# Euroopa Liidu C 465/6. d

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 465 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 65. aastakäik6. detsember 2022 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 465

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

65. aastakäik6. detsember 2022

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | |
| | EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2022–20232.–5. mai 2022. aasta istungid
  4. mail 2022. aastal vastu võetud tekstid, mis käsitlevad 2020. aasta eelarvele heakskiidu andmist, on avaldatud
  ELTs L 258, 5.10.2022 .VASTUVÕETUD TEKSTID | 1 |

Sisukord

Lehekülg

EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2022–20232.–5. mai 2022. aasta istungid
  4. mail 2022. aastal vastu võetud tekstid, mis käsitlevad 2020. aasta eelarvele heakskiidu andmist, on avaldatud
  ELTs L 258, 5.10.2022 .VASTUVÕETUD TEKSTID

EUROOPA PARLAMENT

4. mail 2022. aastal vastu võetud tekstid, mis käsitlevad 2020. aasta eelarvele heakskiidu andmist, on avaldatud

ELTs L 258, 5.10.2022

1

---

| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| --- | --- |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 3. mai 2022 |
| 2022/C 465/01 | Euroopa Parlamendi 3. mai 2022. aasta resolutsioon kalandus- ja vesiviljelussektori keskse rolli kohta ELis kestliku sinise majanduse poole liikumisel (2021/2188(INI)) | 2 |
| 2022/C 465/02 | Euroopa Parlamendi 3. mai 2022. aasta resolutsioon ELi mahepõllumajanduse tegevuskava kohta (2021/2239(INI)) | 22 |
| 2022/C 465/03 | Euroopa Parlamendi 3. mai 2022. aasta resolutsioon vähemuste tagakiusamise kohta veendumuste või usu tõttu (2021/2055(INI)) | 33 |
| 2022/C 465/04 | Euroopa Parlamendi 3. mai 2022. aasta resolutsioon ELi strateegia väljatöötamise kohta laste hariduse edendamiseks maailmas ning COVID-19 pandeemia tagajärgede leevendamiseks selles valdkonnas (2021/2209(INI)) | 44 |
| 2022/C 465/05 | Euroopa Parlamendi 3. mai 2022. aasta resolutsioon naiste majandusliku iseseisvuse saavutamise kohta ettevõtluse ja füüsilisest isikust töövõtja staatuse kaudu (2021/2080(INI)) | 54 |
| 2022/C 465/06 | Euroopa Parlamendi 3. mai 2022. aasta resolutsioon tehisintellekti kohta digiajastul (2020/2266(INI)) | 65 |
| | Kolmapäev, 4. mai 2022 |
| 2022/C 465/07 | Euroopa Parlamendi 4. mai 2022. aasta resolutsioon Euroopa tuleviku konverentsi järelduste järelmeetmete kohta (2022/2648(RSP)) | 109 |
| | Neljapäev, 5. mai 2022 |
| 2022/C 465/08 | Euroopa Parlamendi 5. mai 2022. aasta resolutsioon Osman Kavala juhtumi kohta Türgis (2022/2656(RSP)) | 112 |
| 2022/C 465/09 | Euroopa Parlamendi 5. mai 2022. aasta resolutsioon seoses teadetega elundite jätkuva eemaldamise kohta Hiinas (2022/2657(RSP)) | 117 |
| 2022/C 465/10 | Euroopa Parlamendi 5. mai 2022. aasta resolutsioon poliitilise opositsiooni pideva represseerimise kohta Kambodžas (2022/2658(RSP)) | 120 |
| 2022/C 465/11 | Euroopa Parlamendi 5. mai 2022. aasta resolutsioon konkurentsipoliitika 2021. aasta aruande kohta (2021/2185(INI)) | 124 |
| 2022/C 465/12 | Euroopa Parlamendi 5. mai 2022. aasta resolutsioon Lääne-Aafrika ja Aafrika Saheli piirkonna stabiilsust, julgeolekut ja demokraatiat ähvardavate ohtude kohta (2022/2650(RSP)) | 137 |
| 2022/C 465/13 | Euroopa Parlamendi 5. mai 2022. aasta resolutsioon ELi lepingu artikli 7 lõike 1 alusel toimuvate kuulamiste kohta Poola ja Ungari küsimuses (2022/2647(RSP)) | 147 |
| 2022/C 465/14 | Euroopa Parlamendi 5. mai 2022. aasta resolutsioon ELi ja Moldova koostöö seisu kohta (2022/2651(RSP)) | 151 |
| 2022/C 465/15 | Euroopa Parlamendi 5. mai 2022. aasta resolutsioon Ukraina vastase sõja mõju kohta naistele (2022/2633(RSP)) | 155 |
| 2022/C 465/16 | Euroopa Parlamendi 5. mai 2022. aasta resolutsioon Ukrainas toimuva Venemaa ebaseadusliku agressioonisõja mõju kohta ELi transpordi- ja turismisektorile (2022/2643(RSP)) | 164 |

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 3. mai 2022

2022/C 465/01

Euroopa Parlamendi 3. mai 2022. aasta resolutsioon kalandus- ja vesiviljelussektori keskse rolli kohta ELis kestliku sinise majanduse poole liikumisel (2021/2188(INI))

2

2022/C 465/02

Euroopa Parlamendi 3. mai 2022. aasta resolutsioon ELi mahepõllumajanduse tegevuskava kohta (2021/2239(INI))

22

2022/C 465/03

Euroopa Parlamendi 3. mai 2022. aasta resolutsioon vähemuste tagakiusamise kohta veendumuste või usu tõttu (2021/2055(INI))

33

2022/C 465/04

Euroopa Parlamendi 3. mai 2022. aasta resolutsioon ELi strateegia väljatöötamise kohta laste hariduse edendamiseks maailmas ning COVID-19 pandeemia tagajärgede leevendamiseks selles valdkonnas (2021/2209(INI))

44

2022/C 465/05

Euroopa Parlamendi 3. mai 2022. aasta resolutsioon naiste majandusliku iseseisvuse saavutamise kohta ettevõtluse ja füüsilisest isikust töövõtja staatuse kaudu (2021/2080(INI))

54

2022/C 465/06

Euroopa Parlamendi 3. mai 2022. aasta resolutsioon tehisintellekti kohta digiajastul (2020/2266(INI))

65

Kolmapäev, 4. mai 2022

2022/C 465/07

Euroopa Parlamendi 4. mai 2022. aasta resolutsioon Euroopa tuleviku konverentsi järelduste järelmeetmete kohta (2022/2648(RSP))

109

Neljapäev, 5. mai 2022

2022/C 465/08

Euroopa Parlamendi 5. mai 2022. aasta resolutsioon Osman Kavala juhtumi kohta Türgis (2022/2656(RSP))

112

2022/C 465/09

Euroopa Parlamendi 5. mai 2022. aasta resolutsioon seoses teadetega elundite jätkuva eemaldamise kohta Hiinas (2022/2657(RSP))

117

2022/C 465/10

Euroopa Parlamendi 5. mai 2022. aasta resolutsioon poliitilise opositsiooni pideva represseerimise kohta Kambodžas (2022/2658(RSP))

120

2022/C 465/11

Euroopa Parlamendi 5. mai 2022. aasta resolutsioon konkurentsipoliitika 2021. aasta aruande kohta (2021/2185(INI))

124

2022/C 465/12

Euroopa Parlamendi 5. mai 2022. aasta resolutsioon Lääne-Aafrika ja Aafrika Saheli piirkonna stabiilsust, julgeolekut ja demokraatiat ähvardavate ohtude kohta (2022/2650(RSP))

137

2022/C 465/13

Euroopa Parlamendi 5. mai 2022. aasta resolutsioon ELi lepingu artikli 7 lõike 1 alusel toimuvate kuulamiste kohta Poola ja Ungari küsimuses (2022/2647(RSP))

147

2022/C 465/14

Euroopa Parlamendi 5. mai 2022. aasta resolutsioon ELi ja Moldova koostöö seisu kohta (2022/2651(RSP))

151

2022/C 465/15

Euroopa Parlamendi 5. mai 2022. aasta resolutsioon Ukraina vastase sõja mõju kohta naistele (2022/2633(RSP))

155

2022/C 465/16

Euroopa Parlamendi 5. mai 2022. aasta resolutsioon Ukrainas toimuva Venemaa ebaseadusliku agressioonisõja mõju kohta ELi transpordi- ja turismisektorile (2022/2643(RSP))

164

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 3. mai 2022 |
| 2022/C 465/17 | Euroopa Parlamendi 3. mai 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus Euroopa Parlamendi liikmete valimise kohta otsestel ja üldistel valimistel, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 76/787/ESTÜ, EMÜ, Euratom ning sellele otsusele lisatud Euroopa Parlamendi liikmete valimist otsestel ja üldistel valimistel käsitlev akt (2020/2220(INL) – 2022/0902(APP)) | 171 |
| 2022/C 465/18 | Euroopa Parlamendi 3. mail 2022. aastal vastu võetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/1021 (püsivate orgaaniliste saasteainete kohta) IV ja V lisa (COM(2021)0656 – C9-0396/2021 – 2021/0340(COD)) | 199 |
| 2022/C 465/19 | Euroopa Parlamendi 3. mai 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ seoses vabatahtliku pöördmaksustamise kohaldamisaja pikendamisega teatavate pettusealdiste kaupade ja teenuste tarnete suhtes ning käibemaksupettuste vastase kiirreageerimismehhanismi kohaldamisaja pikendamisega (COM(2022)0039 – C9-0053/2022 – 2022/0027(CNS)) | 209 |
| 2022/C 465/20 | Euroopa Parlamendi 3. mai 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Schengeni infosüsteemi käsitlevate Schengeni acquis’ sätete kohaldamise kohta Küprose Vabariigis (COM(2021)0472 – C9-0350/2021 – 2021/0266(NLE)) | 210 |
| 2022/C 465/21 | Euroopa Parlamendi 3. mai 2022. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada Lefteris Christoforou kontrollikoja liikmeks (C9-0042/2022 – 2022/0802(NLE)) | 211 |
| 2022/C 465/22 | Euroopa Parlamendi 3. mai 2022. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada George Marius Hyzler kontrollikoja liikmeks (C9-0043/2022 – 2022/0803(NLE)) | 212 |
| | Kolmapäev, 4. mai 2022 |
| 2022/C 465/23 | P9_TA(2022)0142Europoli mandaadi tugevdamine: koostöö eraõiguslike isikutega, isikuandmete töötlemine ning toetus teadusuuringutele ja innovatsioonile ***IEuroopa Parlamendi 4. mai 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2016/794 selles osas, mis puudutab Europoli ja eraõiguslike isikute koostööd, Europolis isikuandmete töötlemist kriminaaluurimiste toetamiseks ning Europoli rolli teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (COM(2020)0796 – C9-0401/2020 – 2020/0349(COD))P9_TC1-COD(2020)0349Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 4. mail 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega muudetakse määrust (EL) 2016/794 selles osas, mis puudutab Europoli koostööd eraõiguslike isikutega, Europolis isikuandmete töötlemist kriminaaluurimiste toetamiseks ning Europoli rolli teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas | 213 |
| 2022/C 465/24 | Euroopa Parlamendi 4. mail 2022. aastal vastu võetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus siseturgu moonutavate välisriigi subsiidiumide kohta (COM(2021)0223 – C9-0167/2021 – 2021/0114(COD)) | 217 |
| 2022/C 465/25 | Euroopa Parlamendi otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni 8. aprilli 2022. aasta delegeeritud määrusele, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2021/2306 Ukrainas välja antud kontrollsertifikaate käsitlevate üleminekusätete osas (C(2022)02164 – 2022/2637(DEA)) | 255 |
| | Neljapäev, 5. mai 2022 |
| 2022/C 465/26 | P9_TA(2022)0198Veterinaarravimite pakendite ja märgistuse üleminekusätted ***IEuroopa Parlamendi 5. mai 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles sätestatakse üleminekueeskirjad direktiivi 2001/82/EÜ ja määruse (EÜ) nr 726/2004 alusel loa saanud veterinaarravimite pakendamise ja märgistamise kohta (COM(2022)0076 – C9-0054/2022 – 2022/0053(COD))P9_TC1-COD(2022)0053Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 5. mail 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega kehtestatakse üleminekusätted direktiivi 2001/82/EÜ või määruse (EÜ) nr 726/2004 kohaselt müügiloa saanud või registreeritud veterinaarravimite pakendite ja märgistuse kohta | 257 |

III   Ettevalmistavad aktid

Euroopa Parlament

Teisipäev, 3. mai 2022

2022/C 465/17

Euroopa Parlamendi 3. mai 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus Euroopa Parlamendi liikmete valimise kohta otsestel ja üldistel valimistel, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 76/787/ESTÜ, EMÜ, Euratom ning sellele otsusele lisatud Euroopa Parlamendi liikmete valimist otsestel ja üldistel valimistel käsitlev akt (2020/2220(INL) – 2022/0902(APP))

171

2022/C 465/18

Euroopa Parlamendi 3. mail 2022. aastal vastu võetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/1021 (püsivate orgaaniliste saasteainete kohta) IV ja V lisa (COM(2021)0656 – C9-0396/2021 – 2021/0340(COD))

199

2022/C 465/19

Euroopa Parlamendi 3. mai 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ seoses vabatahtliku pöördmaksustamise kohaldamisaja pikendamisega teatavate pettusealdiste kaupade ja teenuste tarnete suhtes ning käibemaksupettuste vastase kiirreageerimismehhanismi kohaldamisaja pikendamisega (COM(2022)0039 – C9-0053/2022 – 2022/0027(CNS))

209

2022/C 465/20

Euroopa Parlamendi 3. mai 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Schengeni infosüsteemi käsitlevate Schengeni acquis’ sätete kohaldamise kohta Küprose Vabariigis (COM(2021)0472 – C9-0350/2021 – 2021/0266(NLE))

acquis

210

2022/C 465/21

Euroopa Parlamendi 3. mai 2022. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada Lefteris Christoforou kontrollikoja liikmeks (C9-0042/2022 – 2022/0802(NLE))

211

2022/C 465/22

Euroopa Parlamendi 3. mai 2022. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada George Marius Hyzler kontrollikoja liikmeks (C9-0043/2022 – 2022/0803(NLE))

212

Kolmapäev, 4. mai 2022

2022/C 465/23

P9_TA(2022)0142Europoli mandaadi tugevdamine: koostöö eraõiguslike isikutega, isikuandmete töötlemine ning toetus teadusuuringutele ja innovatsioonile ***IEuroopa Parlamendi 4. mai 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2016/794 selles osas, mis puudutab Europoli ja eraõiguslike isikute koostööd, Europolis isikuandmete töötlemist kriminaaluurimiste toetamiseks ning Europoli rolli teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (COM(2020)0796 – C9-0401/2020 – 2020/0349(COD))P9_TC1-COD(2020)0349Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 4. mail 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega muudetakse määrust (EL) 2016/794 selles osas, mis puudutab Europoli koostööd eraõiguslike isikutega, Europolis isikuandmete töötlemist kriminaaluurimiste toetamiseks ning Europoli rolli teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas

213

2022/C 465/24

Euroopa Parlamendi 4. mail 2022. aastal vastu võetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus siseturgu moonutavate välisriigi subsiidiumide kohta (COM(2021)0223 – C9-0167/2021 – 2021/0114(COD))

217

2022/C 465/25

Euroopa Parlamendi otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni 8. aprilli 2022. aasta delegeeritud määrusele, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2021/2306 Ukrainas välja antud kontrollsertifikaate käsitlevate üleminekusätete osas (C(2022)02164 – 2022/2637(DEA))

255

Neljapäev, 5. mai 2022

2022/C 465/26

P9_TA(2022)0198Veterinaarravimite pakendite ja märgistuse üleminekusätted ***IEuroopa Parlamendi 5. mai 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles sätestatakse üleminekueeskirjad direktiivi 2001/82/EÜ ja määruse (EÜ) nr 726/2004 alusel loa saanud veterinaarravimite pakendamise ja märgistamise kohta (COM(2022)0076 – C9-0054/2022 – 2022/0053(COD))P9_TC1-COD(2022)0053Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 5. mail 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega kehtestatakse üleminekusätted direktiivi 2001/82/EÜ või määruse (EÜ) nr 726/2004 kohaselt müügiloa saanud või registreeritud veterinaarravimite pakendite ja märgistuse kohta

üleminekusätted

või registreeritud

pakendite

märgistuse

257

---

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine |
| ***III | Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

***

Nõusolekumenetlus

***I

Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine

***II

Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine

***III

Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine

(Märgitud menetlus põhineb õigusakti eelnõus esitatud õiguslikul alusel.)

Euroopa Parlamendi muudatused:

Uued tekstiosad on märgistatud
  paksus kaldkirjas.
  Välja jäetud tekstiosad on tähistatud sümboliga ▌või on läbi kriipsutatud. Teksti asendamise puhul märgistatakse uus tekst
  paksus kaldkirjas
  ja asendatav tekst jäetakse välja või kriipsutatakse läbi.

paksus kaldkirjas.

paksus kaldkirjas

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

6.12.2022

| 6.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 465/1 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 465/1

---

EUROOPA PARLAMENT

ISTUNGJÄRK 2022–2023

2.–5. mai 2022. aasta istungid

4. mail 2022. aastal vastu võetud tekstid, mis käsitlevad 2020. aasta eelarvele heakskiidu andmist, on avaldatud

  ELTs L 258, 5.10.2022
  .

VASTUVÕETUD TEKSTID

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 3. mai 2022

| 6.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 465/2 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 465/2

---

P9_TA(2022)0135

Kestlik sinine majandus ELis: kalandus- ja vesiviljelussektori keskne roll

Euroopa Parlamendi 3. mai 2022. aasta resolutsioon kalandus- ja vesiviljelussektori keskse rolli kohta ELis kestliku sinise majanduse poole liikumisel (2021/2188(INI))

(2022/C 465/01)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 17. mai 2021. aasta teatist uue lähenemisviisi kohta säästva sinise majanduse arendamiseks Euroopa Liidus – ELi meremajanduse ümberkujundamine kestliku tuleviku nimel (COM(2021)0240), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 17. mai 2021. aasta teatist uue lähenemisviisi kohta säästva sinise majanduse arendamiseks Euroopa Liidus – ELi meremajanduse ümberkujundamine kestliku tuleviku nimel (COM(2021)0240),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 3, 4, 13, 38, 43 ja 349, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 3, 4, 13, 38, 43 ja 349,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2021. aasta määrust (EL) 2021/1139, millega luuakse Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfond ja muudetakse määrust (EL) 2017/1004 (2) (EMKVF), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2021. aasta määrust (EL) 2021/1139, millega luuakse Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfond ja muudetakse määrust (EL) 2017/1004 (2) (EMKVF),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiivi 2008/56/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv) (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiivi 2008/56/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv) (3),

| — | võttes arvesse seitsmendat keskkonnaalast tegevusprogrammi ja selles sisalduvaid mõisteid, nagu „maakera taluvuspiirid“ ja „ökoloogilised võimalused“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse seitsmendat keskkonnaalast tegevusprogrammi ja selles sisalduvaid mõisteid, nagu „maakera taluvuspiirid“ ja „ökoloogilised võimalused“,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta direktiivi 2014/89/EL, millega kehtestatakse mereruumi planeerimise raamistik (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta direktiivi 2014/89/EL, millega kehtestatakse mereruumi planeerimise raamistik (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta direktiivi 2007/60/EÜ üleujutusriski hindamise ja maandamise kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta direktiivi 2007/60/EÜ üleujutusriski hindamise ja maandamise kohta (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2021. aasta poliitilist kokkulepet Euroopa ühendamise rahastu 2021–2027 kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2021. aasta poliitilist kokkulepet Euroopa ühendamise rahastu 2021–2027 kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatist „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatist „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019)0640),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. mai 2020. aasta teatist „ELi elurikkuse strateegia aastani 2030. Toome looduse oma ellu tagasi“ (COM(2020)0380) ja oma 9. juuni 2021. aasta resolutsiooni selle kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. mai 2020. aasta teatist „ELi elurikkuse strateegia aastani 2030. Toome looduse oma ellu tagasi“ (COM(2020)0380) ja oma 9. juuni 2021. aasta resolutsiooni selle kohta (7),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. mai 2020. aasta teatist „Strateegia „Talust taldrikule“ õiglase, tervisliku ja keskkonnahoidliku toidusüsteemi edendamiseks“ (COM(2020)0381) ning oma 20. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni selle kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. mai 2020. aasta teatist „Strateegia „Talust taldrikule“ õiglase, tervisliku ja keskkonnahoidliku toidusüsteemi edendamiseks“ (COM(2020)0381) ning oma 20. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni selle kohta (8),

