszírozási arányával való egyeztetés céljából végső soron a támogatási feltételeket meghatározó dokumentumban szereplő műveleti szintű finanszírozási arányt kell alkalmazni, biztosítva, hogy az uniós költségvetés legfeljebb 100 %-ot fedezzen. |
| --- | --- |

—

Megosztott irányítás esetén az adott művelet szintjén alkalmazott finanszírozási arány és az adott prioritás szintjén alkalmazott társfinanszírozási arány eltérő lehet. A szinergiatevékenységeknél figyelembe kell venni a prioritási szintű társfinanszírozási arányt, de a közvetlenül irányított program finanszírozási arányával való egyeztetés céljából végső soron a támogatási feltételeket meghatározó dokumentumban szereplő műveleti szintű finanszírozási arányt kell alkalmazni, biztosítva, hogy az uniós költségvetés legfeljebb 100 %-ot fedezzen.

Végrehajtás, nyomon követés és ellenőrzés

Végrehajtás

| — | Annak érdekében, hogy a szinergiatevékenységekre irányuló szándékkal összhangban az uniós költségvetésből 100 %-os finanszírozást lehessen biztosítani, az adott szinergiaprojektre vonatkozóan a Bizottság számára egyetlen kiadásigazoló nyilatkozatot kell benyújtani. Ezt az egyetlen nyilatkozatot a megosztott irányítású programok hatóságainak a kifizetési kérelemben kell megtenniük a Bizottság felé (és a nyilatkozatnak ki kell terjednie a kedvezményezett által az irányító hatóságnak bejelentett elszámolható költségekre, amelyeket az irányító hatóság kiegészítő információként feltüntet a Bizottsághoz benyújtott kifizetési kérelemben). Ily módon a megosztott irányítás keretében történő kifizetések tekintetében nem sérül a közös rendelkezésekről szóló rendelet 63. cikkének (9) bekezdésében megfogalmazott tilalom, amely szerint a Bizottság számára kettős kiadásigazoló nyilatkozat nem jelenthető be. |
| --- | --- |

—

Annak érdekében, hogy a szinergiatevékenységekre irányuló szándékkal összhangban az uniós költségvetésből 100 %-os finanszírozást lehessen biztosítani, az adott szinergiaprojektre vonatkozóan a Bizottság számára egyetlen kiadásigazoló nyilatkozatot kell benyújtani. Ezt az egyetlen nyilatkozatot a megosztott irányítású programok hatóságainak a kifizetési kérelemben kell megtenniük a Bizottság felé (és a nyilatkozatnak ki kell terjednie a kedvezményezett által az irányító hatóságnak bejelentett elszámolható költségekre, amelyeket az irányító hatóság kiegészítő információként feltüntet a Bizottsághoz benyújtott kifizetési kérelemben). Ily módon a megosztott irányítás keretében történő kifizetések tekintetében nem sérül a közös rendelkezésekről szóló rendelet 63. cikkének (9) bekezdésében megfogalmazott tilalom, amely szerint a Bizottság számára kettős kiadásigazoló nyilatkozat nem jelenthető be.

| — | A kedvezményezettnek ezért először a vissza nem térítendő támogatás feltételeinek megfelelően minden elszámolható kiadást be kell jelentenie az irányító hatóság számára. |
| --- | --- |

—

A kedvezményezettnek ezért először a vissza nem térítendő támogatás feltételeinek megfelelően minden elszámolható kiadást be kell jelentenie az irányító hatóság számára.

| — | Az irányító hatóság tájékoztatja a kedvezményezettet, ha a kiadás szerepel a megosztott irányítás keretében a Bizottság számára benyújtott kifizetési kérelemben. Ez a közös rendelkezésekről szóló rendelet 91. cikkével összhangban benyújtott valamennyi kifizetési kérelmekre vonatkozik: az ERFA-programok esetében a tagállam programonként, alaponként és számviteli évenként legfeljebb hat kifizetési kérelmet nyújt be. Minden évben, az alábbi dátumok közé eső minden egyes időszakban, az adott időszakon belül bármikor, egyetlen kifizetési kérelem nyújtható be: február 28., május 31., július 31., október 31., november 30. és december 31. |
| --- | --- |

—

Az irányító hatóság tájékoztatja a kedvezményezettet, ha a kiadás szerepel a megosztott irányítás keretében a Bizottság számára benyújtott kifizetési kérelemben. Ez a közös rendelkezésekről szóló rendelet 91. cikkével összhangban benyújtott valamennyi kifizetési kérelmekre vonatkozik: az ERFA-programok esetében a tagállam programonként, alaponként és számviteli évenként legfeljebb hat kifizetési kérelmet nyújt be. Minden évben, az alábbi dátumok közé eső minden egyes időszakban, az adott időszakon belül bármikor, egyetlen kifizetési kérelem nyújtható be: február 28., május 31., július 31., október 31., november 30. és december 31.

| — | Ezt követően a kedvezményezett által az eGrants rendszeren keresztül benyújtott kifizetési kérelemhez igazoló dokumentumként csatolni kell a kedvezményezett által az irányító hatóság számára tett nyilatkozat másolatát (annak a tájékoztatásnak a másolatával együtt, amelyben az irányító hatóság megerősíti a kedvezményezett felé, hogy a kiadás szerepelt a Bizottsághoz benyújtott kifizetési kérelemben). |
| --- | --- |

—

Ezt követően a kedvezményezett által az eGrants rendszeren keresztül benyújtott kifizetési kérelemhez igazoló dokumentumként csatolni kell a kedvezményezett által az irányító hatóság számára tett nyilatkozat másolatát (annak a tájékoztatásnak a másolatával együtt, amelyben az irányító hatóság megerősíti a kedvezményezett felé, hogy a kiadás szerepelt a Bizottsághoz benyújtott kifizetési kérelemben).

| — | A költségeket semmilyen körülmények között sem szabad első ízben a közvetlen irányítás alá tartozó vissza nem térítendő támogatás tekintetében benyújtott kifizetési kérelemben szerepeltetni, mivel így a megosztott irányítás keretében nem lennének figyelembe vehetők. |
| --- | --- |

—

A költségeket semmilyen körülmények között sem szabad első ízben a közvetlen irányítás alá tartozó vissza nem térítendő támogatás tekintetében benyújtott kifizetési kérelemben szerepeltetni, mivel így a megosztott irányítás keretében nem lennének figyelembe vehetők.

| — | Az irányító hatóság által a Bizottságnak benyújtott kifizetési kérelem tekintetében az ERFA hozzájárulására a közös rendelkezésekről szóló rendelet 112. cikkében meghatározottak szerint az egyes prioritások tekintetében az alapokból származó társfinanszírozás arányára és maximális összegére vonatkozó szabályok vonatkoznak (társfinanszírozás a prioritások szintjén). A közvetlenül irányított programból származó hozzájárulás nem számít bele ebbe a társfinanszírozási arányba, és nemzeti (állami) hozzájárulásként kell kimutatni. |
| --- | --- |

—

Az irányító hatóság által a Bizottságnak benyújtott kifizetési kérelem tekintetében az ERFA hozzájárulására a közös rendelkezésekről szóló rendelet 112. cikkében meghatározottak szerint az egyes prioritások tekintetében az alapokból származó társfinanszírozás arányára és maximális összegére vonatkozó szabályok vonatkoznak (társfinanszírozás a prioritások szintjén). A közvetlenül irányított programból származó hozzájárulás nem számít bele ebbe a társfinanszírozási arányba, és nemzeti (állami) hozzájárulásként kell kimutatni.

| — | Meg kell jegyezni, hogy a megosztott irányítás körébe tartozó kifizetési kérelmeket a prioritások szintjén, nem pedig műveletenként kell benyújtani. Az irányító hatóságnak minden egyes kifizetési kérelem esetében meg kell határoznia az egyes prioritásokon belüli szinergiaprojektekhez kapcsolódó összegeket. |
| --- | --- |

—

Meg kell jegyezni, hogy a megosztott irányítás körébe tartozó kifizetési kérelmeket a prioritások szintjén, nem pedig műveletenként kell benyújtani. Az irányító hatóságnak minden egyes kifizetési kérelem esetében meg kell határoznia az egyes prioritásokon belüli szinergiaprojektekhez kapcsolódó összegeket.

| — | Amint a kiadás szerepeltetésre kerül az irányító hatóság által a Bizottságnak benyújtott kifizetési kérelemben, a kedvezményezett/koordinátor feltölti az eGrants rendszerbe az irányító hatósághoz benyújtott nyilatkozat egy példányát (annak a tájékoztatásnak a másolatával együtt, amelyben az irányító hatóság megerősíti a kedvezményezett felé, hogy a kiadás szerepelt a Bizottsághoz benyújtott kifizetési kérelemben), továbbá tájékoztatást nyújt az irányító hatóság által a művelet és a prioritási tengely szintjén alkalmazott/alkalmazandó társfinanszírozási arányról, és ezzel egyidejűleg közöl minden, a közvetlenül irányított program szabályai által előírt információt a művelet végrehajtásáról (az uniós támogatások elektronikus kezelésére szolgáló Finanszírozási és Pályázati Portálon keresztül). |
| --- | --- |

—

Amint a kiadás szerepeltetésre kerül az irányító hatóság által a Bizottságnak benyújtott kifizetési kérelemben, a kedvezményezett/koordinátor feltölti az eGrants rendszerbe az irányító hatósághoz benyújtott nyilatkozat egy példányát (annak a tájékoztatásnak a másolatával együtt, amelyben az irányító hatóság megerősíti a kedvezményezett felé, hogy a kiadás szerepelt a Bizottsághoz benyújtott kifizetési kérelemben), továbbá tájékoztatást nyújt az irányító hatóság által a művelet és a prioritási tengely szintjén alkalmazott/alkalmazandó társfinanszírozási arányról, és ezzel egyidejűleg közöl minden, a közvetlenül irányított program szabályai által előírt információt a művelet végrehajtásáról (az uniós támogatások elektronikus kezelésére szolgáló Finanszírozási és Pályázati Portálon keresztül).

| — | Ez azt jelenti, hogy a kedvezményezett számára a kiadás megtérítésére a közvetlen irányítás keretében addig nem kerülhet sor, amíg a nyilatkozat e példányát nem nyújtják be az irányító hatósághoz, ami maximum 2 hónap várakozást jelent. |
| --- | --- |

—

Ez azt jelenti, hogy a kedvezményezett számára a kiadás megtérítésére a közvetlen irányítás keretében addig nem kerülhet sor, amíg a nyilatkozat e példányát nem nyújtják be az irányító hatósághoz, ami maximum 2 hónap várakozást jelent.

| — | Mindkét támogatást nyújtó hatóságnak elegendő információval és bizonyítékkal kell rendelkeznie az egyéb meglévő vagy tervezett uniós finanszírozásról annak érdekében, hogy a szinergiaművelet teljes életciklusa alatt elkerülhető legyen a kettős finanszírozás. Mindaddig, amíg a hozzájárulások felső határa az elszámolható költségek összehangolt százaléka alapján meghatározott összeg, a teljes együttes uniós támogatás nem haladja meg az összköltséget. |
| --- | --- |

—

Mindkét támogatást nyújtó hatóságnak elegendő információval és bizonyítékkal kell rendelkeznie az egyéb meglévő vagy tervezett uniós finanszírozásról annak érdekében, hogy a szinergiaművelet teljes életciklusa alatt elkerülhető legyen a kettős finanszírozás. Mindaddig, amíg a hozzájárulások felső határa az elszámolható költségek összehangolt százaléka alapján meghatározott összeg, a teljes együttes uniós támogatás nem haladja meg az összköltséget.

| — | Ellenőrzésre kerül az állami támogatási szabályoknak való megfelelés biztosításáért történő felelősségvállalás is. |
| --- | --- |

—

Ellenőrzésre kerül az állami támogatási szabályoknak való megfelelés biztosításáért történő felelősségvállalás is.

| — | E megközelítés alkalmazása azt jelenti, hogy a megosztott irányítás alá tartozó programhatóságoknak további intézkedést nem kell tenniük, kivéve, hogy tájékoztatják a kedvezményezettet a vonatkozó kiadások Bizottságnak történő bejelentésének idejéről. |
| --- | --- |

—

E megközelítés alkalmazása azt jelenti, hogy a megosztott irányítás alá tartozó programhatóságoknak további intézkedést nem kell tenniük, kivéve, hogy tájékoztatják a kedvezményezettet a vonatkozó kiadások Bizottságnak történő bejelentésének idejéről.

Nyomon követés

| — | Az ERFA-val kapcsolatos jelentéstétel vonatkozásában a kumulatív finanszírozás esetében nincs kivétel a szabályok alól. A közös rendelkezésekről szóló rendelet VII. mellékletét ki kell egészíteni, és figyelembe kell venni az ERFA-hozzájárulásokat. |
| --- | --- |

—

Az ERFA-val kapcsolatos jelentéstétel vonatkozásában a kumulatív finanszírozás esetében nincs kivétel a szabályok alól. A közös rendelkezésekről szóló rendelet VII. mellékletét ki kell egészíteni, és figyelembe kell venni az ERFA-hozzájárulásokat.

| — | A közös rendelkezésekről szóló rendelet XXIII. mellékletével összhangban benyújtott kifizetési kérelmek alkalmazásában az ERFA-hozzájárulásokat uniós finanszírozásként kell besorolni. Ezzel szemben a közvetlen irányítás alá tartozó eszközökből származó hozzájárulásokat az állami (nemzeti) kategóriában kell feltüntetni. |
| --- | --- |

—

A közös rendelkezésekről szóló rendelet XXIII. mellékletével összhangban benyújtott kifizetési kérelmek alkalmazásában az ERFA-hozzájárulásokat uniós finanszírozásként kell besorolni. Ezzel szemben a közvetlen irányítás alá tartozó eszközökből származó hozzájárulásokat az állami (nemzeti) kategóriában kell feltüntetni.

| — | Az irányító hatóság, valamint a közvetlen irányítás keretében a támogatást nyújtó hatóság az alkalmazandó szabályoknak megfelelően meghatározza a jelentéstételre és a kifizetésre vonatkozó határidőket annak érdekében, hogy lehetővé váljon a fent leírt lépcsőzetes megközelítés (vagyis az első nyilatkozat megküldése az irányító hatóság számára [és az irányító hatóság által a Bizottsághoz], majd másolat küldése a közvetlenül irányított eszköz tekintetében illetékes szervhez). |
| --- | --- |

—

Az irányító hatóság, valamint a közvetlen irányítás keretében a támogatást nyújtó hatóság az alkalmazandó szabályoknak megfelelően meghatározza a jelentéstételre és a kifizetésre vonatkozó határidőket annak érdekében, hogy lehetővé váljon a fent leírt lépcsőzetes megközelítés (vagyis az első nyilatkozat megküldése az irányító hatóság számára [és az irányító hatóság által a Bizottsághoz], majd másolat küldése a közvetlenül irányított eszköz tekintetében illetékes szervhez).

| — | A kedvezményezetteknek be kell tartaniuk az összes érintett eszköz/alap végrehajtására, nyomon követésére és ellenőrzésére vonatkozó szabályokat. Amennyiben a közvetlenül irányított program/alap támogatást nyújtó hatósága a közvetlen irányítás alá tartozó vissza nem térítendő támogatás keretében pénzügyi kimutatásokról szóló igazolást (a továbbiakban: CFS) ír elő, a CFS ellenőre a megosztott irányítás alá tartozó kiadásokra vonatkozó könyvvizsgálói igazolásokra is támaszkodhat (amennyiben azok ugyanazokra a költségekre és azonos támogathatósági feltételekre vonatkoznak). |
| --- | --- |

—

A kedvezményezetteknek be kell tartaniuk az összes érintett eszköz/alap végrehajtására, nyomon követésére és ellenőrzésére vonatkozó szabályokat. Amennyiben a közvetlenül irányított program/alap támogatást nyújtó hatósága a közvetlen irányítás alá tartozó vissza nem térítendő támogatás keretében pénzügyi kimutatásokról szóló igazolást (a továbbiakban: CFS) ír elő, a CFS ellenőre a megosztott irányítás alá tartozó kiadásokra vonatkozó könyvvizsgálói igazolásokra is támaszkodhat (amennyiben azok ugyanazokra a költségekre és azonos támogathatósági feltételekre vonatkoznak).

| — | A projektek az alkalmazandó jogszabályokkal és az előzetesen megállapított finanszírozási aránnyal összhangban előfinanszírozásban vagy előlegben részesülhetnek. |
| --- | --- |

—

A projektek az alkalmazandó jogszabályokkal és az előzetesen megállapított finanszírozási aránnyal összhangban előfinanszírozásban vagy előlegben részesülhetnek.

Image 13


  Fontos tudnivaló

Mi a helyzet az állami támogatásokra vonatkozó uniós szabályokkal?

A projekt ERFA által finanszírozott részére az uniós állami támogatási szabályok alkalmazandók. Ellenőrizni és megfelelően alkalmazni kell az uniós állami támogatási szabályokban meghatározott, a projekt/tevékenység közfinanszírozásának teljes lehetséges összegét meghatározó közfinanszírozási kumulációs szabályokat is.

Kumulatív finanszírozás esetén a nemzeti finanszírozó szervnek vagy a kedvezményezetteknek továbbra is részben hozzá kell-e járulniuk a finanszírozáshoz?

Ez a két finanszírozási forrás tekintetében projektszinten meghatározott finanszírozási arányoktól függ. Az ERFA esetében az állami támogatásra vonatkozó szabályok alkalmazandók, amelyek műveleti szinten meghatározzák a maximálisan megengedhető finanszírozási arányt. A maximálisan megengedhető finanszírozási arány betartásának ellenőrzése érdekében minden projektszintű közfinanszírozást figyelembe kell venni, beleértve a például az ERFA-tól és a Horizont Európától bármilyen formában kapott támogatást is.

Image 14

4.   Európai partnerségek

Az ERFA felhasználása a társfinanszírozott és intézményesített európai partnerségekhez való nemzeti hozzájárulásként

Az „európai partnerség” olyan kezdeményezés, amelyben az EU és a magán- és/vagy közszférabeli partnerek (például az ipar, az állami szervek vagy alapítványok) kötelezettséget vállalnak arra, hogy közösen támogatják egy kutatási és innovációs program műveleteinek kidolgozását és végrehajtását. A stratégiai kutatási és innovációs terv – amelyet valamennyi partner elfogad és elkötelezett a megvalósítására – minden európai partnerség alapját képezi. Ez a hosszú távú jövőkép az éves munkaprogramok révén konkrét tevékenységekben ölt testet. Az európai partnerségeknek meg kell határozniuk a konkrét célkitűzéseiket és az elérendő eredményeiket, valamint a kapcsolódó fő teljesítménymutatókat.

A közös rendelkezésekről szóló rendelet 73. cikkének (4) bekezdésével összhangban az irányító hatóságok dönthetnek úgy, hogy az ERFA-ból közvetlenül támogatást nyújtanak a Horizont Európa által társfinanszírozott programok (például társfinanszírozott vagy intézményesített európai partnerség) keretében kiválasztott műveletekhez.

A Horizont Európáról szóló rendelet 15. cikkének (3) bekezdése kimondja, hogy az ERFA-programokból származó pénzügyi hozzájárulások (16) a részt vevő tagállam által a társfinanszírozott vagy intézményesített európai partnerséghez nyújtott hozzájárulásnak tekinthetők, feltéve, hogy ez megfelel a CPR szabályainak. A Horizont Európa által társfinanszírozott programokat végrehajtó szervezeteket a vonatkozó ERFA-program közreműködő szervezeteiként kell azonosítani (a közös rendelkezésekről szóló rendelet 71. cikkének (5) bekezdése). Ez megkönnyíti a Horizont Európa, a vonatkozó ERFA-program és a nemzeti támogatás összehangolását, illetve szinkronizálását. Az ERFA-programok fedezhetik az ilyen európai partnerségekben való részvételhez nyújtott nemzeti hozzájárulást (vagy annak egy részét). A partnerséghez való hozzájárulásra vonatkozó döntésnek a kohéziós politika szabályainak megfelelő kiválasztási folyamaton kell alapulnia.

Továbbá a kiválósági pecséthez hasonlóan az irányító hatóságok közvetlenül is nyújthatnak ilyen hozzájárulást (versenypályázati felhívás és külön kiválasztási eljárás nélkül) olyan műveletekhez, amelyeket a közös rendelkezésekről szóló rendelet 73. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Horizont Európa által társfinanszírozott programok keretében választottak ki. Ugyanakkor – szintén a kiválósági pecséthez hasonlóan – az irányító hatóságoknak továbbra is egyszerűsített értékelést kell végezniük, ellenőrizve, hogy ezek a projektek megfelelnek-e a közös rendelkezésekről szóló rendelet 73. cikke (2) bekezdése a), b) és g) pontjának. Az ilyen műveleteknek i. összhangban kell lenniük a programmal, beleértve a program alapjául szolgáló vonatkozó stratégiákat is, és ténylegesen hozzá kell járulniuk a program egyedi célkitűzéseinek eléréséhez, ii. valamely feljogosító feltétel hatálya alá kell tartozniuk, és összhangban kell lenniük az e feljogosító feltétel teljesítése érdekében kidolgozott megfelelő stratégiákkal és tervezési dokumentumokkal, valamint iii. az adott alap hatálya alá kell tartozniuk és valamely beavatkozástípushoz rendeltnek kell lenniük.

Az irányító hatóságok hasonlóképpen alkalmazhatják ezekre a műveletekre a Horizont Európa keretében meghatározott elszámolható költségek kategóriáit, maximális összegeit és számítási módszereit.

sAz állami támogatási szabályoknak való megfelelés az általános csoportmentességi rendelet 25c. cikkében foglalt összeegyeztethetőségi feltételek tiszteletben tartásával biztosítható, amely lehetővé teszi a Horizont Európa szerinti elszámolható költségek és finanszírozási arányok alkalmazását a Horizont Európa által társfinanszírozott program keretében kiválasztott, az e cikkben meghatározott feltételeknek megfelelő kutatás-fejlesztési projektekre.

Az ERFA-programok által az európai partnerségekhez nyújtott hozzájárulásoknak meg kell felelniük a közös rendelkezésekről szóló rendelet 63. cikkének (9) bekezdésében meghatározott, a kettős kiadásnyilatkozat tilalmára vonatkozó szabályoknak. Ugyanazok a költségek nem jelenthetők be kétszer a Bizottsághoz. A Horizont Európáról szóló rendelet 15. cikke (3) bekezdésének végrehajtása szempontjából az európai partnerségek két típusa releváns.

| — | A társfinanszírozott európai partnerségek (amelyeket „program-társfinanszírozott cselekvés” támogat) a Bizottság és a partnerek konzorciuma (jellemzően nemzeti minisztériumok vagy kutatási és innovációs finanszírozó ügynökségek) közötti támogatási megállapodáson alapulnak. A partnerek pénzügyi és természetbeni hozzájárulásra vállalnak kötelezettséget. Ezek uniós országok részvételével megvalósuló olyan partnerségek, amelyekben a konzorciumok legfontosabb szereplői a nemzeti/regionális kutatásfinanszírozók és egyéb állami hatóságok. Az EU társfinanszírozást nyújt a K+I-műveleteket irányító és finanszírozó szervezetek által végrehajtott programhoz. A társfinanszírozott európai partnerségek által kidolgozott fő műveletek közé tartoznak a transznacionális K+I-projektek finanszírozására irányuló közös pályázati felhívások, amelyekben minden egyes partner biztosítja a finanszírozást a projektekben részt vevő szervezetei számára, az EU pedig kiegészítő finanszírozást nyújt. |
| --- | --- |

—

A társfinanszírozott európai partnerségek (amelyeket „program-társfinanszírozott cselekvés” támogat) a Bizottság és a partnerek konzorciuma (jellemzően nemzeti minisztériumok vagy kutatási és innovációs finanszírozó ügynökségek) közötti támogatási megállapodáson alapulnak. A partnerek pénzügyi és természetbeni hozzájárulásra vállalnak kötelezettséget. Ezek uniós országok részvételével megvalósuló olyan partnerségek, amelyekben a konzorciumok legfontosabb szereplői a nemzeti/regionális kutatásfinanszírozók és egyéb állami hatóságok. Az EU társfinanszírozást nyújt a K+I-műveleteket irányító és finanszírozó szervezetek által végrehajtott programhoz. A társfinanszírozott európai partnerségek által kidolgozott fő műveletek közé tartoznak a transznacionális K+I-projektek finanszírozására irányuló közös pályázati felhívások, amelyekben minden egyes partner biztosítja a finanszírozást a projektekben részt vevő szervezetei számára, az EU pedig kiegészítő finanszírozást nyújt.

| — | Az intézményesített európai partnerségek kutatási és innovációs programok. Ezeket a programokat i. több tagállam (a Tanács és az Európai Parlament által az EUMSZ 185. cikkével összhangban hozott határozat alapján), ii. az EUMSZ 187. cikke alapján a Tanács határozatával létrehozott szervek (például közös vállalkozások). vagy iii. az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) tudományos és innovációs társulásai hajthatják végre az EIT-rendelettel és az EIT stratégiai innovációs tervével összhangban. E programokkal szemben elvárás a hosszú távú perspektíva és bizonyos fokú integráció. |
| --- | --- |

—

Az intézményesített európai partnerségek kutatási és innovációs programok. Ezeket a programokat i. több tagállam (a Tanács és az Európai Parlament által az EUMSZ 185. cikkével összhangban hozott határozat alapján), ii. az EUMSZ 187. cikke alapján a Tanács határozatával létrehozott szervek (például közös vállalkozások). vagy iii. az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) tudományos és innovációs társulásai hajthatják végre az EIT-rendelettel és az EIT stratégiai innovációs tervével összhangban. E programokkal szemben elvárás a hosszú távú perspektíva és bizonyos fokú integráció.

Az alábbi 1. ábra áttekintést nyújt a Horizont Európa 2019–2024-es időszakra szóló első stratégiai terve szerinti összes társfinanszírozott, közös programozású és intézményesített európai partnerségről. A Horizont Európáról szóló rendelet 15. cikke (3) bekezdésének alkalmazása szempontjából a tagállamok részvételével működő 20 társfinanszírozott és intézményesített európai partnerség releváns.

1. ábra

Az európai partnerségek négy klaszterének áttekintése

Image 15

| Hasznos tudnivalók

  A közös programozású európai partnerségek a Bizottság és a nem uniós partnerek által aláírt egyetértési megállapodáson alapulnak. Ezek a partnerségek az ERFA-t nemzeti hozzájárulásként nem használhatják fel, mivel nincs lehetőség a finanszírozás kombinálására (csak párhuzamos vagy egymást követő finanszírozás lehetséges). Az ilyen típusú partnerségek esetében az ERFA a partnerségek kiegészítő tevékenységeit finanszírozó nemzeti hozzájárulásként használható, amennyiben ezeket a tevékenységeket a kiegészítő tevékenységek terve meghatározza. Az európai nyílt tudományosadat-felhő jelenleg az egyetlen olyan közös programozású európai partnerség, amelyben tagállamok is részt vesznek |
| --- |

Hasznos tudnivalók

A közös programozású európai partnerségek a Bizottság és a nem uniós partnerek által aláírt egyetértési megállapodáson alapulnak. Ezek a partnerségek az ERFA-t nemzeti hozzájárulásként nem használhatják fel, mivel nincs lehetőség a finanszírozás kombinálására (csak párhuzamos vagy egymást követő finanszírozás lehetséges). Az ilyen típusú partnerségek esetében az ERFA a partnerségek kiegészítő tevékenységeit finanszírozó nemzeti hozzájárulásként használható, amennyiben ezeket a tevékenységeket a kiegészítő tevékenységek terve meghatározza. Az európai nyílt tudományosadat-felhő jelenleg az egyetlen olyan közös programozású európai partnerség, amelyben tagállamok is részt vesznek

| Vonatkozó jogszabályok | CPR | 63. cikk (9) bekezdés, 71. cikk (5) bekezdés, 73. cikk (4) bekezdés, valamint a (61) preambulumbekezdés |
| --- | --- | --- |
| Horizont Európa | 15. cikk (3) bekezdés |
| Kapcsolódó jogszabályok | Általános csoportmentességi rendelet | 25c. és 25d. cikk (állami támogatás) |

Vonatkozó jogszabályok

CPR

63. cikk (9) bekezdés, 71. cikk (5) bekezdés, 73. cikk (4) bekezdés, valamint a (61) preambulumbekezdés

Horizont Európa

15. cikk (3) bekezdés

Kapcsolódó jogszabályok

Általános csoportmentességi rendelet

25c. és 25d. cikk (állami támogatás)

Szakpolitikai megfontolások/potenciális előnyök

Az uniós prioritások megvalósítása érdekében európai partnerségek létrehozására kerül sor. Az európai partnerségek az állami és a magánszektorral való együttműködés révén lehetővé teszik olyan globális kihívások kezelését, amelyekkel csak egy kritikus tömeg rendelkezésre állása, valamint a partnerek által elfogadott és elkötelezett módon végrehajtásra kerülő hosszú távú jövőkép esetén lehet megbirkózni. A partnerségek nemcsak közös pályázati felhívásokat tesznek közzé, hanem számos további tevékenységet is végeznek a K+I-eredmények társadalmi, piaci és szabályozási elterjedésének támogatása érdekében.