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet „The EU Blue Economy Report 2021“ (9) (ELi sinise majanduse 2021. aasta aruanne), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet „The EU Blue Economy Report 2021“ (9) (ELi sinise majanduse 2021. aasta aruanne),

| — | võttes arvesse komisjoni 2021. aasta märtsikuu aruannet „Sustainability criteria for the blue economy“ (10) (Sinise majanduse kestlikkuse kriteeriumid), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2021. aasta märtsikuu aruannet „Sustainability criteria for the blue economy“ (10) (Sinise majanduse kestlikkuse kriteeriumid),

| — | võttes arvesse komisjoni 12. mai 2021. aasta teatist „ELi vesiviljeluse kestlikkuse ja konkurentsivõime suurendamise strateegilised suunised aastateks 2021–2030“ (COM(2021)0236), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. mai 2021. aasta teatist „ELi vesiviljeluse kestlikkuse ja konkurentsivõime suurendamise strateegilised suunised aastateks 2021–2030“ (COM(2021)0236),

| — | võttes arvesse komisjoni 23. juuli 2020. aasta teatist „Uus lähenemisviis Atlandi ookeani piirkonna merestrateegiale – Atlandi ookeani piirkonna tegevuskava 2.0: Euroopa Liidu Atlandi ookeani piirkonna säästva, vastupanuvõimelise ja konkurentsivõimelise meremajanduse ajakohastatud tegevuskava“ (COM(2020)0329), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. juuli 2020. aasta teatist „Uus lähenemisviis Atlandi ookeani piirkonna merestrateegiale – Atlandi ookeani piirkonna tegevuskava 2.0: Euroopa Liidu Atlandi ookeani piirkonna säästva, vastupanuvõimelise ja konkurentsivõimelise meremajanduse ajakohastatud tegevuskava“ (COM(2020)0329),

| — | võttes arvesse komisjoni 9. detsembri 2020. aasta teatist „Säästva ja aruka liikuvuse strateegia – Euroopa transpordivaldkonna edasise arengu suunad“ (COM(2020)0789), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 9. detsembri 2020. aasta teatist „Säästva ja aruka liikuvuse strateegia – Euroopa transpordivaldkonna edasise arengu suunad“ (COM(2020)0789),

| — | võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2020. aasta teatist „ELi strateegia avamere taastuvenergia potentsiaali kasutamiseks kliimaneutraalsuse saavutamise eesmärgil“ (COM(2020)0741), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. novembri 2020. aasta teatist „ELi strateegia avamere taastuvenergia potentsiaali kasutamiseks kliimaneutraalsuse saavutamise eesmärgil“ (COM(2020)0741),

| — | võttes arvesse oma 8. septembri 2015. aasta resolutsiooni teadusuuringute ja innovatsiooni potentsiaali vabastamise kohta meremajanduses töökohtade ja majanduskasvu loomise eesmärgil (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. septembri 2015. aasta resolutsiooni teadusuuringute ja innovatsiooni potentsiaali vabastamise kohta meremajanduses töökohtade ja majanduskasvu loomise eesmärgil (11),

| — | võttes arvesse oma 16. jaanuari 2018. aasta resolutsiooni ookeanide rahvusvahelise majandamise kohta: meie ookeanide tulevikku hõlmav kava 2030. aastaks seatud kestliku arengu eesmärkide kontekstis (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. jaanuari 2018. aasta resolutsiooni ookeanide rahvusvahelise majandamise kohta: meie ookeanide tulevikku hõlmav kava 2030. aastaks seatud kestliku arengu eesmärkide kontekstis (12),

| — | võttes arvesse oma 25. märtsi 2021. aasta resolutsiooni mereprügi mõju kohta kalandussektorile (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. märtsi 2021. aasta resolutsiooni mereprügi mõju kohta kalandussektorile (13),

| — | võttes arvesse oma 14. septembri 2021. aasta resolutsiooni uue lähenemisviisi kohta Atlandi ookeani piirkonna merestrateegiale (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. septembri 2021. aasta resolutsiooni uue lähenemisviisi kohta Atlandi ookeani piirkonna merestrateegiale (14),

| — | võttes arvesse oma 7. juuli 2021. aasta resolutsiooni avamere tuuleparkide ja muude taastuvenergiasüsteemide mõju kohta kalandussektorile (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. juuli 2021. aasta resolutsiooni avamere tuuleparkide ja muude taastuvenergiasüsteemide mõju kohta kalandussektorile (15),

| — | võttes arvesse oma 14. septembri 2021. aasta resolutsiooni tulevase tugevama partnerluse kohta ELi äärepoolseimate piirkondadega (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. septembri 2021. aasta resolutsiooni tulevase tugevama partnerluse kohta ELi äärepoolseimate piirkondadega (16),

| — | võttes arvesse 12. detsembril 2015. aastal ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärgul Pariisis vastu võetud kokkulepet (Pariisi kokkulepe), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12. detsembril 2015. aastal ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärgul Pariisis vastu võetud kokkulepet (Pariisi kokkulepe),

| — | võttes arvesse kalanduse ja vesiviljeluse ülemaailmseid suuniseid ja rahvusvahelisi standardeid, mille on välja töötanud ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon (FAO) koostöös ELi kui organisatsiooni liikmega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduse ja vesiviljeluse ülemaailmseid suuniseid ja rahvusvahelisi standardeid, mille on välja töötanud ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon (FAO) koostöös ELi kui organisatsiooni liikmega,

| — | võttes arvesse FAO aruannet „The State of World Fisheries and Aquaculture 2020: Sustainability in Action“ (Maailma kalanduse ja vesiviljeluse olukord aastal 2020: kestlikkusealane tegevus), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse FAO aruannet „The State of World Fisheries and Aquaculture 2020: Sustainability in Action“ (Maailma kalanduse ja vesiviljeluse olukord aastal 2020: kestlikkusealane tegevus),

| — | võttes arvesse FAO 2018. aasta juulis loodud siniste kalasadamate võrgustiku algatust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse FAO 2018. aasta juulis loodud siniste kalasadamate võrgustiku algatust,

| — | võttes arvesse Vigo sadama sinise majanduskasvu strateegiaid aastateks 2016–2020 ja 2021–2027 (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Vigo sadama sinise majanduskasvu strateegiaid aastateks 2016–2020 ja 2021–2027 (17),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust, mis käsitleb komisjoni teatist uue lähenemisviisi kohta kestliku sinise majanduse arendamiseks Euroopa Liidus – ELi meremajanduse ümberkujundamine kestliku tuleviku nimel (COM(2021)0240), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust, mis käsitleb komisjoni teatist uue lähenemisviisi kohta kestliku sinise majanduse arendamiseks Euroopa Liidus – ELi meremajanduse ümberkujundamine kestliku tuleviku nimel (COM(2021)0240),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 2. detsembri 2021. aasta arvamust kestliku sinise majanduse ja vesiviljeluse kohta (NAT-VVI/020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 2. detsembri 2021. aasta arvamust kestliku sinise majanduse ja vesiviljeluse kohta (NAT-VVI/020),

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni pädevust merenduse programmitöö ja integreeritud merenduspoliitika valdkonnas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni pädevust merenduse programmitöö ja integreeritud merenduspoliitika valdkonnas,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse arengukomisjoni ning transpordi- ja turismikomisjoni arvamusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni ning transpordi- ja turismikomisjoni arvamusi,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A9-0089/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A9-0089/2022),

| A. | arvestades, et ELi sinine majandus pakub 4,5 miljonit otsest töökohta ning hõlmab kõiki ookeanide, merede ja rannikualadega seotud tööstusharusid ja sektoreid, olenemata sellest, kas need asuvad merekeskkonnas (nt laevandus, meritsi reisijatevedu, kalandus ja energiatootmine) või maismaal (nt sadamad, laevatehased, rannikuturism ja maismaa vesiviljelus); arvestades, et tegemist on meie majanduse laiaulatusliku ja kiiresti areneva sektoriga, mis on viimase kümnendi jooksul teinud märkimisväärseid edusamme moderniseerimiseks ja mitmekesisuse suurendamiseks ning millel on oluline roll keskkonna-, sotsiaal- ja majandusarengu edendamisel; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELi sinine majandus pakub 4,5 miljonit otsest töökohta ning hõlmab kõiki ookeanide, merede ja rannikualadega seotud tööstusharusid ja sektoreid, olenemata sellest, kas need asuvad merekeskkonnas (nt laevandus, meritsi reisijatevedu, kalandus ja energiatootmine) või maismaal (nt sadamad, laevatehased, rannikuturism ja maismaa vesiviljelus); arvestades, et tegemist on meie majanduse laiaulatusliku ja kiiresti areneva sektoriga, mis on viimase kümnendi jooksul teinud märkimisväärseid edusamme moderniseerimiseks ja mitmekesisuse suurendamiseks ning millel on oluline roll keskkonna-, sotsiaal- ja majandusarengu edendamisel;

| B. | arvestades, et kui ülemaailmset sinist majandust võrrelda rahvamajandusega, oleks see maailmas suuruselt seitsmes majandus ja ookean kui majandusüksus oleks G7 liige; arvestades, et see toimib planeedi suurimas ökosüsteemis, kuna ookeanid moodustavad 80 % kõigist eluvormidest; arvestades, et ookean ümbritseb ja toetab meid ning pakub inimeste tervisele elutähtsaid ressursse, rääkimata majanduslike suhete võrgustikust; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kui ülemaailmset sinist majandust võrrelda rahvamajandusega, oleks see maailmas suuruselt seitsmes majandus ja ookean kui majandusüksus oleks G7 liige; arvestades, et see toimib planeedi suurimas ökosüsteemis, kuna ookeanid moodustavad 80 % kõigist eluvormidest; arvestades, et ookean ümbritseb ja toetab meid ning pakub inimeste tervisele elutähtsaid ressursse, rääkimata majanduslike suhete võrgustikust;

| C. | arvestades, et sinise majanduse arendamine võib tugevasti kannustada majanduskasvu, majandusarengut ja töökohtade loomist, eelkõige rannikuäärsetes ning saareriikides ja -piirkondades ning äärepoolseimates piirkondades; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et sinise majanduse arendamine võib tugevasti kannustada majanduskasvu, majandusarengut ja töökohtade loomist, eelkõige rannikuäärsetes ning saareriikides ja -piirkondades ning äärepoolseimates piirkondades;

| D. | arvestades, et ELi sinise majanduse strateegias ei ole piisavalt arvesse võetud kalandussektorit, eelkõige väikesemahulist kalapüüki ja rannapüüki; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ELi sinise majanduse strateegias ei ole piisavalt arvesse võetud kalandussektorit, eelkõige väikesemahulist kalapüüki ja rannapüüki;

| E. | arvestades, et sinine majandus loob uusi väljavaateid ja töökohti, eelkõige sellistes valdkondades nagu avamere taastuvenergia, sinine biomajandus, biotehnoloogia ja soolatustamine; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et sinine majandus loob uusi väljavaateid ja töökohti, eelkõige sellistes valdkondades nagu avamere taastuvenergia, sinine biomajandus, biotehnoloogia ja soolatustamine;

| F. | arvestades, et valdkondlikud prioriteedid sinise majanduse arendamiseks võivad olla liikmesriigiti erinevad, olenevalt ühelt poolt traditsiooniliste või väljakujunenud sektorite arenguloost ja teiselt poolt iga liikmesriigi praegustest vahenditest ja kujunemisjärgus sektorite arengupotentsiaalist; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et valdkondlikud prioriteedid sinise majanduse arendamiseks võivad olla liikmesriigiti erinevad, olenevalt ühelt poolt traditsiooniliste või väljakujunenud sektorite arenguloost ja teiselt poolt iga liikmesriigi praegustest vahenditest ja kujunemisjärgus sektorite arengupotentsiaalist;

| G. | arvestades, et sinise majanduse potentsiaali ärakasutamise ettekäändel ei tohi meredel ja ookeanidel rakendada ressursside kasutamise viise ja kasvumudeleid, mis on juba osutunud mittesäästvateks; arvestades, et mere- ja ookeaniressursside kasutamisel tuleb rangelt arvestada vajadusega tagada nende nõuetekohane majandamine ja säilitamine, muutmata mereökosüsteemide tasakaalu; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et sinise majanduse potentsiaali ärakasutamise ettekäändel ei tohi meredel ja ookeanidel rakendada ressursside kasutamise viise ja kasvumudeleid, mis on juba osutunud mittesäästvateks; arvestades, et mere- ja ookeaniressursside kasutamisel tuleb rangelt arvestada vajadusega tagada nende nõuetekohane majandamine ja säilitamine, muutmata mereökosüsteemide tasakaalu;

| H. | arvestades, et mereruumi planeerimise direktiivis on sätestatud, et liikmesriigid peavad võtma arvesse selliste tegevuste ja kasutusviiside koostoimet nagu vesiviljelus, kalapüük ning taastuvenergia tootmise rajatised ja taristu, aga ka merekaableid, edendama asjakohaste tegevuste kooseksisteerimist ning kohaldama ökosüsteemipõhist lähenemisviisi; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et mereruumi planeerimise direktiivis on sätestatud, et liikmesriigid peavad võtma arvesse selliste tegevuste ja kasutusviiside koostoimet nagu vesiviljelus, kalapüük ning taastuvenergia tootmise rajatised ja taristu, aga ka merekaableid, edendama asjakohaste tegevuste kooseksisteerimist ning kohaldama ökosüsteemipõhist lähenemisviisi;

| I. | arvestades, et selleks, et ökoloogiliste võimaluste piires arenevat sinist majandust saaks pidada kestlikuks, ei pea mitte ainult kalandus- ja vesiviljelussektoris, vaid kõigis asjaomastes merendussektorites järgima võrdselt keskkonna, ühiskonna ja majanduse sammast; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et selleks, et ökoloogiliste võimaluste piires arenevat sinist majandust saaks pidada kestlikuks, ei pea mitte ainult kalandus- ja vesiviljelussektoris, vaid kõigis asjaomastes merendussektorites järgima võrdselt keskkonna, ühiskonna ja majanduse sammast;

| J. | arvestades, et ühise kalanduspoliitika eesmärk on tagada vee-elusressursside nõuetekohane kaitse ja majandamine ning et kalandus ja vesiviljelus oleksid pikas plaanis kestlikud ja neid juhitaks viisil, mis on kooskõlas majandusliku, sotsiaalse ja tööhõivealase kasu saamise ja toiduvarude parema kättesaadavuse eesmärkidega; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ühise kalanduspoliitika eesmärk on tagada vee-elusressursside nõuetekohane kaitse ja majandamine ning et kalandus ja vesiviljelus oleksid pikas plaanis kestlikud ja neid juhitaks viisil, mis on kooskõlas majandusliku, sotsiaalse ja tööhõivealase kasu saamise ja toiduvarude parema kättesaadavuse eesmärkidega;

| K. | arvestades, et ühine kalanduspoliitika peaks aitama kalandussektoris, sealhulgas väikesemahulise kalapüügi sektoris suurendada tootlikkust ja saavutada inimväärne elatustase, samuti stabiliseerida turge ning tagama toidu kättesaadavuse; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ühine kalanduspoliitika peaks aitama kalandussektoris, sealhulgas väikesemahulise kalapüügi sektoris suurendada tootlikkust ja saavutada inimväärne elatustase, samuti stabiliseerida turge ning tagama toidu kättesaadavuse;

| L. | arvestades, et kestliku arengu 14. eesmärgi kohaselt on hädavajalik kaitsta ookeane, meresid ja mereressursse ning edendada nende kestlikku kasutamist, samas kui kestliku arengu 2. eesmärgi kohaselt on hädavajalik tagada toiduga kindlustatus; arvestades, et alleesmärgiga nr 14.1 soovitakse ennetada ja oluliselt vähendada 2025. aastaks igasugust merereostust, eelkõige maismaal toimuva tegevuse tagajärjel, kaasa arvatud mereprügi ja toitainetega saastamine; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et kestliku arengu 14. eesmärgi kohaselt on hädavajalik kaitsta ookeane, meresid ja mereressursse ning edendada nende kestlikku kasutamist, samas kui kestliku arengu 2. eesmärgi kohaselt on hädavajalik tagada toiduga kindlustatus; arvestades, et alleesmärgiga nr 14.1 soovitakse ennetada ja oluliselt vähendada 2025. aastaks igasugust merereostust, eelkõige maismaal toimuva tegevuse tagajärjel, kaasa arvatud mereprügi ja toitainetega saastamine;

| M. | arvestades, et ookean on hädavajalik maapealse eluks, kuna see toodab 50 % hapnikust atmosfääris ning neelab umbes 25 % inimtekkelise süsinikdioksiidi heitkogustest ja 90 % ülemäärasest soojusest kliimasüsteemis, aga ka maailma kliima reguleerimiseks; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et ookean on hädavajalik maapealse eluks, kuna see toodab 50 % hapnikust atmosfääris ning neelab umbes 25 % inimtekkelise süsinikdioksiidi heitkogustest ja 90 % ülemäärasest soojusest kliimasüsteemis, aga ka maailma kliima reguleerimiseks;

| N. | arvestades, et mere elurikkuse taastamine, säilitamine ja kaitse ning mereressursside kestlik kasutamine on oluline miljoneid liike sisaldavate ookeanide tervise ja planeedi tervise kaitsmiseks ning mere ja merendusega seotud majandustegevusele aluse tagamiseks; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et mere elurikkuse taastamine, säilitamine ja kaitse ning mereressursside kestlik kasutamine on oluline miljoneid liike sisaldavate ookeanide tervise ja planeedi tervise kaitsmiseks ning mere ja merendusega seotud majandustegevusele aluse tagamiseks;

| O. | arvestades, et andmete kogumine merede ja ookeanide kalavarude teaduslikuks seireks ja hindamiseks, sealhulgas nende varude hindamine ohututesse bioloogilistesse piiridesse jäämise seisukohast, on nende kestliku majandamise seisukohast äärmiselt oluline; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et andmete kogumine merede ja ookeanide kalavarude teaduslikuks seireks ja hindamiseks, sealhulgas nende varude hindamine ohututesse bioloogilistesse piiridesse jäämise seisukohast, on nende kestliku majandamise seisukohast äärmiselt oluline;

| P. | arvestades, et märkimisväärne osa ookeanidest ja merepõhjast, eelkõige süvameres, on endiselt uurimata, ning arvestades, et sinise majanduse mis tahes tegevuse täieliku kestlikkuse tagamiseks on vaja täiendavaid teadusuuringuid; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et märkimisväärne osa ookeanidest ja merepõhjast, eelkõige süvameres, on endiselt uurimata, ning arvestades, et sinise majanduse mis tahes tegevuse täieliku kestlikkuse tagamiseks on vaja täiendavaid teadusuuringuid;

| Q. | arvestades, et kalandus ja vesiviljelus on sinise majanduse põhisektorid ning tähtsad valgu- ja mikrotoitainete allikad, mis on olulised toiduga kindlustatuse ja inimeste tervise jaoks; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et kalandus ja vesiviljelus on sinise majanduse põhisektorid ning tähtsad valgu- ja mikrotoitainete allikad, mis on olulised toiduga kindlustatuse ja inimeste tervise jaoks;

| R. | arvestades, et Euroopas on mere elurikkus surve all ning suure osa mereliikide ja -elupaikade kaitsestaatus on „ebasoodne“ või „teadmata“; arvestades, et mere elurikkuse vähenemisel on suur keskkonnaalane, sotsiaalne ja majanduslik mõju ELi kalandussektorile ning ranniku-, saarte ja äärepoolseimatele piirkondadele ning seetõttu tuleb see suundumus tagasi pöörata; arvestades, et elurikkus tuleb taastada koostöös kõigi sidusrühmadega, eelkõige kalandussektori ja teadusringkondadega; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Euroopas on mere elurikkus surve all ning suure osa mereliikide ja -elupaikade kaitsestaatus on „ebasoodne“ või „teadmata“; arvestades, et mere elurikkuse vähenemisel on suur keskkonnaalane, sotsiaalne ja majanduslik mõju ELi kalandussektorile ning ranniku-, saarte ja äärepoolseimatele piirkondadele ning seetõttu tuleb see suundumus tagasi pöörata; arvestades, et elurikkus tuleb taastada koostöös kõigi sidusrühmadega, eelkõige kalandussektori ja teadusringkondadega;

| S. | arvestades, et ranniku- ja saarekogukonnad on peamised sidusrühmad arutelus sinise majanduse potentsiaali ja selle rakendamise viiside üle; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et ranniku- ja saarekogukonnad on peamised sidusrühmad arutelus sinise majanduse potentsiaali ja selle rakendamise viiside üle;

| T. | arvestades, et ELi kaluritel ja kalakasvatajatel on kogu ELis oluline roll territoriaalse identiteedi, kultuuritraditsioonide, toiduga kindlustatuse, tööhõive ja sissetulekute kaitsmisel ja edendamisel; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et ELi kaluritel ja kalakasvatajatel on kogu ELis oluline roll territoriaalse identiteedi, kultuuritraditsioonide, toiduga kindlustatuse, tööhõive ja sissetulekute kaitsmisel ja edendamisel;

| U. | arvestades, et väikesemahulisel kalapüügil on oma eripära ja omad vajadused; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et väikesemahulisel kalapüügil on oma eripära ja omad vajadused;

| V. | arvestades, et harrastuskalapüügi sektor võib väärtusliku ja kestliku turismitegevusena aidata mitmekesistada rannikukogukondade sissetulekut; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et harrastuskalapüügi sektor võib väärtusliku ja kestliku turismitegevusena aidata mitmekesistada rannikukogukondade sissetulekut;

| W. | arvestades, et naised täidavad kalandus- ja vesiviljelussektoris olulist osa; arvestades, et on vaja suurendada nende nähtavust ning tagada sektoris võrdne juurdepääs tööhõivele ja naiste asjakohane õiguslik tunnustamine; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et naised täidavad kalandus- ja vesiviljelussektoris olulist osa; arvestades, et on vaja suurendada nende nähtavust ning tagada sektoris võrdne juurdepääs tööhõivele ja naiste asjakohane õiguslik tunnustamine;

| X. | arvestades, et ÜRO kestliku arengu eesmärkides nr 3, 6, 9 ja 12 rõhutatakse, kui tähtis on loomatervis, vee hea kvaliteet, kestlik innovatsioon ning kestlik tarbimine ja tootmine sinises majanduses; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et ÜRO kestliku arengu eesmärkides nr 3, 6, 9 ja 12 rõhutatakse, kui tähtis on loomatervis, vee hea kvaliteet, kestlik innovatsioon ning kestlik tarbimine ja tootmine sinises majanduses;

| Y. | arvestades, et veeloomade tervis ja heaolu on seotud toiduainete kvaliteediga; arvestades, et puudused loomade heaolu tagamisel ja loomakasvatuses võivad suurendada haiguste riski; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et veeloomade tervis ja heaolu on seotud toiduainete kvaliteediga; arvestades, et puudused loomade heaolu tagamisel ja loomakasvatuses võivad suurendada haiguste riski;

| Z. | arvestades, et põllumajandusel, eelkõige lämmastikupõhiste väetiste kasutamisel ja veekeskkonna eutrofeerumisel on märkimisväärne mõju mereökosüsteemidele ja kalandusele; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et põllumajandusel, eelkõige lämmastikupõhiste väetiste kasutamisel ja veekeskkonna eutrofeerumisel on märkimisväärne mõju mereökosüsteemidele ja kalandusele;

| AA. | arvestades, et kaluritel on merest prügi kogumisel väga oluline roll, olenemata sellest, kas tegemist on sihipäraste kampaaniate või prügi juhusliku kogumisega kalapüügi ajal; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et kaluritel on merest prügi kogumisel väga oluline roll, olenemata sellest, kas tegemist on sihipäraste kampaaniate või prügi juhusliku kogumisega kalapüügi ajal;

| AB. | arvestades, et 2020. aastaks seatud eesmärke saavutada Euroopa merede hea keskkonnaseisund ja lõpetada ülepüük ei täidetud; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et 2020. aastaks seatud eesmärke saavutada Euroopa merede hea keskkonnaseisund ja lõpetada ülepüük ei täidetud;

| AC. | arvestades, et 2018. aastal oli ELi kalandussektoris ligikaudu 163 600 töökohta, kusjuures laevad püüdsid 2019. aastal umbes 4,1 miljonit tonni eluskala; arvestades, et ELi 27 liikmesriigis toodeti 2018. aastal 1,1 miljonit tonni veeorganisme 3,7 miljardi euro väärtuses (18); |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et 2018. aastal oli ELi kalandussektoris ligikaudu 163 600 töökohta, kusjuures laevad püüdsid 2019. aastal umbes 4,1 miljonit tonni eluskala; arvestades, et ELi 27 liikmesriigis toodeti 2018. aastal 1,1 miljonit tonni veeorganisme 3,7 miljardi euro väärtuses (18);