Az európai partnerségek a szinergiák kulcsfontosságú mozgatórugói, mivel lehetővé teszik a különböző uniós és nemzeti eszközökből, programokból és alapokból rendelkezésre álló források összevonását és felhasználásának összehangolását. E partnerségek segítik továbbá az Európai Kutatási Térség megerősítését a határokon átnyúló együttműködés ösztönzése, a kutatási és innovációs tervek összehangolása, a készségek javítása és az európai vállalkozások felvevőképességének növelése révén. A tagállamok részvételével megvalósuló európai partnerség különös célja, hogy az adott területen megvalósuljon a nemzeti kutatási programok tudományos, irányítási és pénzügyi integrációja. A „bővítő” tagállamok a múltban korlátozottan vettek részt az uniós kutatási és innovációs partnerségekben, mivel nem volt tapasztalat, illetve nem állt rendelkezésre elegendő forrás a transznacionális együttműködéshez. Az európai partnerségek célja az uniós prioritások kezelése, ezért fontos az alulreprezentált országok részvételének megerősítése, Unió szerte a kiegészítő jelleg fokozása, és az ebből származó előnyök megosztása. Ez különösen fontos, mivel egyes Horizont Európa prioritásokkal csak az európai partnerségek foglalkoznak. Vagyis a tagállamok szervezetei csak magának a tagállamnak a részvétele esetén pályázhatnak a partnerségek által indított felhívásokra és vehetnek részt az egyéb partnerségi tevékenységekben.

A transznacionális együttműködést jelentős mértékben ösztönzi az a lehetőség, hogy az ERFA-programokból származó hozzájárulások a Horizont Európa partnerségekben nemzeti hozzájárulásként elismerhetők. Ez a lehetőség hathatósabbá teszi a különböző uniós alapokból származó K+I-beruházásokat azáltal, hogy a beruházásokat a közös uniós prioritásokhoz igazítja.

Az új szabályok megkönnyítik az ERFA és a Horizont Európa forrásainak a társfinanszírozott Horizont partnerségek keretében történő összevonását, így a régiók a kapcsolódó intelligens szakosodási prioritások kezelése érdekében együttműködhetnek más uniós országokkal és régiókkal. A legfőbb előny az a lehetőség, hogy a kevésbé fejlett régiók és tagállamok nagyobb mértékben vehetnek részt a partnerségi kereten belüli transznacionális együttműködésben.

A partnerségek keretében megvalósuló uniós társfinanszírozás ezért különleges hozzáadott értéket teremthet, ha a Horizont Európa és az S3 keretében meghatározott prioritások egybeesnek vagy kiegészítik egymást.

Image 16


  A folyamat főbb lépései – társfinanszírozott európai partnerségek

| Előkészítés/programozás | — | A nemzeti hatóságoknak/érdekelt feleknek jóval azelőtt párbeszédet kell kezdeniük az irányító hatóságukkal, hogy a Bizottsággal a programról hivatalos tárgyalásokat folytatnának. |
| --- | --- | --- |

Előkészítés/programozás

—

A nemzeti hatóságoknak/érdekelt feleknek jóval azelőtt párbeszédet kell kezdeniük az irányító hatóságukkal, hogy a Bizottsággal a programról hivatalos tárgyalásokat folytatnának.

| — | Az irányító hatóságnak és a nemzeti/regionális érdekelt feleknek az S3 prioritásokkal összhangban meg kell határozniuk a programok K+I-prioritásait, meg kell tervezniük a kohéziós politikai alaphoz kapcsolódó megfelelő intézkedéseket, és párbeszédet kell kezdeményezniük a társfinanszírozott európai partnerség koordinátoraival/kapcsolattartóival a megtervezendő tevékenységek és források típusainak megértése érdekében. |
| --- | --- |

—

Az irányító hatóságnak és a nemzeti/regionális érdekelt feleknek az S3 prioritásokkal összhangban meg kell határozniuk a programok K+I-prioritásait, meg kell tervezniük a kohéziós politikai alaphoz kapcsolódó megfelelő intézkedéseket, és párbeszédet kell kezdeményezniük a társfinanszírozott európai partnerség koordinátoraival/kapcsolattartóival a megtervezendő tevékenységek és források típusainak megértése érdekében.

| — | A társfinanszírozott európai partnerségek esetében minden témában egy támogatási megállapodás keretében állapodnak meg, amely tartalmazza az elszámolható költségek uniós visszatérítési rátáját és a partnerség teljes időtartamára vonatkozó teljes költségvetést. A Bizottság által jóváhagyandó éves munkaterv ismerteti a partnerség tevékenységeit. A konzorcium maga dönt az uniós finanszírozás elosztásáról, tiszteletben tartva a támogatás feltételeit meghatározó dokumentumban megállapított szabályokat. |
| --- | --- |

—

A társfinanszírozott európai partnerségek esetében minden témában egy támogatási megállapodás keretében állapodnak meg, amely tartalmazza az elszámolható költségek uniós visszatérítési rátáját és a partnerség teljes időtartamára vonatkozó teljes költségvetést. A Bizottság által jóváhagyandó éves munkaterv ismerteti a partnerség tevékenységeit. A konzorcium maga dönt az uniós finanszírozás elosztásáról, tiszteletben tartva a támogatás feltételeit meghatározó dokumentumban megállapított szabályokat.

| — | A teljes uniós hozzájárulás az összes elszámolható költség százalékában kerül kiszámításra. A társfinanszírozott európai partnerségek esetében a Horizont Európa programon belüli finanszírozási arány általában 30 % (kivételes esetekben 50 %). A konzorciumok teljes mérlegelési jogkörrel rendelkeznek annak eldöntésekor, hogy miként osztják el a tervezett partnerséghez kapcsolódó uniós hozzájárulást a Horizont Európa támogatási megállapodásban részes kedvezményezettek között – ez pedig egyes tevékenységek és/vagy kedvezményezettek esetében magasabb vagy alacsonyabb finanszírozási arányokat eredményezhet. Amennyiben egy ERFA-program keretében, annak célkitűzéseivel összhangban, a Horizont Európa által társfinanszírozott valamely program ERFA-támogatásban részesül, a Horizont Európa által társfinanszírozott program tevékenységeit végrehajtó szervezeteket (pl. nemzeti finanszírozó szerveket) a vonatkozó programok keretében közreműködő szervezetként kell kijelölni. A közös rendelkezésekről szóló rendelet 71. cikkének (3) bekezdésével összhangban az irányító hatóság és a közreműködő szervezet(ek) közötti megállapodásokat írásban kell rögzíteni. |
| --- | --- |

—

A teljes uniós hozzájárulás az összes elszámolható költség százalékában kerül kiszámításra. A társfinanszírozott európai partnerségek esetében a Horizont Európa programon belüli finanszírozási arány általában 30 % (kivételes esetekben 50 %). A konzorciumok teljes mérlegelési jogkörrel rendelkeznek annak eldöntésekor, hogy miként osztják el a tervezett partnerséghez kapcsolódó uniós hozzájárulást a Horizont Európa támogatási megállapodásban részes kedvezményezettek között – ez pedig egyes tevékenységek és/vagy kedvezményezettek esetében magasabb vagy alacsonyabb finanszírozási arányokat eredményezhet. Amennyiben egy ERFA-program keretében, annak célkitűzéseivel összhangban, a Horizont Európa által társfinanszírozott valamely program ERFA-támogatásban részesül, a Horizont Európa által társfinanszírozott program tevékenységeit végrehajtó szervezeteket (pl. nemzeti finanszírozó szerveket) a vonatkozó programok keretében közreműködő szervezetként kell kijelölni. A közös rendelkezésekről szóló rendelet 71. cikkének (3) bekezdésével összhangban az irányító hatóság és a közreműködő szervezet(ek) közötti megállapodásokat írásban kell rögzíteni.

| — | Az adott ERFA-programból származó hozzájárulás egy nemzeti vagy regionális szinten finanszírozott konkrét projektre vonatkozik, és e hozzájárulás kedvezményezettje minősül a szóban forgó projekt kedvezményezettjének (a „művelet” kifejezés a kohéziós politika összefüggésében használatos). |
| --- | --- |

—

Az adott ERFA-programból származó hozzájárulás egy nemzeti vagy regionális szinten finanszírozott konkrét projektre vonatkozik, és e hozzájárulás kedvezményezettje minősül a szóban forgó projekt kedvezményezettjének (a „művelet” kifejezés a kohéziós politika összefüggésében használatos).

| — | Az ERFA-programban meg kell határozni, és meg kell indokolni azokat a terveket, amelyek az európai partnerségek keretében kiválasztott projektekhez bizonyos mértékű nemzeti hozzájárulást irányoznak elő. |
| --- | --- |

—

Az ERFA-programban meg kell határozni, és meg kell indokolni azokat a terveket, amelyek az európai partnerségek keretében kiválasztott projektekhez bizonyos mértékű nemzeti hozzájárulást irányoznak elő.

| — | Az ERFA-program európai partnerséghez való hozzájárulásának az feljogosító feltétel (vagyis az S3) hatálya alá kell tartoznia, és összhangban kell állnia a megfelelő programspecifikus célkitűzésekkel és alkalmazási körrel. Az európai partnerséghez való hozzájárulás a vonatkozó S3-ban korai szakaszban is azonosítható, mint olyan intézkedés, amely az adott tagállamon kívüli partnerekkel a kiemelt területeken folytatott együttműködés fokozására irányul. |
| --- | --- |

—

Az ERFA-program európai partnerséghez való hozzájárulásának az feljogosító feltétel (vagyis az S3) hatálya alá kell tartoznia, és összhangban kell állnia a megfelelő programspecifikus célkitűzésekkel és alkalmazási körrel. Az európai partnerséghez való hozzájárulás a vonatkozó S3-ban korai szakaszban is azonosítható, mint olyan intézkedés, amely az adott tagállamon kívüli partnerekkel a kiemelt területeken folytatott együttműködés fokozására irányul.

A támogatás elosztása

| — | A Horizont Európa által társfinanszírozott tevékenységi program keretében kiválasztott műveletek esetében az irányító hatóság dönthet úgy, hogy közvetlenül nyújt támogatást az ERFA-programból, feltéve, hogy az megfelel a közös rendelkezésekről szóló rendelet 73. cikkének (4) bekezdésében meghatározott követelményeknek (a program célkitűzéseinek való megfelelés, az alap hatóköre és az alkalmazandó feljogosító feltételek tekintetében). Az irányító hatóságok alkalmazhatják a Horizont Európa keretében meghatározott elszámolható költségek kategóriáit, maximális összegeit és számítási módszereit is (ezeket a támogatási feltételeket rögzítő dokumentumban kell meghatározni). |
| --- | --- |

—

A Horizont Európa által társfinanszírozott tevékenységi program keretében kiválasztott műveletek esetében az irányító hatóság dönthet úgy, hogy közvetlenül nyújt támogatást az ERFA-programból, feltéve, hogy az megfelel a közös rendelkezésekről szóló rendelet 73. cikkének (4) bekezdésében meghatározott követelményeknek (a program célkitűzéseinek való megfelelés, az alap hatóköre és az alkalmazandó feljogosító feltételek tekintetében). Az irányító hatóságok alkalmazhatják a Horizont Európa keretében meghatározott elszámolható költségek kategóriáit, maximális összegeit és számítási módszereit is (ezeket a támogatási feltételeket rögzítő dokumentumban kell meghatározni).

| — | A társfinanszírozott európai partnerség pénzügyi irányítása ugyanolyan, mint bármely más Horizont Európa projekté (azaz a támogatási megállapodás kedvezményezettjei műveleteket végeznek és költségeiket bejelentik a Bizottságnak). |
| --- | --- |

—

A társfinanszírozott európai partnerség pénzügyi irányítása ugyanolyan, mint bármely más Horizont Európa projekté (azaz a támogatási megállapodás kedvezményezettjei műveleteket végeznek és költségeiket bejelentik a Bizottságnak).

| — | A bejelentett költségeknek meg kell felelniük a Horizont Európa költségtámogathatósági szabályainak és a program társfinanszírozási műveleteire vonatkozó, a támogatásimegállapodás-mintában meghatározott egyedi szabályoknak (pl. a transznacionális projektek kiválasztására vonatkozó szabályokat be kell tartani). Természetbeni és pénzügyi hozzájárulások is lehetségesek, feltéve, hogy azok a kohéziós politikai alapok és a Horizont Európa keretében támogathatók. |
| --- | --- |

—

A bejelentett költségeknek meg kell felelniük a Horizont Európa költségtámogathatósági szabályainak és a program társfinanszírozási műveleteire vonatkozó, a támogatásimegállapodás-mintában meghatározott egyedi szabályoknak (pl. a transznacionális projektek kiválasztására vonatkozó szabályokat be kell tartani). Természetbeni és pénzügyi hozzájárulások is lehetségesek, feltéve, hogy azok a kohéziós politikai alapok és a Horizont Európa keretében támogathatók.

| — | A Horizont Európa esetében az elszámolható költségeket az alkalmazandó finanszírozási aránnyal összhangban térítik meg (ez általában a konzorcium által biztosított teljes összeg 30 %-a, amely a Horizont Európa rendelet 15. cikkének (3) bekezdésével összhangban magában foglalhatja „az ERFA által társfinanszírozott programokból származó pénzügyi hozzájárulásokat”). |
| --- | --- |

—

A Horizont Európa esetében az elszámolható költségeket az alkalmazandó finanszírozási aránnyal összhangban térítik meg (ez általában a konzorcium által biztosított teljes összeg 30 %-a, amely a Horizont Európa rendelet 15. cikkének (3) bekezdésével összhangban magában foglalhatja „az ERFA által társfinanszírozott programokból származó pénzügyi hozzájárulásokat”).

| — | A Horizont Európa hozzájárulását a koordinátoron keresztül átutalják a nemzeti finanszírozó szervnek, és a tevékenységi program kiegészítő finanszírozására használják fel. |
| --- | --- |

—

A Horizont Európa hozzájárulását a koordinátoron keresztül átutalják a nemzeti finanszírozó szervnek, és a tevékenységi program kiegészítő finanszírozására használják fel.

| — | A program társfinanszírozott műveleteit végrehajtó konzorcium önállóan kezeli az uniós hozzájárulást, és (például konzorciumi megállapodásában) dönt arról, hogy miként történjen a források elosztása a tevékenységek és a kedvezményezettek között. A program társfinanszírozott műveletének kedvezményezettjei (a nemzeti finanszírozó szervek) az elszámolható költségeiket bejelentik az irányító hatóságnak. A költségnyilatkozat egy példányát eljuttatják a Horizont Európa keretében támogatást nyújtó hatósághoz. |
| --- | --- |

—

A program társfinanszírozott műveleteit végrehajtó konzorcium önállóan kezeli az uniós hozzájárulást, és (például konzorciumi megállapodásában) dönt arról, hogy miként történjen a források elosztása a tevékenységek és a kedvezményezettek között. A program társfinanszírozott műveletének kedvezményezettjei (a nemzeti finanszírozó szervek) az elszámolható költségeiket bejelentik az irányító hatóságnak. A költségnyilatkozat egy példányát eljuttatják a Horizont Európa keretében támogatást nyújtó hatósághoz.

| — | ERFA-programból származó hozzájárulás esetén a folyamat megegyezik a kumulatív finanszírozásnál alkalmazottal (lásd fent). |
| --- | --- |

—

ERFA-programból származó hozzájárulás esetén a folyamat megegyezik a kumulatív finanszírozásnál alkalmazottal (lásd fent).

Image 17


  Gyakorlati példa

| — | Egy tagállam vagy régió egy társfinanszírozott európai partnerség keretében részt vesz a nemzeti finanszírozó szervek konzorciumában. |
| --- | --- |

—

Egy tagállam vagy régió egy társfinanszírozott európai partnerség keretében részt vesz a nemzeti finanszírozó szervek konzorciumában.

| — | A tagállam vagy régió a társfinanszírozott európai partnerséghez való nemzeti hozzájárulást részben ERFA-programból kívánja fedezni. |
| --- | --- |

—

A tagállam vagy régió a társfinanszírozott európai partnerséghez való nemzeti hozzájárulást részben ERFA-programból kívánja fedezni.

| — | A nemzeti finanszírozó szerv (vagyis az ERFA-program közreműködő szervezete) a Horizont Európa programban bejelenti, hogy 100 millió EUR összegben nyújt pénzügyi támogatást/finanszírozást a kedvezményezetteknek. A nemzeti finanszírozó szerv 30 %-os visszatérítést kap a Horizont Európa keretében (30 millió EUR). |
| --- | --- |

—

A nemzeti finanszírozó szerv (vagyis az ERFA-program közreműködő szervezete) a Horizont Európa programban bejelenti, hogy 100 millió EUR összegben nyújt pénzügyi támogatást/finanszírozást a kedvezményezetteknek. A nemzeti finanszírozó szerv 30 %-os visszatérítést kap a Horizont Európa keretében (30 millió EUR).

| — | A fennmaradó 70 millió EUR az ERFA-programból társfinanszírozható (pl. 50 %-os társfinanszírozási aránnyal; tiszteletben kell tartani a programprioritás társfinanszírozási arányát – a közös rendelkezésekről szóló rendelet 112. cikke). |
| --- | --- |

—

A fennmaradó 70 millió EUR az ERFA-programból társfinanszírozható (pl. 50 %-os társfinanszírozási aránnyal; tiszteletben kell tartani a programprioritás társfinanszírozási arányát – a közös rendelkezésekről szóló rendelet 112. cikke).

| — | A 100 millió EUR összköltséget tehát az alábbiak szerint fedeznék: 30 millió EUR a Horizont Európából, 35 millió EUR az ERFA-ból és 35 millió EUR a tagállami költségvetésből. |
| --- | --- |

—

A 100 millió EUR összköltséget tehát az alábbiak szerint fedeznék: 30 millió EUR a Horizont Európából, 35 millió EUR az ERFA-ból és 35 millió EUR a tagállami költségvetésből.

| — | A kiadásokat és költségeket a kumulatív finanszírozásra vonatkozó fent meghatározott szabályokkal összhangban kell kimutatni és bejelenteni. |
| --- | --- |

—

A kiadásokat és költségeket a kumulatív finanszírozásra vonatkozó fent meghatározott szabályokkal összhangban kell kimutatni és bejelenteni.

2. ábra

Hogyan működik a társfinanszírozott európai partnerség?

Image 18

| Gyakorlati példák egy transznacionális közös pályázati felhívásra – a kedvezményezettet nemzeti szinten egy nemzeti finanszírozási ügynökség választja kis



  A következő példák hipotetikusak. A végső döntést az érintett tagállam hozza meg.

  A társfinanszírozott európai partnerségekben részt vevő tagállamok a résztvevőiket nemzeti szinten jellemzően saját nemzeti eljárásaik keretében és saját nemzeti szabályaik szerint finanszírozzák.
  A résztvevő a Horizont Európa által társfinanszírozott partnerségekre vonatkozó támogatásimegállapodás-minta szempontjából „harmadik félnek nyújtott pénzügyi támogatás” kedvezményezettjének minősül.
  Tagállami szempontból ez a nemzeti kedvezményezett a következők egyike lehet:






  1. | Teljes mértékben az ERFA által társfinanszírozott programból finanszírozott kedvezményezett.






  — | A nemzeti kedvezményezett csak egy nemzeti támogatási megállapodást ír alá a nemzeti finanszírozási ügynökséggel. Ez a megállapodás meghatározza azokat a feltételeket, amelyek mellett a nemzeti finanszírozó ügynökség kifizeti az ERFA-ból származó forrást. |
| --- | --- | --- |

Image 19


  Gyakorlati példák egy transznacionális közös pályázati felhívásra – a kedvezményezettet nemzeti szinten egy nemzeti finanszírozási ügynökség választja kis

A következő példák hipotetikusak. A végső döntést az érintett tagállam hozza meg.

A társfinanszírozott európai partnerségekben részt vevő tagállamok a résztvevőiket nemzeti szinten jellemzően saját nemzeti eljárásaik keretében és saját nemzeti szabályaik szerint finanszírozzák.

A résztvevő a Horizont Európa által társfinanszírozott partnerségekre vonatkozó támogatásimegállapodás-minta szempontjából „harmadik félnek nyújtott pénzügyi támogatás” kedvezményezettjének minősül.

Tagállami szempontból ez a nemzeti kedvezményezett a következők egyike lehet:

1.

Teljes mértékben az ERFA által társfinanszírozott programból finanszírozott kedvezményezett.

—

A nemzeti kedvezményezett csak egy nemzeti támogatási megállapodást ír alá a nemzeti finanszírozási ügynökséggel. Ez a megállapodás meghatározza azokat a feltételeket, amelyek mellett a nemzeti finanszírozó ügynökség kifizeti az ERFA-ból származó forrást.

| — | A nemzeti finanszírozási ügynökség (a CPR szempontjából) közreműködő szervezetnek minősül, és költségeit (vagyis az általa a nemzeti kedvezményezettnek nyújtott ERFA-finanszírozást) bejelenti mind a Horizont Európa támogatást nyújtó hatóságnak[1], mind a saját illetékes irányító hatóságának. Ezt követően mindkét hatóság jelentést tesz a Bizottságnak. |
| --- | --- |

—

A nemzeti finanszírozási ügynökség (a CPR szempontjából) közreműködő szervezetnek minősül, és költségeit (vagyis az általa a nemzeti kedvezményezettnek nyújtott ERFA-finanszírozást) bejelenti mind a Horizont Európa támogatást nyújtó hatóságnak[1], mind a saját illetékes irányító hatóságának. Ezt követően mindkét hatóság jelentést tesz a Bizottságnak.

| 2. | Az ERFA-ból és az ugyanazon nemzeti finanszírozási ügynökség által kezelt más nemzeti forrás(ok)ból társfinanszírozott kedvezményezett.






  — | A nemzeti kedvezményezett egyrészt aláír egy olyan támogatási megállapodást, amely meghatározza azokat a feltételeket, amelyek mellett a nemzeti finanszírozó ügynökség kifizeti az ERFA-ból származó forrást. A nemzeti kedvezményezett ezt követően aláír egy másik nemzeti támogatási megállapodást, amely meghatározza azokat a feltételeket, amelyek mellett a nemzeti finanszírozó ügynökség kifizeti a tagállami forrásból származó másik összeget. |
| --- | --- | --- |

2.

Az ERFA-ból és az ugyanazon nemzeti finanszírozási ügynökség által kezelt más nemzeti forrás(ok)ból társfinanszírozott kedvezményezett.

—

A nemzeti kedvezményezett egyrészt aláír egy olyan támogatási megállapodást, amely meghatározza azokat a feltételeket, amelyek mellett a nemzeti finanszírozó ügynökség kifizeti az ERFA-ból származó forrást. A nemzeti kedvezményezett ezt követően aláír egy másik nemzeti támogatási megállapodást, amely meghatározza azokat a feltételeket, amelyek mellett a nemzeti finanszírozó ügynökség kifizeti a tagállami forrásból származó másik összeget.

| — | A nemzeti finanszírozó ügynökség (a CPR szempontjából) közreműködő szervezetnek minősül, és az alábbiakat jelenti be:






  — | a nemzeti kedvezményezettnek nyújtott ERFA-finanszírozás költsége (ezt az illetékes irányító hatóságnak jelenti be), |
| --- | --- | --- |

—

A nemzeti finanszírozó ügynökség (a CPR szempontjából) közreműködő szervezetnek minősül, és az alábbiakat jelenti be:

—

a nemzeti kedvezményezettnek nyújtott ERFA-finanszírozás költsége (ezt az illetékes irányító hatóságnak jelenti be),

| — | az[2] ERFA-finanszírozás és a nemzeti finanszírozó ügynökség által a nemzeti kedvezményezettnek nyújtott egyéb nemzeti finanszírozás összesített költsége (ezt a Horizont Európa keretében támogatást nyújtó hatóságnak jelenti be[3]). |
| --- | --- |

—

az[2] ERFA-finanszírozás és a nemzeti finanszírozó ügynökség által a nemzeti kedvezményezettnek nyújtott egyéb nemzeti finanszírozás összesített költsége (ezt a Horizont Európa keretében támogatást nyújtó hatóságnak jelenti be[3]).

Mindkét fenti esetben a nemzeti finanszírozó ügynökségnek követnie kell a kumulatív finanszírozásra vonatkozó eljárást (lásd a kumulatív finanszírozásról szóló fenti 3. szakaszt), és a benyújtott kifizetési kérelem igazoló dokumentumaként fel kell töltenie az eGrants rendszerre a kedvezményezett által az irányító hatóságnak benyújtott nyilatkozat egy példányát (annak a tájékoztatásnak a másolatával együtt, amelyben az irányító hatóság megerősíti a kedvezményezett felé, hogy a kiadás szerepelt a Bizottsághoz benyújtott kifizetési kérelemben).

| [1] | A Horizont Európa társfinanszírozású európai partnerségi támogatási megállapodás mintájában szereplő, „harmadik félnek nyújtott pénzügyi támogatás” költségkategóriában |
| --- | --- |

[1]

| [2] | A Horizont Európa társfinanszírozású európai partnerségi támogatási megállapodás mintájában szereplő, „harmadik félnek nyújtott pénzügyi támogatás” költségkategóriában |
| --- | --- |

[2]

| [3] | A Horizont Európa társfinanszírozású európai partnerségi támogatási megállapodás mintájában szereplő, „harmadik félnek nyújtott pénzügyi támogatás” költségkategóriában |
| --- | --- |

[3]

Image 20


  Fontos tudnivaló

A Horizont Európa hozzájárulásának és kötelezettségvállalásának kezelése

A társfinanszírozott európai partnerségekre vonatkozó kötelezettségvállalások és hozzájárulások öt szakaszban valósulnak meg:

| 1. | indikatív előzetes kötelezettségvállalás; |
| --- | --- |

1.

indikatív előzetes kötelezettségvállalás;

| 2. | általános kötelezettségvállalás a támogatási megállapodás aláírásakor; |
| --- | --- |

2.

általános kötelezettségvállalás a támogatási megállapodás aláírásakor;

| 3. | éves kötelezettségvállalás az éves munkaprogram meghatározásakor (pl. a költségvetési hozzájárulás meghatározása a pályázati felhíváshoz); |
| --- | --- |

3.

éves kötelezettségvállalás az éves munkaprogram meghatározásakor (pl. a költségvetési hozzájárulás meghatározása a pályázati felhíváshoz);

| 4. | végleges kötelezettségvállalás a rangsor/kiválasztási lista elfogadásakor és a támogatási megállapodások aláírásakor; |
| --- | --- |

4.

végleges kötelezettségvállalás a rangsor/kiválasztási lista elfogadásakor és a támogatási megállapodások aláírásakor;

| 5. | hozzájárulás (azaz a finanszírozás kifizetése). |
| --- | --- |

5.

hozzájárulás (azaz a finanszírozás kifizetése).

Ha a partnerség a közös rendelkezésekről szóló rendelet 71. cikkének (5) bekezdésével összhangban az ERFA-programban közreműködő szervezetté válik, az irányító hatóság és e közreműködő szervezet közötti írásbeli megállapodásnak (partnerség) egyértelműen meg kell jelölnie az egyes feleknek az irányító hatóság által erre a közreműködő szervezetre ruházott feladatok végrehajtásával kapcsolatos felelősségi körét.

Image 21


  A folyamat főbb lépései – Intézményesített európai partnerségek (az EUMSZ 185. és 187. cikke)

| Előkészítés/programozás | — | A hozzájárulásokat és a műveleteket európai parlamenti és tanácsi határozat (az EUMSZ 185. cikke) vagy tanácsi rendelet (az EUMSZ 187. cikke) határozza meg. Az EU hozzájárulásának legalább a nem uniós partner hozzájárulásával megegyezőnek kell lennie. |
| --- | --- | --- |

Előkészítés/programozás

—

A hozzájárulásokat és a műveleteket európai parlamenti és tanácsi határozat (az EUMSZ 185. cikke) vagy tanácsi rendelet (az EUMSZ 187. cikke) határozza meg. Az EU hozzájárulásának legalább a nem uniós partner hozzájárulásával megegyezőnek kell lennie.

| — | Amennyiben egy ERFA-program a célkitűzéseivel összhangban olyan partnerséget támogat, amelyet a Horizont Európa is társfinanszíroz, úgy az érintett program irányító hatósága – a közös rendelkezésekről szóló rendelet 71. cikkének (5) bekezdésével összhangban – a közös vállalkozást (az EUMSZ 187. cikke) vagy a decentralizált végrehajtó struktúrát (az EUMSZ 185. cikke) (17) jelöli ki közreműködő szervezetként. A közös rendelkezésekről szóló rendelet 71. cikkének (3) bekezdésével összhangban az irányító hatóság és a közreműködő szervezet(ek) közötti megállapodásokat írásban kell rögzíteni. |
| --- | --- |

—

Amennyiben egy ERFA-program a célkitűzéseivel összhangban olyan partnerséget támogat, amelyet a Horizont Európa is társfinanszíroz, úgy az érintett program irányító hatósága – a közös rendelkezésekről szóló rendelet 71. cikkének (5) bekezdésével összhangban – a közös vállalkozást (az EUMSZ 187. cikke) vagy a decentralizált végrehajtó struktúrát (az EUMSZ 185. cikke) (17) jelöli ki közreműködő szervezetként. A közös rendelkezésekről szóló rendelet 71. cikkének (3) bekezdésével összhangban az irányító hatóság és a közreműködő szervezet(ek) közötti megállapodásokat írásban kell rögzíteni.

| — | Az ERFA-programokból konkrét projektekhez járulnak hozzá. Az ilyen ERFA-hozzájárulás kedvezményezettje a projekt kedvezményezettje (a projekt a kohéziós politika szerinti művelettel egyenlő). |
| --- | --- |

—

Az ERFA-programokból konkrét projektekhez járulnak hozzá. Az ilyen ERFA-hozzájárulás kedvezményezettje a projekt kedvezményezettje (a projekt a kohéziós politika szerinti művelettel egyenlő).

| — | Az intézményesített európai partnerséghez való hozzájárulást a program szinergiákról és kiegészítő jellegről szóló szakaszában kell – indoklással ellátva – meghatározni. |
| --- | --- |

—

Az intézményesített európai partnerséghez való hozzájárulást a program szinergiákról és kiegészítő jellegről szóló szakaszában kell – indoklással ellátva – meghatározni.

| — | Az intézményesített európai partnerséghez való hozzájárulásnak meg kell felelnie az alkalmazandó feljogosító feltétel (vagyis az S3) kritériumainak, és – a közös rendelkezésekről szóló rendelet 73. cikkének (4) bekezdése értelmében – összhangban kell lennie a megfelelő program célkitűzésével és hatályával. Az intézményesített európai partnerséghez való hozzájárulás a vonatkozó S3-ban korai szakaszban is azonosítható, mint olyan intézkedés, amely az adott tagállamon kívüli partnerekkel a kiemelt területeken folytatott együttműködés fokozására irányul. Az irányító hatóság és a közreműködő szervezet közötti írásbeli megállapodásnak (partnerség) egyértelműen meg kell határoznia az e feladatok elvégzésével kapcsolatos felelősségi köröket. |
| --- | --- |

—

Az intézményesített európai partnerséghez való hozzájárulásnak meg kell felelnie az alkalmazandó feljogosító feltétel (vagyis az S3) kritériumainak, és – a közös rendelkezésekről szóló rendelet 73. cikkének (4) bekezdése értelmében – összhangban kell lennie a megfelelő program célkitűzésével és hatályával. Az intézményesített európai partnerséghez való hozzájárulás a vonatkozó S3-ban korai szakaszban is azonosítható, mint olyan intézkedés, amely az adott tagállamon kívüli partnerekkel a kiemelt területeken folytatott együttműködés fokozására irányul. Az irányító hatóság és a közreműködő szervezet közötti írásbeli megállapodásnak (partnerség) egyértelműen meg kell határoznia az e feladatok elvégzésével kapcsolatos felelősségi köröket.

A támogatás elosztása

| — | Az irányító hatóság dönthet úgy, hogy közvetlenül nyújt támogatást az ERFA-programból, feltéve, hogy ez megfelel a közös rendelkezésekről szóló rendelet 73. cikke (4) bekezdésében meghatározott követelményeknek. Az irányító hatóságok alkalmazhatják a Horizont Európa keretében meghatározott elszámolható költségek kategóriáit, maximális összegeit és számítási módszereit is (ezeket a támogatási feltételeket rögzítő dokumentumban kell meghatározni). |
| --- | --- |

—

Az irányító hatóság dönthet úgy, hogy közvetlenül nyújt támogatást az ERFA-programból, feltéve, hogy ez megfelel a közös rendelkezésekről szóló rendelet 73. cikke (4) bekezdésében meghatározott követelményeknek. Az irányító hatóságok alkalmazhatják a Horizont Európa keretében meghatározott elszámolható költségek kategóriáit, maximális összegeit és számítási módszereit is (ezeket a támogatási feltételeket rögzítő dokumentumban kell meghatározni).

| — | A részt vevő államok által a közös vállalkozás projektjeiben részt vevő nemzeti szervezeteik számára nyújtott finanszírozás a közös vállalkozásnak nyújtott pénzügyi hozzájárulásnak minősül. A részt vevő államok hozzájárulásainak kezelésére vonatkozó szabályokkal (18) összhangban a részt vevő államoknak minden év január 31-ig jelentést kell tenniük az irányító testületnek az adott pénzügyi évben nyújtandó indikatív pénzügyi hozzájárulásokról. Ennek során a részt vevő államoknak meg kell határozniuk, hogy e hozzájárulások mekkora hányada származik a kohéziós politikai alapokból. |
| --- | --- |

—

A részt vevő államok által a közös vállalkozás projektjeiben részt vevő nemzeti szervezeteik számára nyújtott finanszírozás a közös vállalkozásnak nyújtott pénzügyi hozzájárulásnak minősül. A részt vevő államok hozzájárulásainak kezelésére vonatkozó szabályokkal (18) összhangban a részt vevő államoknak minden év január 31-ig jelentést kell tenniük az irányító testületnek az adott pénzügyi évben nyújtandó indikatív pénzügyi hozzájárulásokról. Ennek során a részt vevő államoknak meg kell határozniuk, hogy e hozzájárulások mekkora hányada származik a kohéziós politikai alapokból.

| — | A pénzügyi hozzájárulások központi kezelése esetében (amennyiben a kedvezményezett egyetlen támogatási megállapodást ír alá az uniós és nemzeti hozzájárulásokat végrehajtó közös vállalkozással) az ERFA program forrásait a pályázatok kiválasztását és a nemzeti/regionális hozzájárulások azonosítását követően fizetik ki a végrehajtó struktúrának. A Horizont Európa szabályok kizárólag ebben az esetben alkalmazandók – mind a pályázati felhívás kiértékelése és kiválasztása, mind a kifizetés szakaszára. |
| --- | --- |

—

A pénzügyi hozzájárulások központi kezelése esetében (amennyiben a kedvezményezett egyetlen támogatási megállapodást ír alá az uniós és nemzeti hozzájárulásokat végrehajtó közös vállalkozással) az ERFA program forrásait a pályázatok kiválasztását és a nemzeti/regionális hozzájárulások azonosítását követően fizetik ki a végrehajtó struktúrának. A Horizont Európa szabályok kizárólag ebben az esetben alkalmazandók – mind a pályázati felhívás kiértékelése és kiválasztása, mind a kifizetés szakaszára.

| — | A kifizetések összehangolása esetén a nemzeti hatóság nem utal át pénzeszközöket a végrehajtó struktúrának, hanem közvetlenül visszatéríti azokat a kedvezményezettek számára a nemzeti támogatási megállapodások alapján. A nemzeti vagy ERFA-finanszírozási szabályok a teljes nemzeti hozzájárulásra vonatkoznak. A felhívásra, az értékelésre és a kiválasztásra azonban kizárólag a Horizont Európa szabályokat kell alkalmazni.
  A hozzájárulás végrehajtásának típusától függetlenül ugyanazon felhíváson belül lehetnek olyan műveletek, amelyeket ERFA-forrásokból, valamint a Horizont Európa vagy a Digitális Európa program forrásaiból együttesen finanszíroznak. |
| --- | --- |

—

A kifizetések összehangolása esetén a nemzeti hatóság nem utal át pénzeszközöket a végrehajtó struktúrának, hanem közvetlenül visszatéríti azokat a kedvezményezettek számára a nemzeti támogatási megállapodások alapján. A nemzeti vagy ERFA-finanszírozási szabályok a teljes nemzeti hozzájárulásra vonatkoznak. A felhívásra, az értékelésre és a kiválasztásra azonban kizárólag a Horizont Európa szabályokat kell alkalmazni.

A hozzájárulás végrehajtásának típusától függetlenül ugyanazon felhíváson belül lehetnek olyan műveletek, amelyeket ERFA-forrásokból, valamint a Horizont Európa vagy a Digitális Európa program forrásaiból együttesen finanszíroznak.

Image 22


  A folyamat főbb lépései – A társfinanszírozott és az intézményesített európai partnerségekre egyaránt alkalmazandók (az EUMSZ 185. és 187. cikke)

| Előkészítés/programozás | — | Az új európai partnerségeket a Horizont Európa stratégiai tervezése és a kapcsolódó stratégiai koordinációs folyamat részeként határozzák meg. A folyamatban a tagállamok a Horizont Európa egyedi programja 6. cikkének (5) bekezdésével összhangban teljes mértékben részt vesznek |
| --- | --- | --- |

Előkészítés/programozás

—

Az új európai partnerségeket a Horizont Európa stratégiai tervezése és a kapcsolódó stratégiai koordinációs folyamat részeként határozzák meg. A folyamatban a tagállamok a Horizont Európa egyedi programja 6. cikkének (5) bekezdésével összhangban teljes mértékben részt vesznek

Végrehajtás, nyomon követés és ellenőrzés

| — | A partnerségeknek a Horizont Európa rendelet 45. cikkében, III. mellékletében és V. mellékletében meghatározott követelményeknek megfelelő nyomonkövetési rendszert kell létrehozniuk. Ez a rendszer ugyanabba az adatbázisba illeszkedik, mint a Horizont Európa többi összetevője. Az európai partnerségek keretében finanszírozott pályázatokkal és projektekkel kapcsolatos összesített adatok így az eCORDA-n és a Horizont irányítópulton keresztül válnak elérhetővé. A Horizont Európa kulcsfontosságú hatáspályái mellett közös mutatókat dolgoztak ki az európai partnerségek számára, hogy a jogalapban meghatározott kritériumok – például az addicionalitás, a nyitottság és a szinergiák – alapján nyomon kövessék teljesítményüket. A nyomon követésnek lehetővé kell tennie az elért eredmények és a hatások irányába tett előrehaladás értékelését, valamint a korrekciós intézkedések iránti potenciális igények azonosítását. E nyomon követés eredményei beépülnek majd az összes európai partnerség és Horizont Európa értékelési ciklus kétévenkénti nyomon követésébe. |
| --- | --- |

—

A partnerségeknek a Horizont Európa rendelet 45. cikkében, III. mellékletében és V. mellékletében meghatározott követelményeknek megfelelő nyomonkövetési rendszert kell létrehozniuk. Ez a rendszer ugyanabba az adatbázisba illeszkedik, mint a Horizont Európa többi összetevője. Az európai partnerségek keretében finanszírozott pályázatokkal és projektekkel kapcsolatos összesített adatok így az eCORDA-n és a Horizont irányítópulton keresztül válnak elérhetővé. A Horizont Európa kulcsfontosságú hatáspályái mellett közös mutatókat dolgoztak ki az európai partnerségek számára, hogy a jogalapban meghatározott kritériumok – például az addicionalitás, a nyitottság és a szinergiák – alapján nyomon kövessék teljesítményüket. A nyomon követésnek lehetővé kell tennie az elért eredmények és a hatások irányába tett előrehaladás értékelését, valamint a korrekciós intézkedések iránti potenciális igények azonosítását. E nyomon követés eredményei beépülnek majd az összes európai partnerség és Horizont Európa értékelési ciklus kétévenkénti nyomon követésébe.

| — | A közös rendelkezésekről szóló rendelet 72. cikkének (1) bekezdésével összhangban az irányító hatóság adatokat gyűjt a műveletekről, beleértve a partnerségek által kiválasztott támogató projekteket is |
| --- | --- |

—

A közös rendelkezésekről szóló rendelet 72. cikkének (1) bekezdésével összhangban az irányító hatóság adatokat gyűjt a műveletekről, beleértve a partnerségek által kiválasztott támogató projekteket is

Image 23


  Fontos tudnivaló

A nemzeti hozzájárulások mekkora részét fedezheti az ERFA-program?

Az ERFA-programból származó hozzájárulás a nemzeti hozzájárulásokat a társfinanszírozási szabályokkal, valamint az alapokból az egyes prioritásokra vonatkozóan a közös rendelkezésekről szóló rendelet 112. cikkében és a költségvetési rendelet 190. cikkében meghatározott maximális támogatási összegekkel összhangban fedezheti, feltéve, hogy teljesülnek a közös rendelkezésekről szóló rendelet 63. cikkének (9) bekezdésében foglalt követelmények.

Az általános csoportmentességi rendelet 25c. cikke meghatározza az állami támogatások összeegyeztethetőségére vonatkozó feltételeket ahhoz, hogy az európai partnerség keretében támogatott kutatási és fejlesztési projektekre alkalmazni lehessen a Horizont Európa keretében megállapított elszámolható költségeket és finanszírozási arányokat.

Kiterjedhet-e egy ERFA-program a projekthez nyújtott összes nemzeti hozzájárulásra – tekintettel arra, hogy a nemzeti társfinanszírozást nem projekt, hanem prioritás szerint programozzuk?

Igen. A hozzájárulás a vonatkozó programból származik, amely maga is a társfinanszírozási szabályok hatálya alá tartozik. Mivel azonban a társfinanszírozást nem műveleti, hanem prioritási szinten határozzák meg, az uniós költségvetés fedezheti az adott művelethez való valamennyi nemzeti hozzájárulást.

Felhasználhatók-e az ERFA-programok projektek finanszírozása helyett „természetbeni” hozzájárulásra?

Az ERFA-programok felhasználhatók az európai partnerségekben részt vevő tagállamok nemzeti hozzájárulásainak fedezésére. Nincs jelentősége annak, hogy az ilyen hozzájárulások pénzügyiek vagy természetbeniek-e. A részt vevő tagállamok nem nyújtanak természetbeni hozzájárulást az intézményesített európai partnerségekhez.

Hogyan tudja az ERFA-program irányító hatósága biztosítani, hogy a társfinanszírozott műveletek hozzájáruljanak a programban meghatározott mutatók teljesítéséhez?

Az európai partnerségek által kiválasztott projektek akkor támogathatók, ha megfelelnek a közös rendelkezésekről szóló rendelet 73. cikke (2) bekezdésének a), b) és g) pontjában meghatározott követelményeknek. Ezért hozzá kell járulniuk a programmutatók teljesítéséhez.

Lehetséges-e a forrásokat más célokra felhasználni, ha azokat nem költötték el partnerségi projektek finanszírozására?

Ezeket a hozzájárulásokat az európai partnerség irányító testülete általi értékelést és kiválasztást követően, meghatározott projektekre kell felhasználni. Ezért nem utalhatók vissza.

Mi a helyzet az állami támogatásokra vonatkozó uniós szabályokkal?

Az állami támogatási szabályok akkor alkalmazandók, ha a tagállami forrásokból – többek között az ERFA-ból – nyújtott állami finanszírozás kedvezményezettje vállalkozás (és ha az állami támogatás meglétének minden egyéb, az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében meghatározott kumulatív feltétele teljesül). Az általános csoportmentességi rendelet 25c. cikkében meghatározott feltételek mellett a társfinanszírozott kutatási és fejlesztési projektekre alkalmazhatók a Horizont Európa keretében megállapított elszámolható költségek és finanszírozási arányok. Ez vonatkozik az EUMSZ 185. vagy 187. cikke alapján a partnerségek által, illetve program-társfinanszírozási műveletek keretében közzétett felhívásokra is. A projekteknek transznacionálisaknak kell lenniük (amelyeket legalább három tagállam, illetve két tagállam és legalább egy társult ország hajt végre), és olyan központilag szervezett pályázati felhívások eredményként kell létrejönniük, amelyekre a Horizont Európa finanszírozási szabályai érvényesek (az általános csoportmentességi rendelet 25c. cikkének (3) bekezdése az elszámolható költségek kategóriáiról, maximális összegéről és számítási módszereiről). Amennyiben az általános csoportmentességi rendeletben meghatározott valamennyi alkalmazandó feltétel teljesül, a támogatást nyújtó hatóságnak az állami támogatás szempontjából nem kell külön értékelést végeznie, és a támogatást sem kell bejelentenie a Bizottságnak. Amennyiben a finanszírozás az állami támogatási szabályok hatálya alá tartozik, és nem felel meg az általános csoportmentességi rendelet 25c. cikkében meghatározott valamennyi feltételnek, e projektek nem kezelhetők az állami támogatási szabályok szerinti egyszerűsített módon.

Mi a vétójog az intézményesített európai partnerségekben?

A Horizont Európa rendelet 10. cikke (1) bekezdésének c) pontjával összhangban az egyik részt vevő tagállam hozzájárulásait az adott részt vevő tagállamban letelepedett jogalanyok részvételének finanszírozására kell felhasználni. A részt vevő tagállamok ezért továbbra is ellenőrzést gyakorolnak nemzeti hozzájárulásaik felett, mivel megvétózhatják a nemzeti források egy adott kedvezményezettnek történő odaítélését (kivételes esetekben és kellően indokolt okokból), miközben a pályázat uniós forrásokból továbbra is finanszírozható marad.

Támogathatják-e az ERFA-programok más uniós szervek vagy hálózatok tagsági/részvételi díjait (pl. EIT-partnerségek)?

Az ERFA által társfinanszírozott műveletnek az ERFA-rendelet hatálya alá kell tartoznia. Az ERFA-rendelet 5. cikke (1) bekezdésének f) pontja lehetővé teszi, hogy az ERFA támogassa a hálózatépítést, az együttműködést, valamint az innovációs klasztereket érintő tapasztalatcserét és tevékenységeket (ideértve azokat is, amelyek összefogják a vállalkozásokat, a kutatási szervezeteket és a hatóságokat). Az ilyen együttműködés nemzetközi szervezeteken keresztül is előmozdítható.

A közös rendelkezésekről szóló rendelet 63. cikkének (4) bekezdése értelmében egy művelet egésze vagy egy része végrehajtható egy tagállamon, így az EU-n kívül is, feltéve, hogy a művelet hozzájárul a program célkitűzéseihez.

A nemzetközi szervezetek tagsági díjai ezért nem felelnek meg a fent említett feltételeknek, és az ERFA-ból nem támogathatók, mivel a nemzetközi szervezetek célkitűzései általában túl tágak ahhoz, hogy azokat egy olyan konkrét művelettel lehessen párhuzamba állítani, amely a finanszírozási program célkitűzéseihez igazodik.

Ezzel szemben a részvételi díjak általában konkrétabb és specifikusabb tevékenységekhez kapcsolódnak, és ezért részesülhetnek ERFA-támogatásban – amennyiben egy nemzetközi szervezet által végrehajtott olyan konkrét művelethez igazodnak, amely az ERFA-rendelet hatálya alá tartozik, és hozzájárul a finanszírozási program célkitűzés(ei)hez.

5.   Kombinált finanszírozás (partnerségalakítás)

Fontos, hogy optimalizáljuk és maximalizáljuk azokat az előnyöket, amelyeket a K+I a társadalom, a környezet és a tágabb értelemben vett gazdaság számára nyújt, valamint azt a hozzájárulást, amellyel elősegíti az uniós célok elérését. Az uniós finanszírozásnak ezért koherensnek kell lennie, és ki kell aknáznia a lehetséges szinergiákat. Ez különösen igaz egy olyan partnerségalakításra, amely egy, a részvétel szélesítésében érintett országban kiválósági központ létrehozását vagy korszerűsítését támogatja azáltal, hogy összefog egy másik ország vezető kutatóintézetével (fejlett partnerrel). Ehhez nemzeti, regionális, uniós vagy magánforrásból származó kiegészítő finanszírozásra van szükség. Az ilyen fellépést ezért a Horizont Európa munkaprogram „szinergia” műveletként jelöli meg. A partnerségalakítás várhatóan hatásos és érdemi híd lesz, különösen az S3 és a K+I kiválósági központ között, és így erősíti az EKT-t.

| Kapcsolódó jogszabályok | Az általános csoportmentességi rendelet 25d. cikke (Állami támogatás) |
| --- | --- |

Kapcsolódó jogszabályok

Az általános csoportmentességi rendelet 25d. cikke (Állami támogatás)

Image 24


  A folyamat főbb lépései

| Előkészítés/programozás | A Horizont Európa munkaprogram ún. „szinergia” műveletként jelöli meg a partnerségalakítást. A kohéziós politikai programok kiegészítő finanszírozást nyújthatnak a partnerségalakítási projekteknek a Horizont Európa által fedezett költségeken kívüli elszámolható költségeihez, feltéve, hogy teljesülnek a közös rendelkezésekről szóló rendelet 73. cikkének (4) bekezdésében foglalt követelmények. |
| --- | --- |
| A támogatás elosztása | Két külön pályázati felhívást tesznek közzé (az ERFA és a Horizont Európa alapján). A Horizont Európa pályázatnak egyértelműen ismertetnie kell az ERFA-ból vagy más finanszírozási forrásokból támogatott kiegészítő projektet. Adott esetben ismertetni kell a költségkategóriákat, a műszaki infrastruktúrára vonatkozó előírásokat, az épületek és létesítmények előzetes tervét, a költség-haszon elemzést stb. Az ismertetést független szakértők is értékelik a Horizont Európa szabályok és kiválasztási kritériumok alapján. |
| Végrehajtás | Az ERFA-program a Horizont Európát kiegészítő K+F-projekteket támogat, bár az ERFA keretében elszámolható költségek köre eltérő. A módosított általános csoportmentességi rendelet 25d. cikke összeegyeztethetőségi feltételeket állapít meg az olyan társfinanszírozott K+F-projektek (többek között ERFA-forrásokból történő) állami támogatására, amely projektek kiegészítik a partnerségalakítási műveleteket (ilyen esetekben a Horizont Európa keretében megállapított elszámolható költségek és finanszírozási arányok alkalmazandók). Ezen túlmenően az általános csoportmentességi rendelet módosított 25d. cikke lehetővé teszi, hogy az állami beruházási támogatás a partnerségalakítási művelet keretében végrehajtott infrastrukturális beruházások 70 %-át fedezze (szintén bizonyos feltételek mellett). A projektjavaslatot egyetlen értékelés keretében vizsgálják, amely kiterjed a projekt mindkét részére (azaz a Horizont Európából támogatott és a választott kiegészítő finanszírozási forrásból, például valamely kohéziós politikai program keretében támogatott részre). Erre azért van szükség, hogy alkalmazni lehessen az általános csoportmentességi rendelet módosított 25d. cikkét, amely lehetővé teszi, hogy a kiegészítő finanszírozási forrás kezelői a szóban forgó műveletre alkalmazzák a Horizont Európa keretében meghatározott elszámolható költségek kategóriáit, maximális összegeit és számítási módszereit. |

Előkészítés/programozás

A Horizont Európa munkaprogram ún. „szinergia” műveletként jelöli meg a partnerségalakítást. A kohéziós politikai programok kiegészítő finanszírozást nyújthatnak a partnerségalakítási projekteknek a Horizont Európa által fedezett költségeken kívüli elszámolható költségeihez, feltéve, hogy teljesülnek a közös rendelkezésekről szóló rendelet 73. cikkének (4) bekezdésében foglalt követelmények.

A támogatás elosztása

Két külön pályázati felhívást tesznek közzé (az ERFA és a Horizont Európa alapján). A Horizont Európa pályázatnak egyértelműen ismertetnie kell az ERFA-ból vagy más finanszírozási forrásokból támogatott kiegészítő projektet. Adott esetben ismertetni kell a költségkategóriákat, a műszaki infrastruktúrára vonatkozó előírásokat, az épületek és létesítmények előzetes tervét, a költség-haszon elemzést stb. Az ismertetést független szakértők is értékelik a Horizont Európa szabályok és kiválasztási kritériumok alapján.

Végrehajtás

Az ERFA-program a Horizont Európát kiegészítő K+F-projekteket támogat, bár az ERFA keretében elszámolható költségek köre eltérő. A módosított általános csoportmentességi rendelet 25d. cikke összeegyeztethetőségi feltételeket állapít meg az olyan társfinanszírozott K+F-projektek (többek között ERFA-forrásokból történő) állami támogatására, amely projektek kiegészítik a partnerségalakítási műveleteket (ilyen esetekben a Horizont Európa keretében megállapított elszámolható költségek és finanszírozási arányok alkalmazandók). Ezen túlmenően az általános csoportmentességi rendelet módosított 25d. cikke lehetővé teszi, hogy az állami beruházási támogatás a partnerségalakítási művelet keretében végrehajtott infrastrukturális beruházások 70 %-át fedezze (szintén bizonyos feltételek mellett). A projektjavaslatot egyetlen értékelés keretében vizsgálják, amely kiterjed a projekt mindkét részére (azaz a Horizont Európából támogatott és a választott kiegészítő finanszírozási forrásból, például valamely kohéziós politikai program keretében támogatott részre). Erre azért van szükség, hogy alkalmazni lehessen az általános csoportmentességi rendelet módosított 25d. cikkét, amely lehetővé teszi, hogy a kiegészítő finanszírozási forrás kezelői a szóban forgó műveletre alkalmazzák a Horizont Európa keretében meghatározott elszámolható költségek kategóriáit, maximális összegeit és számítási módszereit.

6.   Upstream és downstream szinergiák

Upstream/downstream szinergiák akkor alakulnak ki, amikor az uniós támogatás (elsősorban a Horizont Európa és ERFA-programokon keresztül) összehangolt és zökkenőmentes keretet biztosít a K+I innovációs folyamat valamennyi lépéséhez (a kapacitásépítéstől és az alapkutatástól kezdve az innovatív megoldások magánvállalkozások általi piaci hasznosításáig és bevezetéséig). Az ilyen szinergiák különleges hozzáadott értéket képviselnek, ha olyan területeken jelentkeznek, amelyek kulcsfontosságú uniós szakpolitikai célokhoz kapcsolódnak, és lehetőséget kínálnak a tágabb értelemben vett gazdaság jelentős fejlődésére.