| AD. | arvestades, et EL on kalandus- ja vesiviljelustoodete netoimportija ja sõltub ka edaspidi suuremas osas oma veeandide tarbimisel impordist, kusjuures 2018. aastal moodustas ELi import 34 % impordi ülemaailmsest väärtusest; arvestades, et ELi imporditavate kalandustoodete puhul tuleb järgida vähemalt samasuguseid kestlikkuse standardeid kui ELis; arvestades, et ELi kalandustoodete import peab olema otseselt seotud kestlike töökohtadega impordi-, töötlemis- ja jaemüügisektoris; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et EL on kalandus- ja vesiviljelustoodete netoimportija ja sõltub ka edaspidi suuremas osas oma veeandide tarbimisel impordist, kusjuures 2018. aastal moodustas ELi import 34 % impordi ülemaailmsest väärtusest; arvestades, et ELi imporditavate kalandustoodete puhul tuleb järgida vähemalt samasuguseid kestlikkuse standardeid kui ELis; arvestades, et ELi kalandustoodete import peab olema otseselt seotud kestlike töökohtadega impordi-, töötlemis- ja jaemüügisektoris;

| AE. | arvestades, et kliimamuutused on juba mõjutanud ELi kalandust, vesiviljelust ja rannikukogukondi; arvestades, et kliimakriis on avaldanud märkimisväärset mõju Euroopa merede tervisele ja kahjustanud sinise majanduse, eelkõige kalanduse ja vesiviljeluse vastupanuvõimet; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et kliimamuutused on juba mõjutanud ELi kalandust, vesiviljelust ja rannikukogukondi; arvestades, et kliimakriis on avaldanud märkimisväärset mõju Euroopa merede tervisele ja kahjustanud sinise majanduse, eelkõige kalanduse ja vesiviljeluse vastupanuvõimet;

| AF. | arvestades, et COVID-19 pandeemia on mõjutanud mitut sinise majanduse sektorit, eelkõige ranniku- ja mereturismi; arvestades, et sinine majandus võiks aidata parandada praeguse kriisi põhjustatud majanduslikku ja sotsiaalset kahju; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et COVID-19 pandeemia on mõjutanud mitut sinise majanduse sektorit, eelkõige ranniku- ja mereturismi; arvestades, et sinine majandus võiks aidata parandada praeguse kriisi põhjustatud majanduslikku ja sotsiaalset kahju;

| AG. | arvestades, et COVID-19 pandeemia on avaldanud märkimisväärset majanduslikku mõju kalandus- ja vesiviljelussektori töötajatele, kuna nõudlus on vähenenud ja paljudel laevadel puuduvad tingimused tervisekaitse tagamiseks; arvestades, et pandeemiast põhjustatud turuhäired on kahjustanud kalureid kogu ELis; arvestades, et kaluritel õnnestus endiselt tagada kvaliteetse toiduga varustamine ning seepärast tuleb kaluritele pöörata eritähelepanu nende tähtsuse tõttu ELi toiduga kindlustatuse tagamisel; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et COVID-19 pandeemia on avaldanud märkimisväärset majanduslikku mõju kalandus- ja vesiviljelussektori töötajatele, kuna nõudlus on vähenenud ja paljudel laevadel puuduvad tingimused tervisekaitse tagamiseks; arvestades, et pandeemiast põhjustatud turuhäired on kahjustanud kalureid kogu ELis; arvestades, et kaluritel õnnestus endiselt tagada kvaliteetse toiduga varustamine ning seepärast tuleb kaluritele pöörata eritähelepanu nende tähtsuse tõttu ELi toiduga kindlustatuse tagamisel;

| AH. | arvestades, et pandeemiaolukord on näidanud, kui tähtis on ülemaailmse tervise ja toidusüsteemide tuleviku jaoks vastupanuvõimeline keskkond, mida toetavad kestlikud tavad loodusvarade majandamisel; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et pandeemiaolukord on näidanud, kui tähtis on ülemaailmse tervise ja toidusüsteemide tuleviku jaoks vastupanuvõimeline keskkond, mida toetavad kestlikud tavad loodusvarade majandamisel;

| AI. | arvestades, et rannikukogukonnad peavad mitmekesistama oma sissetulekuallikaid, et seista vastu majandusšokkidele ja sotsiaalsetele vapustustele; |
| --- | --- |

AI.

arvestades, et rannikukogukonnad peavad mitmekesistama oma sissetulekuallikaid, et seista vastu majandusšokkidele ja sotsiaalsetele vapustustele;

| AJ. | arvestades, et ranniku- ja äärealade kogukonnad peavad oma sissetulekuallikate mitmekesistamisel suurendama vastupanuvõimet sellistele šokkidele nagu kliimamuutused; |
| --- | --- |

AJ.

arvestades, et ranniku- ja äärealade kogukonnad peavad oma sissetulekuallikate mitmekesistamisel suurendama vastupanuvõimet sellistele šokkidele nagu kliimamuutused;

| AK. | arvestades, et mere- ja rannikuturism on sinise majanduse tugisammas, kuna üle poole ELi majutusettevõtetest asuvad rannikualadel ja 30 % ööbimistest toimub rannakuurortides; arvestades, et komisjoni teatises turismi ja transpordi kohta 2020. aastal ja pärast seda (COM(2020)0550) rõhutatakse Euroopa maismaa ja mere looduskapitali kaitsmise ja taastamise tähtsust; |
| --- | --- |

AK.

arvestades, et mere- ja rannikuturism on sinise majanduse tugisammas, kuna üle poole ELi majutusettevõtetest asuvad rannikualadel ja 30 % ööbimistest toimub rannakuurortides; arvestades, et komisjoni teatises turismi ja transpordi kohta 2020. aastal ja pärast seda (COM(2020)0550) rõhutatakse Euroopa maismaa ja mere looduskapitali kaitsmise ja taastamise tähtsust;

| AL. | arvestades, et mere- ja rannikuturism moodustab 60 % sinise majanduse tööhõivest; arvestades, et konkurentsivõimeline, vastupidav ja sotsiaalselt õiglane sinine majandus vajab kõrgelt kvalifitseeritud ja haritud spetsialiste; arvestades, et sinise majanduse töökohad võivad edendada majanduskasvu ja karjäärivõimalusi; |
| --- | --- |

AL.

arvestades, et mere- ja rannikuturism moodustab 60 % sinise majanduse tööhõivest; arvestades, et konkurentsivõimeline, vastupidav ja sotsiaalselt õiglane sinine majandus vajab kõrgelt kvalifitseeritud ja haritud spetsialiste; arvestades, et sinise majanduse töökohad võivad edendada majanduskasvu ja karjäärivõimalusi;

| AM. | arvestades, et kalandusturism kui sektor võib olla rannikukogukondadele uus sissetulekuallikas, tagada samal ajal kalavarude kestlikkuse ja hea seisundi ning pakkuda sotsiaalseid ja tervisealaseid hüvesid; |
| --- | --- |

AM.

arvestades, et kalandusturism kui sektor võib olla rannikukogukondadele uus sissetulekuallikas, tagada samal ajal kalavarude kestlikkuse ja hea seisundi ning pakkuda sotsiaalseid ja tervisealaseid hüvesid;

| AN. | arvestades, et harrastuskalapüük on juba paljude Euroopa kogukondade jaoks kestlik ja väärtuslik turismivõimalus ning lisategevus; arvestades, et huvi harrastuskalapüügi vastu on paljudes riikides kasvanud, eriti pärast COVID-19 pandeemiat; |
| --- | --- |

AN.

arvestades, et harrastuskalapüük on juba paljude Euroopa kogukondade jaoks kestlik ja väärtuslik turismivõimalus ning lisategevus; arvestades, et huvi harrastuskalapüügi vastu on paljudes riikides kasvanud, eriti pärast COVID-19 pandeemiat;

| AO. | arvestades, et kestliku taristu arendamine rannikualadel aitab säilitada elurikkust, ranniku ökosüsteeme ja maastikke, mis omakorda tugevdab turismi ja rannikualade majanduse kestlikku arengut; |
| --- | --- |

AO.

arvestades, et kestliku taristu arendamine rannikualadel aitab säilitada elurikkust, ranniku ökosüsteeme ja maastikke, mis omakorda tugevdab turismi ja rannikualade majanduse kestlikku arengut;

| AP. | arvestades, et sinine majandus mängib üliolulist rolli selliste äärepoolseimate piirkondade jõukuse puhul, mis oma eraldatuse tõttu sõltuvad eelkõige sinisel majandusel põhinevatest tegevusaladest, nagu meretransport, laevandus ja turism; |
| --- | --- |

AP.

arvestades, et sinine majandus mängib üliolulist rolli selliste äärepoolseimate piirkondade jõukuse puhul, mis oma eraldatuse tõttu sõltuvad eelkõige sinisel majandusel põhinevatest tegevusaladest, nagu meretransport, laevandus ja turism;

| AQ. | arvestades, et sadamatel on oluline roll kestliku sinise majanduse eesmärkide saavutamisel, ning arvestades, et sadamate kestlikkuse suurendamine edendab rannikukogukondade kestlikku arengut; arvestades, et sadamad on äärepoolseimate piirkondade oluline kauba- ja reisijateveo sõlmpunkt; |
| --- | --- |

AQ.

arvestades, et sadamatel on oluline roll kestliku sinise majanduse eesmärkide saavutamisel, ning arvestades, et sadamate kestlikkuse suurendamine edendab rannikukogukondade kestlikku arengut; arvestades, et sadamad on äärepoolseimate piirkondade oluline kauba- ja reisijateveo sõlmpunkt;

| AR. | arvestades, et sadamad on piirkondade ja riikide ühenduvuse ja majanduse jaoks üliolulised ning aitavad olulisel määral edendada kestlikku arengut, mis aitab võidelda elurikkuse vähenemise vastu, nagu on märgitud ELi uues elurikkuse strateegias aastani 2030; arvestades, et Euroopa tööstuse muutumisel (näiteks avamere taastuvenergia kasutamise laiendamisega) muutub ka sadamate roll; |
| --- | --- |

AR.

arvestades, et sadamad on piirkondade ja riikide ühenduvuse ja majanduse jaoks üliolulised ning aitavad olulisel määral edendada kestlikku arengut, mis aitab võidelda elurikkuse vähenemise vastu, nagu on märgitud ELi uues elurikkuse strateegias aastani 2030; arvestades, et Euroopa tööstuse muutumisel (näiteks avamere taastuvenergia kasutamise laiendamisega) muutub ka sadamate roll;

| AS. | arvestades, et ELi laevatehased võiksid kasutada võimalusi, mis avanevad kiiresti kasvaval uuenduslikul energiatõhusate teeninduslaevade turul; |
| --- | --- |

AS.

arvestades, et ELi laevatehased võiksid kasutada võimalusi, mis avanevad kiiresti kasvaval uuenduslikul energiatõhusate teeninduslaevade turul;

| AT. | arvestades, et erinevad sinise majandusega seotud tegevused, mida viiakse ellu ühes ruumis, tekitavad konkurentsi, reostust ja mereruumi haldamise konflikte, mis mõjutavad peamiselt kalapüüki, eelkõige väikesemahulist kalapüüki, ja rannikukogukondi; arvestades, et mereruumi planeerimine on äärmiselt oluline, et vältida kasvavat konkurentsi ja mereruumi haldamise konflikte; |
| --- | --- |

AT.

arvestades, et erinevad sinise majandusega seotud tegevused, mida viiakse ellu ühes ruumis, tekitavad konkurentsi, reostust ja mereruumi haldamise konflikte, mis mõjutavad peamiselt kalapüüki, eelkõige väikesemahulist kalapüüki, ja rannikukogukondi; arvestades, et mereruumi planeerimine on äärmiselt oluline, et vältida kasvavat konkurentsi ja mereruumi haldamise konflikte;

| AU. | arvestades, et mereruumi planeeringutega peaksid liikmesriigid püüdma toetada mereliste energeetikasektorite, merevedude ning kalandus- ja vesiviljelussektori kestlikku arengut ning kaitsta, säilitada ja parandada keskkonda, sealhulgas suurendada selle vastupanuvõimet kliimamuutuse mõjule; arvestades, et sellega seoses tuleks eritähelepanu pöörata kalandus- ja vesiviljelussektori huvidele ning neid ei tohiks kõrvale jätta, kui liikmesriigid jätkavad oma tööd ja muudavad riiklikke mereruumi planeeringuid; |
| --- | --- |

AU.

arvestades, et mereruumi planeeringutega peaksid liikmesriigid püüdma toetada mereliste energeetikasektorite, merevedude ning kalandus- ja vesiviljelussektori kestlikku arengut ning kaitsta, säilitada ja parandada keskkonda, sealhulgas suurendada selle vastupanuvõimet kliimamuutuse mõjule; arvestades, et sellega seoses tuleks eritähelepanu pöörata kalandus- ja vesiviljelussektori huvidele ning neid ei tohiks kõrvale jätta, kui liikmesriigid jätkavad oma tööd ja muudavad riiklikke mereruumi planeeringuid;

| AV. | arvestades, et Pariisi kokkuleppe eesmärk on hoida globaalset soojenemist märgatavalt alla 2 oC, eelistatavalt kuni 1,5 oC, võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega; |
| --- | --- |

AV.

arvestades, et Pariisi kokkuleppe eesmärk on hoida globaalset soojenemist märgatavalt alla 2 oC, eelistatavalt kuni 1,5 oC, võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega;

| AW. | arvestades, et valitsustevahelise kliimamuutuste paneeli eriaruanne ookeani ja krüosfääri kohta muutuvas kliimas esitab tõendeid teadusliku teabe ning kohalike ja põlisrahvaste teadmiste ühendamise kasulikkuse kohta vastupanuvõime parandamiseks; |
| --- | --- |

AW.

arvestades, et valitsustevahelise kliimamuutuste paneeli eriaruanne ookeani ja krüosfääri kohta muutuvas kliimas esitab tõendeid teadusliku teabe ning kohalike ja põlisrahvaste teadmiste ühendamise kasulikkuse kohta vastupanuvõime parandamiseks;

| AX. | arvestades, et kooskõlas rohelise kokkuleppe eesmärkidega püüab EL saavutada kliimaneutraalsuse hiljemalt 2050. aastaks; arvestades, et EL on teinud ettepaneku seada eesmärgiks vähendada 2030. aastaks kasvuhoonegaaside heidet vähemalt 55 %; arvestades, et avamere taastuvenergia on üks võimalus, mida liikmesriigid saavad selle eesmärgi saavutamiseks kasutada; arvestades, et sellel peaks olema keskne roll nende eesmärkide saavutamisel integreeritud lähenemisviisi kaudu, milles võetakse arvesse kestlikkuse kolme sammast; |
| --- | --- |

AX.

arvestades, et kooskõlas rohelise kokkuleppe eesmärkidega püüab EL saavutada kliimaneutraalsuse hiljemalt 2050. aastaks; arvestades, et EL on teinud ettepaneku seada eesmärgiks vähendada 2030. aastaks kasvuhoonegaaside heidet vähemalt 55 %; arvestades, et avamere taastuvenergia on üks võimalus, mida liikmesriigid saavad selle eesmärgi saavutamiseks kasutada; arvestades, et sellel peaks olema keskne roll nende eesmärkide saavutamisel integreeritud lähenemisviisi kaudu, milles võetakse arvesse kestlikkuse kolme sammast;

| AY. | arvestades, et 2030. aastani kestva ELi elurikkuse strateegia kohaselt tuleb teha ettepanek kehtestada õiguslikult siduvad looduse taastamise eesmärgid kooskõlas eesmärgiga kaitsta 30 % ELi merealast, millest 10 % suhtes tuleks kohaldada rangeid kaitsemeetmeid; |
| --- | --- |

AY.

arvestades, et 2030. aastani kestva ELi elurikkuse strateegia kohaselt tuleb teha ettepanek kehtestada õiguslikult siduvad looduse taastamise eesmärgid kooskõlas eesmärgiga kaitsta 30 % ELi merealast, millest 10 % suhtes tuleks kohaldada rangeid kaitsemeetmeid;

| AZ. | arvestades, et iga ELi merepiirkonna jaoks on vaja spetsiaalseid suuniseid ja mõistlikku kavandamist seoses eesmärkidega, mida merekaitsealadel soovitakse saavutada; |
| --- | --- |

AZ.

arvestades, et iga ELi merepiirkonna jaoks on vaja spetsiaalseid suuniseid ja mõistlikku kavandamist seoses eesmärkidega, mida merekaitsealadel soovitakse saavutada;

| BA. | arvestades, et äärepoolseimad piirkonnad on bioloogilise mitmekesisuse poolest rikkad tõelised looduslikud laborid ja kaitsealad, mis vajavad hädasti kaitset, eriti nende peamiselt arhipelaagilise olemuse ja märkimisväärsete rannikualade tõttu; |
| --- | --- |

BA.

arvestades, et äärepoolseimad piirkonnad on bioloogilise mitmekesisuse poolest rikkad tõelised looduslikud laborid ja kaitsealad, mis vajavad hädasti kaitset, eriti nende peamiselt arhipelaagilise olemuse ja märkimisväärsete rannikualade tõttu;

| BB. | arvestades, et ökosüsteemide majandamine nõuab terviklikku lähenemisviisi, mille puhul võetakse arvesse kõiki elurikkuse vähenemise põhjuseid, nagu kliimamuutused, ookeanide hapestumine, võõrliikide esinemine, rannikuerosioon jms; arvestades, et vaja on mereressursside majandamise ja kaitsmise ülemaailmset visiooni, raamistikku ja ökosüsteemipõhist lähenemisviisi; |
| --- | --- |

BB.

arvestades, et ökosüsteemide majandamine nõuab terviklikku lähenemisviisi, mille puhul võetakse arvesse kõiki elurikkuse vähenemise põhjuseid, nagu kliimamuutused, ookeanide hapestumine, võõrliikide esinemine, rannikuerosioon jms; arvestades, et vaja on mereressursside majandamise ja kaitsmise ülemaailmset visiooni, raamistikku ja ökosüsteemipõhist lähenemisviisi;

| BC. | arvestades, et kliimamuutused kujundavad üha enam ümber mitmesuguste kalaliikide leviku- ja rändemustreid ning mõjutavad arengumaade väikesemahulist kalapüüki, mis on nende mõju suhtes kaitsetum; |
| --- | --- |

BC.

arvestades, et kliimamuutused kujundavad üha enam ümber mitmesuguste kalaliikide leviku- ja rändemustreid ning mõjutavad arengumaade väikesemahulist kalapüüki, mis on nende mõju suhtes kaitsetum;

| BD. | arvestades, et ebaseaduslik kalapüük kujutab endast suurt ohtu mereressurssidele, kuna kahandab kalavarusid, hävitab mereelupaiku, tekitab ebaausat konkurentsi ning seab ohtu rannikupiirkondades ja saartel kalandusega tegelevate kogukondade elatusvahendid; |
| --- | --- |

BD.

arvestades, et ebaseaduslik kalapüük kujutab endast suurt ohtu mereressurssidele, kuna kahandab kalavarusid, hävitab mereelupaiku, tekitab ebaausat konkurentsi ning seab ohtu rannikupiirkondades ja saartel kalandusega tegelevate kogukondade elatusvahendid;

| BE. | arvestades, et on oluline, et liikmesriigid rakendaksid ELi kalanduse kontrollikorda, mis on lihtne, läbipaistev ja tulemuslik, et tagada sektori kestlikkuseesmärkide täitmine; |
| --- | --- |

BE.

arvestades, et on oluline, et liikmesriigid rakendaksid ELi kalanduse kontrollikorda, mis on lihtne, läbipaistev ja tulemuslik, et tagada sektori kestlikkuseesmärkide täitmine;

| BF. | arvestades, et tarbimisharjumuste mitmekesistamisel on tarbijate käitumise seisukohast äärmiselt oluline parem jälgitavus ning juurdepääs teabele toiteväärtuse, päritolu ja tootmiskoha kohta; |
| --- | --- |

BF.

arvestades, et tarbimisharjumuste mitmekesistamisel on tarbijate käitumise seisukohast äärmiselt oluline parem jälgitavus ning juurdepääs teabele toiteväärtuse, päritolu ja tootmiskoha kohta;

Üldine lähenemisviis ELi sinisele majandusele

| 1. | väljendab heameelt komisjoni uue kestliku sinise majanduse ELi strateegia üle; peab siiski kahetsusväärseks, et eri sektorites, eelkõige kalanduses ja vesiviljeluses kui sinise majanduse olulistes sektorites puuduvad konkreetsed eesmärgid; juhib tähelepanu sellele, et uued seadusandlikud ettepanekud ja tegevuskavad peavad alati põhinema parimal kättesaadaval teaduslikul teabel ning keskkonna-, sotsiaalse ja majandusliku mõju hindamistel; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nõuab sinise majanduse laiapõhjalist määratlemist, mis hõlmab kõiki ookeanide, merede ja rannikualadega seotud valdkondlikke ja valdkondadevahelisi tegevusi, sealhulgas otseseid ja kaudseid toetusmeetmeid, ning milles võetakse asjakohaselt arvesse kalandussektorit; juhib tähelepanu innovatsiooni valdkondadeülesele olulisusele kõigi, nii traditsiooniliste kui ka alles kujunemisjärgus tegevuste puhul; |
| --- | --- |

2.

| 3. | juhib tähelepanu vajadusele edendada integreeritud lähenemisviisi sinise majanduse eri sektoritele, tunnustades ja arvestades liikmesriikide prioriteete ja toetades liikmesriike nende prioriteetide väljatöötamisel; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab, et sinine majandus üldiselt mängib otsustavat rolli, eelkõige äärepoolseimates piirkondades, ning võib aidata nõrgendada kliimamuutuste mõju, edendada looduspõhiseid lahendusi ning parandada mereressursside kasutamist; |
| --- | --- |

4.