Az ilyen szinergiák kialakításához szoros együttműködésre van szükség az érintett szereplők – különösen a Horizont Európa és az ERFA-támogatás programozásában és végrehajtásában részt vevő uniós és nemzeti hatóságok – között.

A Horizont Európa küldetések (19) például új módszereket kínálnak az érintett szereplők küldetése során azonosított kihívások kezelésére, és olyan átalakító erejű megoldásokat kínálnak, amelyek elősegíthetik az elérhető legjobb technológiák elterjedésének felgyorsítását. Az öt uniós küldetés és az ERFA közötti lehetséges szinergiák gyakorlati példáit e feljegyzés melléklete ismerteti.

Az említett elterjedés ösztönzése érdekében a Horizont új terjesztési és hasznosítási stratégiája integrált megközelítést fog szorgalmazni, amelynek során küldetéseredmény-portfóliókat hoz létre és tart fenn, amelyeket integrált szolgáltatási ökoszisztémával (pl. Horizont Eredményplatform és Horizont Results Booster) és kezdeményezésekkel (pl. rendezvények és munkaértekezletek) kombinál. Ez egyértelmű kutatási és innovációs eredményeket hoz majd a nemzeti és regionális befektetőknek és politikai döntéshozóknak. A Horizont új terjesztési és hasznosítási stratégiája is kiemeli a Horizont Európa munkaprogram témáit, így a pályázatokra jelentkezők mérlegelhetik, hogy ki tudják-e aknázni a más uniós programokkal fennálló potenciális szinergiákat.

A Horizont 2020 (és más uniós programok) keretében már folyamatban lévő projektek eredményeinek hasznosítására irányuló negyedik közép-európai Interreg programból levont tanulságokat figyelembe fogják venni, amikor arról döntenek, hogy az Interreg programok segítségével hogyan aknázzák ki a Horizont Európa K+I-eredményeit (a régiók magas színvonalú K+I-eredményekhez való hozzáférésének javítását szolgáló további eszközként). Az ebbe az irányba tett jövőbeli erőfeszítésekhez hasznosítani fogják a kapcsolatteremtési kezdeményezésekből származó ismereteket és tapasztalatokat (például az új Horizont-Interreg szinergiák feltérképezésére szolgáló eszköz, amely a tematikus és regionális információkat egyesíti annak érdekében, hogy azonosítsa e két finanszírozási irány közötti lehetséges szinergiákat).

Ezek a megközelítések és megoldások is segíthetik az állami szerveket abban, hogy új képességeket fejlesszenek ki és új szolgáltatásokat nyújtsanak. Ez különösen fontos a kevésbé fejlett és a peremterületek számára, amelyek kevésbé képesek alkalmazni az új technológiákat és kezelni a rendszerszintű átalakulást.

Így tehát több ilyen régiónak intenzívebb demonstrációs, innovációs és technológiaátadási intézkedésekre nyílik lehetősége, felhasználva a kohéziós politika forrásait a programcélkitűzések elérésének elősegítése érdekében. Azok a régiók, amelyek egy adott küldetési területhez kapcsolódó stratégiákban prioritásokat határoztak meg, szinergiákat alakíthatnak ki az adott küldetéssel (20), hogy támogassák az új megközelítések kidolgozását és/vagy downstream alkalmazását, amelynek következtében átalakulást biztosító lehetőségek nyílhatnak meg. Például a Horizont Európa küldetések irányt mutathatnak; elősegíthetik a regionális fejlesztést; előmozdíthatják a több tudományágat átfogó és többszintű irányítást; bevonhatják a műveletekbe a nagyközönséget és a helyi/regionális érdekelt feleket; valamint népszerűsíthetik a kohéziós politikai beruházásokat, valamint az új hálózatokhoz, szakpolitikai tanulási platformokhoz és finanszírozási eszközökhöz való hozzáférést.

A régiók fontos szerepet játszanak a hidrogénalapú gazdaság kiépítésében, különösen a hidrogénvölgyeken keresztül (21). Biztosítják a regionális vagy helyi szintű hidrogéntermelést, -szállítást, -tárolást és -felhasználást, és kulcsfontosságúak a REPowerEU célkitűzéseinek megvalósításához (22). A Tiszta Hidrogén közös vállalkozás hosszú múltra visszatekintő tapasztalattal rendelkezik az EU-ban a hidrogénvölgyek létrehozásának támogatása terén. E sikeres koncepció valamennyi tagállamban történő további elterjesztése szükségessé teszi az erőforrások jelentős összevonását.

Például: a megújuló hidrogén kulcsfontosságú lesz a földgáz, a szén és az olaj kiváltásához a nehezen dekarbonizálható iparágakban és a közlekedésben. A REPowerEU 2030-ra 10 millió tonna megújuló hidrogén Unión belüli előállítását és 10 millió tonna megújuló hidrogén importját tűzi ki célul. A régiók fontos szerepet játszanak az uniós hidrogénalapú gazdaság kiépítésében, különösen a hidrogénvölgyeken keresztül. A hidrogénvölgyek biztosítják a regionális vagy helyi szintű hidrogéntermelést, -szállítást, -tárolást és -felhasználást, és kulcsfontosságúak a REPowerEU célkitűzéseinek megvalósításához. A Tiszta Hidrogén közös vállalkozás és annak elődje hosszú múltra visszatekintő tapasztalattal rendelkezik az EU-ban a hidrogénvölgyek létrehozásának támogatása terén. Jelenleg tíz uniós tagállamban 23 hidrogénvölgy található. E sikeres koncepció valamennyi tagállamban történő további elterjesztése szükségessé teszi az erőforrások jelentős összevonását.

Image 25

Példa: Szinergiák az új európai innovációs menetrend keretében

A szinergiák támogathatják az új európai innovációs menetrend és különösen a 3. kiemelt kezdeményezés végrehajtását, amelynek célja a regionális innovációs ökoszisztémák megerősítése és összekapcsolása, valamint az innovációs szakadék csökkentése.

---

(1)  Ez a közvetett irányítású uniós alapokra is vonatkozhat.

(2)  Tekintettel a közvetlenül irányított uniós programok, például a Horizont Európa, a Digitális Európa és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz rendelkezéseinek a megosztott irányítás alá tartozó programokkal való szinergiákra vonatkozó összehangolására, e dokumentum egyes elemei iránymutatásnak tekinthetők az ilyen közvetlenül irányított uniós programok és az ERFA-programok közötti szinergiák gyakorlati megvalósításához, ugyanakkor gondosan mérlegelik az egyes alkalmazandó jogalapok sajátosságait és az egyes programokra jellemző szakpolitikai megfontolásokat.

(3)  COM(2020) 628 final, 2020. szeptember 30.

(4)  COM(2021) 407 final.

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1060 rendelete (2021. június 24.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alap Pluszra, a Kohéziós Alapra, az Igazságos Átmenet Alapra és az Európai Tengerügyi, Halászati és Akvakultúra-alapra vonatkozó közös rendelkezések, valamint az előbbiekre és a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapra, a Belső Biztonsági Alapra és a határigazgatás és a vízumpolitika pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó pénzügyi szabályok megállapításáról (HL L 231., 2021.6.30., 159. o.).

(6)  Míg ez a dokumentum a Horizont Európa kiválósági pecsétekre összpontosít, a kiválósági pecsétek odaítélésének lehetőségét az EU többéves pénzügyi keretébe tartozó 14 másik program (Digitális Európa, Egységes piac program, LIFE, Kreatív Európa, Erasmus+, Űrprogram, Európai Szolidaritási Testület, Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz, Jogérvényesülés program, Polgárok, egyenlőség, jogok és értékek program, Euratom, Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap, Integrált Határigazgatási Alap és Belső Biztonsági Alap) alap-jogiaktusai is tartalmazzák.

(7)  Lásd a CPR 73. cikke (2) bekezdésének a), b) és g) pontját, valamint 73. cikkének (4) bekezdését.

(8)  A Bizottság 651/2014/EU rendelete (2014. június 17.) a Szerződés 107. és 108. cikke alkalmazásában bizonyos támogatási kategóriáknak a belső piaccal összeegyeztethetővé nyilvánításáról (HL L 187., 2014.6.26., 1. o., a legutóbb módosított formában). A módosított rendelet egységes szerkezetbe foglalt változata kizárólag tájékoztatási céllal elérhető az Európai Bizottság honlapján: https://ec.europa.eu/competition-policy/state-aid/legislation/regulations_en

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/695 rendelete (2021. április 28.) a Horizont Európa kutatási és innovációs keretprogram létrehozásáról, valamint részvételi és terjesztési szabályainak megállapításáról, továbbá az 1290/2013/EU és az 1291/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről.

(10)  A Tanács (EU) 2021/764 határozata (2021. május 10.) a Horizont Európa kutatási és innovációs keretprogram végrehajtását szolgáló egyedi program létrehozásáról és a 2013/743/EU határozat hatályon kívül helyezéséről.

(11)  Az EIC 2022. évi munkaprogramja.

(12)  Más, közvetlenül irányított programokba is lehetséges az átcsoportosítás, lásd például az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközről szóló rendelet 4. cikkének (14) bekezdését, amely a digitális ágazatra alkalmazandó, valamint a Digitális Európa rendelet 9. cikkének (5) bekezdését.

(13)  A partnerségi megállapodás sablon 4.2. táblázata (a közös rendelkezésekről szóló rendelet II. melléklete) „Átcsoportosítások közvetlen vagy közvetett irányítás alatt álló eszközökbe” konkrétan azonosítja azokat az eszközöket, amelyekbe ERFA-összegeket csoportosítanak át.

(14)  A közös rendelkezésekről szóló rendelet 26. cikke (1) bekezdésének korlátain belül.

(15)  Meg kell jegyezni, hogy a DEP-rendelet 23. cikkének (1) bekezdése, valamint például a CEF.2. rendelet 19. cikkének (1) bekezdése a Horizont Európáról szóló rendelet 15. cikkének (4) bekezdésével azonos rendelkezéseket tartalmaz. Ez pedig lehetővé teszi a kumulatív finanszírozásra vonatkozó végrehajtási rendelkezések e programok közötti összehangolását.

(16)  Ez az útmutató a Horizont Európa és az ERFA-programok közötti szinergiákra összpontosít, de hasonló logika vonatkozik a 15. cikk (3) bekezdésében felsorolt többi programra is.

(17)  A Horizont Európa keretében csak egy, az EUMSZ 185. cikke szerinti kezdeményezés létezik: az EURAMET által működtetett Európai metrológiai partnerség.

(18)  A közös vállalkozásoknak a Horizont Európa keretében történő létrehozásáról szóló (EU) 2021/2085 tanácsi rendelet 12. cikke.

(19)  További részletek a Horizont Európa keretében megvalósuló uniós küldetésekről: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/funding/funding-opportunities/funding-programmes-and-open-calls/horizon-europe/eu-missions-horizon-europe_en#what

(20)  Az uniós küldetések a 2021–2027-es időszakra vonatkozó Horizont Európa kutatási és innovációs program újdonságai. Az uniós küldetések a Bizottság olyan összehangolt erőfeszítéseit jelentik, amelyek célja, hogy a finanszírozási programok, a szakpolitikák, a szabályozás tevékenységek és más tevékenységek terén egyesítsék a szükséges erőforrásokat. A küldetések emellett arra törekednek, hogy az állami és magánszereplők, például az uniós tagállamok, a regionális és helyi hatóságok, a kutatóintézetek, a mezőgazdasági termelők és a földhasználók, a vállalkozások és a befektetők mozgósítása és aktív szerepvállalása révén érjenek el valódi és tartós hatást. A küldetések az új megoldások és megközelítések társadalmi elterjedésének fokozása érdekében a nyilvánossággal is együtt fognak működni. Öt uniós misszió létezik (Alkalmazkodás az éghajlatváltozáshoz; Rák; Óceánjaink és vizeink helyreállítása 2030-ig; 100 klímasemleges és intelligens város 2030-ig; A talajvédelemre irányuló küldetés).

(21)  A hidrogénvölgyek intelligens szakosodási partnersége és a hidrogénnel kapcsolatos kísérleti projekt (Hidrogénvölgyek – intelligens szakosodási platform (europa.eu)).

(22)  A REPowerEU (COM(2022) 230 final) 2030-ra 10 millió tonna megújuló hidrogén Unión belüli előállítását és 10 millió tonna megújuló hidrogén importját tűzi ki célul.

---

1. MELLÉKLET

Szinergiák az uniós küldetésekkel

Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra irányuló uniós küldetés

Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra irányuló küldetés célja, hogy legalább 150 európai régiót, helyi önkormányzatot és közösséget támogasson az éghajlatváltozás hatásaival szembeni ellenálló képesség 2030-ig történő elérésére irányuló erőfeszítéseikben. A küldetés általános támogatást fog nyújtani a régióknak, a helyi önkormányzatoknak és a közösségeknek abban, hogy az éghajlati kockázatokat és lehetőségeket jobban megértsék, felkészüljenek rájuk és kezeljék azokat, felgyorsítsák az éghajlatváltozás hatásaival szembeni ellenállóképességet lehetővé tevő átállásukat, és legalább 75 nagyszabású helyszíni fellépéssel demonstrálják az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást.

A változás kulcsfontosságú tényezőit jelentő tagállamok, régiók és helyi önkormányzatok, ezért részvételük kulcsfontosságú szerepet fog játszani e küldetés végrehajtásában. Emellett új technológiákat is bevezethetnek, kísérletezhetnek a helyi szükségleteket kielégítő innovatív megoldásokkal, és segíthetik a különböző érdekelt feleket az éghajlatváltozás hatásaival szembeni ellenálló képesség elérésében.

A küldetés célkitűzései összhangban vannak az ERFA azon szakpolitikai célkitűzéseivel (1), hogy az innovatív és intelligens gazdasági átalakulás, valamint a regionális IKT-konnektivitás előmozdítása révén versenyképesebb és intelligensebb Európa jöjjön létre. Hozzájárul továbbá ahhoz a szakpolitikai célkitűzéshez, hogy megvalósuljon egy zöldebb, alacsony szén-dioxid-kibocsátású átalakulás, amely egy nettó nulla szén-dioxid-kibocsátású gazdaság és reziliens Európa irányába mutat, és ennek érdekében előmozdítja a tiszta és igazságos energetikai átmenetet, a zöld és kék beruházásokat, a körforgásos gazdaságot, az éghajlatváltozás enyhítését és az ahhoz való alkalmazkodást, a kockázatmegelőzést és -kezelést, valamint a fenntartható városi mobilitást.

Az e prioritások keretében nyújtott finanszírozást például az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást célzó megoldások fokozására lehetne mozgósítani, felhasználva a Horizont Európa által mozgósított finanszírozással való szinergiákat. A régiók és a helyi önkormányzatok is aláírhatják a küldetési chartát, kifejezve hajlandóságukat a többi aláíróval való együttműködésre és koordinációra annak érdekében, hogy a saját területükön az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással kapcsolatos céljaik elérése céljából mozgósíthassák az erőforrásokat és kidolgozhassák a szükséges műveleteket.

A küldetések végrehajtásával foglalkozó platform támogatni fogja a régiókat és a helyi önkormányzatokat, például az ismeretekhez és a technikai segítségnyújtáshoz való hozzáférés biztosításával. A finanszírozás a Horizont Európa éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással kapcsolatos kutatási és innovációs projektjeire irányuló munkaprogramok alapján fog rendelkezésre állni, amelyek az ERFA-val fennálló potenciális szinergiák kihasználásával hajthatók végre.

Az EU rákellenes küldetése

A rák elleni küldetés, az európai rákellenes tervvel együtt 2030-ig több mint 3 millió ember életét kívánja javítani a megelőzés, gyógyítás, valamint a rákban szenvedők és családjuk hosszabb és jobb élete révén. Ez az általános cél összhangban van az ERFA szociálisabb és befogadóbb Európára vonatkozó szakpolitikai célkitűzésével.

A tervek szerint digitális infrastruktúrák létrehozásával támogatják a rák elleni küzdelemmel kapcsolatos kutatást és innovációt (K+I). Az UNCAN.eu platform különböző típusú és különböző forrásokból származó adatokat gyűjt. A Rákbetegek Digitális Európai Központja, mint virtuális központ lehetővé teszi a rákbetegek és túlélők számára egészségügyi adataik feltöltését és az informálódást. A magas színvonalú rákkezeléshez való hozzáférés terén mutatkozó egyenlőtlenségek kezelése érdekében támogatni fogják a rák ellenes küzdelmet segítő átfogó infrastruktúrákat, például a kutatási kapacitások megerősítése, valamint a tagállamok és régiók hálózatának létrehozása révén.

A tervezett műveletek végrehajtásában döntő fontosságú a tagállamok, a régiók és a helyi önkormányzatok részvétele, mivel elsősorban ők felelősek egészségügyi rendszerük megszervezéséért. Például a korai szűréshez vagy az innovatív rákkezelésekhez való hozzáférés javítása érdekében jelentős beruházásokra lesz szükség az infrastruktúra, a berendezések, a digitalizáció, az egészségügyi munkaerő és az új ellátási modellek területén, ideértve a vidéki és távoli területeken élő betegek elérését célzó távorvoslási megoldásokat is.

Az ERFA jelentős szerepet játszik a rák elleni küzdelem javításában. Számos régió rendelkezik intelligens szakosodási stratégiával az egészségügy területén, beleértve a rák elleni küzdelmet is. A meglévő projektekben hatalmas lehetőségek rejlenek arra, hogy hozzájáruljanak a küldetés célkitűzéseihez. A régiókat arra fogják ösztönözni, hogy az uniós prioritásokhoz igazodva, az intelligens szakosodási prioritásoknak a rák elleni küzdelemmel kapcsolatos innováció felé terelésével további K+I-beruházásokat hajtsanak végre. Hasonlóképpen, az Interreg a határokon átnyúló, transznacionális és régióközi együttműködés megerősítése révén támogathatja azokat a rákbetegeket, akik egy másik országban kívánnak egészségügyi ellátást igénybe venni.

A régiók a jövőbeli nemzeti rákközpontokon keresztül minden tagállamban részt vesznek majd a végrehajtásban. A fentiek révén könnyebbé válik: 1. a rákkal kapcsolatos szakpolitikai kezdeményezések és beruházások közötti szinergiák azonosítása révén a küldetés műveleteinek az uniós, nemzeti, regionális és helyi szint közötti integrálása, 2. az érintett nemzeti szereplők és érdekelt felek olyan mértékű bevonása, amely túlmutat a K+I-n és az egészségügyi rendszereken, és célja a rák elleni küzdelem releváns területeinek (például foglalkoztatás, oktatás) lefedése, 3. a rákról folytatott szakpolitikai párbeszédek végrehajtása, valamint 4. a polgárok szerepvállalása.

Az óceánjaink és vizeink helyreállítására irányuló uniós küldetés

A küldetés stratégiai célkitűzése, hogy a tengeri és édesvízi ökoszisztémák és a biológiai sokféleség védelme és helyreállítása, az óceánok, tengerek és vizek szennyezésének megelőzése és felszámolása, valamint az uniós kék gazdaság karbonsemlegességének és körforgásos jellegének előmozdítása révén 2030-ig helyreállítsa óceánjaink és vizeink egészségét.

Különös hangsúlyt kap a területi alapú „világítótornyok” révén megvalósuló regionális szerepvállalás. Ezek olyan kutatási és innovációs projektportfóliókat jelentenek, amelyek az alábbi négy nagy európai medencében transzformatív megoldások kifejlesztésére és alkalmazására irányulnak: az Atlanti-óceán és az Északi-sarkvidék medencéje; a Balti-tenger és az Északi-tenger medencéje; a Földközi-tenger medencéje; a Duna és Fekete-tenger medencéje.

A küldetés végrehajtására két szakaszban kerül sor: megoldások kidolgozása és tesztelése (2021–2024), valamint e műveletek bevezetése és fejlesztése (2025-től). Míg a Bizottság közel 350 millió EUR-t különített el a Horizont Európa programból a 2021–2023-as időszakra az első szakasz támogatására, a további kötelezettségvállalások és költségvetések köz- és magánszereplők általi mozgósítása – többek között az ERFA-n keresztül – kulcsfontosságú lesz a küldetés célkitűzéseinek eléréséhez.

A „társult régiók” fogalma beépül a küldetési munkaprogram valamennyi vonatkozó tevékenységébe. „Társult régiók”: ökoszisztémákkal rendelkező olyan területek, amelyek profitálhatnak a demonstrációs tevékenységekből (pl. szomszédos régiók és/vagy egy másik tengeri medencében található régiók) és/vagy olyan kevésbé fejlett régiók, amelyeknek a különböző projektek keretében kidolgozott innovatív megoldások végrehajtásához kapacitásépítésre van szükségük. Ezek a régiók pénzügyi támogatásban részesülnek, hogy bemutassák az innovatív megoldások megvalósíthatóságát, reprodukálhatóságát és fejleszthetőségét. Az ERFA előmozdíthatná az innovatív megoldások regionális szintű végrehajtását. A küldetési charta összegyűjti a vállalásokat/fellépéseket, és összefogja az érdekelt felek teljes körét, a tagállamoktól és a társult országoktól a régiókig és a helyi önkormányzatokig, magánszervezetekig, nem kormányzati szervezetekig és polgárokig.

Klímasemleges és intelligens városok uniós küldetés

A küldetés célja, hogy az európai klímasemleges és intelligens városok száma 2030-ig elérje legalább a 100-at, és ezek a városok kísérleti és innovációs központokként működjenek annak érdekében, hogy 2050-re valamennyi európai város klímasemlegessé válhasson.

A városok által ösztönzött megközelítése és a helyi alapú megoldásokra előnyben részesítése révén hozzájárul az EU ERFA azon szakpolitikai célkitűzéséhez, hogy megvalósuljon egy zöldebb, alacsony szén-dioxid-kibocsátású átalakulás, amely egy nettó nulla szén-dioxid-kibocsátású gazdaság és reziliens Európa irányába mutat, és ennek érdekében előmozdítja a tiszta és igazságos energetikai átmenetet, a zöld és kék beruházásokat, a körforgásos gazdaságot, az éghajlatváltozás enyhítését és az ahhoz való alkalmazkodást, a kockázatmegelőzést és -kezelést, valamint a fenntartható városi mobilitást. Hozzájárul továbbá a polgárközelibb Európa szakpolitikai célkitűzéshez azáltal, hogy előmozdítja valamennyi területtípus fenntartható és integrált fejlődését, ösztönzi a helyi kezdeményezéseket, továbbá területi, városi és helyi közösségi szinten – az e szinteken jelentkező különböző kihívások kezelése érdekében – támogatja a testre szabott beruházási stratégiákat, és kiaknázza e területek, városok és helyi közösségek fejlődési potenciálját.

Egy szándéknyilatkozati felhívás keretében felkérték a városokat, hogy regisztrálják azon szándékukat, miszerint 2030-ra klímasemlegessé kívánnak válni. A részvételi szándéknyilatkozatokat a városok ambíciói, felkészültségi szintje, a klímasemlegesség iránti és a szennyezés csökkentését célzó jelenlegi és tervezett elkötelezettségük, valamint a polgárok és az érdekelt felek városi klímatervbe való bevonása iránti elkötelezettségük alapján értékelték. A kiválasztott városokat arra kérték fel, hogy a küldetési platform támogatásával dolgozzák ki a klímasemleges városra vonatkozó megállapodásokat. Ezeket a megállapodásokat, mivel jogilag nem kötelező erejű eszközökről van szó, a városok, a nemzeti/regionális hatóságok, az érdekelt felek és a Bizottság részvételével, innovatív közös alkotási folyamat során fogják létrehozni. A megállapodások igazodnak a regionális intelligens szakosodási stratégiához, és a városokat tekintik – a tényleges szükségleteik alapján – a küldetés vezetőinek. Ágazatokon átívelő, keresletalapú és alulról építkező olyan megközelítés formálódik, amely konkrét kötelezettségvállalásokat tartalmaz majd a klímasemlegességgel kapcsolatos innovatív és intelligens megoldások valamennyi érintett ágazatban történő bevezetésére és fejlesztésére vonatkozóan. A klímasemleges városra vonatkozó megállapodásokban megfogalmaznak egy elfogadott alapkoncepciót; ismertetik, hogy mikén tervezi a város 2030-ig teljesíteni ezeket a kötelezettségvállalásokat; valamint felvázolnak egy beruházási tervet, amely megjelöli a megfelelő finanszírozási forrásokat.

A küldetési platform különösen segíti azokat a városokat, amelyek elkötelezik magukat a 2030-ig megvalósítandó klímasemlegesség mellett, átfogó koherenciát és koordinációt biztosít a folyamat során, és rendszeresen jelentést tesz a klímasemleges városra vonatkozó megállapodások teljesítése felé tett előrehaladásról.

A klímasemleges városra vonatkozó megállapodások aláírásával a városok „küldetési címkét” kapnak, amely elismeri a szigorú értékelési folyamatot, valamint kötelezettségvállalásaik minőségét és megvalósíthatóságát. A küldetési címke révén célzott finanszírozási lehetőségek szabadulnak fel az uniós finanszírozási programokban, valamint a régióknak, a tagállamoknak és más állami szereplőknek lehetőségük lesz arra, hogy az úttörő városokban támogassák a klímasemlegességgel kapcsolatos, jól látható tevékenységeket, elősegítve az európai zöld megállapodás céljainak elérésére irányuló erőfeszítések folytatását. Mivel a klímasemleges városra vonatkozó megállapodások keretében végzett tevékenységek a fenntartható befektetések előmozdítását célzó uniós kerettel összhangban már környezeti szempontból fenntarthatónak minősülnek, a címke növelni fogja a befektetők tudatosságát és bizalmát. Ez megkönnyíti, hogy a városok az éghajlatváltozással kapcsolatos tevékenységeikhez további állami és magánbefektetőktől szerezzenek finanszírozást.

A talajvédelemre irányuló uniós küldetés

A küldetés 100 élő laboratóriumi és világítótorony projekt területi környezetében ambiciózus intézkedések révén úttörő szerepet betöltve bemutatja és felgyorsítja az egészséges talaj megvalósítását. Ez egy ambiciózus, több tudományterületet átfogó K+I-programmal, megbízható és harmonizált talajmegfigyelési keretrendszerrel, valamint a polgárokkal való együttműködés érdekében a talajműveltség és a kommunikáció fokozásával egészül ki.

A küldetés célkitűzései teljes mértékben összhangban vannak az ERFA szakpolitikai célkitűzéseivel, vagyis azzal, hogy megvalósuljon egy zöldebb, alacsony szén-dioxid-kibocsátású átalakulás, amely egy nettó nulla szén-dioxid-kibocsátású gazdaság és reziliens Európa irányába mutat, és ennek érdekében előmozdítja a tiszta és igazságos energetikai átmenetet, a zöld és kék beruházásokat, a körforgásos gazdaságot, az éghajlatváltozás enyhítését és az ahhoz való alkalmazkodást, a kockázatmegelőzést és -kezelést, valamint a fenntartható városi mobilitást.

Az ERFA jelentős szerepet játszhat a talaj egészségének megőrzésében. A NUTS 2 régiók háromnegyede rendelkezik intelligens agrár-élelmiszeripari szakosodási stratégiával, ami azt jelenti, hogy a kutatás és innováció szempontjából igen nagy lehetőség kínálkozik olyan projektekre, amelyek hozzájárulnak a küldetés célkitűzéseihez. A küldetés az agrár-élelmiszeripari tematikus intelligens szakosodási platform felhasználásával kihasználja a régiók közötti együttműködést, és támogatja a közös innovációs beruházási projektek létrejöttét a küldetés szempontjából releváns területeken.