| 5. | juhib tähelepanu sinise majanduse mõne traditsioonilisema sektori (muu hulgas näiteks kalapüük ning laevaehitus ja -remont) negatiivsele arengusuundumusele ja selgele kahanemisele, eriti piirkondades, kus need on kohaliku elu alustalad, mis toetavad majandustegevust kas tootmisahela eelnevas või järgnevas etapis, loovad töökohti ja edendavad kasvu; on seisukohal, et ühestki sinise majanduse strateegiast ei tohi neid tegevusalasid ja piirkondi välja jätta, vaid tuleb esile tuua innovatsioonipotentsiaal kõnealuse kahanemise tõusule pööramiseks; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab, et sinise majanduse edendamine on keskse tähtsusega majanduse kui terviku elavdamisel ja mitme COVID-19 pandeemia tagajärjel tõsiselt kannatada saanud sektori, näiteks transpordi ja turismi majanduslike ja sotsiaalsete aspektide taastamisel; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nõuab kõigi kättesaadavate rahastamisvahendite, sealhulgas struktuuri- ja investeerimisfondide paremat ja koordineeritumat rakendamist, et sinise majanduse strateegiat paremini edendada; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kutsub komisjoni üles hindama tihedas koostöös liikmesriikidega kalandussektori erivajadusi sinise majanduse rahastamise kontekstis (sektori, piirkonna, riigi ja Euroopa tasandil), et kasutada ära selle kasvu- ja töökohtade loomise potentsiaal; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab, et sinise majanduse arendamine nõuab rohkem investeeringuid teadmistesse ning et merekeskkonna mõistmise parandamiseks peavad EL ja liikmesriigid tagama märkimisväärse rahastamise korra sellisel alusel, mis tagab pikaajalise järjepidevuse ja prognoositavuse; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rõhutab vajadust sinise majanduse asjakohase rahalise toetamise järele, et võimaldada suuremahulisi investeeringuid teadusuuringutesse, tehnoloogiasse ja taristusse ELi ja liikmesriikide tasandil; kutsub seetõttu komisjoni ja sektori ettevõtjaid üles hindama, kas ELi meretranspordialase partnerluse loomine, sealhulgas erasektoriga, on kasulik ELi ja rahvusvahelisel tasandil, et lahendada praeguseid rahvusvahelise kaubanduse ja tarneahela probleeme, edendada sektoris innovatsiooni ja konkurentsivõimet, aidata kaasa CO2 heite vähendamisele, luua taristu kaldalt tuleva elektri ning alternatiivkütuste laadimiseks ja tarnimiseks sadamates ja kaubaterminalides ning töötada välja jäätmekäitluskavad Atlandi, Vahemere ja Läänemere sadamate jaoks; väljendab seetõttu heameelt Euroopa partnerluse loomise üle kliimaneutraalse, kestliku ja tootliku sinise majanduse nimel, mille eesmärk on kooskõlastada riiklikke, piirkondlikke ja ELi teadus- ja innovatsiooniprioriteete; |
| --- | --- |

10.

| 11. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid algataksid uued projektid ja looksid uued vahendid kõigile sinise majanduse sidusrühmadele, et nende tegevuse aluseks oleksid loodusvarade vastutustundlik ja säästev kasutamine, CO2 heite vähendamine ja ringmajandus; rõhutab, et kestlik sinine majandus peab arenema ökoloogiliste võimaluste piires, põhinema teaduslikel nõuannetel ja soodustama tervet merekeskkonda; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab, et kõikides sinise majanduse valdkondades tuleb rakendada integreeritud ökosüsteemipõhist lähenemisviisi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kutsub komisjoni üles esitama ettepanekud seadusandlike ja muude kui seadusandlike algatuste kohta, tuginedes nende algatuste nõuetekohasele mõju hindamisele kalandus- ja vesiviljelussektoris ning tagades, et sinisest majandusest saab Euroopa rohelise kokkuleppe ja sellega seotud järgnevate ELi strateegiate üldeesmärkide saavutamise nurgakivi; rõhutab, et sinise majanduse vajalik ümberkujundamine hoogustab uuendustegevust ning stimuleerib töökohtade loomist ja majanduslikke võimalusi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab, et ranniku- ja ookeanist sõltuvad kogukonnad saavad aidata kaasa kestliku sinise majanduse arengule, mis arvestab nende konkreetseid olusid ja vajadusi; rõhutab, et nad võivad juhtida mitmesuguseid katseprojekte, mis on seotud näiteks avamere taastuvenergia tehnoloogiaga või looduspõhise tegevuse arendamisega või puudutavad säästva kalanduse ja vesiviljeluse osatähtsust tervislike, vastupidavate ja ohutute toidusüsteemide loomisel; |
| --- | --- |

14.

| 15. | on seisukohal, et ranniku- ja saarekogukonnad, eriti need, kes tegelevad kalandusega, peaksid täiel määral osalema kõigis sinise majanduse arenguetappides, kuna see on oluline eeltingimus sinise majanduse potentsiaali realiseerimiseks innovatsiooni, töökohtade, jõukuse ja kestliku arengu seisukohast; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rõhutab, et sinise majanduse kõigi sektorite suhtes on vaja terviklikku lähenemisviisi, milles võetakse nõuetekohaselt arvesse nende vastastikku mõju, tagamaks et ühe sektori tegevus ei takista teise sektori tegevust ega ole sellega vastuolus; märgib, et see on oluline ka merekeskkonna kaitse seisukohast; rõhutab vajadust koostööpõhise, kaasava ja valdkondadevahelise mereruumi planeerimise järele; rõhutab sellega seoses tulemusliku ökosüsteemipõhise mereruumi planeerimise tähtsust ökoloogiliste, sotsiaalsete ja majanduslike eesmärkide saavutamiseks, muu hulgas kliimaneutraalsele ühiskonnale ülemineku kontekstis; on seisukohal, et mereruumi planeerimine loob sektoritevahelise koostoime ja tagab kaluritele elatusvahendid; peab kahetsusväärseks, et enamik liikmesriike on viivitanud mereruumi planeeringute kehtestamisega, mida on nõutud direktiivis 2014/89/EL; kutsub komisjoni üles tagama, et läbivaadatud direktiiv esitataks 2022. aastal õigel ajal, ning lisama sellele vajaduse korral parandusmeetmeid; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rõhutab, et algatustes, mille eesmärk on viia ellu ELi kestliku sinise majanduse uus visioon, tuleb arvesse võtta maismaa ja mere koostoimet; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rõhutab, kui oluline on sõlmida kahepoolsed partnerluslepingud kolmandate riikidega, eelkõige lepingud, mis käsitlevad säästva kalapüügi partnerlusi ning võitlust ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu; rõhutab, et kahepoolsetes partnerluskokkulepetes tuleks püüda järgida rangeimaid keskkonnaalase, majandusliku ja sotsiaalse kestlikkuse kriteeriume ning need peaksid põhinema parimatel kättesaadavatel teaduslikel nõuannetel; |
| --- | --- |

18.

| 19. | on mures ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi juhtumite pärast ELi vetest väljaspool; tuletab meelde, et ebaseaduslik, teatamata ja reguleerimata kalapüük, mida soodustab mugavuslipu all sõitmise tava, kahjustab rannikuriikide elanike toiduga kindlustatust ja elatusvahendeid ja loob samal ajal soodsa pinnase piraatlusele; nõuab tugevat ülemaailmset hoiatavate sanktsioonide süsteemi ja mitmekülgset lähenemisviisi kõnealuse kalapüügi vastu võitlemiseks; rõhutab vajadust piirata mugavuslipu kasutamise ja lipuvahetuse võimalusi ning tegeleda laevade merel ümberlaadimise küsimusega, kuna need on olulised vahendid kõnealust kalapüüki võimaldavate õiguslike lünkade kõrvaldamiseks; kutsub ELi laiemas plaanis üles suurendama korruptsioonivastase võitluse suutlikkust, edendades riikide ametiasutuste vahelist ja rahvusvahelist koostööd, parandades ELi toetusel arengumaade kalandusinspektorite järelevalvetegevust ning toetades piirkondlikke seire-, kontrolli- ja järelevalvekeskusi ja rakkerühmi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rõhutab vajadust võidelda ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu järjepideval, tulemuslikul ja kõikehõlmaval viisil; kutsub komisjoni üles vaatama läbi oma nn kollase kaardi riikidega peetavad arutelud; rõhutab, kui tähtis on toodete jälgitavus ja ebaseaduslikust kalapüügist saadud mereandide impordi keelustamine; kutsub liikmesriike üles võtma tõeliselt range lähenemisviisi kahtlastest kolmandatest riikidest pärit laevade lossimise suhtes; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab, kui oluline on tõhustada dialoogi Vahemere piirkonna riikidega, eelkõige lõunakaldal asuvate riikidega, ning suurendada selliste projektide rahastamist, mis on suunatud rahvusvahelisele koostööle sinise majanduse sektorites (Interregi programmid Next Med ja Euro-MED (2021–2027), algatus Switch Med jms); |
| --- | --- |

21.

| 22. | rõhutab, et mõnedele väljastpoolt ELi pärit laevastikele, mis tegelevad kalapüügiga samas piirkonnas ja ekspordivad kalandustooteid Euroopa turule, kehtivad leebemad kestlikkuse standardid ja see kahjustab Euroopa kalurite konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rõhutab vajadust luua võrdsed tingimused kolmandatest riikidest imporditud toodetega ja tagada, et kõik ELis tarbitavad kalandus- ja vesiviljelustooted on toodetud kestlike toidusüsteemide abil ja vastavad rohelise kokkuleppe eesmärkidele; kutsub komisjoni üles võtma kõik vajalikud meetmed, et tagada üldine ausa konkurentsi keskkond Maailma Kaubandusorganisatsiooni raames ja eelkõige ELi kaubanduslepingutes; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles jätkama ELi laevadel töötavate kolmandate riikide kodanike õiguste ja töötingimuste tugevdamist ning tagama kõigile kalandus- ja vesiviljelussektoris ning kõigis muudes sinise majanduse sektorites töötavatele inimestele õiglane töötasu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | rõhutab vajadust tugevdada koostööd ja koordineerida meetmeid käimasolevate mitmepoolsete foorumite raames, nagu ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioon, bioloogilise mitmekesisuse konventsioon, kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 „Muudame oma maailma“ ning muud nendega seotud rahvusvahelised ja mitmepoolsed protsessid, et edendada mere ja magevee elurikkuse kaitset, säilitamist, kestlikku majandamist ja taastamist ning aidata samal ajal kaasa muude kestliku arengu eesmärkide saavutamisele; rõhutab, et Hiinas Kunmingis toimuv ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 15. istungjärk annab hea võimaluse leppida kokku sellega seotud ülemaailmsetes meetmetes; |
| --- | --- |

25.

| 26. | võtab teadmiseks eesmärgi kaitsta 2030. aastaks 30 % maailma ookeanidest, kuid hoiatab, et seda ei tohiks teha toiduga kindlustatuse, kalurite, vesiviljelustootjate, põlisrahvaste ega kohalike kogukondade arvelt; |
| --- | --- |

26.

| 27. | väljendab heameelt komisjoni võetud kohustuse üle määrata Lõuna-Jäämeres kolm suurt merekaitseala; peab kahetsusväärseks, et Antarktika vete elusressursside kaitse komisjon (CCAMLR) ei jõudnud 2021. aastal taas nende kaitsealade suhtes kokkuleppele; |
| --- | --- |

27.

| 28. | rõhutab, kui olulist osa täidavad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, kuna nende ülesanne on aidata teha kindlaks ja määrata koos liikmesriikidega täiendavad merekaitsealad; |
| --- | --- |

28.

| 29. | tuletab meelde, et teadusuuringud, eelkõige valitsustevahelise kliimamuutuste paneeli eriaruanne ookeani ja krüosfääri kohta muutuvas kliimas, näitavad üha enam, et elurikkuse, kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise eesmärke on võimalik paremini saavutada, kui kaluritel ja kohalikel kogukondadel on otsene kontroll nende ressursside majandamise üle, millest nad sõltuvad; rõhutab, et rannikukogukondade majandatavad ökosüsteemid on ühed rikkaimad ja tootlikemad ning aitavad ka kaasa rannikualade kohanemisele kliimamuutuste tagajärgedega; juhib tähelepanu ookeanide hõivamise riskidele seoses mereruumi planeerimisega; rõhutab seetõttu vajadust kindlustada väikesemahulist kalapüüki, tagada valdusõiguse vastutustundlik juhtimine ja panna sinise majanduse sektoris tegutsevad ELi ettevõtjatest kasusaajad aru andma, kui nende tegevuse kaudu rikutakse inimõigusi; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kutsub ELi ja partnerriike üles tuginema oma kliimamuutuste leevendamise strateegiates põlisrahvaste oskusteabele ja edendama aktiivselt kaasavat majandamist, mis on osutunud tulemuslikuks rannikukogukondade vastupanuvõime suurendamisel; |
| --- | --- |

30.

| 31. | on seisukohal, et ookeanide majandamisel tuleks sinise majanduse suhtes võtta valdkondadevaheline lähenemisviis ja tagada seeläbi kõigi meremajanduse tegevusalade võrdne kohtlemine; toetab ookeani tunnustamist inimkonna ühise varana ning nõuab, et säästva kalapüügi partnerluslepingud oleksid alati kooskõlas 2030. aasta kestliku arengu eesmärkidega, ELi keskkonnakohustuste ja -eesmärkidega ning ühise kalanduspoliitika kohustuste ja eesmärkidega; |
| --- | --- |

31.

| 32. | väljendab muret selle pärast, et säästva kalapüügi partnerluslepingute alusel antav valdkondlik toetus ei too sageli otsest kasu kolmandate riikide kohalikele kalandus- ja rannikukogukondadele, ning kutsub seetõttu komisjoni üles siduma säästva kalapüügi partnerluslepingud tihedalt ELi kestliku arengu programmitööga; |
| --- | --- |

32.

| 33. | rõhutab, et säästva kalapüügi partnerluslepingud peavad muutuma kohalike siniste majanduste arendamise vahendiks; on seisukohal, et ebapiisavate andmete tõttu on keeruline hinnata, kuidas on säästva kalapüügi partnerluslepingud aidanud saavutada partnerriikides kestliku arengu eesmärke; nõuab tungivalt, et EL suurendaks seoses säästva kalapüügi partnerluslepingutega läbipaistvust, andmete kogumist (eelkõige püügi, laevade registreerimise ja töötingimuste kohta) ja aruandlusnõudeid ning looks tsentraliseeritud sotsiaal-majandusliku andmebaasi, mis hõlmab kõiki ELi laevu, olenemata nende tegevuskohast; |
| --- | --- |

33.

| 34. | rõhutab vajadust kaasata säästva kalapüügi partnerluslepingu läbirääkimistesse ja nende rakendamisperioodi jooksul kõiki sidusrühmi ning tagada, et võetaks arvesse nende kogukondade vajadusi, keda kõnealused partnerlused kõige enam mõjutavad; |
| --- | --- |

34.

| 35. | peab kahetsusväärseks, et puudub järelevalve rakendamise ja rahaliste vahendite nõuetekohase kasutamise üle; väljendab muret selle pärast, et säästva kalapüügi partnerluslepingute alusel antav valdkondlik toetus ei too väikesemahulise kalapüügiga tegelevatele kaluritele sageli otsest kasu; kutsub komisjoni üles siduma säästva kalapüügi partnerluslepingud tihedalt ELi arenguabiga, et suurendada rannikukogukondade jaoks lisaväärtust; kutsub lisaks komisjoni üles avaldama ennetavalt aastaaruandeid valdkondliku toetuse kasutamise kohta, et paremini jälgida ELi avaliku sektori rahaliste vahendite kasutamist; |
| --- | --- |

35.

| 36. | väljendab heameelt piirkondlike merekonventsioonide ja piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide rolli üle; kutsub komisjoni üles andma piirkondlikele kalavarude majandamise organisatsioonidele laiaulatuslikud volitused, et kaitsta kalavarusid arengumaades ja rahvusvahelistes vetes, eelkõige parandades selliste liikide nagu troopikatuuni varude majandamist, vähendades tagasiheidet, rakendades ettevaatusprintsiipi ohustatud liikide ja ohualdiste mereökosüsteemide kaitse tagamiseks ning parandades kättesaadavaid andmeid, nõuetele vastavust ja otsuste tegemise läbipaistvust; |
| --- | --- |

36.

| 37. | nõuab üldisemalt kalavarude majandamise tavade ja järelevalve parandamist ning ökomärgise ja uute tehnoloogiate (nt plokiahela) arendamist, et parandada toodete jälgitavust; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kutsub ELi üles pakkuma tehnilist abi arengumaade tootjatele, eelkõige väiketootjatele; |
| --- | --- |

38.

| 39. | tuletab meelde, et kõik Lääne-Aafrikas kalapüügiga seotud riigid peaksid ühiselt asutama piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni, eelkõige ühiste kalavarude, näiteks väikeste pelaagiliste kalade kasutamiseks, nagu see on nõutav vastavalt rahvusvahelisele õigusele, asjakohastele riigisisesetele õigusaktidele, kogu Aafrikat hõlmavale ja piirkondlikule kalanduspoliitikale ja muudele vahenditele; on seisukohal, et kõnealune majandamiskord peaks olema kooskõlas ettevaatusprintsiibi ja ökosüsteemipõhise lähenemisviisiga, millega tagatakse, et lubatud kogupüük jääb ohututesse bioloogilistesse piiridesse; |
| --- | --- |

39.

| 40. | nõuab tungivalt, et EL edendaks ja kaitseks tulemuslikult Aafrikas väikesemahulist kalapüüki, mis on ookeaniäärse elanikkonna peamine elatusvahend, käsitledes seda tulevase ELi ja Aafrika sinise rakkerühma nurgakivina, nt rahastades FAO säästvat väikesemahulist kalapüüki käsitlevate rahvusvaheliste suuniste rakendamist; |
| --- | --- |

40.

| 41. | rõhutab, et muude tegurite hulgas võib kalajahu ja kalaõli tootmine põhjustada ülepüüki arengumaades, eelkõige Lääne-Aafrikas; nõuab kohustuslikke hoolsusmeetmeid tagamaks, et kogu mereannitööstuse tarneahel oleks õiglane ja täielikult jälgitav, selles ei kasutata ebaseaduslikust, teatamata ja reguleerimata kalapüügist saadud tooteid ning see ei ole seotud inimõiguste rikkumistega, sealhulgas inimkaubanduse ja orjapidamisega; |
| --- | --- |

41.

| 42. | väljendab heameelt piirkondlike merekonventsioonide ja piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide rolli üle juhtimise tugevdamisel parimate kättesaadavate teaduslike andmete põhjal, mis peaksid olema kõigile ettevõtjatele kergesti kättesaadavad; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kutsub komisjoni üles andma piirkondlikele kalavarude majandamise organisatsioonidele laiaulatuslikud volitused, et kaitsta kalavarusid arengumaades ja rahvusvahelistes vetes, eelkõige parandades selliste liikide nagu troopikatuuni varude majandamist, vähendades tagasiheidet, kohaldades ettevaatusprintsiipi ohustatud liikide ja ohualdiste mereökosüsteemide kaitsmiseks ning parandades andmete kättesaadavust, nõuetele vastavust ja otsuste tegemise läbipaistvust; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kutsub komisjoni üles aktiivselt taotlema ja edendama kliimamuutustega kohanemise ja kliimamuutuste leevendamise eesmärkide lõimimist oma säästva kalapüügi partnerluslepingutesse ja piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide otsustusprotsessi; |
| --- | --- |

44.

| 45. | nõuab ELi ja liikmesriikide meetmeid, millega suurendada oma jõupingutusi ülemaailmse kalanduse juhtimise parandamiseks, eelkõige selliste mehhanismide kaudu nagu kalanduse läbipaistvuse algatus; |
| --- | --- |

45.

| 46. | tuletab meelde, et ressursside säästev majandamine parimate kättesaadavate teadusnõuannete ja parimate sotsiaal-majandusliku mõju hindamiste põhjal peab olema ELi strateegilise tegevuskava eesmärkide saavutamisel peamine prioriteet ning see tuleb lisada ka kahepoolsetesse partnerluskokkulepetesse; |
| --- | --- |

46.

| 47. | rõhutab, et sinine majandus hõlmab lisaks traditsioonilistele tegevustele ka mitmeid muid tegevusi, et uute tegevuste väljatöötamisega peaksid alati kaasnema mõju-uuringud ning et nende tegevuste kestliku korraldamise hõlbustamiseks sinises majanduses tuleb kasutada läbipaistvat teaduslikku lähenemisviisi, tulemuslikke konsultatsioone ja kõigi mõjutatud sektorite võrdset osalemist; |
| --- | --- |

47.

| 48. | rõhutab, et merendus on rahvusvahelise ühendatuse, ülemaailmse kaubandussüsteemi, ELi majanduse ja selle konkurentsivõime ning ELi piirkondade oluline ühenduslüli; rõhutab, kui oluline on suurendada sadamate rolli, vajadust investeerida arukasse taristusse ning arendada ja hallata sadamaid, mis peaksid veelgi suurendama nende suutlikkust tulla toime kaubanduse kasvuga; |
| --- | --- |

48.

| 49. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles investeerima ELi rannikul asuvatesse sadamatesse, et keskenduda puuduvatele ühendustele sisemaaga, eesmärgiga muuta transport vastupidavamaks ja muuta sadamad logistikaplatvormideks ja strateegilisteks sõlmpunktideks mitmeliigilise transpordi, energia tootmise, salvestamise ja jaotamise ning turismi jaoks; rõhutab, kui oluline on lisada Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni eesmärgina meretranspordist tulenevate kasvuhoonegaaside vähendamiseks turupõhine vahend, et rakendada rahvusvahelises laevanduses süsinikdioksiidi kompenseerimise kava ja tagada realistlik viis heitkoguste vähendamiseks; |
| --- | --- |

49.

| 50. | rõhutab, et säästva ja aruka liikuvuse strateegiat käsitleva komisjoni teatise eesmärk on tuua esimesed heitevabad laevad turule 2030. aastaks ning et EL on programmi „Horisont 2020“ kaudu juba rahastanud olulisi teadusuuringuid hübriidimise ja laevade elektrifitseerimise valdkonnas; kutsub komisjoni üles veelgi edendama elektrilaevade kasutamise soodustamist lühikeste marsruutide puhul; |
| --- | --- |

50.

| 51. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles viima lõpule Atlandi ookeani, Vahemere ja Läänemere piirkondade üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) prioriteetsed projektid, eelkõige piiriülestes piirkondades ning seoses tulevaste TEN-T suuniste ja Euroopa ühendamise rahastuga aastateks 2021–2027, et edendada ja hõlbustada TEN-T meremagistraalide täielikku arendamist ja investeerida piisavalt vahendeid neisse, eesmärgiga lõimida paremini lähimerevedusid kaupade laialdasemaks turustamiseks sadamate kaudu, mis ühendavad saari mandriga, ja tervikliku mitmeliigilise transpordisüsteemi kaudu; rõhutab, et oluline on luua sujuvad ja kestlikud sõitjate- ja kaubaveo ahelad kõigi transpordiliikide, eelkõige raudtee-, mere- ja siseveevedude puhul; on veendunud, et projektides tuleks pöörata eritähelepanu Atlandi ookeani, Vahemere ja Läänemere äärealade, saarte ja äärepoolseimate piirkondade ühenduvuse ja juurdepääsetavuse vajadustele; |
| --- | --- |

51.

| 52. | rõhutab, et sadamaid saab kasutada sinise majanduse edendamiseks, kuna neil on selle sektori majandustegevuses keskne roll, ning sektori säästvale ja arukale liikuvusele ülemineku tagamiseks kooskõlas Euroopa rohelise kokkuleppe põhimõtetega; kutsub komisjoni üles eraldama rohkem ELi rahalisi vahendeid, et parandada transpordi tõhusust ja TEN-T põhisadamate juurdepääsetavust ning vähendada kulusid, kaasates investeeringuid pidevatesse süvendustöödesse, sealhulgas kanalite süvendamisse, ja muudesse suutlikkuse suurendamise meetmetesse asjaomastes sadamates; tuletab komisjonile ja liikmesriikidele meelde, et vaja on täiendavaid investeeringuid kestlikusse ja arukasse sadamataristusse, et võimaldada sadamatel saada mitmeliigilise liikuvuse ja transpordisõlmedeks, samuti energiakeskusteks integreeritud elektrisüsteemide, vesiniku ja muude alternatiivsete kütuste jaoks ning jäätmete taaskasutamise ja ringmajanduse katsekohtadeks; |
| --- | --- |

52.

| 53. | avaldab tunnustust Vigo sadamale kui teedrajavale ELi sadamale, mis rakendas esimesena Euroopa sinise majanduskasvu strateegiat; |
| --- | --- |

53.

| 54. | väljendab heameelt FAO siniste kalasadamate võrgustiku algatuse üle, mille eesmärk on koostada suunised parimate rahvusvaheliste tavade kohta nendele kalasadamatele, mis on üle minemas sinise majanduse mudelitele, et parandada nende kestlikkust keskkonna kaitsmise ning sotsiaalse ja majandusliku kasu suurendamise abil; toetab FAO alalise büroo loomist Vigo sadamas, et arendada ja juhtida ülemaailmset siniste sadamate võrgustikku; |
| --- | --- |

54.

Vastupanuvõime, konkurentsivõime ja töökohad

| 55. | tunnistab, et ELi majanduse taastamise jõupingutused peavad keskenduma kestlikkusele, konkurentsivõimele ja majanduskasvu eesmärkidele; rõhutab, et ülemineku edendamiseks on vaja kestlikke rahastamisvahendeid, sealhulgas avaliku ja erasektori investeeringute suurendamist; |
| --- | --- |

55.

| 56. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama väikesemahulise kalapüügi ja vesiviljeluse väärtusahelate kestlikku arengut kalurist tarbijani, edendades selektiivsete, mittedestruktiivsete ja energiatõhusate kalapüügi- ja vesiviljelusmeetodite ühtlustamist, hõlbustades teadmiste vahetamist ELi teadusringkondadega ja edendades kalandustoodete säästva turustamise meetodeid, vähendades samal ajal halduskoormust; |
| --- | --- |

56.

| 57. | rõhutab vajadust tunnustada harrastuskalapüügi sotsiaal-majanduslikku väärtust ja selle panust ELi kestlikusse sinisesse majandusse; rõhutab, et vaja on rohkem ja paremaid andmeid harrastuskalapüügi kohta, sealhulgas seoses selle panusega turismisektorisse, selle koostoimega väikesemahulise kalapüügiga tegelevate kaluritega, selle keskkonnamõju ja sotsiaal-majandusliku tähtsuse kohta; |
| --- | --- |

57.

| 58. | rõhutab väikesemahulise rannapüügi tähtsust sinise majanduse ning ranniku- ja saarekogukondade kultuurilise identiteedi jaoks; |
| --- | --- |

58.

| 59. | kutsub liikmesriike üles rakendama kalapüügivõimaluste eraldamisel täielikult läbipaistvaid ja objektiivseid kriteeriume, nagu on sätestatud ühise kalanduspoliitika artiklis 17; |
| --- | --- |

59.

| 60. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid vajalikke meetmeid merel, siseveekogudel ja riimveekogudel toimuva harrastuskalapüügi andmete kogumise parandamiseks, pidades silmas selle tegevuse keskkonnamõju ja sotsiaal-majanduslikku väärtust, et tagada kalandus- ja vesiviljelussektori õiglane ja tasakaalustatud juhtimine ning soodustada suuremate investeeringute tegemist rannikukogukonna tegevuse arendamisse; |
| --- | --- |

60.

| 61. | rõhutab, kui oluline on kaasav mereruumi planeerimine, et minimeerida uute sinise majanduse tegevuste arendamisel konkurentsi ruumi pärast muude tegevuste, näiteks kalanduse arvelt; rõhutab, et kalandusel ja vesiviljelusel on keskne roll ning et need sektorid peavad olema sinises majanduses piisavalt nähtavad; nõuab seetõttu strateegia väljatöötamist, et edendada mere ja maismaa sinise majanduse erinevate tegevuste koostoimet viisil, mis oleks kasulik neile kõigile; |
| --- | --- |

61.

| 62. | nõuab tungivalt, et komisjon toetaks selliste kogukonna juhitud energiatootmiskavade väljatöötamist, mis võimaldavad rannikukogukondadel, sealhulgas kaluritel, täiel määral osaleda taastuvenergia tootmise kavandamises ja arendamises, investeerides samal ajal kasumi kohalikku kogukonda; |
| --- | --- |

62.

| 63. | kutsub liikmesriike üles määrama kooskõlas mereruumi planeerimise nõuetega kalurite spetsiifilised ajaloolised ja traditsioonilised püügipiirkonnad piirkondadeks, kus ei kasutata avamere taastuvenergia allikaid; |
| --- | --- |

63.

| 64. | rõhutab, et avamere tuuleparke tuleks rajada üksnes juhul, kui on võimalik tagada, et nende rajamine ei tekita negatiivset keskkonna- ja ökoloogilist mõju ega majanduslikke, sotsiaal-majanduslikke ja sotsiaal-kultuurilisi tagajärgi kaluritele ja vesiviljelustootjatele kooskõlas sinise majanduse ja Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkidega; |
| --- | --- |

64.

| 65. | väljendab heameelt selliste algatuste üle nagu meretuuleenergia vaatluskeskus, mis on Galicia autonoomse piirkonna valitsuse loodud foorum, et selgitada välja võimalused ja tasakaalustada merekasutusviise, mis võivad omavahel konkureerida, kaasates tööstussektorit, merekalandussektorit ning nendega seotud üksusi ja organisatsioone; |
| --- | --- |

65.

| 66. | võtab teadmiseks, et kaevandustööstus on sinises ookeanimajanduses kasvav sektor; rõhutab riikide kohustust hoiduda selliste meetmete võtmisest, sealhulgas suuremahulistest arendusprojektidest, mis võivad kahjustada sisevetel ja merel väikesemahulise kalapüügiga tegelevate kalurite elatusvahendeid, nende territooriume või juurdepääsuõigusi, ning nende kohustust viia läbi erasektori üksuste juhitavate kaevandustööstuse projektide eelhindamisi, et hinnata nende võimalikku, kohalikele kalanduskogukondadele avalduvat inimõigusi kahjustavat negatiivset mõju; |
| --- | --- |

66.

| 67. | nõuab, et loodaks ELi dialoogifoorum, mis oleks läbipaistev ja tagaks kõigi sidusrühmade osalemise ja nendevahelise jõudude tasakaalu, et edendada valdkondadevahelist koostööd, kogemuste jagamist ja konfliktide lahendamist; |
| --- | --- |

67.

| 68. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid koos teiste ELi programmidega, nagu taaste- ja vastupidavusrahastu või programm „Euroopa horisont“, säästva kalapüügi tavade ja vesiviljelustegevuse jaoks uue Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi (EMKVF) raames konkreetseid meetmeid, et edendada säästva kalapüügi ja vesiviljeluse tavade jaoks kättesaadavaid investeerimisvõimalusi, hõlbustada juurdepääsu neile ja kasutada neid täielikult ära, ning tagaksid, et ranniku-, äärealade ja ülemerepiirkondade kogukonnad saaksid oma majandust mitmekesistada; |
| --- | --- |

68.

| 69. | kutsub komisjoni üles tuginema EMKVFi parimatele tavadele, et arendada harrastuskalapüügi turismi projekte ja jätkata nende projektide rahastamist EMKVFi kaudu; |
| --- | --- |

69.

| 70. | rõhutab vajadust töötada välja terviklikumad strateegiad kalandus- ja vesiviljelussektori ning rannikualade kohandamiseks kliimamuutuste tagajärgede ja nende mõjuga kogukondadele ja nende elatusvahenditele; rõhutab, et kõik sektorid peavad andma oma panuse kliimamuutuste leevendamisse kooskõlas Euroopa rohelise kokkuleppega ning seitsmenda ja kaheksanda keskkonnaalase tegevusprogrammiga; |
| --- | --- |

70.

| 71. | on veendunud, et ühine kalanduspoliitika peaks hõlmama sotsiaalset tingimuslikkust, mis sarnaneb uues ühises põllumajanduspoliitikas kehtestatud tingimuslikkusega, millega võidakse ette näha sanktsioonid kalalaevade omanikele, vesiviljelustootjatele ja teistele EMKVFist toetuse saajatele, kui nad ei taga rahuldavaid töötingimusi kõigile oma töötajatele, sealhulgas hooaja- ja võõrtöötajatele; rõhutab, et selline sotsiaalne tingimuslikkus on keskse tähtsusega, et kaitsta väärikust töökohal ning kalandus- ja vesiviljelussektori töötajate sotsiaalseid õigusi, aidates kaasa sotsiaalse õigluse saavutamisele kõigi jaoks; |
| --- | --- |

71.

| 72. | on seisukohal, et suurem töökohakindlus, tööohutus, terved ookeanid ning kalandus- ja vesiviljelussektoris parema sissetuleku ja sotsiaalkindlustuse tagamine on naiste ja nooremate põlvkondade ligimeelitamiseks hädavajalikud, tagades seeläbi sektorite uuendamise ja jätkuva püsimajäämise; |
| --- | --- |

72.

| 73. | väljendab heameelt naiste rolli üle säästva kalanduse ja vesiviljeluse väärtusahelates ning nõuab seetõttu, et neile tagataks inimväärsed töötingimused, võrdne töötasu, sotsiaalkindlustus ning nähtavus ja esindatus otsustusstruktuurides ja -protsessides; |
| --- | --- |

73.

| 74. | rõhutab, et kalandusel ja vesiviljelusel on oluline roll töökohtade loomisel ja majanduse toetamisel paljudes ELi osades, moodustades üle poole kohalikest töökohtadest paljudes ranniku- ja saarekogukondades, eelkõige äärepoolseimates piirkondades; |
| --- | --- |

74.

| 75. | rõhutab, et kalandus- ja vesiviljelussektori kestlikkuse, konkurentsivõime ja majandustulemuste parandamiseks on vaja tagada võrdsed tingimused ELi ettevõtjatele maailmamajanduses ning keskenduda kutseõppele, elukestvale õppele, asjaomase väljaõppe tunnustamisele Euroopa tasandil, nõustamisteenustele ning tehniliste ja teaduslike teabe ja uuenduslike tavade levitamisele, tunnustades kutseühingute panust selles valdkonnas; |
| --- | --- |

75.

| 76. | rõhutab vajadust anda lisandväärtust esmamüügi kalandustoodetele, eelkõige väikesemahulise kalapüügi toodetele, et suurendada kalurite sissetulekut ja töötasu; |
| --- | --- |

76.

| 77. | kutsub komisjoni üles arendama uusi säästva mere- ja rannikuturismi vorme, edendama uusi turismitegevuse vorme, pakkuma täiendavaid tuluallikaid ja suurendama aastaringset tööhõivet, et suurendada mere- ja rannikualade väärtust ning kaitsta samal ajal keskkonda ja merega seotud kultuuripärandit ning säilitada mere- ja rannikuelupaiku; rõhutab ringmajanduse tähtsust turismisektoris kohalikule arengule kasu toovate kestlikumate tavade arendamisel; tunnistab, et turismisektor peaks kaasama rannikukogukondi ja vajab toetust, et suurendada taristu tõhusust ja kestlikkust ning mere- ja turismikuurortide konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

77.

| 78. | tunnistab, et rannikuturismil võib olla arengumaadele positiivne mõju, kuid see võib olla massiturismi strateegiate väljatöötamise korral kahjulik, vähendades kohalike tarbijate juurdepääsu toidule ja tarbimist ning hävitades merekeskkonda ja kultuurilist identiteeti; nõuab, et EL edendaks õiglaseid ja vähese mõjuga turismimudeleid; |
| --- | --- |

78.

| 79. | rõhutab vajadust säilitada meie looduskapitali ja -pärandit, et soodustada säästvat turismi (näiteks ökoturismi), ja kutsub liikmesriike üles kaitsma elurikkust ja rakendama kiiresti merekaitse meetmeid, sealhulgas piiriüleseid meetmeid, et kaitsta, taastada ja edendada mere- ja rannikuökosüsteeme, kasutades selleks muu hulgas Natura 2000 merealade võrgustikke; |
| --- | --- |

79.

| 80. | kutsub komisjoni üles lisama säästva mere-, saarte- ja rannikuturismi aspektid asjaomastesse meetmetesse ja programmidesse, et toetada algatusi, mis soodustavad ranniku-, mere- ja merendusturismi mitmekesistamist ning muudavad turismitegevuse ja turismivaldkonna tööhõive vähem hooajaliseks; rõhutab vajadust koguda paremaid andmeid harrastuskalapüügiturismi panuse kohta ranniku- ja saarte majandusse; |
| --- | --- |

80.

| 81. | rõhutab sinise majanduse tähtsust äärepoolseimates piirkondades, eelkõige nende turismisektori jaoks; kutsub seetõttu komisjoni üles koostama kõrvalisele asukohale ja saarelisele asendile vastavate valikmeetmete transpordiprogrammi (POSEI Transport), et rahuldada otsesemalt saarte ja äärepoolseimate piirkondade vajadusi ning toetada mõnede saartele ja äärepoolseimatele piirkondadele suunatud kommertsliinide toimimist; |
| --- | --- |

81.

| 82. | toetab ranniku- ja mereturismi säästlikke tavasid, kuna need on väga olulised Atlandi ookeani, Vahemere ja Läänemere piirkondade konkurentsivõime ning väärtuslike töökohtade loomise seisukohast merega seotud hariduse ja kutseõppe valdkonnas; rõhutab, et sinise majanduse alane erikoolitus aitaks suurendada teadlikkust mereökosüsteemidest ja nende kaitsmise vajadusest; |
| --- | --- |

82.

| 83. | kutsub komisjoni üles korraldama laiaulatuslikke konsultatsioone piirkondlike ja kohalike omavalitsuste ning kõigi asjaomaste sidusrühmadega, et leida kohalikele ja piirkondlikele kogukondadele kohandatud lahendusi; |
| --- | --- |

83.

| 84. | palub komisjonil hinnata võimalikke lahendusi, et edendada turismisektori vastupanuvõimet tulevaste pandeemiate või muude turismitegevust ohustavate murranguliste sündmuste mõju suhtes, ning esitada asjakohased algatused sektori töötajate töö- ja tööhõivetingimuste parandamiseks, et suurendada selle atraktiivsust ja aidata realiseerida kogu sinise majanduse potentsiaali; |
| --- | --- |

84.

| 85. | rõhutab purjetamise ja purjespordi tähtsust mereturismi jaoks; rõhutab kohaliku kultuuri ja gastronoomia rolli Euroopa rannikuturismi arengus ning ranna- ja allveeturismi, kalastusturismi, ökoturismi, veespordi ja ristlusturismi tähtsust; |
| --- | --- |

85.

| 86. | rõhutab merekaitsealade tähtsust ookeanide kaitsmise vahendina; usub, et need alad pakuvad võimalusi teadusturismi arendamiseks; |
| --- | --- |

86.

| 87. | väljendab heameelt selle üle, et komisjon keskendub säästvale ja nn aeglasele turismile ning on seadnud eesmärgi töötada välja toetuspaketid (kohalike roheliste kokkulepete kava), et toetada roheüleminekut linnades ja piirkondades; märgib, et kaugete saarte ja rannikukogukondadel on selles üleminekus juhtiv roll; |
| --- | --- |

87.

| 88. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tunnustama merel toimuva harrastuskalapüügi ja sellega kaasneva turismi panust sinisesse majandusse ning selle sektori potentsiaali pakkuda rannikukogukondadele täiendavaid majanduslikke võimalusi; |
| --- | --- |

88.

| 89. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et taasterahastust „NextGenerationEU“ rahastatavate riiklike taaste- ja vastupidavuskavade koostamisel ja hindamisel ei ole sinise majanduse potentsiaali piisavalt arvesse võetud; |
| --- | --- |

89.

| 90. | nõuab sinise majanduse arengu ja töökohtade loomise stimuleerimiseks sellise asjakohase finantsraamistiku loomist, mis lõimib ja koordineerib erinevaid kättesaadavaid rahastamisvahendeid – struktuuri- ja investeerimisfondid (EMKVF, Euroopa Regionaalarengu Fond, Euroopa Sotsiaalfond, Ühtekuuluvusfond), programm „Euroopa horisont“ aastateks 2021–2027 ja muud; juhib tähelepanu asjaolule, et vaja on parandada nende vahendite kohandamist sidusrühmade vajadustele ja praeguste võimaluste laialdast tutvustamist; |
| --- | --- |

90.

| 91. | nõuab kõnealuse sektoriga põhjalikku arutelu ELi tasandil, võttes arvesse püügivõimsuse mõõtmise reeglite suurt sotsiaal-majanduslikku mõju ning nende reeglite mõju kalandusele ja kalurite elule, säilitades samal ajal range kontrolli püügivõimsuse üle; |
| --- | --- |

91.

| 92. | rõhutab laevaehituse ja laevaremonditegevuse strateegilist tähtsust ning nende seoseid teiste sektoritega, näiteks mereturismiga; usub, et tehnoloogiliste uuenduste tähtsustamine ja kitsas spetsialiseerumine, mis võib suurendada lisaväärtust, võib kõnealusele sektorile tähendada väiksemat konkurentsi maailma tasandil ja aidata sektori majanduse langustrendi tagasi pöörata; on seisukohal, et liikmesriikide laevaehitustööstuse elavdamiseks ja ajakohastamiseks selle eri vormides tuleks anda eritoetust; |
| --- | --- |

92.

| 93. | märgib, et väikesemahulise kalapüügiga tegelevad ELi kalalaevastikud on väga vanad, eriti äärepoolseimates piirkondades, et nende laevade keskmine vanus on väga kõrge ning et need on ohtlikud nii neil töötavatele inimestele kui ka püügile, mis toob veel kord esile vajaduse EMKVFi toetuse järele uute laevade ostmiseks, ilma et see tooks kaasa püügimahu kasvu, pidades kinni maksimaalse jätkusuutliku saagikuse normist ja parandades seeläbi nende keskkonnatoimet; |
| --- | --- |

93.

| 94. | tuletab meelde, et äärepoolseimate piirkondade kalalaevastikud on teatavatel juhtudel väga halvas seisukorras ning kujutavad endast ohtu kaluritele ja keskkonnale; peab sellega seoses vajalikuks otsida lahendusi, et parandada kalurite ohutust ja töötingimusi, vähendada CO2 heidet ning parandada püügipiirkondade ulatust ja püügi kaitsmise tingimusi; rõhutab vajadust tagada tervisliku ja kvaliteetse valgu pidev pakkumine tingimustes, mis on täiesti ohutud ja turvalised, avaldades väiksemat keskkonnamõju ja suurendamata püügivõimsust; |
| --- | --- |

94.

| 95. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles looma POSEIga sarnase kalanduse toetusvahendi, et leevendada saarelise asendi mõju äärepoolseimatele piirkondadele; |
| --- | --- |

95.

| 96. | rõhutab ELi merendusmõõtme kestliku kasutamise potentsiaali Atlandi ookeanil, mis nõuab tasakaalustatumaid investeeringuid selle saartel, äärepoolseimates piirkondades ja rannikusadamates, samuti paljude nende kaikohtade laiendamist ning nende ladustamismahu ja lastikäitlusseadmete arvu suurendamist, mis on kalandus- ja vesiviljelustoodete jaoks väga olulised; |
| --- | --- |

96.