A „Zöldebb, szén-dioxid-mentes Európa” tematikus prioritás lehetővé teszi a küldetések eredményeinek növelését. Azok a régiók, amelyek intelligens szakosodási stratégiáikban a fenntartható talaj- és földgazdálkodással kapcsolatos prioritásokat határoztak meg, hasznosíthatják a küldetés élő laboratóriumi és világítótorony projektekben kifejlesztett és tesztelt megoldásait, majd a későbbi fázisokban szélesebb körben bevezethetik azokat.

Az Interreg is igen hatékonyan járulhat hozzá a küldetés végrehajtásához azáltal, hogy a küldetés célkitűzései tekintetében határokon átnyúló együttműködést (határokon átnyúló, transznacionális és interregionális együttműködés) hoz létre. Példaként említhetők a következők: a vizes élőhelyek határokon átnyúló vagy észak-európai transznacionális területeken történő helyreállítására irányuló kísérleti vagy demonstrációs projektek, a dél-európai transznacionális területek és határokon átnyúló vízgyűjtők (pl. Duna) vízerózióval kapcsolatos együttműködése, vagy a terület-/talajgazdálkodást kellően figyelembe vevő területrendezési megközelítésekre irányuló együttműködés.

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1058 rendelete (2021. június 24.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és a Kohéziós Alapról, 3. cikk.

---

2. MELLÉKLET

Példa más közvetlenül irányított eszközök kumulatív finanszírozására (Digitális Európa program)

Az európai digitális innovációs központokkal kapcsolatos szinergiafinanszírozás a Digitális Európa programban

Az európai digitális innovációs központok az EU, a tagállamok és a Digitális Európa program társult országainak közös beruházásai. Ezt tükrözi a Digitális Európa programban (az (EU) 2021/694 európai parlamenti és tanácsi rendeletben) ismertetett kétlépcsős kiválasztási eljárás. Először a tagállamok kiválasztják és leszűkítik a jelentkező szervezetek listáját. Ebből a listából a második szakaszban a Bizottság kiválasztja azokat a szervezeteket, amelyek az európai digitális innovációs központok hálózatát alkotják. A kiválasztás kritériumai a relevancia, a végrehajtás és a hatás, de figyelembevételre kerülnek a földrajzi, ágazati és technológiai lefedettséggel kapcsolatos célkitűzések, valamint az országonként rendelkezésre álló költségvetés is. A Digitális Európa program legfeljebb 50 %-ban társfinanszíroz egyes kiválasztott támogatásokat, a fennmaradó részt pedig a tagállamok az ERFA-n keresztül társfinanszírozhatják. (Más nemzeti köz- vagy magánfinanszírozást is igénybe vehetnek).

Ez a gyakorlati példa az egyik európai digitális innovációs központnak a Digitális Európa program és az ERFA felhasználásával, szinergiában történő finanszírozásához szükséges fő lépéseket ismerteti. A Bizottság becslései szerint ezt a hálózatot az európai digitális innovációs központokat végrehajtó mintegy 70 „kapcsolódó művelet” fogja igénybe venni. Mivel minden európai digitális innovációs központ regionális alapon fog működni, ismert, hogy a megosztott irányítás tekintetében melyik irányító hatóság lesz a felelős.

1. lépés – Előkészítés Az engedélyezésre jogosult tisztviselő koordinációt folytat és együttműködik a megosztott irányítású alap keretében végrehajtott intézkedésekért felelős irányító hatósággal, különösen a finanszírozási arányok oly módon történő összehangolása érdekében, hogy a kombinált finanszírozás ne haladja meg a becsült elszámolható költségek 100 %-át.

| — | A Tartalmak, Technológiák és Kommunikációs Hálózatok Főigazgatósága a folyamat teljes körű ismertetése céljából találkozót szervezett az e kapcsolódó fellépésekben részt vevő tagállamokkal és azok irányító hatóságaival. |
| --- | --- |

—

A Tartalmak, Technológiák és Kommunikációs Hálózatok Főigazgatósága a folyamat teljes körű ismertetése céljából találkozót szervezett az e kapcsolódó fellépésekben részt vevő tagállamokkal és azok irányító hatóságaival.

2. lépés – A két fellépés összekapcsolása A közvetlen irányítása alá tartozó művelet a támogatás előkészítése (GAP) során vagy a támogatás aláírását követően – támogatásmódosítás útján – „szinergiaműveletnek” minősül. A megosztott irányítás alá tartozó műveletet összekapcsolják a közvetlen irányítás alá tartozó művelettel (például a tagállami irányító hatóság pályázati számán, projektszámán keresztül).

| — | Ezt a támogatás-előkészítési folyamat keretében irányozták elő, és a pályázati felhívásban is szerepelt. |
| --- | --- |

—

Ezt a támogatás-előkészítési folyamat keretében irányozták elő, és a pályázati felhívásban is szerepelt.

3. lépés – Támogatás aláírása és előfinanszírozás A kedvezményezett két külön támogatási megállapodást ír alá (1): a közvetlen irányítás alá tartozó támogatásról és a megosztott irányítás alá tartozó támogatásról. A támogatást nyújtó hatóságok biztosítják, hogy a kombinált finanszírozási arányok ne haladják meg az elszámolható költségek 100 %-át. A támogatást nyújtó hatóságoknak a lehető legnagyobb mértékben össze kell hangolniuk a támogathatósági időszakot, a projektek időtartamát, a jelentéstételi időszakokat és a két támogatás jóváhagyására vonatkozó határidőket.

| — | A közvetlen irányítás alá tartozó támogatási megállapodás szerinti előfinanszírozási kifizetések a szokásos módon történnek. Előlegfizetésekre a megosztott irányítás alá tartozó támogatás keretében kerül sor, amennyiben az alkalmazandó nemzeti szabályok erről rendelkeznek. |
| --- | --- |

—

A közvetlen irányítás alá tartozó támogatási megállapodás szerinti előfinanszírozási kifizetések a szokásos módon történnek. Előlegfizetésekre a megosztott irányítás alá tartozó támogatás keretében kerül sor, amennyiben az alkalmazandó nemzeti szabályok erről rendelkeznek.

Image 26

A támogatás aláírásához kapcsolódó tevékenységek ábrája

4. lépés – Jelentéstétel és kifizetések A kedvezményezettnek először be kell jelentenie a kiadást a megosztott irányítás alá tartozó támogatás tekintetében illetékes irányító hatóságnak, és a közvetlen irányítás alá tartozó támogatás tekintetében csak ezt követően igényelhet a Bizottságtól/az Ügynökségtől bármilyen kifizetést. Az irányító hatóság tájékoztatja a kedvezményezettet arról, hogy a kiadást a megosztott irányítás keretében mikor jelentik be a Bizottságnak. A költségeket semmilyen körülmények között sem szabad első ízben a közvetlen irányítás alá tartozó vissza nem térítendő támogatás tekintetében benyújtott kifizetési kérelemben szerepeltetni, mivel így a másik alap keretében nem lennének figyelembe vehetők.

| — | A kedvezményezett/koordinátor – kizárólag azt követően, hogy az irányító hatóság bejelentette a kiadást a Bizottságnak – feltölti az eGrants rendszerbe az irányító hatóságnak benyújtott nyilatkozat egy példányát, és ezzel egyidejűleg – a közvetlenül irányított program szabályai szerint – beviszi a rendszerbe a művelet végrehajtására vonatkozó összes információt. |
| --- | --- |

—

A kedvezményezett/koordinátor – kizárólag azt követően, hogy az irányító hatóság bejelentette a kiadást a Bizottságnak – feltölti az eGrants rendszerbe az irányító hatóságnak benyújtott nyilatkozat egy példányát, és ezzel egyidejűleg – a közvetlenül irányított program szabályai szerint – beviszi a rendszerbe a művelet végrehajtására vonatkozó összes információt.

| — | Amennyiben az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő a közvetlen irányítás alá tartozó vissza nem térítendő támogatás keretében pénzügyi kimutatásokról szóló igazolást (CFS) ír elő, az ellenőr a megosztott irányítás alá tartozó kiadásokra vonatkozó könyvvizsgálói igazolásokra is támaszkodhat, amennyiben azok ugyanazokra a költségekre és azonos támogathatósági feltételekre vonatkoznak. |
| --- | --- |

—

Amennyiben az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő a közvetlen irányítás alá tartozó vissza nem térítendő támogatás keretében pénzügyi kimutatásokról szóló igazolást (CFS) ír elő, az ellenőr a megosztott irányítás alá tartozó kiadásokra vonatkozó könyvvizsgálói igazolásokra is támaszkodhat, amennyiben azok ugyanazokra a költségekre és azonos támogathatósági feltételekre vonatkoznak.

| — | Mindkét támogatást nyújtó hatóság az alkalmazandó szabályainak megfelelően ellenőrzi a költségeket, ugyanúgy, mint a nem szinergia műveletek esetében, és amennyiben a költségeket elfogadják, a szokásos módon intézkedik a kifizetésről. |
| --- | --- |

—

Mindkét támogatást nyújtó hatóság az alkalmazandó szabályainak megfelelően ellenőrzi a költségeket, ugyanúgy, mint a nem szinergia műveletek esetében, és amennyiben a költségeket elfogadják, a szokásos módon intézkedik a kifizetésről.

---

(1)  A megosztott irányítás esetében „a támogatás feltételeit meghatározó dokumentum”, azaz a közös rendelkezésekről szóló rendelet 73. cikkének (3) bekezdése.

---

3. MELLÉKLET

A vonatkozó jogi rendelkezések szövege (CPR; Horizont Európa; Általános csoportmentességi rendelet)

KIVÁLÓSÁGI PECSÉT

CPR

(61) preambulumbekezdés

| „(61) | Az alapok és a közvetlenül irányított eszközök közötti szinergiákat optimalizálni kell. Meg kell könnyíteni azoknak a műveleteknek a támogatását, amelyek már megkapták a kiválósági pecsétet, vagy amelyeket a Horizont Európa társfinanszírozott az alapokból való hozzájárulás mellett. Azokat a feltételeket, amelyeket a kiválósági pecsét minőségi védjegy kiadását vagy a Horizont Európa általi társfinanszírozást megelőzően uniós szinten már értékeltek, nem kell újból értékelni, amennyiben a műveletek megfelelnek az e rendeletben meghatározott, korlátozott számú követelménynek. Ez várhatóan megkönnyíti majd az (EU) 651/2014 bizottsági rendeletben (1) meghatározott megfelelő szabályok betartását is.” |
| --- | --- |

„(61)

2. cikk 45. pont

„2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

[...]

| 45. | »kiválósági pecsét«: a Bizottság által valamely javaslat vonatkozásában kiadott minőségi védjegy, amely azt jelzi, hogy a pályázat, amelyet valamely uniós eszköz keretében kiírt pályázati felhíváson értékeltek és amely megfelelt az adott uniós eszköz minőségi minimumkövetelményeinek, de az adott pályázati felhívás keretében elérhető költségvetés hiánya miatt nem támogatható, támogatásban részesülhet más uniós vagy tagállami finanszírozási forrásokból.” |
| --- | --- |

45.

»kiválósági pecsét«: a Bizottság által valamely javaslat vonatkozásában kiadott minőségi védjegy, amely azt jelzi, hogy a pályázat, amelyet valamely uniós eszköz keretében kiírt pályázati felhíváson értékeltek és amely megfelelt az adott uniós eszköz minőségi minimumkövetelményeinek, de az adott pályázati felhívás keretében elérhető költségvetés hiánya miatt nem támogatható, támogatásban részesülhet más uniós vagy tagállami finanszírozási forrásokból.”

73. cikk, (2) és (4) bekezdés

„73. cikk

A műveletek irányító hatóság általi kiválasztása

[...]

(2)   A műveletek kiválasztásakor az irányító hatóságnak:

| a) | biztosítania kell, hogy a kiválasztott műveletek megfeleljenek a programnak, beleértve a program alapjául szolgáló stratégiákkal való összhangjukat is, és hatékonyan hozzájáruljanak a program egyedi célkitűzéseinek megvalósításához; |
| --- | --- |

a)

biztosítania kell, hogy a kiválasztott műveletek megfeleljenek a programnak, beleértve a program alapjául szolgáló stratégiákkal való összhangjukat is, és hatékonyan hozzájáruljanak a program egyedi célkitűzéseinek megvalósításához;

| b) | biztosítania kell, hogy az egy adott feljogosító feltétel hatálya alá tartozó, kiválasztott műveletek összhangban legyenek az említett feljogosító feltétel teljesítése céljából megállapított vonatkozó stratégiákkal és tervezési dokumentumokkal; |
| --- | --- |

b)

biztosítania kell, hogy az egy adott feljogosító feltétel hatálya alá tartozó, kiválasztott műveletek összhangban legyenek az említett feljogosító feltétel teljesítése céljából megállapított vonatkozó stratégiákkal és tervezési dokumentumokkal;

[...]

| g) | biztosítania kell, hogy a kiválasztott műveletek az érintett alap hatókörébe tartozzanak és besorolhatók legyenek valamely beavatkozástípusba; [...] |
| --- | --- |

g)

biztosítania kell, hogy a kiválasztott műveletek az érintett alap hatókörébe tartozzanak és besorolhatók legyenek valamely beavatkozástípusba; [...]

E bekezdés b) pontja vonatkozásában az ERFA-KA rendelet 3. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti első szakpolitikai célkitűzés esetében kizárólag az említett pont i. és iv. alpontjában említett egyedi célkitűzésekhez kapcsolódó műveleteknek kell összhangban állniuk a vonatkozó intelligens szakosodási stratégiákkal. [...]

(3)   Az irányító hatóságnak biztosítania kell, hogy a kedvezményezett megkapja azt a dokumentumot, amely az egyes műveletekre vonatkozóan részletezi a támogatás összes feltételét, beleértve a szállítandó termékekre vagy a teljesítendő szolgáltatásokra vonatkozó egyedi követelményeket, a pénzügyi tervet, a végrehajtás határidejét és adott esetben a művelet költségeinek megállapításához alkalmazandó módszert, valamint a támogatás kifizetésének feltételeit.

(4)   Azon műveletek, amelyek vonatkozásában kiválósági pecsétet adtak ki vagy a Horizont Európa által társfinanszírozott valamely program keretében kiválasztott műveletek esetében az irányító hatóság dönthet úgy, hogy közvetlenül nyújt támogatást az ERFA-ból vagy az ESZA+-ból, feltéve, hogy az adott műveletek megfelelnek a (2) bekezdés a), b) és g) pontjában meghatározott követelményeknek.

Ezenkívül az irányító hatóságok az elszámolható költségeknek a releváns uniós eszköz keretében meghatározott kategóriáit, maximális összegeit és kiszámítási módszereit alkalmazhatják az első albekezdésben említett műveletekre. Ezeket az elemeket tartalmaznia kell a (3) bekezdésben említett dokumentumnak.”

Horizont Európa

Horizont Európa

„2. cikk

Fogalommeghatározások

| 23. | »kiválósági pecsét«: minőségi védjegy, amely azt mutatja, hogy valamely, pályázati felhívásra benyújtott pályázat meghaladta a munkaprogramban meghatározott valamennyi értékelési küszöbértéket, de a munkaprogramban az adott pályázati felhívásra biztosított költségvetés elégtelensége miatt nem részesülhetett támogatásban, és más uniós vagy tagállami támogatási forrásból kaphat támogatást;” |
| --- | --- |

23.

»kiválósági pecsét«: minőségi védjegy, amely azt mutatja, hogy valamely, pályázati felhívásra benyújtott pályázat meghaladta a munkaprogramban meghatározott valamennyi értékelési küszöbértéket, de a munkaprogramban az adott pályázati felhívásra biztosított költségvetés elégtelensége miatt nem részesülhetett támogatásban, és más uniós vagy tagállami támogatási forrásból kaphat támogatást;”

„15. cikk

Alternatív, kombinált és kumulatív támogatás, valamint a források átcsoportosítása

(1)   A programot a 7. cikk (7) bekezdésében foglalt elvvel összhangban más uniós programokkal szinergiában kell végrehajtani.

(2)   A kiválósági pecsétet a munkaprogramban meghatározott felhívásoknak kell odaítélni. A 2021–2027-re vonatkozó közös rendelkezésekről szóló rendelet releváns rendelkezéseivel és »a 2021–2027-re vonatkozó KAP stratégiai tervről szóló rendelet« releváns rendelkezéseivel összhangban az ERFA, az ESZA+ vagy az EMVA a következőket támogathatja:

| a) | a program keretében kiválasztott társfinanszírozott tevékenységek; és |
| --- | --- |

a)

a program keretében kiválasztott társfinanszírozott tevékenységek; és

| b) | a kiválósági pecsétet elnyerő intézkedések, feltéve, hogy azok megfelelnek valamennyi következő feltételnek:






  i. | értékelésükre a program keretében meghirdetett pályázati felhívás alapján került sor; |
| --- | --- | --- |

b)

a kiválósági pecsétet elnyerő intézkedések, feltéve, hogy azok megfelelnek valamennyi következő feltételnek:

i.

értékelésükre a program keretében meghirdetett pályázati felhívás alapján került sor;

| ii. | megfelelnek az adott pályázati felhívás minőségre vonatkozó minimumkövetelményeinek; és |
| --- | --- |

ii.

megfelelnek az adott pályázati felhívás minőségre vonatkozó minimumkövetelményeinek; és

| iii. | az említett pályázati felhívás keretében kizárólag költségvetési korlátok miatt nem részesülhetnek finanszírozásban. |
| --- | --- |

iii.

az említett pályázati felhívás keretében kizárólag költségvetési korlátok miatt nem részesülhetnek finanszírozásban.

(3)   Az ERFA, az ESZA+, az ETHAA, valamint az EMVA által társfinanszírozott programokból származó pénzügyi hozzájárulások a részt vevő tagállam által az e rendelet 10. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontja szerinti európai partnerségek céljára nyújtott hozzájárulásnak tekinthetők, amennyiben teljesülnek a 2021–2027-re vonatkozó közös rendelkezésekről szóló rendelet releváns rendelkezéseiben, valamint az alapspecifikus rendeletekben előírt feltételek.

(4)   A más uniós program keretében hozzájárulásban részesült tevékenység hozzájárulást kaphat a programból is, feltéve, hogy a hozzájárulások nem ugyanazokat a költségeket fedezik. Az egyes tevékenységekhez nyújtott adott hozzájárulásra a vonatkozó uniós programok szabályai alkalmazandók. Az együttesen igénybe vett támogatás nem haladhatja meg a tevékenység összes elszámolható költségét. A különböző uniós programokból származó támogatás arányos módon, a támogatás feltételeit megállapító dokumentumnak megfelelően számítható ki.

(5)   A tagállamok számára megosztott irányítás keretében juttatott források az érintett tagállam kérésére átcsoportosíthatók a programhoz a 2021–2027-re vonatkozó közös rendelkezésekről szóló rendelet releváns rendelkezéseiben meghatározott feltételek mellett. A Bizottság az említett forrásokat a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdése első albekezdésének a) pontjával összhangban közvetlenül, vagy az említett albekezdés c) pontjával összhangban közvetve hajtja végre. Az említett forrásokat az érintett tagállam javára kell felhasználni.

(6)   Amennyiben a Bizottság nem tett jogi kötelezettségvállalást közvetlen vagy közvetett irányítás keretében az (5) bekezdésnek megfelelően átcsoportosított forrásokra vonatkozóan, a megfelelő lekötetlen források – a tagállam kérésére, a 2021–2027-re vonatkozó közös rendelkezésekről szóló rendelet releváns rendelkezéseiben foglalt feltételekkel összhangban – visszautalhatók egy vagy több olyan érintett programhoz, amelyekből a források származnak.”

„24. cikk

Pályázati felhívások

(4)   A munkaprogramban meg kell határozni, mely pályázati felhívások esetében kerül odaítélésre kiválósági pecsét. A pályázó előzetes engedélyével a pályázatra és az értékelésre vonatkozó információk megoszthatók az érdekelt finanszírozó hatóságokkal, feltéve, hogy sor kerül titoktartási megállapodások megkötésére.”

„48. cikk

Az Akcelerátor program

(1)   Az Akcelerátor programjának célja alapvetően a piacteremtő innováció támogatása. Kizárólag egyedüli kedvezményezetteknek nyújt főként vegyes finanszírozású támogatást. Bizonyos feltételek mellett nyújthat kizárólag vissza nem térítendő formában nyújtott támogatásokat, valamint kizárólag tőkerészesedés formájában nyújtott támogatásokat is.

Az Akcelerátor program a következő típusú támogatásokat nyújtja:

| a) | áttörő és diszruptív, nem hitelképes innovációt végrehajtó kkv-knak, többek között startupoknak és – kivételes esetben – kis méretű, közepes piaci tőkeértékű vállalatoknak nyújtott vegyes finanszírozású támogatás; |
| --- | --- |

a)

áttörő és diszruptív, nem hitelképes innovációt végrehajtó kkv-knak, többek között startupoknak és – kivételes esetben – kis méretű, közepes piaci tőkeértékű vállalatoknak nyújtott vegyes finanszírozású támogatás;

| b) | az inkrementális innovációtól az áttörést hozó és diszruptív innovációig számos különböző típusú innovációt végrehajtó és a későbbiekben növekedésre törekvő kkv-knak, többek között startupoknak kizárólag vissza nem térítendő formában nyújtott támogatás; |
| --- | --- |

b)

az inkrementális innovációtól az áttörést hozó és diszruptív innovációig számos különböző típusú innovációt végrehajtó és a későbbiekben növekedésre törekvő kkv-knak, többek között startupoknak kizárólag vissza nem térítendő formában nyújtott támogatás;

| c) | kizárólag vissza nem térítendő formában nyújtott támogatásban korábban már részesült, nem hitelképes kkv-knak, többek között startupoknak kizárólag tőkerészesedés formájában nyújtott támogatás. |
| --- | --- |

c)

kizárólag vissza nem térítendő formában nyújtott támogatásban korábban már részesült, nem hitelképes kkv-knak, többek között startupoknak kizárólag tőkerészesedés formájában nyújtott támogatás.

Az Akcelerátor program keretében nyújtott, kizárólag vissza nem térítendő támogatások formájában megvalósuló támogatás kizárólag a következő feltételek együttes teljesülése esetén nyújtható:

| a) | a projektnek tartalmaznia kell a pályázó növekedési kapacitásaira és szándékára vonatkozó információkat; |
| --- | --- |

a)

a projektnek tartalmaznia kell a pályázó növekedési kapacitásaira és szándékára vonatkozó információkat;

| b) | a kedvezményezett kizárólag startup vagy kkv lehet; |
| --- | --- |

b)

a kedvezményezett kizárólag startup vagy kkv lehet;

| c) | kizárólag vissza nem térítendő formában nyújtott támogatás az Akcelerátor program keretében a program végrehajtási ideje alatt csupán egyszer adható valamely kedvezményezettnek, legfeljebb 2,5 millió EUR értékben. |
| --- | --- |

c)

kizárólag vissza nem térítendő formában nyújtott támogatás az Akcelerátor program keretében a program végrehajtási ideje alatt csupán egyszer adható valamely kedvezményezettnek, legfeljebb 2,5 millió EUR értékben.

(2)   Az Akcelerátor program kedvezményezettje valamely tagállamban vagy társult országban letelepedett, növekedésre törekvő startupnak, kkv-nak vagy – kivételes esetekben – kis méretű, közepes piaci tőkeértékű vállalatnak minősülő jogalany. A pályázatot vagy a kedvezményezett, vagy a kedvezményezett előzetes beleegyezésével a kedvezményezettet létrehozni vagy támogatni kívánó egy vagy több természetes vagy jogi személy nyújthatja be. Ez utóbbi esetben a támogatási megállapodás egyedül a kedvezményezettel kerül aláírásra.

(3)   Egyetlen odaítélési határozatnak kell lefednie az EIC általi vegyes finanszírozás keretében biztosított uniós hozzájárulás valamennyi formáját, és támogatást biztosítania hozzájuk.

(4)   A pályázatokat – egyedi tartalmuk alapján – független külső szakértőknek kell értékelniük, és azokat – a 27., a 28., és a 29. cikk alapján, e cikk (5) bekezdésének rendelkezéseire is figyelemmel – köztes határidőket előíró, nyitott pályázati felhíváson keresztül kell támogatásra érdemesként kiválasztani.

(5)   A benyújtott pályázatokat a következő odaítélési feltételek alapján kell értékelni:

| a) | kiválóság; |
| --- | --- |

a)

kiválóság;

| b) | hatás; |
| --- | --- |

b)

hatás;

| c) | a tevékenység kockázati szintje, amely a beruházásokat akadályozná, a végrehajtás minősége és hatékonysága, valamint az uniós támogatás szükségessége. |
| --- | --- |

c)

a tevékenység kockázati szintje, amely a beruházásokat akadályozná, a végrehajtás minősége és hatékonysága, valamint az uniós támogatás szükségessége.

(6)   Az érintett pályázók beleegyezésével a Bizottság vagy a programot végrehajtó támogató szervek (beleértve az EIT-KIC-et is) benyújthatják közvetlenül az (5) bekezdése c) pontjában említett odaítélési szempont alapján történő értékelésre az olyan, innovációs és piaci bevezetésre irányuló tevékenységet tartalmazó pályázatokat, amelyek megfelelnek az (5) bekezdés a) és b) pontjában említett odaítélési feltételeknek, feltéve, hogy teljesülnek a következő együttes feltételek:

| a) | a pályázat a Horizont 2020 keretprogramból vagy a programból támogatott bármely más tevékenységből ered; vagy a pályázat nemzeti és/vagy regionális programból ered, mely utóbbi az első munkaprogram keretében indított, az e lehetőség iránti kereslet felmérésével kezdődő, feltáró jellegű kísérleti szakasz tárgyát képezi; a vonatkozó részletes rendelkezéseket az 1. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett egyedi programban kell megállapítani; |
| --- | --- |

a)

a pályázat a Horizont 2020 keretprogramból vagy a programból támogatott bármely más tevékenységből ered; vagy a pályázat nemzeti és/vagy regionális programból ered, mely utóbbi az első munkaprogram keretében indított, az e lehetőség iránti kereslet felmérésével kezdődő, feltáró jellegű kísérleti szakasz tárgyát képezi; a vonatkozó részletes rendelkezéseket az 1. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett egyedi programban kell megállapítani;

| b) | a pályázat egy, az előző két éven belül végrehajtott, a pályázat kiválóságát és hatását értékelő projekt-felülvizsgálaton alapul, figyelemmel a munkaprogramban tovább részletezett feltételekre és eljárásokra. |
| --- | --- |

b)

a pályázat egy, az előző két éven belül végrehajtott, a pályázat kiválóságát és hatását értékelő projekt-felülvizsgálaton alapul, figyelemmel a munkaprogramban tovább részletezett feltételekre és eljárásokra.

(7)   Kiválósági pecsét a következő, együttesen teljesítendő feltételek alapján ítélhető oda:

| a) | a kedvezményezett startup, kkv vagy kis méretű, közepes piaci tőkeértékű vállalat; |
| --- | --- |

a)

a kedvezményezett startup, kkv vagy kis méretű, közepes piaci tőkeértékű vállalat;

| b) | a pályázat támogathatónak minősült, és az (5) bekezdés a) és b) pontjában említett odaítélési feltételek tekintetében teljesítette a vonatkozó küszöbértékeket; |
| --- | --- |

b)

a pályázat támogathatónak minősült, és az (5) bekezdés a) és b) pontjában említett odaítélési feltételek tekintetében teljesítette a vonatkozó küszöbértékeket;

| c) | a tevékenység támogatható lenne innovációs tevékenység keretében. |
| --- | --- |

c)

a tevékenység támogatható lenne innovációs tevékenység keretében.