Üleminek sinisele majandusele

| 97. | nõuab vahendite väljatöötamist mereressursside säästvaks kasutamiseks ja ookeanimajanduse mitmekesistamiseks, sealhulgas kalapüügiga seotud ja sellest tulenevate uute toodete toetamise kaudu, mis võivad anda lisaväärtust meie kultuuri- ja looduspärandile, eelkõige pakkudes kvaliteetseid turismivõimalusi; |
| --- | --- |

97.

| 98. | rõhutab vajadust luua ELi lõimitud merenduspoliitika raamistik, mis tagab kooskõla ELi elurikkuse strateegia, strateegia „Talust taldrikule“, kliimapoliitika ja ühise kalanduspoliitika vahel; |
| --- | --- |

98.

| 99. | on seisukohal, et vesiviljelussektoris tuleks jätkuvalt jälgida ja parandada mitmesuguseid tõenduspõhistel meetmetel põhinevaid parameetreid, sealhulgas kalade heaolu ja asustustihedus; on ka seisukohal, et tuleks läbi viia keskkonnamõju hindamise uuringud kalade heaolu parandamiseks, sealhulgas rikastada nende keskkonda, säilitada vee kvaliteet heaolu seisukohast olulistes piirides haiguste ja nende leviku vähendamiseks, vähendada vajadust antibiootikumide järele ning jätkata reostuse vähendamist, paremate kliima- ja keskkonnatulemuste saavutamist ning kliimamuutustele vastupanu võime suurendamist; |
| --- | --- |

99.

| 100. | märgib, et ELi vesiviljelussektori kestlikkuse parandamiseks tuleb mitmekesistada kalaliike, sealhulgas madalamal troofilisel tasandil asuvate ja mittelihatoiduliste liikide abil; |
| --- | --- |

100.

| 101. | rõhutab vesiviljeluse potentsiaalset rolli, eelkõige töökohtade loomisel ja toiduga kindlustatuse tagamisel ning kestlikele toidusüsteemidele ülemineku lihtsustamisel; peab äärmiselt oluliseks vähendada survet mereressurssidele alternatiivide ja säästvalt majandatavate söödaallikate (muud kui loodusest püütud kalad) väljatöötamise ja kasutamise suurendamise kaudu, et pöörata tagasi elurikkuse vähenemise trend ookeanides ja meredes; rõhutab, et mereruumi kasutamist vesiviljeluse eesmärgil tuleb nõuetekohaselt reguleerida; rõhutab sellega seoses, kui oluline on selge ja usaldusväärne õigusraamistik, mis toetab sellist juurdepääsu veele, millega kaasnevad kõik vajalikud tagatised; |
| --- | --- |

101.

| 102. | märgib, et kalajahu ja kalaõli laialdasem kasutamine ELi vesiviljeluses võib ohustada looduslike kalavarude kestlikkust ELi ja kolmandate riikide vetes; |
| --- | --- |

102.

| 103. | rõhutab vajadust rakendada kõiki meetmeid, et tagada kalanduse ja vesiviljeluse konkurentsivõimeline areng, arvestades nende tähtsust toiduga kindlustatuse tagamisel; |
| --- | --- |

103.

| 104. | rõhutab kalandus- ja vesiviljelussektori tähtsust valkudega varustamisel, mis on oluline toiduga kindlustatuse tagamiseks, samuti kohalike kogukondade sotsiaal-majanduslikuks arenguks ja töökohtade loomiseks kogu maailmas; tuletab eelkõige meelde, et peaaegu ühel miljardil inimestest, peamiselt arengumaades, on peamine loomse valgu allikas kala ja mereannid; märgib, et enam kui 90 % maailma kaluritest ja kalanduse töötajatest tegelevad väikesemahulise kalapüügiga; peab kahetsusväärseks, et COVID-19 pandeemia on avaldanud märkimisväärset mõju kalandus- ja vesiviljelussektoris töötavatele inimestele; |
| --- | --- |

104.

| 105. | rõhutab, et ookeanidest, meredest ja mageveeallikatest pärit kestlikku toitu tuleb toota üksnes vastutustundliku kalapüügi ja kestliku vesiviljeluse abil ning et kõik ELis tarbitavad kalandus- ja vesiviljelustooted peavad pärinema kestlikest toidusüsteemidest, austades täielikult maakera taluvuspiire; kutsub komisjoni üles töötama välja ELi kalandus- ja vesiviljelustoodete kestlikkuse näitajad, mis põhinevad teaduslikel nõuannetel, ning nõudma sarnaseid kestlikkuse standardeid ELi turule imporditavate toodete puhul; |
| --- | --- |

105.

| 106. | rõhutab, et EL toodab 1 % maailma vetikate toodangust, ning on seetõttu seisukohal, et liikmesriigid ja EMKVF peaksid merevetikate tootmist soodustama; rõhutab, et vetikad on üks tulevastest lahendustest rohelise kokkuleppe eesmärkide saavutamiseks, näiteks kasutades vetikaid CO2 kogumiseks, muude materjalide asendamiseks eri majandussektorites või inimtoiduna, sest need võivad olla väga head valgu- ja kvaliteetsete mikrotoitainete allikad; |
| --- | --- |

106.

| 107. | kutsub komisjoni üles kaaluma kõiki lahendusi vetikate tootmise ja kasutamise võimaluste arendamiseks ning rahastamisvõimalusi vetikate tootmise kiirendamiseks; kutsub komisjoni üles kiiresti tegutsema, et võimaldada vetikate kasutamise lubamist uue toiduainena, vähendades sellega seotud taotluskulusid ja võimaldades lihtsamat turulepääsu ning tagades samal ajal toodete kvaliteedi ja ohutuse; |
| --- | --- |

107.

| 108. | peab vajalikuks edendada säästva vesiviljeluse mudeleid, mis võivad aidata säilitada ökosüsteeme, mis aitavad kaitsta kliimamuutuste mõju eest; rõhutab, kui oluline on teha vahet tootmisega ja valgurikaste kultuuride töötlemisega tegeleva vesiviljeluse vahel, eriti kui see hõlmab tavasid, mis avaldavad survet mereressursside kestlikkusele; on seisukohal, et kalanduses ja vesiviljeluses kasutamiseks ettenähtud sööta tuleks toota säästva põllumajanduse ja kalanduse abil ning seetõttu tuleks kõrvale jätta kõik tooted, mis on saadud ebaseaduslikust, teatamata ja reguleerimata kalapüügist või ülepüügist; |
| --- | --- |

108.

| 109. | on seisukohal, et mikrovetikate tootmine võib vähendada mittesäästva kalajahu kasutamist kalanduses; rõhutab vajadust mahevesiviljelust edasi arendada ja edendada, kuna sellel on suur kasvupotentsiaal, ning selleks saab kasutada ELi vahendeid ja rahastamist; nõuab mahevesiviljeluse tootmist käsitleva statistika kogumise, töötlemise ja levitamise parandamist; |
| --- | --- |

109.

| 110. | nõuab, et ühist kalanduspoliitikat kohaldataks kõigi ELi kalalaevastike suhtes, et tagada kalandus- ja vesiviljelustegevuse juhtimine viisil, mis võib tuua sotsiaal-majanduslikku kasu, aidates parandada toiduainete kättesaadavust, minimeerides nende konkreetsete tegevuste mõju elupaikadele ja mereökosüsteemidele ning taastades ja hoides püütavate liikide populatsioonid kõrgemal tasemel kui maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tagamiseks vajalik; on seisukohal, et selle kohaldamisel tuleb arvesse võtta erinevate merepiirkondade eripära; |
| --- | --- |

110.

| 111. | rõhutab kalandus- ja vesiviljelussektori ning nende töötajate rolli energiasüsteemi ümberkujundamisel ja kliimamuutuste leevendamisel süsinikuheite vähendamise ja selliste tegevuste edendamise kaudu nagu mereprügi kogumine, mis soodustavad ringmajandust; |
| --- | --- |

111.

| 112. | hoiatab, et jäätmete ja igat liiki saasteainete, eriti igat liiki plasti merreheitmine on kahjulik keskkonnale, põhjustab kalandussektorile ja muudele tegevusaladele suurt majanduslikku kahju ning mõjutab kogu toiduahela ulatuses inimeste tervist; väljendab heameelt EMKVFi otsuse üle eraldada kaluritele rahalisi vahendeid kaotatud püügivahendite kogumiseks, taastamiseks, korduskasutamiseks ja ringlussevõtuks ning muu mereprügi kogumiseks; peab siiski kahetsusväärseks viivitust merestrateegia raamdirektiivi eesmärkide saavutamisel ning rõhutab sellega seoses, et edendada tuleks täiendavaid teadlikkuse suurendamise kampaaniaid ja kalurite koolitamist; |
| --- | --- |

112.

| 113. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama aktiivsemalt kalandussektori ajakohastamist ja kestlikku arengut, eelkõige väikesemahulist kalapüüki, püüdes muuta püügivahendid selektiivsemaks ja vähendada kalanduse keskkonnamõju; |
| --- | --- |

113.

| 114. | rõhutab, kui olulist rolli täidab Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/1241, mis käsitleb kalavarude ja mereökosüsteemide kaitsmist tehniliste meetmete abil (19), kuna selles sätestatakse kaitsemeetmed, mis reguleerivad seda, kuidas, kus ja millal kalapüük võib toimuda, et kaitsta tundlikke liike ja elupaiku nii riigi kui ka piirkonna tasandil, suurendades saagikust ja vähendades samal ajal mõju mereökosüsteemidele, eelkõige suurema selektiivsuse kaudu; |
| --- | --- |

114.

| 115. | peab oluliseks andmete pidevat kogumist, et paremini hinnata kestlikkuse kriteeriume ja vältida selliste püügipiirkondade loomist, kus on kindlaks tehtud ohualtid mereökosüsteemid; |
| --- | --- |

115.

| 116. | nõuab, et EL käsitleks viivitamata selliste püügitehnikate nagu põhjapüügivahendid, triivvõrgud, põhjanoodad või peibutuspüügivahendid kahjulikku mõju kliimale, merepõhja terviklikkusele, kalapopulatsioonidele ja tundlikele liikidele (kaaspüük) ning ühtlasi piiraks nende kasutamist; |
| --- | --- |

116.

| 117. | nõuab eelkõige, et EL keelaks oma rangelt kaitstud merealadel kahjulike tehnikate kasutamise, järgides seejuures parimaid olemasolevaid teaduslikke nõuandeid; nõuab, et EMKVFi kasutataks selleks, et pakkuda tõhusat toetust ELi kalalaevastike üleminekul selektiivsematele ja vähem kahjustavatele püügitehnikatele; |
| --- | --- |

117.

| 118. | nõuab, et EL algataks ja rahastaks teadusuuringute programme, et kaardistada süsinikurikkad mereelupaigad ELi vetes ja määrata nende põhjal kindlaks rangelt kaitstud merekaitsealad, et kaitsta süsiniku sidujaid meres ja need taastada vastavalt Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsioonile, ning kaitsta ja taastada ökosüsteeme, eelkõige merepõhjas asuvaid ökosüsteeme, kooskõlas merestrateegia raamdirektiiviga, ja kaitsta neid inimtegevuse eest, mis võib häirida ja mille tõttu võib eralduda süsinikku veesambasse, näiteks põhjapüügitegevused; |
| --- | --- |

118.

| 119. | nõuab, et EL keelaks igasuguse keskkonda kahjustava tööstustegevuse, nagu kaevandamine ja fossiilkütuste kaevandamine merekaitsealadel; |
| --- | --- |

119.

| 120. | rõhutab, et süvamere liikide ja ökosüsteemide mitmekesisus on maakera suurim, see pakub olulisi keskkonnahüvesid ja -teenuseid, sealhulgas pikaajalist CO2 sidumist, ning selle iseloomulikud keskkonnatingimused muudavad selle väga ohualtiks inimtegevuse suhtes; kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles toetama rahvusvahelist moratooriumi süvamerepõhja kaevandamisele; |
| --- | --- |

120.

| 121. | nõuab seadusandlikke ja muid kui seadusandlikke vahendeid elurikkuse strateegia rakendamiseks ning merestrateegia raamdirektiivi eesmärkide saavutamiseks võetavate meetmete tugevdamiseks, et kaitsta mere elurikkust, taastada kahjustatud ökosüsteemid ning edendada konkurentsivõimet kalanduses, vesiviljeluses ja muudes nendega seotud sektorites; |
| --- | --- |

121.

| 122. | väljendab heameelt komisjoni võetud kohustuse üle merestrateegia raamdirektiiv läbi vaadata; palub komisjonil direktiivi läbivaatamisel viia see kooskõlla Euroopa rohelise kokkuleppe, 2030. aastani kestva elurikkuse strateegia ja kaheksanda keskkonnaalase tegevusprogrammi eesmärkidega; |
| --- | --- |

122.

| 123. | nõuab kiireloomulisi meetmeid võitluseks ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu, mis on endiselt üks tõsisemaid ohte ökosüsteemide tervisele ja kalandussektori enda majanduslikule konkurentsivõimele; nõuab suuremat kooskõla ELi kaubandus- ja kalanduspoliitika vahel, et tagada tulemuslik võitlus ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu; |
| --- | --- |

123.

Koostöö, teadmised ja innovatsioon

| 124. | nõuab suuremat koostööd akadeemiliste ringkondade, teadus- ja innovatsioonikeskuste, avaliku sektori asutuste ja ettevõtjate vahel, et edendada parimatel kättesaadavatel teadusandmetel põhinevate seadmete, meetodite, tehnikate ja tavade kasutamist, millega on võimalik parandada tõhusust ja ohutust töökohal, majanduskasvu ja konkurentsivõimet ning keskkonnasäästlikkust; tuletab meelde, kui olulised on maailmamerealased teadmised, et hoiatada ühiskonda ning julgustada kõiki kodanikke ja sidusrühmi võtma maailmamere ja selle ressursside suhtes teadlikke ja vastutustundlikke hoiakuid; |
| --- | --- |

124.

| 125. | märgib, et usaldusväärsed, kvaliteetsed ja ühtlustatud andmed ookeanide kohta on oluline tegur sinise majanduse kestlikul ümberkujundamisel; |
| --- | --- |

125.

| 126. | rõhutab, et sinise majanduse strateegia potentsiaali on võimalik saavutada ainult kõigi sidusrühmade koostöö kaudu; märgib, et meretranspordis kasutatakse üha enam andmeid ja tehisintellekti; kutsub komisjoni üles hindama sektori automatiseerimise ja digiülemineku sotsiaal-majanduslikku mõju; |
| --- | --- |

126.

| 127. | kutsub komisjoni üles edasi arendama ja tõhustama teadusliku teabe keskusi, nagu Copernicuse merekeskkonna seire teenus ning Euroopa merevaatlus- ja andmevõrk, mis pakuvad hindamatuid teadmisi Euroopa merede ja ookeanide kohta; juhib tähelepanu sellele, et harrastuskalapüük suurendab teadmisi veekeskkonnast ja pühendumist sellise keskkonna kaitsmisele; |
| --- | --- |

127.

| 128. | väljendab heameelt 2030. aastani kestva ookeanide missiooni loomise üle programmi „Euroopa horisont“ raames; nõuab suuremat selgust ja teabevahetust selle missiooniga seotud pakkumiskutsete ajakava suhtes; |
| --- | --- |

128.

| 129. | rõhutab vajadust ühtlustada andmete kogumist sotsiaal-majandusliku ja keskkonnaseire ning elus ökosüsteemide ja kalavarude seire kohta; rõhutab, et kogutud andmeid tuleks arvesse võtta ka muu merendustegevuse mõju reguleerimiseks; |
| --- | --- |

129.

| 130. | on veendunud, et kogumahutavuse piirangut kui püügivõimsuse mõõtmise kriteeriumi tuleb kohandada nii, et see kajastaks sektori tegelikkust ja arvestaks vajadust kasutada tänapäevasemaid, vähem saastavaid ja energiatõhusamaid mootoreid; nõuab sellega seoses tungivalt, et komisjon vaataks need kriteeriumid läbi, et parandada ohutust ning töö- ja elutingimusi, võimaldada keskkonnasäästlikkuse parandamiseks vajalikke muudatusi, meelitada sektorisse rohkem noori töötajaid ja tagada väiksem keskkonnamõju ning püügivõimsus püsimine; |
| --- | --- |

130.

| 131. | kutsub komisjoni üles koguma järjepidevaid andmeid, mis võimaldaksid rannikuturismi arukat juhtimist ning väldiksid survet ökosüsteemidele ja kohalikele kogukondadele, samuti konkurentsi traditsiooniliste tegevustega, nagu väikesemahuline kalapüük ja rannapüük; |
| --- | --- |

131.

| 132. | rõhutab, kui olulised on rannikukogukondade, elupaikade ja elurikkuse kaitsmiseks vajalikud juhtimis- ja kohanemismeetmed, mis kujutaksid endast hästi kasutatud rahalisi vahendeid, arvestades kliimamuutuste tohutut mõju ja sellest tulenevaid kulusid; kutsub komisjoni üles looma hoiatus- ja seiresüsteemi sagenevate tormide ja üleujutuste jaoks, tagama piisava keskkonna- ja terviseseire ning viima läbi varajase hoiatamise alaseid teadusuuringuid; kutsub komisjoni üles hindama erinevaid stsenaariume ja meetmeid, et tegeleda võimaliku merepinna tõusu ja raskete ilmastikunähtuste sagenemisega; |
| --- | --- |

132.

| 133. | tuletab meelde, et olemas on sellised vahendid nagu Euroopa CleanSeaNet programm, mille eesmärk on jälgida õlireostust; rõhutab, et piirkondlik koostöö, sealhulgas ELi mittekuuluvate riikidega, on hädavajalik, eriti Vahemere piirkonnas; palub seetõttu komisjonil parandada riikidevahelist teabevahetust ja koostööd; rõhutab, kui oluline on koostööl põhinev, kaasav ja valdkondadevaheline mereruumi planeerimine, milles võetakse arvesse sotsiaal-majanduslikke, keskkonna- ja elurikkusega seotud küsimusi; rõhutab, kui oluline on energiasüsteemi ümberkujundamine, mille puhul võib sinise majanduse sektor edendada avamere taastuvenergia tootmise tehnoloogiaid, nagu tõusu-mõõna-, laine-, päikese- ja tuuleenergia; rõhutab, kui oluline on toetada laevandus- ja meretransporditööstuse CO2 heite vähendamist, arendada kestlikke tehnoloogiaid ning suurendada vähese heitega ja taastuvate energiaallikate kasutamist; |
| --- | --- |

133.

| 134. | toetab sinises majanduses kestliku arengu põhimõtet ELi majanduskasvu soodustajana, eelkõige Atlandi ookeani, Vahemere ja Läänemere piirkonnas, et toetada kõiki ookeanide, merede ja rannikualadega seotud valdkondlikke ja valdkondadevahelisi tegevusi, sealhulgas meretransporti, laevaehitust ja -remonti, biotehnoloogiat, säästvat turismi, avamere tuuleenergiat, tööndus- ja harrastuskalapüüki, vesiviljelust ning lainete ja tõusu-mõõnaenergia kasutamist; kutsub komisjoni üles edendama teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni, mis toetaksid säästvat turismi, ressursitõhusust ja taastuvenergiat; rõhutab eelkõige, et avamere taastuvenergia võib saada 2050. aastaks Euroopa energiasüsteemi oluliseks osaks; nõuab sadamataristusse investeerimise stiimulite ja rahaliste vahendite loomist, et hõlbustada avamere taastuvenergia tööstuse teenindamist; |
| --- | --- |

134.

| 135. | kutsub komisjoni üles tagama, et EL saavutaks tehnoloogia valdkonnas juhtpositsiooni ja säilitaks seda, hoides talente ja tootes energiat ning vähendades samal ajal võimalikku mõju merekeskkonnale; |
| --- | --- |

135.

| 136. | rõhutab innovatsiooni tähtsust kalanduses, et parandada nii selle keskkonnatoimet kui ka majandustulemusi, ning nõuab innovatsiooni suhtes uut lähenemisviisi, mille puhul innovatsiooni ja moderniseerimisega ei kaasne püügivõimsuse suurendamist; |
| --- | --- |

136.

| 137. | nõuab tungivalt, et komisjon, liikmesriigid ja piirkonnad teeksid koostööd, et edendada ja toetada kohalikke algatusi kalanduse ja vesiviljelusega seotud elatusvahendite, traditsioonide ja kultuuripärandi säilitamiseks; |
| --- | --- |

137.

| 138. | kutsub komisjoni üles äärepoolseimate piirkondade ebakindlat positsiooni silmas pidades pakkuma tugevat toetust innovatsioonile ja teadusuuringutele, et arendada nendes piirkondades kalanduses ja vesiviljeluses uuenduslikke keskkonnaalaselt, sotsiaalselt ja majanduslikult kestlikke tavasid ja tehnikaid, andes neile seega ookeanide majandamisel juhtrolli; |
| --- | --- |

138.

| 139. | rõhutab, et mereprügil on nendes piirkondades suur keskkonna- ja sotsiaal-majanduslik mõju, ning kutsub seetõttu komisjoni üles looma eelistatavalt mõnes äärepoolseimas piirkonnas mere plastireostuse vastu võitlemise keskuse, millel on eriteadmised innovatsiooni, arengu ning kalanduse ja vesiviljeluse sidusrühmade ja ühendustega tehtava koostöö vallas ning mille ülesandeks on võtta vastu kestlikkuse strateegiaid ja poliitikameetmeid, mida saaks korrata teistes piirkondades; |
| --- | --- |

139.

| 140. | peab oluliseks suurendada tarbijate teadlikkust kalandus- ja vesiviljelustoodete toiteväärtusest; juhib tähelepanu sellele, et oluline on anda tarbijatele asjakohast teavet, et muuta tarbimisharjumusi ja edendada Euroopa vetest pärit vähem tuntud meresaaduste tarbimist; |
| --- | --- |

140.

| 141. | rõhutab vajadust suurendada tarbijate teadlikkust vetikapõhistest toodetest, nende omaksvõttu tarbijate seas ja tarbijate teadlikkust toidujäätmetest; kordab, et tarbijate teavitamist tuleb parandada tõhusa märgistamise, sealhulgas säästvat tootmist kajastava märgistamise abil; |
| --- | --- |

141.

o

o o

| 142. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Regioonide Komiteele ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele. |
| --- | --- |

142.

---

(1)  ELT L 354, 28.12.2013, lk 22.

(2)  ELT L 247, 13.7.2021, lk 1.

(3)  ELT L 164, 25.6.2008, lk 19.

(4)  ELT L 257, 28.8.2014, lk 135.

(5)  ELT L 288, 6.11.2007, lk 27.

(6)  ELT L 328, 21.12.2018, lk 82.

(7)  ELT C 67, 8.2.2022, lk 25.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0425.

(9)  https://blueindicators.ec.europa.eu/sites/default/files/2021_06_BlueEconomy_Report-2021.pdf

(10)  https://cinea.ec.europa.eu/system/files/2021-05/Sustainability%20criteria%20for%20the%20blue%20economy%20.pdf

(11)  ELT C 316, 22.9.2017, lk 64.

(12)  ELT C 458, 19.12.2018, lk 9.

(13)  ELT C 494, 8.12.2021, lk 14.

(14)  ELT C 117, 11.3.2022, lk 30.

(15)  ELT C 99, 1.3.2022, lk 88.

(16)  ELT C 117, 11.3.2022, lk 18.

(17)  http://bluegrowthvigo.eu/

(18)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Fishery_statistics# Fisheries:_the_factors_of_production

(19)  ELT L 198, 25.7.2019, lk 105.