(8)   Az értékelésen túljutott pályázatokra vonatkozóan a független külső szakértők a felmerülő kockázatok és az innováció piacra juttatásához szükséges erőforrások és idő alapján megfelelő, az Akcelerátor program keretében nyújtandó támogatást javasolnak.

A Bizottság indokolt esetben, például az uniós szakpolitikák célkitűzéseinek való meg nem felelés alapján elutasíthat valamely, a független külső szakértők által el nem utasított pályázatot. Az ilyen elutasítás indokairól tájékoztatni kell a programbizottságot.

(9)   Az Akcelerátor program keretében nyújtott támogatásnak sem a vissza nem térítendő támogatásból álló összetevője, sem a visszatérítendő előlegből álló összetevője nem haladhatja meg a kiválasztott innovációs tevékenység teljes elszámolható költségeinek 70 %-át.

(10)   Az Akcelerátor program keretében nyújtott támogatás tőkerészesedéshez és visszatérítendő támogatáshoz kapcsolódó összetevőinek teljesítésére vonatkozó feltételeket az (EU) 2021/764 határozatban kell meghatározni.

(11)   A kiválasztott tevékenységre vonatkozó szerződésben meg kell határozni egyedi, mérhető részcélokat, az azoknak megfelelő előfinanszírozást, valamint az Akcelerátor program keretében nyújtott támogatás részletekben történő kifizetésének módját.

Az EIC általi vegyes finanszírozás esetén az innovációs tevékenységnek megfelelő tevékenységek megkezdhetők, a vissza nem térítendő támogatás vagy a visszatérítendő előleg első előfinanszírozási részlete pedig kifizethető azelőtt is, hogy az odaítélt EIC-vegyesfinanszírozás más összetevői teljesítésre kerülnének. Az említett összetevőket a szerződésben megállapított egyedi részcélok teljesítésének függvényében kell teljesíteni.

(12)   A szerződésnek megfelelően a tevékenységet fel kell függeszteni, módosítani kell vagy kellően indokolt esetben meg kell szüntetni, ha nem teljesülnek a mérhető részcélok. A tevékenység megszüntethető akkor is, ha a várt– különösen az Unión belüli – piaci bevezetés nem valósulhat meg.

A Bizottság kivételes esetekben és az EIC-testület tanácsára független külső szakértők általi projektfelülvizsgálat függvényében úgy dönthet, hogy megnöveli az Akcelerátor program keretében nyújtott támogatást. Ezekről az esetekről tájékoztatni kell a programbizottságot.”

„50. cikk

Nyomon követés és jelentéstétel

A Bizottság évente folyamatosan nyomon követi a program, az 1. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett egyedi programja irányítását és végrehajtását, valamint az EIT tevékenységeit. Az átláthatóság növelése érdekében ezeket az adatokat a legfrissebb állapot szerint hozzáférhető módon, nyilvánosan elérhetővé kell tenni a Bizottság honlapján. Az ERC, az európai partnerségek, a küldetések, az EIC és az EIT keretében támogatott projektekre vonatkozó adatokat ugyanabban az adatbázisban kell rögzíteni.

Az adatbázis tartalmazza:

...

| b) | információ a társadalom- és bölcsészettudományok általános érvényre juttatásának szintjéről, az alacsonyabb és magasabb technológiai készenléti szintek arányáról az együttműködésen alapuló kutatásokban, a részvétel szélesítésében érintett országok részvételével kapcsolatos előrelépésről, az együttműködésen alapuló projektekre vonatkozó konzorciumok földrajzi összetételéről, a kutatók fizetésének alakulásáról, a kétlépcsős benyújtási és értékelési eljárás alkalmazásáról, az európai K+I célú együttműködés elősegítésére irányuló intézkedésekről, az elbírálás felülvizsgálatának alkalmazásáról és a panaszok számáról és típusáról, az éghajlati szempontok általános érvényre juttatásáról és a kapcsolódó költségek szintjéről, a kkv-k részvételéről, a magánszektor részvételéről, a nemek szerinti részvételi arányról a támogatott tevékenységekben, az elbírálást végző testületekről, vezető testületekről és tanácsadó testületekről, a kiválósági pecsétekről, az európai partnerségekről, valamint a támogatási arányról, a más uniós programokból származó kiegészítő vagy kumulatív támogatásról, a kutatási infrastruktúráról, a támogatás odaítéléséhez szükséges időről, a nemzetközi együttműködés szintjéről, az állampolgárok szerepvállalásáról és a civil társadalom részvételéről;
  Javaslat – A TANÁCS HATÁROZATA a Horizont Európa kutatási és innovációs keretprogram végrehajtását szolgáló egyedi program létrehozásáról |
| --- | --- |

b)

információ a társadalom- és bölcsészettudományok általános érvényre juttatásának szintjéről, az alacsonyabb és magasabb technológiai készenléti szintek arányáról az együttműködésen alapuló kutatásokban, a részvétel szélesítésében érintett országok részvételével kapcsolatos előrelépésről, az együttműködésen alapuló projektekre vonatkozó konzorciumok földrajzi összetételéről, a kutatók fizetésének alakulásáról, a kétlépcsős benyújtási és értékelési eljárás alkalmazásáról, az európai K+I célú együttműködés elősegítésére irányuló intézkedésekről, az elbírálás felülvizsgálatának alkalmazásáról és a panaszok számáról és típusáról, az éghajlati szempontok általános érvényre juttatásáról és a kapcsolódó költségek szintjéről, a kkv-k részvételéről, a magánszektor részvételéről, a nemek szerinti részvételi arányról a támogatott tevékenységekben, az elbírálást végző testületekről, vezető testületekről és tanácsadó testületekről, a kiválósági pecsétekről, az európai partnerségekről, valamint a támogatási arányról, a más uniós programokból származó kiegészítő vagy kumulatív támogatásról, a kutatási infrastruktúráról, a támogatás odaítéléséhez szükséges időről, a nemzetközi együttműködés szintjéről, az állampolgárok szerepvállalásáról és a civil társadalom részvételéről;

Javaslat – A TANÁCS HATÁROZATA a Horizont Európa kutatási és innovációs keretprogram végrehajtását szolgáló egyedi program létrehozásáról

| 1.1.3. | További EIC-tevékenységek
  Az EIC emellett az Úttörő kutatásokat támogató program és az Akcelerátor program tevékenységeinek és intézkedéseinek támogatása érdekében üzleti gyorsító szolgáltatásokat is fog nyújtani, melyek igénybevétele minden kiválasztott induló vállalkozás és kkv, valamint kivételes esetekben kis méretű, közepes piaci tőkeértékű vállalatok számára ajánlott, de nem kötelező. A cél a finanszírozott innovátorok EIC-közösségének – a finanszírozott kiválósági pecséttel rendelkezőket is beleértve – összekötése a befektetőkkel, a partnerekkel és az ajánlatkérőkkel. Az EIC egy sor coaching és mentorálási szolgáltatást nyújt a cselekvéseihez. Hozzáférést biztosít az innovátoroknak a lehetséges partnerek – köztük az ipari partnerek – nemzetközi hálózataihoz valamely értéklánchoz való kapcsolódás vagy a piaci lehetőségek fejlesztése céljából, továbbá annak érdekében, hogy befektetőket találjanak és egyéb magán- vagy vállalati finanszírozáshoz jussanak. A tevékenységek közé tartoznak az élő események (például közvetítői rendezvények, partnerkereső találkozók), de az egymáshoz illő platformok fejlesztése, illetve a meglévő platformok használata is – az InvestEU által támogatott pénzügyi közvetítőkkel és az EBB Csoporttal szoros együttműködésben. Ezek a tevékenységek a szakértői csereprogramokat is ösztönzik, amelyek tanulási forrást jelentenek az innovációs ökoszisztémában, különösen az EIC-testület tagjai és az EIC-kutatók szaktudásának kiaknázásával;” |
| --- | --- |

1.1.3.

Az EIC emellett az Úttörő kutatásokat támogató program és az Akcelerátor program tevékenységeinek és intézkedéseinek támogatása érdekében üzleti gyorsító szolgáltatásokat is fog nyújtani, melyek igénybevétele minden kiválasztott induló vállalkozás és kkv, valamint kivételes esetekben kis méretű, közepes piaci tőkeértékű vállalatok számára ajánlott, de nem kötelező. A cél a finanszírozott innovátorok EIC-közösségének – a finanszírozott kiválósági pecséttel rendelkezőket is beleértve – összekötése a befektetőkkel, a partnerekkel és az ajánlatkérőkkel. Az EIC egy sor coaching és mentorálási szolgáltatást nyújt a cselekvéseihez. Hozzáférést biztosít az innovátoroknak a lehetséges partnerek – köztük az ipari partnerek – nemzetközi hálózataihoz valamely értéklánchoz való kapcsolódás vagy a piaci lehetőségek fejlesztése céljából, továbbá annak érdekében, hogy befektetőket találjanak és egyéb magán- vagy vállalati finanszírozáshoz jussanak. A tevékenységek közé tartoznak az élő események (például közvetítői rendezvények, partnerkereső találkozók), de az egymáshoz illő platformok fejlesztése, illetve a meglévő platformok használata is – az InvestEU által támogatott pénzügyi közvetítőkkel és az EBB Csoporttal szoros együttműködésben. Ezek a tevékenységek a szakértői csereprogramokat is ösztönzik, amelyek tanulási forrást jelentenek az innovációs ökoszisztémában, különösen az EIC-testület tagjai és az EIC-kutatók szaktudásának kiaknázásával;”

ÁTCSOPORTOSÍTÁSOK

CPR

CPR

(19) preambulumbekezdés

| „(19) | Annak érdekében, hogy a tagállamoknak kellő rugalmasság álljon rendelkezésükre a megosztott irányítás alá tartozó allokációik felhasználása során, lehetővé kell tenni, hogy bizonyos mértékben forrásokat lehessen átcsoportosítani az alapok között, továbbá a megosztott irányítású eszközök, valamint a közvetlen és a közvetett irányítású eszközök között. Amennyiben egy tagállam sajátos gazdasági és társadalmi körülményei ezt indokolják, az említett átcsoportosítás mértékének magasabbnak kell lennie.” |
| --- | --- |

„(19)

„26. cikk

Források átcsoportosítása

(1)   A tagállamok a partnerségi megállapodásban vagy – amennyiben az adott program monitoringbizottsága a 40. cikk (2) bekezdésének d) pontja szerint jóváhagyja – egy program módosítása iránti kérelemben kérhetik az egyes alapok kezdeti nemzeti allokációja legfeljebb 5 %-ának átcsoportosítását bármely más, közvetlen vagy közvetett irányítás alatt álló eszközhöz, amennyiben az adott eszköz alap-jogiaktusa rendelkezik ilyen lehetőségről.

Az e cikk első albekezdésében említett átcsoportosítások és a 14. cikk (1) bekezdésének első albekezdése szerinti hozzájárulások összege nem haladhatja meg az egyes alapok kezdeti nemzeti allokációjának 5 %-át.

A tagállamok a partnerségi megállapodásban vagy a program módosítása iránti kérelemben az egyes alapok kezdeti nemzeti allokációja legfeljebb 5 %-ának másik alapba vagy alapokba történő átcsoportosítását is kérhetik, kivéve a negyedik albekezdésben meghatározott átcsoportosítások esetében.

A tagállamok a partnerségi megállapodásban vagy a program módosítása iránti kérelemben a »Beruházás a munkahelyteremtésbe és a növekedésbe« célkitűzés keretében az alaponkénti kezdeti nemzeti allokáció legfeljebb 20 %-ának megfelelő további átcsoportosítást is kérhetnek az ERFA, az ESZA+ vagy a Kohéziós Alap között. Azok a tagállamok, amelyek átlagos teljes munkanélküliségi rátája a 2017 és 2019 közötti időszakban nem éri el a 3 %-ot, a kezdeti nemzeti allokáció legfeljebb 25 %-ának megfelelő további átcsoportosítást kérhetnek.

(2)   Az átcsoportosított forrásokat az azon alapra vagy eszközre vonatkozó szabályoknak megfelelően kell felhasználni, amelybe átcsoportosították őket, továbbá e forrásokat a közvetlen vagy közvetett irányítás alá tartozó eszközökhöz történő átcsoportosítások esetében az érintett tagállam javára kell felhasználni.

(3)   A program módosítása iránti kérelmekben alapok és – adott esetben – régiókategóriák szerinti bontásban meg kell határozni az egyes években átcsoportosításra kerülő teljes összegeket, e kérelmeket megfelelően meg kell indokolnia kiegészítő jelleg és az elérendő hatás szempontjából, és a 24. cikknek megfelelően csatolni kell hozzájuk a módosított programot vagy programokat.

(4)   Az érintett tagállammal való konzultációt követően a Bizottság a kapcsolódó programmódosításban foglalt, átcsoportosítás iránti kérelemmel szemben kifogást emelhet, ha az ilyen átcsoportosítás veszélyeztetné azon program célkitűzéseinek megvalósítását, amelyből a források átcsoportosítandók.

A Bizottság akkor is kifogást emelhet a kérelemmel szemben, ha úgy ítéli meg, hogy a tagállam nem indokolta meg megfelelően az átcsoportosítást az elérendő eredmények, vagy a közvetlen vagy közvetett irányítás alatt álló fogadó alap vagy eszköz célkitűzéseihez való hozzájárulás tekintetében.

(5)   Amennyiben az átcsoportosításra irányuló kérelem program módosítására irányul, kizárólag jövőbeli naptári évekre rendelkezésre álló források csoportosíthatók át.

(6)   Az IÁA-források, beleértve az ERFA-ból és az ESZA+-ból a 27. cikkel összhangban, átcsoportosított valamennyi forrást is, nem csoportosíthatók át más alapokba vagy eszközökbe e cikk (1)–(5) bekezdése alapján.

Az IÁA nem fogadhat el az (1)–(5) bekezdés szerinti átcsoportosításokat.

(7)   Amennyiben a Bizottság nem tett közvetlen vagy közvetett irányítás keretében jogi kötelezettségvállalást az (1) bekezdésnek megfelelően átcsoportosított forrásokra vonatkozóan, a megfelelő nem lekötött források visszautalhatók abba az alapba, amelyből azokat eredetileg átcsoportosították és egy vagy több programhoz allokálták.

E célból a tagállam – legkésőbb négy hónappal a költségvetési rendelet 114. cikke (2) bekezdésének első albekezdésében meghatározott kötelezettségvállalási határidő lejárta előtt – programmódosítás iránti kérelmet nyújt be a 24. cikk (1) bekezdésével összhangban.

(8)   Azokat a forrásokat, amelyeket visszautalnak abba az alapba, amelyből eredetileg átcsoportosították és egy vagy több programhoz allokálták őket, a programmódosítás iránti kérelem benyújtásának napjától kezdődően az e rendeletben és az alapspecifikus rendeletekben meghatározott szabályokkal összhangban kell végrehajtani.

(9)   Azon források esetében, amelyeket e cikk (7) bekezdésével összhangban utalnak vissza abba az alapba, amelyből eredetileg átcsoportosították és egy programhoz allokálták őket, a kötelezettségvállalás visszavonására vonatkozó, a 105. cikk (1) bekezdésében meghatározott határidő attól az évtől kezdődik, amikor a megfelelő költségvetési kötelezettségvállalásokat megtették.”

Horizont Európa

Horizont Európa

„15. cikk

Alternatív, kombinált és kumulatív támogatás, valamint a források átcsoportosítása

...

(5)   A tagállamok számára megosztott irányítás keretében juttatott források az érintett tagállam kérésére átcsoportosíthatók a programhoz a 2021–2027-re vonatkozó közös rendelkezésekről szóló rendelet releváns rendelkezéseiben meghatározott feltételek mellett. A Bizottság az említett forrásokat a költségvetési rendelet 62. cikke (1) bekezdése első albekezdésének a) pontjával összhangban közvetlenül, vagy az említett albekezdés c) pontjával összhangban közvetve hajtja végre. Az említett forrásokat az érintett tagállam javára kell felhasználni.

(6)   Amennyiben a Bizottság nem tett jogi kötelezettségvállalást közvetlen vagy közvetett irányítás keretében az (5) bekezdésnek megfelelően átcsoportosított forrásokra vonatkozóan, a megfelelő lekötetlen források – a tagállam kérésére, a 2021–2027-re vonatkozó közös rendelkezésekről szóló rendelet releváns rendelkezéseiben foglalt feltételekkel összhangban – visszautalhatók egy vagy több olyan érintett programhoz, amelyekből a források származnak.”

KUMULATÍV FINANSZÍROZÁS

CPR

CPR

„63. cikk

Elszámolhatóság

[...]

(9)   Valamely művelet egy vagy több alapból vagy egy vagy több programból, továbbá más uniós eszközökből is kaphat támogatást. Ilyen esetekben az egyik alapra vonatkozó fizetési kérelemben bejelentett kiadások nem jelenthetők be a következők céljából:

| a) | más alapból vagy uniós eszközből nyújtott támogatás; |
| --- | --- |

a)

más alapból vagy uniós eszközből nyújtott támogatás;

| b) | egy másik program alapján ugyanabból az alapból fizetendő támogatás. |
| --- | --- |

b)

egy másik program alapján ugyanabból az alapból fizetendő támogatás.

Az adott alapból történő kifizetés iránti kérelemben feltüntetendő kiadási összeget arányosan is ki lehet kiszámítani minden egyes alapra és az érintett programra vagy programokra vonatkozóan, a támogatási feltételeket meghatározó dokumentummal összhangban.”

Horizont Európa

Horizont Európa

„15. cikk

Alternatív, kombinált és kumulatív támogatás, valamint a források átcsoportosítása

...

(4)   A más uniós program keretében hozzájárulásban részesült tevékenység hozzájárulást kaphat a programból is, feltéve, hogy a hozzájárulások nem ugyanazokat a költségeket fedezik. Az egyes tevékenységekhez nyújtott adott hozzájárulásra a vonatkozó uniós programok szabályai alkalmazandók. Az együttesen igénybe vett támogatás nem haladhatja meg a tevékenység összes elszámolható költségét. A különböző uniós programokból származó támogatás arányos módon, a támogatás feltételeit megállapító dokumentumnak megfelelően számítható ki.”

KOMBINÁLT FINANSZÍROZÁS/TÁRSFINANSZÍROZOTT EURÓPAI PARTNERSÉGEK

CPR

CPR

„71. cikk

Programhatóságok

[...]

(5)   Ha egy program a célkitűzéseivel összhangban a Horizont Európa rendelet 10. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említettek szerint társfinanszírozott program számára az ERFA-ból vagy az ESZA+-ból nyújt támogatást, a Horizont Európa által társfinanszírozott programot végrehajtó szervet az érintett program irányító hatóságának e cikk (3) bekezdésével összhangban közreműködő szervezetként kell kijelölnie.”

„73. cikk

A műveletek irányító hatóság általi kiválasztása

[...]

(4)   Azon műveletek, amelyek vonatkozásában kiválósági pecsétet adtak ki vagy a Horizont Európa által társfinanszírozott valamely program keretében kiválasztott műveletek esetében az irányító hatóság dönthet úgy, hogy közvetlenül nyújt támogatást az ERFA-ból vagy az ESZA+-ból, feltéve, hogy az adott műveletek megfelelnek a (2) bekezdés a), b) és g) pontjában meghatározott követelményeknek.

Ezenkívül az irányító hatóságok az elszámolható költségeknek a releváns uniós eszköz keretében meghatározott kategóriáit, maximális összegeit és kiszámítási módszereit alkalmazhatják az első albekezdésben említett műveletekre. Ezeket az elemeket tartalmaznia kell a (3) bekezdésben említett dokumentumnak.”

Horizont Európa

Horizont Európa

„15. cikk

Alternatív, kombinált és kumulatív támogatás, valamint a források átcsoportosítása

...

1.   Az ERFA, az ESZA+, az ETHAA, valamint az EMVA által társfinanszírozott programokból származó pénzügyi hozzájárulások a részt vevő tagállam által az e rendelet 10. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontja szerinti európai partnerségek céljára nyújtott hozzájárulásnak tekinthetők, amennyiben teljesülnek a 2021–2027-re vonatkozó közös rendelkezésekről szóló rendelet releváns rendelkezéseiben, valamint az alapspecifikus rendeletekben előírt feltételek.”

A Bizottság (EU) 2021/1237 rendelete (2021. július 23.) a Szerződés 107. és 108. cikke alkalmazásában bizonyos támogatási kategóriáknak a belső piaccal összeegyeztethetővé nyilvánításáról szóló 651/2014/EU rendelet módosításáról

A Bizottság (EU) 2021/1237 rendelete (2021. július 23.) a Szerződés 107. és 108. cikke alkalmazásában bizonyos támogatási kategóriáknak a belső piaccal összeegyeztethetővé nyilvánításáról szóló 651/2014/EU rendelet módosításáról

„25a. cikk

A »kiválósági pecsét« minőségi védjegyében részesült projektekre irányuló támogatás

(1)   A »Horizont 2020« keretprogram vagy a Horizont Európa keretprogram keretében a »kiválósági pecsét« minőségi védjegyben részesült kutatási-fejlesztési projektekre és megvalósíthatósági tanulmányokra vonatkozóan kkv-knak nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése szerint összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy teljesülnek az e cikkben és az I. fejezetben meghatározott feltételek.

(2)   A támogatott kutatás-fejlesztési projekt vagy megvalósíthatósági tanulmány támogatható tevékenységei a »Horizont 2020« keretprogram vagy a Horizont Európa keretprogram szabályai szerint támogathatóként meghatározottaknak felelnek meg, kivéve a kísérleti fejlesztési tevékenységeket meghaladó tevékenységeket.

(3)   A támogatott kutatás-fejlesztési projekt vagy megvalósíthatósági tanulmány elszámolható költségeinek kategóriái, maximális összegei és kiszámítási módszerei a »Horizont 2020« keretprogram vagy a Horizont Európa keretprogram szabályai szerint elszámolhatóként meghatározottaknak felelnek meg.

(4)   A maximális támogatási összeg kkv-nként és kutatás-fejlesztési projektenként vagy megvalósíthatósági tanulmányonként nem haladhatja meg a 2,5 millió EUR-t.

(5)   Az egyes kutatás-fejlesztési projektek vagy megvalósíthatósági tanulmányok számára nyújtott állami finanszírozás teljes összege nem haladhatja meg az adott kutatás-fejlesztési projektre vagy megvalósíthatósági tanulmányra a »Horizont 2020« keretprogram vagy az Horizont Európa keretprogram szabályai szerint meghatározott finanszírozási arányt.

25b. cikk

A Marie Skłodowska-Curie-cselekvésekre és az EKT által támogatott ötlet-életképességi cselekvésekre irányuló támogatás

(1)   A »Horizont 2020« keretprogram vagy a Horizont Európa keretprogram révén a »kiválósági pecsét« minőségi védjegyében részesült Marie Skłodowska-Curie-cselekvésekre és az EKT által támogatott ötlet-életképességi cselekvésekre irányuló támogatás a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése szerint összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy teljesülnek az e cikkben és az I. fejezetben meghatározott feltételek.

(2)   A támogatott cselekvés, illetve intézkedés támogatható tevékenységei a »Horizont 2020« keretprogram vagy a Horizont Európa keretprogram szabályai szerint támogathatóként meghatározottaknak felelnek meg.

(3)   A támogatott cselekvés, illetve intézkedés elszámolható költségeinek kategóriái, maximális összegei és kiszámítási módszerei a »Horizont 2020« keretprogram vagy a Horizont Európa keretprogram szabályai szerint elszámolhatóként meghatározottaknak felelnek meg.

(4)   Az egyes támogatott cselekvések, illetve intézkedések számára biztosított állami finanszírozás teljes összege nem haladhatja meg a »Horizont 2020« keretprogramban vagy a Horizont Európa keretprogramban előírt maximális támogatási szintet.

25c. cikk

A társfinanszírozott kutatás-fejlesztési projektekben foglalt támogatás

(1)   A »Horizont 2020« keretprogram vagy a Horizont Európa keretprogram szabályainak megfelelő transznacionális felhívásokat követően legalább három tagállam által, illetve két tagállam és legalább egy társult ország által megvalósított és független szakértők általi értékelés és rangsorolás alapján kiválasztott társfinanszírozott kutatás-fejlesztési projektekre vagy megvalósíthatósági tanulmányokra (beleértve a Szerződés 185. vagy 187. cikke alapján, intézményesített európai partnerség keretében megvalósuló kutatás-fejlesztési projekteket vagy a Horizont Európa keretprogramban meghatározott program-társfinanszírozási cselekvéseket) nyújtott támogatás a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése szerint összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy teljesülnek az e cikkben és az I. fejezetben meghatározott feltételek.

(2)   A támogatott kutatás-fejlesztési projekt vagy megvalósíthatósági tanulmány támogatható tevékenységei a »Horizont 2020« keretprogram vagy a Horizont Európa keretprogram szabályai szerint támogathatóként meghatározottaknak felelnek meg, kivéve a kísérleti fejlesztési tevékenységeket meghaladó tevékenységeket.

(3)   Az elszámolható költségek kategóriái, maximális összegei és kiszámítási módszerei a »Horizont 2020« keretprogram vagy a Horizont Európa keretprogram szabályai szerint elszámolhatóként meghatározottaknak felelnek meg.

(4)   Az állami finanszírozás teljes összege nem haladhatja meg a »Horizont 2020« keretprogram vagy a Horizont Európa keretprogram szabályai szerinti kiválasztást, rangsorolást és értékelést követően a kutatás-fejlesztési projektre vagy megvalósíthatósági tanulmányra megállapított finanszírozási arányt.

(5)   A »Horizont 2020« keretprogram vagy a Horizont Európa keretprogram által nyújtott finanszírozásnak a »Horizont 2020« keretprogram vagy a Horizont Európa keretprogram szerint meghatározott kutatási és innovációs cselekvés vagy innovációs cselekvés összes elszámolható költségének legalább 30 %-át fedeznie kell.

25d. cikk

Partnerségalakításra irányuló támogatás

(1)   A »Horizont 2020« keretprogram vagy a Horizont Európa keretprogram szabályaival összhangban transznacionális felhívásokat követően legalább két tagállamot magában foglaló és független szakértők általi értékelés és rangsorolás alapján kiválasztott társfinanszírozott partnerségalakításra irányuló támogatás a Szerződés 107. cikkének (3) bekezdése szerint összeegyeztethető a belső piaccal, és mentesül a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésében előírt bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy teljesülnek az e cikkben és az I. fejezetben meghatározott feltételek.

(2)   A társfinanszírozott partnerségalakítás támogatható tevékenységei a »Horizont 2020« keretprogram vagy a Horizont Európai keretprogram szabályai szerint támogathatóként meghatározottaknak felelnek meg. A kísérleti fejlesztési tevékenységeken túlmutató tevékenységek nem tartoznak a támogatható tevékenységek közé.

(3)   Az elszámolható költségek kategóriái, maximális összegei és kiszámítási módszerei a »Horizont 2020« keretprogram vagy a Horizont Európa keretprogram szabályai szerint elszámolhatóként meghatározottaknak felelnek meg. Emellett a projekttel kapcsolatos tárgyi eszközökbe és immateriális javakba történő beruházások költségei is elszámolhatók.

(4)   Az állami finanszírozás teljes összege nem haladhatja meg a »Horizont 2020« keretprogram vagy a Horizont Európa keretprogram szabályai szerinti kiválasztást, rangsorolást és értékelést követően a partnerségalakításra megállapított finanszírozási arányt. Emellett a projekttel kapcsolatos tárgyi eszközökbe és immateriális javakba történő beruházások esetében a támogatás nem haladhatja meg a beruházási költségek 70 %-át.