---

| 6.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 465/22 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 465/22

---

P9_TA(2022)0136

ELi mahepõllumajanduse tegevuskava

Euroopa Parlamendi 3. mai 2022. aasta resolutsioon ELi mahepõllumajanduse tegevuskava kohta (2021/2239(INI))

(2022/C 465/02)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut (ELi toimimise leping), eriti selle artiklit 39, artikli 192 lõiget 1 ja artiklit 349, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut (ELi toimimise leping), eriti selle artiklit 39, artikli 192 lõiget 1 ja artiklit 349,

| — | võttes arvesse ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ja kestliku arengu eesmärke, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ja kestliku arengu eesmärke,

| — | võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 21. konverentsil (COP21) sõlmitud Pariisi kokkulepet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 21. konverentsil (COP21) sõlmitud Pariisi kokkulepet,

| — | võttes arvesse komisjoni 25. märtsi 2021. aasta teatist mahetootmise arendamise tegevuskava kohta (COM(2021)0141), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 25. märtsi 2021. aasta teatist mahetootmise arendamise tegevuskava kohta (COM(2021)0141),

| — | võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatist „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatist „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019)0640),

| — | võttes arvesse oma 15. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni Euroopa rohelise kokkuleppe kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni Euroopa rohelise kokkuleppe kohta (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrust (EL) 2018/848, mis käsitleb mahepõllumajanduslikku tootmist ja mahepõllumajanduslike toodete märgistamist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 834/2007 (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrust (EL) 2018/848, mis käsitleb mahepõllumajanduslikku tootmist ja mahepõllumajanduslike toodete märgistamist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 834/2007 (2),

| — | võttes arvesse oma 9. juuni 2021. aasta resolutsiooni ELi elurikkuse strateegia kohta aastani 2030 – toome looduse oma ellu tagasi (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. juuni 2021. aasta resolutsiooni ELi elurikkuse strateegia kohta aastani 2030 – toome looduse oma ellu tagasi (3),

| — | võttes arvesse oma 20. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni strateegia „Talust taldrikule“ kohta õiglase, tervisliku ja keskkonnahoidliku toidusüsteemi edendamiseks (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni strateegia „Talust taldrikule“ kohta õiglase, tervisliku ja keskkonnahoidliku toidusüsteemi edendamiseks (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2. detsembri 2021. aasta määrust (EL) 2021/2115, millega kehtestatakse liikmesriikide koostatavate Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) rahastatavate ühise põllumajanduspoliitika strateegiakavade (ÜPP strateegiakavad) toetamise reeglid ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1305/2013 ja (EL) nr 1307/2013 (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2. detsembri 2021. aasta määrust (EL) 2021/2115, millega kehtestatakse liikmesriikide koostatavate Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) rahastatavate ühise põllumajanduspoliitika strateegiakavade (ÜPP strateegiakavad) toetamise reeglid ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1305/2013 ja (EL) nr 1307/2013 (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2. detsembri 2021. aasta määrust (EL) 2021/2117, millega muudetakse määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus, määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, määrust (EL) nr 251/2014 aromatiseeritud veinitoodete määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta ning määrust (EL) nr 228/2013, millega kehtestatakse põllumajanduse erimeetmed liidu äärepoolseimate piirkondade jaoks (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2. detsembri 2021. aasta määrust (EL) 2021/2117, millega muudetakse määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus, määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, määrust (EL) nr 251/2014 aromatiseeritud veinitoodete määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta ning määrust (EL) nr 228/2013, millega kehtestatakse põllumajanduse erimeetmed liidu äärepoolseimate piirkondade jaoks (6),

| — | võttes arvesse nõukogu 19. juuli 2021. aasta järeldusi mahetootmise arendamise tegevuskava kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 19. juuli 2021. aasta järeldusi mahetootmise arendamise tegevuskava kohta,

| — | võttes arvesse oma 17. aprilli 2018. aasta resolutsiooni valgurikaste kultuuride edendamise Euroopa strateegia kohta – valgurikaste ja liblikõieliste taimede kasvatamise soodustamine Euroopa põllumajandussektoris (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. aprilli 2018. aasta resolutsiooni valgurikaste kultuuride edendamise Euroopa strateegia kohta – valgurikaste ja liblikõieliste taimede kasvatamise soodustamine Euroopa põllumajandussektoris (7),

| — | võttes arvesse nõukogu 19. oktoobri 2020. aasta järeldusi strateegia „Talust taldrikule“ kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 19. oktoobri 2020. aasta järeldusi strateegia „Talust taldrikule“ kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 22. septembri 2021. aasta arvamust ELi mahetootmise arendamise tegevuskava kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 22. septembri 2021. aasta arvamust ELi mahetootmise arendamise tegevuskava kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Regioonide Komitee 2. detsembri 2021. aasta arvamust ELi mahepõllumajanduse tegevuskava kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Regioonide Komitee 2. detsembri 2021. aasta arvamust ELi mahepõllumajanduse tegevuskava kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A9-0126/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A9-0126/2022),

| A. | arvestades, et komisjoni teatises mahetootmise arendamise tegevuskava kohta (mahepõllumajanduse tegevuskava) rõhutatakse, et roheline kokkulepe ning selle alla kuuluvad strateegia „Talust taldrikule“ ja elurikkuse strateegia on keskse tähtsusega, et juhtida üleminekut kestlikumale toidusüsteemile, eelkõige tugevdades põllumajandustootjate jõupingutusi keskkonna kaitsmisel, elurikkuse säilitamisel ja kliimamuutustega võitlemisel; arvestades, et selle eesmärgi saavutamisel on peamise tähtsusega põllumajandus üldiselt ja eelkõige mahepõllumajandus; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et komisjoni teatises mahetootmise arendamise tegevuskava kohta (mahepõllumajanduse tegevuskava) rõhutatakse, et roheline kokkulepe ning selle alla kuuluvad strateegia „Talust taldrikule“ ja elurikkuse strateegia on keskse tähtsusega, et juhtida üleminekut kestlikumale toidusüsteemile, eelkõige tugevdades põllumajandustootjate jõupingutusi keskkonna kaitsmisel, elurikkuse säilitamisel ja kliimamuutustega võitlemisel; arvestades, et selle eesmärgi saavutamisel on peamise tähtsusega põllumajandus üldiselt ja eelkõige mahepõllumajandus;

| B. | arvestades, et pärast 12-kuulist ooteaega on nüüdseks valmis peaaegu kogu nimekiri määruse (EL) 2018/848 jõustumiseks vajalikest teisestest õigusaktidest, välja arvatud mahesoola tootmist käsitlev delegeeritud määrus; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et pärast 12-kuulist ooteaega on nüüdseks valmis peaaegu kogu nimekiri määruse (EL) 2018/848 jõustumiseks vajalikest teisestest õigusaktidest, välja arvatud mahesoola tootmist käsitlev delegeeritud määrus;

| C. | arvestades, et delegeeritud määruses tuleb meresoola tootmisel eelistada looduslikke protsesse, mille puhul valmistamisel ei kasutata lisandeid ega tekitata süsinikdioksiidi heitmeid, et oleks võimalik liigitada see mahesoolaks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et delegeeritud määruses tuleb meresoola tootmisel eelistada looduslikke protsesse, mille puhul valmistamisel ei kasutata lisandeid ega tekitata süsinikdioksiidi heitmeid, et oleks võimalik liigitada see mahesoolaks;

| D. | arvestades, et Euroopa toidusüsteem peab pakkuma kestlikult toodetud täisväärtuslikku toitu taskukohase hinnaga ning tagama toiduga kindlustatuse viisil, mis tagab tervisliku ühiskonna ja planeedi, aitab kaasa sotsiaalsele ja majanduslikule heaolule, kaitseb nii ökosüsteemide kui ka Euroopa kodanike tervist ning tagab põllumajandustootmise kasumlikkuse ja seega põllumajandustootjate õiglase elatustaseme; arvestades, et on oluline tagada, et mahepõllumajanduseks kasutatava maa pindala suurenemine vastaks turu suutlikkusele võtta vastu mahetoodangut; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa toidusüsteem peab pakkuma kestlikult toodetud täisväärtuslikku toitu taskukohase hinnaga ning tagama toiduga kindlustatuse viisil, mis tagab tervisliku ühiskonna ja planeedi, aitab kaasa sotsiaalsele ja majanduslikule heaolule, kaitseb nii ökosüsteemide kui ka Euroopa kodanike tervist ning tagab põllumajandustootmise kasumlikkuse ja seega põllumajandustootjate õiglase elatustaseme; arvestades, et on oluline tagada, et mahepõllumajanduseks kasutatava maa pindala suurenemine vastaks turu suutlikkusele võtta vastu mahetoodangut;

| E. | arvestades, et määrus (EL) 2018/848, mis käsitleb mahepõllumajanduslikku tootmist ja mahepõllumajanduslike toodete märgistamist, kohustab põllumajandustootjaid järgima üleminekuaega, mille jooksul nad peavad kohaldama kõiki mahepõllumajandusliku tootmise norme; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et määrus (EL) 2018/848, mis käsitleb mahepõllumajanduslikku tootmist ja mahepõllumajanduslike toodete märgistamist, kohustab põllumajandustootjaid järgima üleminekuaega, mille jooksul nad peavad kohaldama kõiki mahepõllumajandusliku tootmise norme;

| F. | arvestades, et see ajavahemik võib kesta kuni kolm aastat; arvestades, et selle aja jooksul peavad põllumajandustootjad kandma suuremaid tootmiskulusid, ilma et nad saaksid kasu mahetoodete kõrgematest turuhindadest; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et see ajavahemik võib kesta kuni kolm aastat; arvestades, et selle aja jooksul peavad põllumajandustootjad kandma suuremaid tootmiskulusid, ilma et nad saaksid kasu mahetoodete kõrgematest turuhindadest;

| G. | arvestades, et mahepõllumajandus pakub mitmesuguseid keskkonnaalaseid hüvesid, sealhulgas kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamist, ning võib aidata põllumajandussektoril täita oma osa võitluses kliimamuutuste vastu, kliimamuutustega kohanemisel ja selliste põhiprobleemide lahendamisel nagu töökohtade kadumine maapiirkondades, mullaviljakuse ja elurikkuse vähenemine, samuti vastupanuvõime suurendamine majanduslike muutuste suhtes; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et mahepõllumajandus pakub mitmesuguseid keskkonnaalaseid hüvesid, sealhulgas kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamist, ning võib aidata põllumajandussektoril täita oma osa võitluses kliimamuutuste vastu, kliimamuutustega kohanemisel ja selliste põhiprobleemide lahendamisel nagu töökohtade kadumine maapiirkondades, mullaviljakuse ja elurikkuse vähenemine, samuti vastupanuvõime suurendamine majanduslike muutuste suhtes;

| H. | arvestades, et põllumajanduslik mitmekesisus ja lühemad ahelad põllumajandustootjate ja tarbijate vahel on tervisliku ja kestliku toidusüsteemi olulised koostisosad; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et põllumajanduslik mitmekesisus ja lühemad ahelad põllumajandustootjate ja tarbijate vahel on tervisliku ja kestliku toidusüsteemi olulised koostisosad;

| I. | arvestades, et mahepõllumajandus võib aidata kaasa ambitsioonika tasakaalu saavutamisele kestlikkuse osas majanduslikust, sotsiaalsest ja keskkonnaalasest seisukohast, edendades mulla, vee ja elurikkuse kaitset ning loomade heaolu, ning pakub noortele võimalusi põllumajanduslikule kutsealale asumiseks; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et mahepõllumajandus võib aidata kaasa ambitsioonika tasakaalu saavutamisele kestlikkuse osas majanduslikust, sotsiaalsest ja keskkonnaalasest seisukohast, edendades mulla, vee ja elurikkuse kaitset ning loomade heaolu, ning pakub noortele võimalusi põllumajanduslikule kutsealale asumiseks;

| J. | arvestades, et ELi keskkonna- ja loomade heaolu standardid on maailma kõrgeimate hulgas; arvestades, et mahepõllumajanduslikul põllumaal on 30 % rohkem elurikkust, see on kasuks tolmeldajatele ning piirab kunstväetiste ja taimekaitsevahendite kasutamist; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ELi keskkonna- ja loomade heaolu standardid on maailma kõrgeimate hulgas; arvestades, et mahepõllumajanduslikul põllumaal on 30 % rohkem elurikkust, see on kasuks tolmeldajatele ning piirab kunstväetiste ja taimekaitsevahendite kasutamist;

| K. | arvestades, et mahepõllumajandus võib aidata kaasa ka maapiirkondade taaselustamisele, töökohtade loomisele, väikeste põllumajandusettevõtete kestlikkusele, tarbijate ja tootjate lähendamisele, sidemete tugevdamisele kohaliku majandusega ja positiivsete majanduskordajate stimuleerimisele; arvestades, et uue ühise põllumajanduspoliitikaga (ÜPP) kehtestatakse uued ambitsioonikad meetmed kestliku tootmise, sealhulgas mahepõllumajanduse edendamiseks; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et mahepõllumajandus võib aidata kaasa ka maapiirkondade taaselustamisele, töökohtade loomisele, väikeste põllumajandusettevõtete kestlikkusele, tarbijate ja tootjate lähendamisele, sidemete tugevdamisele kohaliku majandusega ja positiivsete majanduskordajate stimuleerimisele; arvestades, et uue ühise põllumajanduspoliitikaga (ÜPP) kehtestatakse uued ambitsioonikad meetmed kestliku tootmise, sealhulgas mahepõllumajanduse edendamiseks;

| L. | arvestades, kui oluline on tagada, et tarbijatel, kes omistavad üha suuremat tähtsust toidu kvaliteedile, ja toitlustussektoril oleks võimalik toidu ostmisel teha teadlikke valikuid; |
| --- | --- |

L.

arvestades, kui oluline on tagada, et tarbijatel, kes omistavad üha suuremat tähtsust toidu kvaliteedile, ja toitlustussektoril oleks võimalik toidu ostmisel teha teadlikke valikuid;

| M. | arvestades, et on vaja tagada, et tarbijaid teavitataks nõuetekohaselt mahetoodete tarbimise eelistest ning et nad oleksid kaitstud tahtlikult eksitavate märgiste, pakendite ja reklaami eest; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et on vaja tagada, et tarbijaid teavitataks nõuetekohaselt mahetoodete tarbimise eelistest ning et nad oleksid kaitstud tahtlikult eksitavate märgiste, pakendite ja reklaami eest;

| N. | arvestades, et 2019. aastal kasvas ELi mahepõllumajanduseks kasutatava põllumajandusmaa kogupindala 13,8 miljoni hektarini; arvestades, et praegu moodustab see 8,5 % ELi kasutatava põllumajandusmaa kogupindalast; arvestades, et aastatel 2010–2019 kasvas ELi mahetoodete turu väärtus enam kui kahekordseks; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et 2019. aastal kasvas ELi mahepõllumajanduseks kasutatava põllumajandusmaa kogupindala 13,8 miljoni hektarini; arvestades, et praegu moodustab see 8,5 % ELi kasutatava põllumajandusmaa kogupindalast; arvestades, et aastatel 2010–2019 kasvas ELi mahetoodete turu väärtus enam kui kahekordseks;

| O. | arvestades, et ajavahemikul 2009–2019 suurenes mahetoodete jaemüük 18 miljardilt eurolt 41 miljardi euroni; arvestades, et teatavates ELi piirkondades ületab mahetootmise kasv mahetoodete turu arengut, kusjuures mahepõllumajanduslik tarbimine on liikmesriigiti väga erinev; arvestades, et teatavates ELi piirkondades on mahetootmine väga väike või olematu, kusjuures liikmesriikide vahel on selles osas suured erinevused, mis ulatuvad 0,5 %-st kuni 26,5 %-ni olemasolevast sektorile eraldatud pindalast; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et ajavahemikul 2009–2019 suurenes mahetoodete jaemüük 18 miljardilt eurolt 41 miljardi euroni; arvestades, et teatavates ELi piirkondades ületab mahetootmise kasv mahetoodete turu arengut, kusjuures mahepõllumajanduslik tarbimine on liikmesriigiti väga erinev; arvestades, et teatavates ELi piirkondades on mahetootmine väga väike või olematu, kusjuures liikmesriikide vahel on selles osas suured erinevused, mis ulatuvad 0,5 %-st kuni 26,5 %-ni olemasolevast sektorile eraldatud pindalast;

| P. | arvestades, et mahetootmise arendamise tegevuskava sisaldab 23 meedet, mis loovad mahepõllumajandussektori kestlikuks arendamiseks kindla aluse; arvestades, et kavas on viia läbi mahetootmise arendamise tegevuskava vahehindamine 2024. aastal ning loodud on iga-aastane ELi mahepõllumajanduse päev, mis annab võimaluse parandada mahepõllumajanduse nähtavust ja tunnustamist ning suurendada teadlikkust mahetootmise eelistest, kuna mahepõllumajandustootjaid peetakse kestliku põllumajanduse edendajateks; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et mahetootmise arendamise tegevuskava sisaldab 23 meedet, mis loovad mahepõllumajandussektori kestlikuks arendamiseks kindla aluse; arvestades, et kavas on viia läbi mahetootmise arendamise tegevuskava vahehindamine 2024. aastal ning loodud on iga-aastane ELi mahepõllumajanduse päev, mis annab võimaluse parandada mahepõllumajanduse nähtavust ja tunnustamist ning suurendada teadlikkust mahetootmise eelistest, kuna mahepõllumajandustootjaid peetakse kestliku põllumajanduse edendajateks;

| Q. | arvestades, et alates 1. jaanuarist 2022 kohaldatava määruse (EL) 2018/848 eesmärk on eelkõige rangemate kontrollide ja impordieeskirjade kaudu suurendada tarbijate usaldust mahetoodete vastu; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et alates 1. jaanuarist 2022 kohaldatava määruse (EL) 2018/848 eesmärk on eelkõige rangemate kontrollide ja impordieeskirjade kaudu suurendada tarbijate usaldust mahetoodete vastu;

| R. | arvestades, et 2021. aasta maikuus avaldati ELi vesiviljeluse kestlikkuse ja konkurentsivõime suurendamise strateegilised suunised aastateks 2021–2030, ning neid arendatakse edasi riiklikes strateegiakavades; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et 2021. aasta maikuus avaldati ELi vesiviljeluse kestlikkuse ja konkurentsivõime suurendamise strateegilised suunised aastateks 2021–2030, ning neid arendatakse edasi riiklikes strateegiakavades;

Üldised märkused

| 1. | väljendab heameelt komisjoni teatise üle mahetootmise arendamise tegevuskava kohta, eesmärgi üle suurendada 2030. aastaks ELi mahepõllumajanduse all olevat põllumajandusmaad pakkumise ja nõudluse arendamise kaudu ning selle üle, et komisjon on tunnistanud mahepõllumajanduse üheks peamiseks elemendiks ELi teel kestlikumate toidusüsteemide suunas, kasutades säästvamaid põllumajandustavasid, kasutades tõhusamalt taastuvaid energiaallikaid, tagades loomade heaolule kõrgemad standardid ja aidates Euroopa põllumajandustootjatele saada suuremat tulu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kutsub komisjoni üles viima läbi mõjuhindamise seoses mahepõllumajanduse all oleva ELi põllumajandusmaa osakaaluga; on seisukohal, et mahepõllumajanduse arendamine, millel on palju positiivseid välismõjusid ja kasu kliimamuutuste leevendamisele, elurikkusele ja mullakaitsele, aitab kaasa strateegia „Talust taldrikule“ ja elurikkuse strateegia eesmärkide saavutamisele; tunnistab samal ajal, et rohelise kokkuleppe eesmärkide saavutamisele on võimalik kaasa aidata ka teiste kestlike tootmismudelite ja põllumajandusmeetoditega, nagu integreeritud tootmine ja bioloogiline kontroll; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, et mahepõllumajanduse all oleva põllumaa osakaal erineb liikmesriigiti märkimisväärselt; rõhutab, et seda tuleb arvesse võtta mahetootmise edendamise poliitika ja vahendite väljatöötamisel, ning nõuab tungivalt, et komisjon pööraks erilist tähelepanu mahajäänud liikmesriikide toetamisele; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nõuab, et kõik sellega seoses kavandatud meetmed ja vahendid peaksid põhinema põhjalikel analüüsidel ja mõjuhinnangutel; on arvamusel, et õigusaktid ja mahetootmise arendamise tegevuskavad peavad võimaldama piisavalt paindlikkust, et võtta arvesse liikmesriikides valitsevaid erinevusi mahepõllumajanduse olemuses ja tingimustes; |
| --- | --- |

4.

| 5. | juhib tähelepanu asjaolule, et kui 2022. aastal võetakse vastu ELi uus mahepõllumajanduse määrus (EL) 2018/848, peab komisjon tagama korrapärase ja mõõdetud ülemineku vanadelt ELi mahepõllumajanduslikelt õigusaktidelt, et mahetootmissektor saaks end kiiresti ja asjakohaselt uute normidega kurssi viia; kutsub seetõttu komisjoni üles viima läbi uue määruse mõju hindamise viis aastat pärast selle rakendamist, et teha vajalikud kohandused; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab, et strateegias „Talust taldrikule“ ette nähtud mahesektori ja mahepiirkondade areng ja kasv, millel on keskne roll elujõuliste maapiirkondade taaselustamisel ja säilitamisel, peab olema turupõhine ja sellega peab kaasnema terviklik areng tarneahelas, sealhulgas töötlemises, ning poliitikameetmed mahetoidu edasise pakkumise ja nõudluse stimuleerimiseks ning tarbijate usalduse kindlustamiseks; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab, et nende lähenemisviiside kombineerimine peaks võimaldama tasakaalustatud arengut kooskõlas turu suutlikkusega mahetoodangut vastu võtta, et tagada ELi maheturu ja mahepõllumajanduse edaspidine kasumlikkus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab sellega seoses vajadust kõrvaldada ülemäärane halduskoormus; rõhutab, et mahepõllumajanduse keskkonnakasu ei peaks toetama üksnes mahetoodete tarbijad, kes on valmis maksma kõrgemat hinda, vaid ka ÜPP eelarvest tuleks mahepõllumajandustootjaid asjakohaselt premeerida avalike hüvede eest, mida nad keskkonna ja loodusvarade kaitse, sisendite vähendamise ja loomade heaolu kõrgemate standardite toetamise kaudu pakuvad; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab, et prioriteediks tuleks seada ELi toidusüsteemi põllumajandusliku kestlikkuse ja vastupidavuse stimuleerimine ning et mahepõllumajandus on üks keskkonna- ja kliimaeesmärkide saavutamise põhielemente; on seisukohal, et kestlik innovatsioon mahepõllumajanduse ja laiemalt agroökoloogia valdkonnas võib tuua kaasa põllumajandussüsteemide suurema mitmekesisuse; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rõhutab, et erinevate põllumajandussüsteemide kooseksisteerimine on oluline, sest mitmekesisus on toidusüsteemi turvalisuse ja vastupidavuse seisukohalt tähtis ning toob kasu kestlikule arengule; juhib tähelepanu sellele, et puudub ühtne põllumajandusmudel, mis sobiks kõigile riikidele ja piirkondadele, ning rõhutab, et erinevate kestlike põllumajandusmudelite eeliseid tuleks tunnustada; |
| --- | --- |

10.

| 11. | juhib tähelepanu sellele, kui oluline on jätkata saagikuse parandamist mahepõllumajanduses, et vältida olukorda, kus samal ajal ELi piirkondades toimuva suurema üleminekuga mahepõllumajanduse mudelile suureneks ökoloogiline jalajälg tulenevalt toiduainete tootmisest kolmandates riikides; |
| --- | --- |

11.

| 12. | juhib tähelepanu sellele, et ELi tegevuskava õnnestumiseks peab see stimuleerima ja mobiliseerima liikmesriike ning piirkondlikke ja kohalikke ametiasutusi, võttes arvesse nende eripära ja erinevaid lähtepunkte; on veendunud, et piirkondlikel ja kohalikel mahepõllumajanduse tegevuskavadel peab võimaluse korral samuti olema oma roll mahesektori arengus; |
| --- | --- |

12.