(5)   A partnerségalakítás keretében az infrastruktúrára irányuló beruházási támogatás esetében a következő kiegészítő feltételek alkalmazandók:

| a) | amennyiben az infrastruktúrát egyaránt használják gazdasági, illetve nem gazdasági tevékenységek folytatására, az egyes tevékenységekhez kapcsolódó finanszírozást, az azokkal járó költségeket és az azokból származó bevételeket külön kell elszámolni, következetesen alkalmazott és objektíven indokolható számviteli elvek alapján; |
| --- | --- |

a)

amennyiben az infrastruktúrát egyaránt használják gazdasági, illetve nem gazdasági tevékenységek folytatására, az egyes tevékenységekhez kapcsolódó finanszírozást, az azokkal járó költségeket és az azokból származó bevételeket külön kell elszámolni, következetesen alkalmazott és objektíven indokolható számviteli elvek alapján;

| b) | az infrastruktúra üzemeltetéséért vagy használatáért a piaci árnak megfelelő árat kell felszámítani; |
| --- | --- |

b)

az infrastruktúra üzemeltetéséért vagy használatáért a piaci árnak megfelelő árat kell felszámítani;

| c) | az infrastruktúrának több felhasználó számára hozzáférhetőnek kell lennie, és a hozzáférést átlátható és megkülönböztetésmentes módon kell biztosítani. Az infrastruktúra beruházási költségeit legalább 10 %-ban finanszírozó vállalkozások kedvezőbb feltételek mellett kedvezményes hozzáférési lehetőséget kaphatnak. A túlkompenzáció elkerülése érdekében a hozzáférési lehetőségeknek arányban kell állniuk a vállalkozás beruházási költségekhez való hozzájárulásával, és az említett feltételeket nyilvánossá kell tenni; |
| --- | --- |

c)

az infrastruktúrának több felhasználó számára hozzáférhetőnek kell lennie, és a hozzáférést átlátható és megkülönböztetésmentes módon kell biztosítani. Az infrastruktúra beruházási költségeit legalább 10 %-ban finanszírozó vállalkozások kedvezőbb feltételek mellett kedvezményes hozzáférési lehetőséget kaphatnak. A túlkompenzáció elkerülése érdekében a hozzáférési lehetőségeknek arányban kell állniuk a vállalkozás beruházási költségekhez való hozzájárulásával, és az említett feltételeket nyilvánossá kell tenni;

| d) | amennyiben az infrastruktúra gazdasági és nem gazdasági tevékenységekre vonatkozóan egyaránt részesül állami finanszírozásban, a tagállamok ellenőrzési és visszakövetelési mechanizmust hoznak létre annak biztosítása érdekében, hogy a támogatás intenzitása akkor se haladja meg az alkalmazandó mértéket, ha a gazdasági tevékenységek részaránya nagyobb annál, mint amit a támogatás odaítélésekor terveztek.” |
| --- | --- |

d)

amennyiben az infrastruktúra gazdasági és nem gazdasági tevékenységekre vonatkozóan egyaránt részesül állami finanszírozásban, a tagállamok ellenőrzési és visszakövetelési mechanizmust hoznak létre annak biztosítása érdekében, hogy a támogatás intenzitása akkor se haladja meg az alkalmazandó mértéket, ha a gazdasági tevékenységek részaránya nagyobb annál, mint amit a támogatás odaítélésekor terveztek.”

---

(1)  A Bizottság 651/2014/EU rendelete (2014. június 17.) a Szerződés 107. és 108. cikke alkalmazásában bizonyos támogatási kategóriáknak a belső piaccal összeegyeztethetővé nyilvánításáról (HL L 187., 2014.6.26., 1. o.).

1

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 2022.11.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 421/52 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.11.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 421/52

---

Az Európai Központi Bank által a főbb pénzügyi operációknál alkalmazott kamatláb (1):

2,00 % 2022. november 1.

Euroátváltási árfolyamok (2)

2022. november 3.

(2022/C 421/04)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 0,9753 |
| JPY | Japán yen | 144,58 |
| DKK | Dán korona | 7,4433 |
| GBP | Angol font | 0,87228 |
| SEK | Svéd korona | 10,9320 |
| CHF | Svájci frank | 0,9889 |
| ISK | Izlandi korona | 144,90 |
| NOK | Norvég korona | 10,3543 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 24,539 |
| HUF | Magyar forint | 407,87 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,7090 |
| RON | Román lej | 4,9013 |
| TRY | Török líra | 18,1602 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,5517 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,3452 |
| HKD | Hongkongi dollár | 7,6560 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,6957 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,3878 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 391,75 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 18,0173 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,1367 |
| HRK | Horvát kuna | 7,5375 |
| IDR | Indonéz rúpia | 15 400,20 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,6271 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 57,463 |
| RUB | Orosz rubel | |
| THB | Thaiföldi baht | 37,091 |
| BRL | Brazil real | 5,0262 |
| MXN | Mexikói peso | 19,2363 |
| INR | Indiai rúpia | 80,8845 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

0,9753

JPY

Japán yen

144,58

DKK

Dán korona

7,4433

GBP

Angol font

0,87228

SEK

Svéd korona

10,9320

CHF

Svájci frank

0,9889

ISK

Izlandi korona

144,90

NOK

Norvég korona

10,3543

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

24,539

HUF

Magyar forint

407,87

PLN

Lengyel zloty

4,7090

RON

Román lej

4,9013

TRY

Török líra

18,1602

AUD

Ausztrál dollár

1,5517

CAD

Kanadai dollár

1,3452

HKD

Hongkongi dollár

7,6560

NZD

Új-zélandi dollár

1,6957

SGD

Szingapúri dollár

1,3878

KRW

Dél-Koreai won

1 391,75

ZAR

Dél-Afrikai rand

18,0173

CNY

Kínai renminbi

7,1367

HRK

Horvát kuna

7,5375

IDR

Indonéz rúpia

15 400,20

MYR

Maláj ringgit

4,6271

PHP

Fülöp-szigeteki peso

57,463

RUB

Orosz rubel

THB

Thaiföldi baht

37,091

BRL

Brazil real

5,0262

MXN

Mexikói peso

19,2363

INR

Indiai rúpia

80,8845

---

(1)  Változó árfolyam esetén a kijelölt nap előtt végrehajtott legközelebbi pénzügyi operáció árfolyamát alkalmazzák, a kamatláb a legmagasabb árfolyam szerint számítandó.

(2)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

| 2022.11.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 421/53 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.11.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 421/53

---

A tagállamok által a halászat tilalmával összefüggésben nyújtott tájékoztatás

(2022/C 421/05)

A közös halászati politika szabályainak betartását biztosító uniós ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendelet (1) 35. cikke (3) bekezdésének megfelelően olyan határozat született, amely halászati tilalmat rendel el az alábbi táblázatban foglaltak szerint:

| A tilalom dátuma és időpontja | 2022.9.28. |
| --- | --- |
| Időtartam | 2022.9.28. - 2022.12.31. |
| Tagállam | Olaszország |
| Állomány vagy állománycsoport | ARS/GF8-11 |
| Faj | Óriásgarnéla (Aristaeomorpha foliacea) |
| Övezet | GSA 8, 9, 10, 11 |
| Halászhajótípus(ok) | — |
| Hivatkozási szám | 09/TQ110 |

A tilalom dátuma és időpontja

2022.9.28.

Időtartam

2022.9.28. - 2022.12.31.

Tagállam

Olaszország

Állomány vagy állománycsoport

ARS/GF8-11

Faj

Óriásgarnéla (Aristaeomorpha foliacea)

Övezet

GSA 8, 9, 10, 11

Halászhajótípus(ok)

—

Hivatkozási szám

09/TQ110

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

---

V Hirdetmények

A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 2022.11.4. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 421/54 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.11.4.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 421/54

---

Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó egyes üvegrostból készült hálószövetek behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindításáról

(2022/C 421/06)

A Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy érintett ország) származó egyes üvegrostból készült hálószövetek behozatalára vonatkozó hatályos dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés közzétételét (1) követően az Európai Bizottsághoz (a továbbiakban: Bizottság) felülvizsgálati kérelem érkezett az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) (a továbbiakban: alaprendelet) 11. cikkének (2) bekezdése alapján.

1.   Felülvizsgálati kérelem

A kérelmet 2022. augusztus 2-án a Tech-Fab Europe (a továbbiakban: kérelmező) nyújtotta be az egyes üvegrostból készült hálószövetekkel foglalkozó, az alaprendelet 5. cikkének (4) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazat nevében.

A kérelem nyilvános változatát, valamint az uniós gyártók általi támogatottság mértékére vonatkozó elemzést az érdekelt felek számára betekintésre összeállított akta tartalmazza. Ezen értesítés 5.6. pontja tájékoztatással szolgál arról, hogy az érdekelt felek hogyan férhetnek hozzá az aktához.

2.   A felülvizsgálat tárgyát képező termék

A felülvizsgálat tárgyát képező termék: a jelenleg az ex 7019 63 00, ex 7019 64 00, ex 7019 65 00, ex 7019 66 00 és ex 7019 69 90 KN-kódok (TARIC-kódok: 7019630019, 7019640019, 7019650018, 7019660018 és 7019699019) alá tartozó, hosszában és szélességében is több mint 1,8 mm szemnagyságú, 35 g/m2-nél nagyobb fajlagos tömegű, üvegrostból készült hálószövetek, kivéve az üvegszál korongokat (a továbbiakban: a felülvizsgálat tárgyát képező termék). A megadott KN- és TARIC-kódok csak tájékoztató jellegűek.

3.   Meglévő intézkedések

A jelenleg hatályban lévő intézkedéseket a legutóbb az (EU) 2018/788 bizottsági végrehajtási rendelettel (3) módosított 2017/1993/EU bizottsági végrehajtási rendelettel (4) kivetett végleges dömpingellenes vám alkotja.

4.   A felülvizsgálat indokai

A kérelem azon az indokláson alapul, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a dömping folytatódásával vagy megismétlődésével és az uniós gazdasági ágazatot ért kár folytatódásával vagy megismétlődésével járna.

4.1.   
  A dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó állítás

4.1.1.   A Kínából érkező dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó állítás

A kérelmező arra hivatkozott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében fennálló jelentős torzulások következtében nem helyénvaló a kínai belföldi árak és költségek alkalmazása.

A jelentős torzulásokra vonatkozó állításának alátámasztásaképpen a kérelmező a Bizottság szolgálatai által 2017. december 20-án közreadott, a Kínában fennálló sajátos piaci körülményeket leíró országjelentésben (5) található információkra támaszkodott. A kérelmező különösen az általában az állami jelenlét miatti, konkrétabban pedig a vegyiparban tapasztalható torzulásokra, valamint a nyersanyagokról és az energiáról szóló fejezetekre hivatkozott. Ezenkívül a kérelmező nyilvánosan hozzáférhető információkra, különösen „a Kínai Népköztársaság nemzetgazdasági és társadalmi fejlődésének tizennegyedik ötéves tervére és a 2035-re szóló hosszú távú célok körvonalai” című dokumentumra támaszkodott. Végül a kérelmező a Bizottság közelmúltbeli dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatok keretében tett ténymegállapításaira (6) is hivatkozott.

Ennek következtében az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjára való tekintettel a Kínából érkező dömping megismétlődésére vonatkozó állítás egy – megfelelő reprezentatív országbeli torzulásmentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségeken alapuló – számtanilag képzett rendes érték és a felülvizsgálat tárgyát képező termék egyes harmadik országokba irányuló exportja során alkalmazott exportár (gyártelepi szinten történő) összehasonlításán alapul, tekintettel arra, hogy az Unióba TARIC-kódok szintjén jelenleg nem érkezik jelentős volumenű behozatal Kínából.

A fenti – dömpinget igazoló – összehasonlítás alapján a kérelmező azt állítja, hogy fennáll a valószínűsége a Kínából érkező dömping megismétlődésének.

A kérelmező továbbá azt állítja, hogy az, hogy az Unióba a TARIC-kódok szintjén jelenleg nem érkezik jelentős volumenű behozatal Kínából, nem felel a kínai behozatal uniós piacon való jelenlétével kapcsolatban rendelkezésére álló információknak. Ebben az összefüggésben a kérelmező a dömping folytatódását is állítja. Az állítás egy – megfelelő reprezentatív országbeli torzulásmentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségeken alapuló – számtanilag képzett rendes érték és a felülvizsgálat tárgyát képező terméknek az Unióba irányuló exportja során alkalmazott exportár (gyártelepi szinten történő) összehasonlításán alapul.

Ennek alapján a kiszámított dömpingkülönbözetek Kína vonatkozásában jelentősek.

A rendelkezésre álló információk alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az alaprendelet 5. cikkének (9) bekezdése értelmében elegendő bizonyíték utal arra, hogy az árakra és a költségekre kiható jelentős torzulások miatt nem helyénvaló az érintett országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, ezért indokolt az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján vizsgálatot indítani.

Az országjelentés megtekinthető az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában és a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján (7).

4.2.   
  A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó állítás

A kérelmező állítása szerint az érintett országból érkező behozatal által okozott kár folytatódása vagy megismétlődése valószínűsíthető.

A kérelmező bizonyítékkal szolgált arra vonatkozóan, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a felülvizsgálat tárgyát képező terméknek az érintett országból az Unióba érkező behozatala valószínűleg a jelenleginél magasabb szintet fog elérni. Ez az érintett ország jelentős kihasználatlan gyártási kapacitásaira, valamint az Európai Unió piacának a méretéből és áraiból adódó vonzerejére vezethető vissza.

A kérelmező állítása szerint az érintett országból dömpingelt áron érkező behozatal jelentős mértékű növekedése az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthetően további kárt okozna az uniós gazdasági ágazatnak, vagy az okozott kár megismétlődéséhez vezetne.

5.   Eljárás

Minthogy az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a dömping és a kár valószínűségével kapcsolatban a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban felülvizsgálatot indít.

A hatályvesztési felülvizsgálat célja annak megállapítása, hogy az intézkedések hatályvesztése nyomán valószínűsíthetően folytatódik-e vagy megismétlődik-e a felülvizsgálat tárgyát képező, Kínából származó termék dömpingje, illetve az uniós gazdasági ágazatot ért kár.

A Bizottság felhívja továbbá a felek figyelmét a Covid19-járványnak a dömping- és a szubvencióellenes vizsgálatokra gyakorolt hatásairól közzétett közleményre (8), amely erre az eljárásra is alkalmazandó lehet.

5.1.   
  Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

A dömping folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2021. július 1-jétől 2022. június 30-ig tartó időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjed ki. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2019. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra („figyelembe vett időszak”) terjed ki.

5.2.   
  Észrevételek a kérelemmel és a vizsgálat megindításával kapcsolatban

Amennyiben az érdekelt felek a kérelemhez (ideértve a kár folytatódását vagy megismétlődését és az ok-okozati összefüggést érintő kérdéseket is) vagy a vizsgálat megindításának valamely részletéhez (ideértve a kérelem támogatottságának mértékét is) észrevételeket kívánnak fűzni, ezt az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől (9) számított 37 napon belül kell megtenniük.

A vizsgálat megindításával összefüggő meghallgatás iránti kérelmeket az ezen értesítés közzétételétől számított 15 napon belül kell benyújtani.

5.3.   
  A dömping folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének megállapítására irányuló eljárás

A hatályvesztési felülvizsgálat keretében a Bizottság megvizsgálja a felülvizsgálati időszak tekintetében az Unióba irányuló kivitelt, és – az Unióba irányuló kiviteltől függetlenül – meghatározza, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező terméket az érintett országban gyártó és értékesítő vállalatok helyzete alapján valószínűsíthető-e az intézkedések hatályvesztése esetére az Unióba dömpingáron megvalósított kivitel folytatódása vagy megismétlődése.

Ennek megfelelően a Bizottság felkéri a felülvizsgálat tárgyát képező terméknek az érintett országban működő valamennyi gyártóját (10) – beleértve azokat is, amelyek nem működtek együtt a hatályban lévő intézkedéshez vezető vizsgálat(ok)ban – az általa folytatott vizsgálatban való részvételre.

5.3.1.   Az érintett országban működő gyártókra vonatkozó vizsgálat

Tekintettel az e hatályvesztési felülvizsgálatban érintett, Kínában működő gyártók esetlegesen nagy számára, a vizsgálatnak a jogszabályi határidőn belül való lezárása érdekében a Bizottság a vizsgálat alá vonandó gyártók számát egy minta kiválasztásával észszerű mértékűre korlátozhatja (a továbbiakban esetenként: mintavétel). A mintavételre az alaprendelet 17. cikkének megfelelően kerül sor.

Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkéri az összes gyártót – beleértve azokat is, amelyek nem működtek együtt a jelenlegi felülvizsgálat tárgyát képező intézkedésekhez vezető vizsgálatban –, illetve a nevükben eljáró képviselőiket, hogy az ezen értesítés közzétételét követő 7 napon belül jelentkezzenek, és küldjenek a Bizottságnak információkat vállalatukra vagy vállalataikra vonatkozóan. Ezeket az információkat a TRON.tdi platformon keresztül kell megadni a következő címen: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi/form/R781_SAMPLING_FORM_FOR_EXPORTING_PRODUCER. A Tron platformhoz való hozzáférés módjáról az 5.6. és az 5.9. pont ad tájékoztatást.

A gyártók mintájának kiválasztásához szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság emellett felveszi a kapcsolatot az érintett ország hatóságaival, és kapcsolatba léphet az érintett országban működő gyártók valamennyi ismert szervezetével.

Ha mintavételre van szükség, akkor a gyártók kiválasztására a termelés, az értékesítés vagy a kivitel azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján kerül sor, amely a rendelkezésre álló idő alatt megfelelően megvizsgálható. A Bizottság – adott esetben az érintett ország hatóságain keresztül – az érintett országban működő összes ismert gyártót, az érintett ország hatóságait, valamint a gyártói szervezeteket értesíti arról, hogy mely vállalatok kerültek be a mintába.

Miután megkapta a gyártók mintájának kiválasztásához szükséges információkat, a Bizottság tájékoztatja az érintett feleket arról, hogy bekerültek-e a mintába vagy sem. A mintába felvett gyártóknak eltérő rendelkezés hiányában a mintába való felvételükre vonatkozó értesítés dátumától számított 30 napon belül kitöltve vissza kell küldeniük egy kérdőívet.

A Bizottság a minta kiválasztásáról feljegyzést csatol az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához. A minta kiválasztására vonatkozó esetleges észrevételeknek a mintával kapcsolatos értesítés dátumától számított 3 napon belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

Az érintett országban működő gyártók számára összeállított kérdőív egy példánya megtekinthető az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában és a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján: https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2633.

Az alaprendelet 18. cikke lehetséges alkalmazásának sérelme nélkül a mintába való esetleges felvételükbe beleegyező, de a mintába fel nem vett vállalatok együttműködőnek minősülnek.

5.3.2.   A jelentős torzulásokkal rendelkező Kínára vonatkozó további eljárás

A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazását illetően ezen értesítés rendelkezéseinek megfelelően ismertessék álláspontjukat, szolgáltassanak információkat, és mindezeket támasszák alá bizonyítékokkal. Ezeknek az információknak és az azokat alátámasztó bizonyítékoknak – eltérő rendelkezés hiányában – az ezen értesítés közzétételétől számított 37 napon belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

A Bizottság felkéri különösen valamennyi érdekelt felet, hogy ismertesse álláspontját a kérelemben megadott inputokról és Harmonizált Rendszer (HR) szerinti kódokról, javasoljon egy vagy több megfelelő reprezentatív országot, és adja meg, hogy az adott országokban mely vállalatok gyártják a felülvizsgálat tárgyát képező terméket. Ezeknek az információknak és az azokat alátámasztó bizonyítékoknak az ezen értesítés közzétételétől számított 15 napon belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének e) pontjával összhangban a Bizottság röviddel az eljárás megindítása után feljegyzést csatol az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához, amelyben tájékoztatást ad a vizsgálatban érintett feleknek arról, hogy milyen forrásokat kíván felhasználni a Kínához tartozó rendes értéknek az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján történő meghatározásához. Ez valamennyi forrásra kiterjed majd, ideértve adott esetben a megfelelő reprezentatív harmadik ország kiválasztását is. A feljegyzésnek az aktához való csatolását követően 10 nap áll a vizsgálatban érintett felek rendelkezésére arra, hogy észrevételeket tegyenek.

A Bizottság számára rendelkezésre álló információk szerint Kína tekintetében ebben az esetben a kérelmező javaslata alapján Oroszország és India lehetséges reprezentatív harmadik ország. A megfelelő reprezentatív harmadik ország végleges kiválasztása céljából a Bizottság megvizsgálja, hogy vannak-e olyan országok, amelyek gazdasági fejlettségi szintje hasonló Kínáéhoz, amelyekben gyártják és értékesítik a felülvizsgálat tárgyát képező terméket, és amelyekben a vonatkozó adatok könnyen elérhetők. Ha több ilyen ország is van, a Bizottság adott esetben előnyben részesíti azokat az országokat, amelyekben a szociális védelem és a környezetvédelem szintje megfelelő.

A figyelembe veendő forrásokkal összefüggésben a Bizottság felkéri a Kínában működő valamennyi gyártót, hogy az ezen értesítés közzétételétől számított 15 napon belül küldje meg számára a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártása során felhasznált anyagokra (nyers- és feldolgozott anyagokra) és energiára vonatkozó információkat. Ezeket az információkat a TRON.tdi platformon keresztül kell megadni a következő címen: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi/form/R781_INFO_ON_INPUTS_FOR _EXPORTING_PRODUCER_FORM. A Tron platformhoz való hozzáférés módjáról az 5.6. és az 5.9. pont ad tájékoztatást.

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának alkalmazása keretében a költségek és az árak meghatározásához rendelkezésre bocsátani kívánt tényszerű információkat tartalmazó beadványokat az ezen értesítés közzétételétől számított 65 napon belül kell benyújtani a Bizottságnak. Az erre a célra felhasznált tényszerű információk kizárólag nyilvánosan hozzáférhető forrásokból vehetők.

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett vélt jelentős torzulásokra irányuló vizsgálathoz szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság emellett kérdőívet bocsát Kína kormányának rendelkezésére is.

5.3.3.   A független importőrökre vonatkozó vizsgálat (11) (12)

A Bizottság felkéri a felülvizsgálat tárgyát képező terméket az érintett országból az Unióba importáló független importőröket – beleértve azokat is, amelyek nem működtek együtt a hatályban lévő intézkedésekhez vezető vizsgálatban – a vizsgálatban való részvételre.

Tekintettel az e hatályvesztési felülvizsgálatban érintett független importőrök esetlegesen nagy számára, a vizsgálatnak a jogszabályi határidőn belül való lezárása érdekében a Bizottság a vizsgálat alá vonandó független importőrök számát egy minta kiválasztásával észszerű mértékűre korlátozhatja (a továbbiakban esetenként: mintavétel). A mintavételre az alaprendelet 17. cikkének megfelelően kerül sor.

Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkéri az összes független importőrt – beleértve azokat is, amelyek nem működtek együtt a jelenlegi felülvizsgálat tárgyát képező intézkedésekhez vezető vizsgálatban –, illetve a nevükben eljáró képviselőiket, hogy jelentkezzenek a Bizottságnál. Ezeknek a feleknek az ezen értesítés közzétételétől számított 7 napon belül kell jelentkezniük, és egyúttal vállalatukról vagy vállalataikról az ezen értesítés mellékletében kért információkat a Bizottság rendelkezésére kell bocsátaniuk.

A független importőrök mintájának kiválasztásához szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság emellett kapcsolatba léphet valamennyi ismert importőrszervezettel.

Ha mintavételre van szükség, akkor az importőrök kiválasztása történhet a felülvizsgálat tárgyát képező, az érintett országból érkező termék uniós értékesítéseinek azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján, amely a rendelkezésre álló idő alatt megfelelően megvizsgálható. A Bizottság az összes ismert független importőrt és importőrszervezetet értesíti arról, hogy mely vállalatok kerültek be a mintába.

Emellett a Bizottság a minta kiválasztásáról feljegyzést csatol az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához. A minta kiválasztására vonatkozó esetleges észrevételeknek a mintával kapcsolatos értesítés dátumától számított 3 napon belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

A vizsgálathoz szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság kérdőíveket bocsát a mintába felvett független importőrök rendelkezésére. Ezeknek a feleknek eltérő rendelkezés hiányában a minta kiválasztására vonatkozó értesítés dátumától számított 30 napon belül kell kitöltve visszaküldeniük a kérdőívet.

A független importőrök számára összeállított kérdőív egy példánya megtekinthető az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában és a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján: https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2633.

5.4.   
  A kár folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének megállapítására irányuló eljárás és az uniós gyártókra vonatkozó vizsgálat

Annak megállapításához, hogy valószínűsíthető-e az uniós gazdasági ágazatot ért kár folytatódása vagy megismétlődése, a Bizottság felkéri a felülvizsgálat tárgyát képező termék uniós gyártóit a vizsgálatban való részvételre.

Tekintettel az e hatályvesztési felülvizsgálatban érintett uniós gyártók nagy számára, a vizsgálatnak a jogszabályi határidőn belül való lezárása érdekében a Bizottság úgy döntött, hogy a vizsgálat alá vonandó uniós gyártók számát egy minta kiválasztásával észszerű mértékűre korlátozza (a továbbiakban esetenként: mintavétel). A mintavételre az alaprendelet 17. cikkének megfelelően kerül sor.

A Bizottság ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. Az erre vonatkozó információk az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában találhatók.

A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy tegyék meg az ideiglenes mintával kapcsolatos észrevételeiket. Ezen túlmenően azoknak a további uniós gyártóknak – beleértve azokat is, amelyek nem működtek együtt a hatályban lévő intézkedéshez vezető vizsgálat(ok)ban –, amelyek úgy vélik, hogy indokolt a mintába való felvételük, illetve a nevükben eljáró képviselőiknek az ezen értesítés közzétételétől számított 7 napon belül kapcsolatba kell lépniük a Bizottsággal. Az ideiglenes mintával kapcsolatos észrevételeknek eltérő rendelkezés hiányában az ezen értesítés közzétételétől számított 7 napon belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

A Bizottság az összes ismert uniós gyártót és/vagy az uniós gyártók összes ismert szervezetét értesíti arról, hogy mely vállalatok kerültek be a végleges mintába.

A mintába felvett uniós gyártóknak eltérő rendelkezés hiányában a mintába való felvételükre vonatkozó értesítés dátumától számított 30 napon belül kell kitöltve visszaküldeniük a kérdőívet.

Az uniós gyártók számára összeállított kérdőív egy példánya megtekinthető az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában és a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján: https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2633.

5.5.   
  Az uniós érdek vizsgálatára irányuló eljárás

Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően abban az esetben, ha a dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűsége megerősítést nyer, el kell dönteni, hogy a dömpingellenes intézkedések fenntartása nem ellentétes-e az Unió érdekével.

A Bizottság felkéri az uniós gyártókat, az importőröket és képviseleti szervezeteiket, a felhasználókat és képviseleti szervezeteiket, a szakszervezeteket, valamint a fogyasztói képviseleti szervezeteket, hogy szolgáltassanak információkat az uniós érdekkel kapcsolatban.

Az uniós érdek vizsgálatával kapcsolatos információkat eltérő rendelkezés hiányában az ezen értesítés közzétételétől számított 37 napon belül kell benyújtani. Az információk tetszőleges formában vagy a Bizottság által összeállított kérdőív kitöltésével nyújthatók be.

A kérdőívek – köztük a felülvizsgálat tárgyát képező termék felhasználói számára összeállított kérdőív – egy példánya megtekinthető az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktában és a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján: https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2633. Az alaprendelet 21. cikke alapján szolgáltatott információk mindazonáltal csak akkor vehetők figyelembe, ha azokat benyújtásukkor tényszerű, az információk érvényességét tanúsító bizonyítékokkal támasztják alá.

5.6.   
  Érdekelt felek

A vizsgálatban való részvételhez az érdekelt feleknek, köztük az érintett országban működő gyártóknak, az uniós gyártóknak, az importőröknek és képviseleti szervezeteiknek, a felhasználóknak és képviseleti szervezeteiknek, a szakszervezeteknek, valamint a fogyasztói képviseleti szervezeteknek elsőként bizonyítaniuk kell, hogy tevékenységük és a felülvizsgálat tárgyát képező termék között objektív kapcsolat áll fenn.

Azokat az érintett országban működő gyártókat, uniós gyártókat, importőröket és képviseleti szervezeteket, amelyek az 5.3.1., az 5.3.3. és az 5.4. pont szerinti eljárások keretében információkat szolgáltattak, a Bizottság érdekelt félnek tekinti, amennyiben tevékenységük és a felülvizsgálat tárgyát képező termék között objektív kapcsolat áll fenn.

Más felek csak attól az időponttól fogva vehetnek részt a vizsgálatban érdekelt félként, amikor jelentkeznek, és csak akkor, ha tevékenységük és a felülvizsgálat tárgyát képező termék között objektív kapcsolat áll fenn. Az, hogy egy személy vagy szervezet érdekelt félnek minősül-e, nem érinti az alaprendelet 18. cikkének alkalmazását.

Az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához a Tron.tdi platformon keresztül, a következő internetcímen lehet hozzáférni: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI. A hozzáféréshez az oldalon található utasításokat kell követni (13).

5.7.   
  Egyéb írásbeli beadványok

A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy ezen értesítés rendelkezéseinek megfelelően ismertessék álláspontjukat, szolgáltassanak információkat, és mindezeket támasszák alá bizonyítékokkal. Ezeknek az információknak és az azokat alátámasztó bizonyítékoknak – eltérő rendelkezés hiányában – az ezen értesítés közzétételétől számított 37 napon belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

5.8.   
  A vizsgálattal megbízott bizottsági szolgálatok előtti meghallgatás lehetősége

Valamennyi érdekelt fél kérheti a Bizottság vizsgálattal megbízott szolgálatai előtti meghallgatását. A meghallgatás iránti kérelmet írásban, indoklással együtt kell benyújtani, és mellékelni kell hozzá annak összefoglalását, hogy az érdekelt fél a meghallgatás keretében mit kíván megvitatni. A meghallgatás az érdekelt felek által előzetesen írásban megjelölt kérdésekre korlátozódik.

A meghallgatás főszabályként nem használható fel az ügy keretében még rendelkezésre nem álló tényszerű információk bemutatására. Mindazonáltal a megfelelő ügyintézés céljából és annak érdekében, hogy a Bizottság szolgálatai továbbléphessenek a vizsgálatban, az érdekelt felek felkérhetők arra, hogy a meghallgatás után új tényszerű információkkal szolgáljanak.

5.9.   
  Az írásbeli beadványok benyújtására, a kitöltött kérdőívek elküldésére és a levelezésre vonatkozó instrukciók

A Bizottsághoz piacvédelmi vizsgálatok céljára csak szerzői jogi védelem alatt nem álló információk nyújthatók be. Mielőtt az érdekelt felek olyan információkat és/vagy adatokat bocsátanának a Bizottság rendelkezésére, amelyekkel kapcsolatban harmadik felet szerzői jog illet meg, a szerzői jog jogosultjától külön engedélyt kell kérniük, amelyben az kifejezetten lehetővé teszi a Bizottság számára a) az információk és adatok e piacvédelmi eljárás keretében történő felhasználását, valamint b) az információknak és/vagy adatoknak az e vizsgálatban érdekelt felek felé olyan formában történő továbbítását, hogy azok gyakorolhassák védelemhez való jogukat.

Az érdekelt felek által benyújtott valamennyi olyan írásbeli beadványt – beleértve az ezen értesítésben kért információkat, a kitöltött kérdőíveket és a leveleket is –, amelyre vonatkozóan bizalmas kezelést kérelmeznek, „Sensitive” (bizalmas) jelöléssel kell ellátni (14). A vizsgálat keretében információt benyújtó feleknek a bizalmas kezelésre irányuló kérelmüket meg kell indokolniuk.

A „Sensitive” jelöléssel ellátott információkat benyújtó feleknek ezekről az információkról az alaprendelet 19. cikkének (2) bekezdése értelmében nem bizalmas jellegű összefoglalót is rendelkezésre kell bocsátaniuk, amelyet „For inspection by interested parties” (az érdekelt felek számára, betekintésre) jelöléssel kell ellátniuk. Ennek az összefoglalónak megfelelő részletességűnek kell lennie ahhoz, hogy a bizalmasan benyújtott információk lényege kielégítő mértékben megismerhető legyen belőle. Amennyiben a bizalmas információt benyújtó fél nem indokolja meg kellőképpen a bizalmas kezelésre irányuló kérelmét, vagy nem bocsát rendelkezésre nem bizalmas jellegű összefoglalót a kért formában és minőségben, a Bizottság az információt figyelmen kívül hagyhatja, kivéve abban az esetben, ha megfelelő források kielégítően bizonyítják az információ helyességét.

A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy minden beadványukat és kérelmüket – beleértve az érdekelt félként való nyilvántartásba vétel iránti kérelmeket is – a TRON.tdi platformon (https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/TDI) keresztül, a meghatalmazásokat és a tanúsítványokat szkennelt formában mellékelve nyújtsák be. A TRON.tdi platform vagy e-mail használatával az érdekelt felek elfogadják a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján közzétett, „LEVELEZÉS AZ EURÓPAI BIZOTTSÁGGAL PIACVÉDELMI ÜGYEKBEN” című dokumentumban foglalt, az elektronikus beadványokra alkalmazandó szabályokat: https://circabc.europa.eu/ui/group/2e3865ad-3886-4131-92bb-a71754fffec6/library/4e476147-3281-4582-a97e-985d2b316d58/details. Az érdekelt feleknek fel kell tüntetniük nevüket, címüket, telefonszámukat és érvényes e-mail-címüket, továbbá biztosítaniuk kell, hogy a megadott e-mail-cím működő, naponta ellenőrzött hivatalos e-mail-cím legyen. Az elérhetőségek megadása után a Bizottság kizárólag a TRON.tdi platformon keresztül vagy e-mailben kommunikál az érdekelt felekkel, kivéve, ha azok kifejezetten kérik a Bizottságtól a dokumentumok más kommunikációs csatornán történő megküldését, vagy ha a dokumentumot a jellegéből adódóan könyvelt levélpostai küldeményben kell elküldeni. Az érdekelt felek a Bizottsággal folytatott levelezésre vonatkozó további szabályokat és információkat, köztük a TRON.tdi platformon keresztül vagy e-mailben eljuttatott küldeményekre irányadó elveket megtalálják a fent említett, az érdekelt felekkel folytatott kommunikációra vonatkozó útmutatóban.

A Bizottság levelezési címe:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate G |
| Office: CHAR 04/039 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate G

Office: CHAR 04/039

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

TRON.tdi: https://tron.trade.ec.europa.eu/tron/tdi

E-mail-címek:

| — | a dömpinggel kapcsolatos kérdésekben: TRADE-OPEN-MESH-R781-DUMPING@ec.europa.eu |
| --- | --- |

—

a dömpinggel kapcsolatos kérdésekben: TRADE-OPEN-MESH-R781-DUMPING@ec.europa.eu

| — | a kárral és az uniós érdekkel kapcsolatos kérdésekben, valamint az ezen értesítés mellékletében kért információk megküldéséhez: TRADE-OPEN-MESH-R781-INJURY@ec.europa.eu |
| --- | --- |

—

a kárral és az uniós érdekkel kapcsolatos kérdésekben, valamint az ezen értesítés mellékletében kért információk megküldéséhez: TRADE-OPEN-MESH-R781-INJURY@ec.europa.eu

6.   A vizsgálat időkeretei

A vizsgálat az alaprendelet 11. cikke (5) bekezdésének megfelelően főszabály szerint az ezen értesítés közzétételétől számított 12 hónapon belül – de 15 hónapon belül mindenképpen – lezárul.

7.   Információk benyújtása

Az érdekelt felek csak az ezen értesítés 5. pontjában meghatározott időkeretek között szolgáltathatnak információkat.

A vizsgálatnak a kötelezően előírt határidőkön belül való lezárása érdekében a Bizottság nem fogad el beadványokat az érdekelt felektől az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételek megtételére, valamint, ha alkalmazandó, az érdekelt felek újabb végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételek megtételére előírt határidő után.

8.   Észrevételek fűzése más felek beadványaihoz

A védelemhez való jog garantálása érdekében az érdekelt feleknek rendelkezniük kell azzal a lehetőséggel, hogy észrevételeket fűzzenek a más érdekelt felek által benyújtott információkhoz. Ezekben az észrevételekben az érdekelt felek csak a más érdekelt felek beadványaiban tárgyalt kérdésekkel foglalkozhatnak, új kérdéseket nem vethetnek fel.

Az érdekelt feleknek a végleges ténymegállapításokról való tájékoztatása nyomán más érdekelt felek által megfogalmazott észrevételekben szereplő információkhoz fűzött észrevételeket – eltérő rendelkezés hiányában – a végleges ténymegállapításokra vonatkozó észrevételek megtételére előírt határidőt követő 5 napon belül kell benyújtani. Ha az érdekelt felek újabb végső tájékoztatást kapnak, az újabb végső tájékoztatás nyomán más érdekelt felek által megfogalmazott észrevételekben szereplő információkhoz fűzött észrevételeket – eltérő rendelkezés hiányában – az újabb végső tájékoztatásra vonatkozó észrevételek megtételére előírt határidőt követő 1 napon belül kell benyújtani.

A fenti időkeretek nem sértik a Bizottság azon jogát, hogy kellően indokolt esetekben kiegészítő információkat kérjen az érdekelt felektől.

9.   Az ezen értesítésben meghatározott határidők meghosszabbítása

Az ezen értesítésben meghatározott határidők meghosszabbítása csak kivételes körülmények fennállása esetén kérhető, és csak kellően indokolt esetben biztosítható. A kérdőívek kitöltésére rendelkezésre álló határidő rendesen legfeljebb 3 nappal hosszabbítható meg, és a meghosszabbítás a szabályok értelmében legfeljebb 7 napra szólhat. Az eljárás megindításáról szóló értesítésben más információk benyújtására meghatározott határidők a kivételes körülmények fennállásának igazolása nélkül legfeljebb 3 nappal hosszabbíthatók meg.

10.   Az együttműködés hiánya

Abban az esetben, ha az érdekelt felek valamelyike megtagadja a szükséges információkhoz való hozzáférést, vagy nem szolgáltatja ezeket az információkat határidőn belül, illetve ha a vizsgálatot jelentősen hátráltatja, az alaprendelet 18. cikkének megfelelően megerősítő vagy nemleges ténymegállapítások tehetők a rendelkezésre álló tények alapján.

Ha megállapítást nyer, hogy az érdekelt felek valamelyike hamis vagy félrevezető információkat szolgáltatott, ezek az információk figyelmen kívül hagyhatók, és a Bizottság a rendelkezésre álló tényekre támaszkodhat.

Ha az érdekelt felek valamelyike nem, vagy csak részben működik együtt, és ezért a ténymegállapítások alapjául az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tények szolgálnak, az eredmény kedvezőtlenebb lehet e fél számára, mint ha együttműködött volna.

A számítógépes válaszadás elmaradása nem tekinthető az együttműködés hiányának, amennyiben az érdekelt fél igazolja, hogy a válasz kért formában történő elkészítése indokolatlan többletteherrel vagy indokolatlan többletköltségekkel járna. Az érdekelt félnek ebben az esetben haladéktalanul fel kell vennie a kapcsolatot a Bizottsággal.

11.   Meghallgató tisztviselő

Az érdekelt felek kérhetik a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő közreműködését. A meghallgató tisztviselő az eljárás folyamán megvizsgálja az iratbetekintési kérelmeket, a dokumentumok bizalmas kezelését érintő vitákat, a határidők meghosszabbítására vonatkozó kérelmeket, valamint az érdekelt felek vagy harmadik felek által a védelemhez való joguk gyakorlásával összefüggésben benyújtott kérelmeket.

A meghallgató tisztviselő meghallgatásokat szervezhet, és közvetíthet az érdekelt fél vagy felek és a Bizottság szolgálatai között annak érdekében, hogy az érdekelt felek maradéktalanul gyakorolhassák a védelemhez való jogukat. A meghallgató tisztviselő általi meghallgatás iránti kérelmet írásban, indoklással együtt kell benyújtani. A meghallgató tisztviselő megvizsgálja a kérelmek indokait. Ilyen meghallgatásra csak akkor kerülhet sor, ha az adott kérdést nem sikerült a Bizottság szolgálataival kellő időben rendezni.

A kérelmeket kellő időben, indokolatlan késedelem és az eljárás szabályszerű lefolytatásának veszélyeztetése nélkül kell benyújtani. Ezt szem előtt tartva az érdekelt feleknek a meghallgató tisztviselő közreműködését a közreműködésre okot adó esemény bekövetkezése után a lehető leghamarabb kérniük kell. Ha a meghallgatás iránti kérelmet nem a rendelkezésre álló időkereteken belül nyújtják be, a meghallgató tisztviselő megvizsgálja a késve beérkező kérelem indokait, a benne felvetett kérdések jellegét és e kérdéseknek a védelemhez való jog gyakorlására kifejtett hatását, továbbá figyelembe veszi a megfelelő ügyintézéshez és a vizsgálat időben történő lezárásához fűződő érdeket.

További információk, valamint a meghallgató tisztviselő elérhetősége és internetes oldalai a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján találhatók:

https://policy.trade.ec.europa.eu/contacts/hearing-officer_hu

12.   Lehetőség az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti felülvizsgálat kérésére

Mivel e hatályvesztési felülvizsgálat megindítása az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének rendelkezéseivel összhangban történik, ténymegállapításai nem a meglévő intézkedések módosítását, hanem – az alaprendelet 11. cikkének (6) bekezdésével összhangban – azok hatályon kívül helyezését vagy fenntartását eredményezik.

Ha az érdekelt felek valamelyike úgy véli, hogy az intézkedések esetleges módosítása érdekében szükséges azok felülvizsgálata, kérheti az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti felülvizsgálat megindítását.

Az ilyen – az ezen értesítés tárgyát képező hatályvesztési felülvizsgálattól függetlenül lefolytatandó – felülvizsgálatot kérő felek a fent megadott címen léphetnek kapcsolatba a Bizottsággal.

13.   A személyes adatok kezelése

A Bizottság az e vizsgálat során gyűjtött valamennyi személyes adatot az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (15) megfelelően kezeli.

A Bizottság piacvédelmi tevékenysége során végzett személyesadat-kezelésről a magánszemélyeket tájékoztató adatvédelmi nyilatkozat megtekinthető a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján:

https://policy.trade.ec.europa.eu/enforcement-and-protection/trade-defence_hu

---

(1)  HL C 63., 2022.2.7., 11. o.

(2)  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

(3)  A Bizottság (EU) 2018/788 végrehajtási rendelete (2018. május 30.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes üvegrostból készült hálószövetek behozatalára vonatkozó, az Indiában, az Indonéziában, a Malajziában, a Tajvanon és a Thaiföldön feladott, akár ezekből az országokból származóként, akár nem ilyenként bejelentett egyes üvegrostból készült hálószövetek behozatalára is kiterjesztett végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről szóló (EU) 2017/1993 végrehajtási rendelet módosításáról (HL L 134., 2018.5.31., 5. o.).

(4)  A Bizottság (EU) 2017/1993 végrehajtási rendelete (2017. november 6.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes üvegrostból készült hálószövetek behozatalára vonatkozó, az Indiában, az Indonéziában, a Malajziában, a Tajvanon és a Thaiföldön feladott, akár ezekből az országokból származóként, akár nem ilyenként bejelentett egyes üvegrostból készült hálószövetek behozatalára is kiterjesztett végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről (HL L 288., 2017.11.7., 4. o.).

(5)  Bizottsági szolgálati munkadokumentum piacvédelmi vizsgálatokhoz a Kínai Népköztársaság gazdaságának jelentős torzulásairól, 2017. december 20., SWD(2017) 483 final/2, megtekinthető a következő internetcímen: https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf

(6)  A Bizottság (EU) 2020/492 végrehajtási rendelete (2020. április 1.) a Kínai Népköztársaságból és az Egyiptomból származó egyes szőtt és/vagy tűzött üvegrost szövetek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámok kivetéséről (HL L 108, 2020.4.6., 1. o); a Bizottság (EU) 2020/776 végrehajtási rendelete (2020. június 12.) a Kínai Népköztársaságból és az Egyiptomból származó egyes szőtt és/vagy tűzött üvegrost szövetek behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vámok kivetéséről és a Kínai Népköztársaságból és az Egyiptomból származó egyes szőtt és/vagy tűzött üvegrost szövetek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló (EU) 2020/492 bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról (HL L 189., 2020.6.15., 1. o.); a Bizottság (EU) 2020/870 végrehajtási rendelete (2020. június 24.) az Egyiptomból származó folytonosüvegrostszál termékek behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről, a kivetett ideiglenes kiegyenlítő vám végleges beszedéséről, valamint az Egyiptomból származó folytonosüvegrostszál termékek nyilvántartásba vett behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám megállapításáról (HL L 201., 2020.6.25., 10. o.); a Bizottság (EU) 2021/328 végrehajtási rendelete (2021. február 24.) a Kínai Népköztársaságból származó folytonosüvegrostszál termékek behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vámnak az (EU) 2016/1037 európai parlamenti és tanácsi rendelet 18. cikke szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről (HL L 65., 2021.2.25., 1. o.); a Bizottság (EU) 2021/2287 végrehajtási rendelete (2021. december 17.) a Kínai Népköztársaságból származó, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről és a Kínai Népköztársaságból származó továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló (EU) 2021/2170 bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról (HL L 458., 2021.12.22., 344. o.); valamint a Bizottság (EU) 2022/72 végrehajtási rendelete (2022. január 18.) a Kínai Népköztársaságból származó, optikai szálakból álló kábelek behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vámok kivetéséről, valamint a Kínai Népköztársaságból származó, optikai szálakból álló kábelek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló (EU) 2021/2011 végrehajtási rendelet módosításáról (HL L 12, 2022.1.19., 34 o.).

(7)  Indokolt kérelemre a Bizottság az országjelentésben hivatkozott dokumentumokat is rendelkezésre bocsátja.

(8)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/?uri=CELEX%3A52020XC0316%2802%29

(9)  Eltérő megjelölés hiányában ahol a szöveg ezen értesítés közzétételére utal, ott ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététele értendő.

(10)  Gyártó az érintett országban működő minden olyan vállalat, ideértve a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásában, belföldi értékesítésében vagy exportjában részt vevő, vele kapcsolatban álló vállalatokat is, amely a felülvizsgálat tárgyát képező terméket gyártja.

(11)  A mintában kizárólag független, azaz az érintett országban működő gyártókkal kapcsolatban nem álló importőrök szerepelhetnek. A gyártókkal kapcsolatban álló importőröknek a gyártók kérdőívének I. mellékletét kell kitölteniük. Az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2015. november 24-i (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendelet 127. cikkével összhangban két személy akkor tekintendő egymással kapcsolatban állónak, ha: a) egymás üzleti vállalkozásának tisztségviselői vagy igazgatói; b) jogilag elismert üzlettársak; c) alkalmazotti viszonyban állnak egymással; d) egy harmadik fél közvetlenül vagy közvetve tulajdonában tartja, ellenőrzi vagy birtokolja mindkettőjük kibocsátott, szavazati jogot biztosító részvényeinek vagy részesedéseinek 5 %-át vagy annál többet; e) egyikük közvetve vagy közvetlenül ellenőrzi a másikat; f) harmadik személy közvetve vagy közvetlenül mindkettőjüket ellenőrzi; g) együtt közvetlenül vagy közvetve ellenőriznek egy harmadik személyt; vagy h) ugyanannak a családnak a tagjai (HL L 343., 2015.12.29., 558. o.). A személyek kizárólag akkor minősülnek egy család tagjainak, ha a következő rokoni kapcsolatok valamelyikében állnak egymással: i. férj és feleség, ii. szülő és gyermek, iii. fivér és lánytestvér (akár vér szerinti, akár féltestvér), iv. nagyszülő és unoka, v. nagybácsi vagy nagynéni és unokaöcs vagy unokahúg, vi. após vagy anyós és vő vagy meny, vii. sógor és sógornő. Az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló (2013. október 9.) 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikkének 4. pontja szerint „személy”: természetes személy, jogi személy, valamint olyan személyegyesülés, amely jogi személyiséggel nem rendelkezik, de ügyleti képességét az uniós vagy a nemzeti jog elismeri (HL L 269., 2013.10.10., 1. o.).

(12)  A független importőrök által szolgáltatott adatok e vizsgálat keretében a dömping meghatározásán kívül más szempontok elemzéséhez is felhasználhatók.

(13)  Technikai probléma esetén kérjük, vegye fel a kapcsolatot a Kereskedelmi Főigazgatóság ügyfélszolgálatával (e-mail: trade-service-desk@ec.europa.eu, telefon: +32 22979797).

(14)  A „Sensitive” jelöléssel ellátott dokumentum az alaprendelet 19. cikke és a GATT 1994 VI. cikkének végrehajtásáról szóló WTO-megállapodás (dömpingellenes megállapodás) 6. cikke szerint bizalmas dokumentumnak minősül. A dokumentum az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.) 4. cikke értelmében is védelem alatt áll.

(15)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 39. o.).

---

MELLÉKLET

| ☐ | „Sensitive” version (bizalmas változat) |
| --- | --- |
| ☐ | Version „For inspection by interested parties” (az érdekelt felek számára, betekintésre) |
| (Jelölje meg a megfelelő négyzetet!) |

☐

„Sensitive” version (bizalmas változat)

☐

Version „For inspection by interested parties” (az érdekelt felek számára, betekintésre)

(Jelölje meg a megfelelő négyzetet!)

A KÍNAI NÉPKÖZTÁRSASÁGBÓL SZÁRMAZÓ EGYES ÜVEGROSTBÓL KÉSZÜLT HÁLÓSZÖVETEK BEHOZATALÁRA ALKALMAZANDÓ DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK HATÁLYVESZTÉSI FELÜLVIZSGÁLATA

INFORMÁCIÓK A FÜGGETLEN IMPORTŐRÖK MINTÁJÁNAK KIVÁLASZTÁSÁHOZ

Ez az űrlap arra szolgál, hogy segítséget nyújtson a független importőröknek az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.3. pontjában kért mintavételi információk megadásában.

Mind a „Sensitive” (bizalmas), mind a „For inspection by interested parties” (az érdekelt felek számára, betekintésre) jelöléssel ellátott változatot az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglaltak szerint vissza kell küldeni a Bizottságnak.

1.   NÉV ÉS KAPCSOLATTARTÁSI ADATOK

Adja meg vállalatáról a következő adatokat:

| Vállalat neve | |
| --- | --- |
| Cím | |
| Kapcsolattartó | |
| E-mail: | |
| Telefon | |

Vállalat neve

Cím

Kapcsolattartó

E-mail:

Telefon

2.   FORGALOM ÉS ÉRTÉKESÍTÉSI VOLUMEN

Adja meg a felülvizsgálati időszakra vonatkozóan a vállalat teljes forgalmát euróban (EUR), az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározottak szerinti, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalának értékét euróban (EUR) és volumenét tonnában és négyzetméterben, valamint annak a Kínai Népköztársaságból történő behozatalt követő, az Unió piacán való viszonteladása értékét euróban (EUR), valamint volumenét tonnában és négyzetméterben.

| | Volumen tonnában | Volumen négyzetméterben | Érték euróban (EUR) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vállalatának teljes forgalma euróban (EUR) | | | |
| A Kínai Népköztársaságból származó, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatala | | | |
| A felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatala (minden származás) | | | |
| A felülvizsgálat tárgyát képező terméknek az Unió piacán való viszonteladása a Kínai Népköztársaságból való behozatalt követően | | | |

Volumen tonnában

Volumen négyzetméterben

Érték euróban (EUR)

Vállalatának teljes forgalma euróban (EUR)

A Kínai Népköztársaságból származó, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatala

A felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatala (minden származás)

A felülvizsgálat tárgyát képező terméknek az Unió piacán való viszonteladása a Kínai Népköztársaságból való behozatalt követően

3.   VÁLLALATA ÉS AZ AZZAL KAPCSOLATBAN ÁLLÓ VÁLLALATOK (1)
  TEVÉKENYSÉGE

Adja meg a vállalat, valamint a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásában és/vagy (exportra történő és/vagy belföldi) értékesítésében érintett, a vállalattal kapcsolatban álló valamennyi vállalat tevékenységének pontos leírását (sorolja fel őket, és adja meg, hogy milyen viszonyban állnak vállalatával). Ilyen tevékenység lehet többek között a felülvizsgálat tárgyát képező termék megvásárlása, alvállalkozás keretében történő gyártása, feldolgozása vagy az azzal való kereskedés.

| A vállalat neve és székhelye | Tevékenység | Kapcsolat |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

A vállalat neve és székhelye

Tevékenység

Kapcsolat

4.   EGYÉB INFORMÁCIÓK

Adjon meg minden olyan egyéb információt, amely vállalata szerint segítheti a Bizottságot a minta kiválasztásában.

5.   NYILATKOZAT

A fenti információk megadásával a vállalat hozzájárul a mintába való esetleges felvételéhez. A mintába való felvétel esetén a vállalatnak kérdőívet kell kitöltenie, és hozzá kell járulnia ahhoz, hogy válaszának hitelessége helyszíni vizsgálat keretében ellenőrzésre kerüljön. Ha a vállalat úgy nyilatkozik, hogy nem járul hozzá a mintába való esetleges felvételéhez, akkor a vizsgálat során nem együttműködő vállalatnak minősül. A nem együttműködő importőrök esetében a Bizottság ténymegállapításainak alapjául a rendelkezésre álló tények szolgálnak, így az eredmény kedvezőtlenebb lehet a vállalat számára, mint ha együttműködött volna.

A meghatalmazott tisztségviselő aláírása:

A meghatalmazott tisztségviselő neve és beosztása:

Dátum:

---

(1)  Az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2015. november 24-i (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendelet 127. cikke szerint két személy akkor tekintendő egymással kapcsolatban állónak, ha: a) egymás üzleti vállalkozásának tisztségviselői vagy igazgatói; b) jogilag elismert üzlettársak; c) alkalmazotti viszonyban állnak egymással; d) egy harmadik fél közvetlenül vagy közvetve tulajdonában tartja, ellenőrzi vagy birtokolja mindkettőjük kibocsátott, szavazati jogot biztosító részvényeinek vagy részesedéseinek 5 %-át vagy annál többet; e) egyikük közvetve vagy közvetlenül ellenőrzi a másikat; f) harmadik személy közvetve vagy közvetlenül mindkettőjüket ellenőrzi; g) együtt közvetlenül vagy közvetve ellenőriznek egy harmadik személyt; vagy h) ugyanannak a családnak a tagjai (HL L 343., 2015.12.29., 558. o.). A személyek kizárólag akkor minősülnek egy család tagjainak, ha a következő rokoni kapcsolatok valamelyikében állnak egymással: i. férj és feleség, ii. szülő és gyermek, iii. fivér és lánytestvér (akár vér szerinti, akár féltestvér), iv. nagyszülő és unoka, v. nagybácsi vagy nagynéni és unokaöcs vagy unokahúg, vi. após vagy anyós és vő vagy meny, vii. sógor és sógornő. Az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló (2013. október 9.) 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikkének 4. pontja szerint „személy”: természetes személy, jogi személy, valamint olyan személyegyesülés, amely jogi személyiséggel nem rendelkezik, de ügyleti képességét az uniós vagy a nemzeti jog elismeri (HL L 269., 2013.10.10., 1. o.).

---