| 13. | on seetõttu seisukohal, et liikmesriike tuleks julgustada kehtestama oma riiklikud mahepõllumajanduse strateegiad ning töötama kooskõlas riiklike strateegiakavadega välja oma riiklikud ja/või piirkondlikud mahepõllumajanduse tegevuskavad, millel peaksid olema mahepõllumajanduse arendamiseks kõrged sihid, realistlikud ja konkreetsed eesmärgid, meetmed, ajakavad ja eelarved, sealhulgas stiimulid põllumajandustootjatele, mis hõlbustaksid valikut ja toetaksid alt üles suunatud algatusi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kutsub komisjoni üles tagama, et neid tingimusi järgitaks täielikult liikmesriikide esitatud riiklike strateegiakavade heakskiitmisel, ning tagama, et kättesaadavaks tehakse piisavad rahalised vahendid koos kõige tõhusamate meetmetega sektori arengu seisukohast asjakohaste eesmärkide saavutamiseks; rõhutab vajadust vahetada oskusteavet ja parimaid tavasid, kuna mõnel liikmesriigil on rohkem kogemusi ambitsioonikate riiklike kavade väljatöötamisel ja rakendamisel; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kutsub komisjoni üles kaasama sellise teabe ja parimate tavade vahetuse kavandatavate avalike järelkohtumiste raamistikku; rõhutab, et riiklikud mahepõllumajanduse tegevuskavad peaksid looma põllumajandustootjatele ja tööstusele prognoositavuse ja selguse, soodustades sellega mahesektori arengut ja mahepõllumajanduslike toodete turustamist; |
| --- | --- |

15.

| 16. | väljendab heameelt mahepõllumajanduse määruse kohaldamisala laiendamise üle teatavatele põllumajandusega tihedalt seotud toodetele, mida ei ole loetletud ELi toimimise lepingu I lisas, näiteks soolale; väljendab siiski muret mahepõllumajandusliku tootmise tehnilise nõuande eksperdirühma (EGTOP) 6. augustil 2021 avaldatud mahesoola käsitleva aruande pärast, kuna selles pooldatakse ELi mahepõllumajandusliku märgise laiendamist tootmismeetoditele, mis ei ole kooskõlas määruse (EL) 2018/848 põhimõtetega; kutsub seetõttu komisjoni üles mitte järgima eksperdirühma nõuandeid; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rõhutab, et kui liikmesriigid kavandavad, võtavad vastu, vaatavad läbi ja rakendavad oma riiklikke ja/või piirkondlikke mahetootmise arendamise tegevuskavasid, peaksid nad parima võimaliku koostoime ja oma riiklikus strateegilises kavas sätestatud mahepõllumajandusliku tootmise pindala suurendamise eesmärgi saavutamiseks konsultatsiooniprotsessi kaasama kõik sidusrühmad, eelkõige mahetootjad ja mahetootjate ühendused, ühistud, kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, kogu põllumajandus- ja toiduainetööstuse väärtusahela, toiduainete hulgimüüjad, tarbijate ja erasektori esindajad, majutus- ja toitlustussektori, sealhulgas suured toitlustusettevõtjad ja toiduhariduse ühendused, ning kodanikud; |
| --- | --- |

17.

| 18. | tunnistab, et mahetootmine pakub põllumajandustootjatele paremat majanduslikku tulu, kuid toob sageli kaasa suuremad tootmiskulud, ning nõuab seetõttu, et turuhinnad ja otsetoetused oleksid piisavad nende kulude katmiseks, et võimaldada põllumajandustootjatele õiglast sissetulekut; |
| --- | --- |

18.

| 19. | juhib tähelepanu sellele, et kõrgemad tarbijahinnad võivad takistada laienemist, kuid praegu on neid mahepõllumajandussektori toetamiseks vaja; tuletab meelde, et mõnel juhul ei leita mahepõllumajandustoodete jaoks turul kohta, mistõttu põllumajandustootjad peavad neid müüma madalama hinnaga kui tavapäraseid põllumajandustooteid; |
| --- | --- |

19.

| 20. | tuletab meelde, et mahepõllumajandus hõlmab väga kõrgeid tootmisstandardeid; rõhutab vajadust tegeleda mahetoodete taskukohasuse ja seega ka kättesaadavusega; rõhutab tungivalt, et tootjaid tuleb mahetootmisele ülemineku protsessis toetada ja nad peavad saama kasu mahepõllumajanduse lisaväärtusest; märgib, et nagu ka tavatoodete puhul, oleks lisandväärtuse parema jaotamine mahetoidu väärtusahelas kasulik nii põllumajandustootjatele kui ka tarbijatele; |
| --- | --- |

20.

| 21. | tunnistab, et mahepõllumajandussektori areng võimaldab mastaabisäästu nii töötlemises kui ka logistikas, mis suurendab tõhusust ja toob kaasa väiksemad kulud; rõhutab ebaausate kaubandustavade direktiivi tähtsust sektori arengu jaoks ja selle tagamiseks, et jaemüüjad ei kehtestaks mahetoodetele liiga kõrgeid kasumimarginaale; on samuti seisukohal, et mahetooteid võiks kaasata enim puudust kannatavate isikute Euroopa abifondi programmidesse, kui neist on olemas piisavad varud; |
| --- | --- |

21.

| 22. | väljendab heameelt asjaolu üle, et komisjon tegutseb loomade üldise heaolu parandamise nimel, ning juhib tähelepanu sellele, et 2020. aasta Eurobaromeetri uuringus põllumajanduse ja ühise põllumajanduspoliitika kohta leiti, et 80 % ELi kodanikest seostavad mahepõllumajandust suurema austusega loomade heaolu vastu; rõhutab sellega seoses mahepõllumajandusliku loomakasvatuse toetamise tähtsust; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rõhutab, kui oluline on kiirendada mahevesiviljeluse ja selle turu arengut ELis ning suurendada tarbijate nõudlust ja usaldust nende toodete vastu; rõhutab, et iga neljas kalandustoode pärineb vesiviljelusest; juhib siiski tähelepanu sellele, et kuna suurem osa nende toodete tarbimisest toimub tänu impordile, mis moodustab 60 % kogutarnest, on olemas tohutu kasvupotentsiaal, mida peame kasutama, et arendada Euroopa vesiviljelust üleüldse, aga eelkõige mahevesiviljelust; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rõhutab vajadust kooskõlastada mahevesiviljeluse meetmed uute ELi vesiviljeluse kestlikkuse ja konkurentsivõime suurendamise strateegiliste suunistega aastateks 2021–2030 ning sektori arendamisega liikmesriikides ja piirkondades; |
| --- | --- |

24.

Nõudluse ergutamine ja tarbijate usalduse tagamine

| 25. | toetab komisjoni ELi mahetoote logo käsitleva teabe edasisel edendamisel ja jagamisel tarbijate seas, sealhulgas koolikavade kaudu, mille käigus tuleks koolikavade läbivaatamisel anda mahetoodetele suurem osakaal, kuid samuti muudes institutsioonides, näiteks hooldekodudes; toetab mahetoodete kohalike logode edendamist, mis on olemas mitmes liikmesriigis, millel on vähemalt samad tagatised kui ELi mahetoote logol ja mida koos sellega kasutatakse; märgib, et koolikavad peaksid olema aluseks toitumist ja kestlikku toitu käsitlevale pedagoogilisele arutelule ning nendega peaksid kaasnema meetmed, mille eesmärk on teavitada lapsi paremast toitumisest ja neid sellel teemal harida; |
| --- | --- |

25.

| 26. | rõhutab, et on äärmiselt oluline, et mahepõllumajandust käsitlevatele tarbijauuringutele järgneksid meetmed, millega veelgi suurendada teadlikkust mahepõllumajanduse kasulikkusest tervisele, heaolule ja kõrgele elukvaliteedile, tagades samal ajal, et ei kahjustataks tarbijate usaldust tavapäraste põllumajandusmeetodite ohutuse ja kestlikkuse vastu liidus; rõhutab vajadust jagada täpset teavet, et uued kestliku toidu märgistamise valdkonnas väljatöötatavad algatused ei nõrgendaks ELi mahetoote logo tähendust ega tekitaks tarbijates segadust seoses oma ulatuse ja tähendusega; |
| --- | --- |

26.

| 27. | väljendab muret eksitavate märgiste, pakendite ja reklaami pärast, mis raskendavad tarbijatel eristada tavatooteid mahetoodetest; märgib, et määrus (EL) 2018/848 ja sagedased sõltumatud kontrollid on aluseks tarbijate usaldusele mahetoodete vastu, ning kutsub liikmesriike üles ELi mahetoodete logo kohta selgelt teavet andma; |
| --- | --- |

27.

| 28. | rõhutab supermarketite ja erinevate toiduainete tarneahelate rolli ELi mahelogo edendamisel ja toetamisel; ootab komisjoni tulevasi algatusi, mille eesmärk on tarbijaid nende toiduvalikus paremini suunata märgistuse, müügiedenduse ja teavituskampaaniate kaudu, mis põhinevad usaldusväärsetel, sõltumatutel ja toimivatel teaduslikel alustel ning täielikel ja sidusatel meetoditel; märgib, et kõigi ELi toiduainete päritolu kohustuslik märgistamine võib oluliselt suurendada läbipaistvust ja jälgitavust, võideldes seeläbi pettuste ja ebaseaduslike tootmismeetodite vastu ning suurendades tarbijate usaldust; |
| --- | --- |

28.

| 29. | tuletab meelde, et professionaalsete köökide nõuded erinevad kodumajapidamiste nõuetest; rõhutab, kui oluline on luua tarneahela jaoks lisaväärtust ja suurendada mahepõllumajanduslike toodete töötlemistaset, et vastata professionaalsete köökide vajadustele; |
| --- | --- |

29.

| 30. | on veendunud, et keskkonnahoidlike riigihangete 2019. aasta läbivaatamist tuleks liikmesriikides paremini tutvustada, et suurendada teadlikkust ja kasutada seda tugeva stiimulina meetmete võtmiseks, mille eesmärk on edendada mahepõllumajanduslikku tootmist ning toetada tervislikumat ja keskkonnasõbralikumat toitumist sellistes asutustes nagu koolid, haiglad, hooldekodud ja vanglad, ning see võib vähendada ka mahetoodete raiskamist neis liikmesriikides, kus tekib ülejääke; on veendunud, et ELi institutsioonid peaksid näitama eeskuju oma hoonetes; on seisukohal, et keskkonnahoidlike riigihangete kasutamise suurendamiseks on oluline kooskõlastada tegevust sektoriga selle esindusorganisatsioonide kaudu, et tagada hangete sujuv toimimine; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kutsub komisjoni üles jätkama praeguste struktuuriliste ja logistiliste tõkete uurimist ning edendama liikmesriikides keskkonnahoidlike riigihangete kriteeriumide ning teavitus-, haridus- ja mahetoodete müügiedendusmeetmete kasutamist, et muuta see meede tõhusamaks; juhib tähelepanu sellele, et keskkonnahoidlike riigihangete kasutamise suurendamise üle tuleks otsustada riiklikul tasandil vastavalt riiklikule nõudlusele ja riiklikes mahepõllumajanduse tegevuskavades sätestatud eesmärkidele; on veendunud, et keskkonnahoidlikes riigihangetes tuleb pöörata suurt tähelepanu ELi mahetoodetele, mis stimuleeriksid tootmist ja aitaksid ELil saavutada oma kliimaeesmärke; |
| --- | --- |

31.

| 32. | rõhutab, et mahepõllumajanduslikku tootmist ja töötlemist tuleb arendada asjakohasel viisil piirkondlikul ja kohalikul tasandil, kaasates kohalikke mahetootjaid; toetab piirkondlike kestlike toidusüsteemide arendamist, mis põhinevad kõiki toiduvaldkonna sidusrühmi kaasaval koostööl; peab kahetsusväärseks kontrollitud andmete puudumist mahetoodete kasutuselevõtu kohta avalikes sööklates ja restoranides; |
| --- | --- |

32.

| 33. | juhib tähelepanu sellele, et kohalikel, piirkondlikel ja riiklikel ametiasutustel koos põllumajandustootjate ühenduste ja põllumajanduslike toiduainete hulgimüüjatega on oluline roll mahepõllumajandussektori struktureerimisel tootmise, kollektiivse töötlemise, logistika ja kaubanduse valdkonnas, mahetootjate maale juurdepääsu lihtsustamisel ning koostöö hõlbustamisel tootjate endi vahel, tootjate ja tarbijate vahel ning toitlustusteenuste osutamisel; |
| --- | --- |

33.

| 34. | rõhutab lisaks kohalike, piirkondlike ja riiklike ametiasutuste rolli üldsuse teadlikkuse suurendamisel igat liiki kestlike põllumajandusmeetodite kohta, sööklates mahetoodete pakkumisel ning eelkoolidele ja koolidele mõeldud haridusprogrammide väljatöötamisel; |
| --- | --- |

34.

| 35. | juhib sellega seoses tähelepanu sellele, et põllumajandustootjate turud kohalikul ja piirkondlikul tasandil on tõhus vahend tootjate ja tarbijate vahelise lõhe ületamiseks ning neid tuleks edendada; tuletab samuti meelde, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ning põllumajandustootjate ühendused annavad mahetootjatele ja üleminekujärgus olevatele põllumajandustootjatele väga väärtuslikku tehnilist abi, mis on nende tavade rakendamiseks väga oluline ning mis vajab ühisest põllumajanduspoliitikast ja muudest allikatest piisavat rahastamist; |
| --- | --- |

35.

| 36. | toonitab, et kõik ametiasutused peavad tagama, et reguleeriv raamistik võimaldab ja stimuleerib jätkuvalt asjaomase sektori arengut, hoides samal ajal halduskoormuse minimaalsena; tuletab meelde, et paljude liikmesriikide kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on pikka aega osalenud mahepõllumajanduse arengu toetamises, eelkõige maaelu arengu programmide juhtimise ja rakendamise kaudu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | rõhutab, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamisel on vaja kohatundlikku lähenemisviisi kooskõlas 2030. aasta territoriaalse tegevuskavaga, et käsitleda maapiirkondade, linnalähedaste ja linnapiirkondade erinevaid vajadusi kogu Euroopas; |
| --- | --- |

37.

| 38. | rõhutab, et mahepõllumajanduse tegevuskava edu sõltub erasektori suuremast kaasamisest nõudluse stimuleerimiseks ja põllumajandustootjatele õiglase sissetuleku tagamiseks, eriti riikides, kus mahetoodete turud ja tootmine on vähem arenenud; kutsub komisjoni üles määrama kindlaks vahendid, mis võimaldaksid liikmesriikidel ergutada jaekaubanduskette aktiivselt edendama mahetooteid ja andma teavet nende tarbimise olulisuse kohta ning looma kohalikke mahetoodete tarneahelaid; rõhutab, et mahepõllumajandusliku tootmise kasv peab tulenema eelkõige suuremast erasektori nõudlusest, mitte üksnes poliitilistest stiimulitest; |
| --- | --- |

38.

| 39. | rõhutab, kui oluline on suurendada mahetoiduainete tarneahela läbipaistvust ning parandada jälgitavust kõigis tootmis- ja turustamisprotsessides kooskõlas Euroopa tarbijate nõudmisega saada rohkem teavet tarbitavate toiduainete päritolu ja tootmismeetodite kohta; tunneb heameelt jaemüüjate vabatahtlike algatuste üle osta üleminekutooteid kõrgema hinnaga ja on veendunud, et selliseid algatusi tuleks edendada; |
| --- | --- |

39.

| 40. | võtab teadmiseks raskused, millega jaemüüjad puutuvad kokku ühtlustatud normide puudumise tõttu kõnealuste üleminekutoodete turustamisel tarbijatele, ning kutsub komisjoni üles hindama meetmeid nende turustamise hõlbustamiseks, näiteks ühtlustatud märgistamise abil; |
| --- | --- |

40.

| 41. | toonitab, et oluline on komisjoni, liikmesriikide ja sidusrühmade aktiivne tegutsemine, et teha kindlaks viisid, kuidas olemasolevaid sertifitseerimis- ja kontrollimehhanisme saaks muuta tugevamaks, et vältida mahetootmises ja -kaubanduses pettusi; |
| --- | --- |

41.

| 42. | on veendunud, et sertifitseerimis- ja kontrollimehhanismid peavad olema mahetootjate jaoks paremini kohandatud kohapealse tegelikkusega ning protsessi tuleb lihtsustada, muu hulgas IT-lahenduste abil; |
| --- | --- |

42.

| 43. | rõhutab, et eritähelepanu tuleb pöörata sertifitseerimisasutuste volitamise menetlustele; rõhutab, et mahepõllumajandusele ülemineku sertifitseerimisprotsess on endiselt kohmakas ja raskesti rakendatav ning seda tuleks lihtsustada, eriti väikepõllumajandustootjate jaoks; on seisukohal, et põllumajandustootjaid tuleks sertifitseerimiskulude katmisel toetada; |
| --- | --- |

43.

| 44. | rõhutab vajadust ühtlustatud Euroopa süsteemide järele mahepõllumajanduse sisendite sertifitseerimiseks, et vältida erinevate nõuete ja kontrollisüsteemidega erasertifikaatide arvu suurenemist; kutsub komisjoni üles kiirendama mahepõllumajanduse tegevuskavade kaudu kogu ELi hõlmavat ühtlustamist; |
| --- | --- |

44.

| 45. | nõuab tungivalt, et komisjon tugevdaks tollikontrolli otseste, ühtsete kontrollimehhanismide abil koostöös liikmesriikidega ja täielikus kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega, et vältida toidupettusi, võltsimist ja ELi mahepõllumajandusliku tootmise standarditele mittevastavate toodete importi ning vältida ohtu, et ELi mahepõllumajandussektor satub ebasoodsasse konkurentsiolukorda, kuna standardid ei ole ülemaailmselt ühtlustatud ja tarbijatele tekivad suuremad kulud; rõhutab sellega seoses vajadust asjaomaste tolliasutuste suurema kaasamise järele, et tagada mahetoodete kvaliteet ja ohutus ning aus konkurents tootjate vahel nii ELis kui ka väljaspool seda; |
| --- | --- |

45.

| 46. | peab kahetsusväärseks, et mahepõllumajanduse tegevuskavas puuduvad viited sektori raskustele ja suurtele kuludele, mis tulenevad vajadusest rakendada kasvatamise, saagikoristuse, transpordi, ladustamise ja töötlemise ajal sobivaid meetmeid, et hoida lubamatud tooted, nt GMOd mahepõllumajanduslikust tootmisahelast eemal; |
| --- | --- |

46.

| 47. | rõhutab, et ELi päritolu põllumajandustooted on rahvusvaheliselt tunnustatud nende kõrge kvaliteedi poolest; on seisukohal, et ELi mahetoodete paremaks edendamiseks rahvusvahelisel tasandil on vaja positiivseid ja kaubandust edendavaid meetmeid; tunnistab sellega seoses ELi mahepõllumajandusliku tootmise edendamise poliitika võimalikku rolli; rõhutab, et selles tuleks tunnustada mitmesuguseid kestlikke tootmismeetodeid, tavasid ja tooteid ELis; |
| --- | --- |

47.

| 48. | juhib tähelepanu sellele, et geograafilised tähised, mida toetab ELi müügiedenduspoliitika, aitavad oluliselt kaasa majanduskasvule paljudes maapiirkondades ja on Euroopa põllumajanduse lipulaev; nõuab, et komisjon teavitaks Euroopa Parlamenti mahetoodete turu laiendamise võimalustest ja kiirendaks käimasolevaid läbirääkimisi, et saavutada üleminek mahetoodete impordi suhtes kehtivatelt vastavusnõuetelt ELi standardite järgimisele; |
| --- | --- |

48.

| 49. | toetab ülemaailmset üleminekut kestlikele toidusüsteemidele; on seisukohal, et ELi tasandi meetmete, sealhulgas eelkõige rohelise kokkuleppe strateegia eesmärk peaks olema keskkonnateadlikkuse pidev suurendamine kogu maailmas; peab kahetsusväärseks asjaolu, et vabakaubanduslepingutes ei pöörata mõnikord piisavat tähelepanu suurtele erinevustele ELi ja kolmandate riikide põllumajandustootmise standardites seoses keskkonnakaitse ja loomade heaoluga, mis heidutab ELi põllumajandustootjaid eemale täiendavatest keskkonnaalastest investeeringutest, sealhulgas mahetootmisesse; |
| --- | --- |

49.

Ülemineku stimuleerimine ja kogu väärtusahela tugevdamine

| 50. | on seisukohal, et riiklike strateegiakavade eesmärkide saavutamiseks on oluline ÜPP piisav eelarve ja kooskõla muude Euroopa fondide ja programmidega, et luua põllumajandustootjatele stiimuleid mahepõllumajandustavadele üleminekuks ja nende säilitamiseks, kasutades selleks piisavaid vahendeid maaelu arengu meetmete või majanduslikult atraktiivsete ökokavade või nende kahe kombinatsiooni kaudu; |
| --- | --- |

50.

| 51. | nõuab, et ökokavad oleksid kättesaadavad nii tava- kui ka mahepõllumajandustootjatele ning et need oleksid kavandatud nii, et need on kooskõlas põllumajanduse keskkonna- ja kliimameetmetega ning täiendaksid neid; tuletab meelde, kui oluline on toetada mahetootjaid ka pärast üleminekuetappi; kutsub liikmesriike üles toetama mahepõllumajanduses põlvkondade vahetumist asjakohase avaliku poliitika kaudu, edendama naisettevõtlust põllumajanduses ning toetama elujõuliste väikeste ja keskmise suurusega mahepõllumajandusettevõtete arendamist; |
| --- | --- |

51.

| 52. | peab kahetsusväärseks ÜPP eelarve vähenemist viimase kahe aastakümne jooksul, samal ajal kui põllumajandussektorile kehtestatud nõuded on kasvanud; märgib, et praeguse ÜPP raames kulutatakse ainult 1,8 % eelarvest mahepõllumajandust toetavatele meetmetele, ning väljendab heameelt asjaolu üle, et uus ÜPP võimaldab – eelkõige ökokavade ja maaelu arengu meetmete kaudu – liikmesriikidele suuremat paindlikkust mahepõllumajandussektorile eraldatavate summade suurendamisel; |
| --- | --- |

52.

| 53. | märgib, et lühikesed, kohalikud ja hooajalised ning arukad toidutarneahelad ja otseturustusvõimalused, sealhulgas põllumajandustootjate turud, võivad mahetootjate ja maapiirkondade majanduse jaoks tuua kasu keskkonna ja loomade heaolu seisukohast, tagades samal ajal sissetuleku, säilitades ja luues töökohti, tagades maapiirkondade elujõulisuse ning vähendades lõhet ELi tootjate ja tarbijate vahel; juhib tähelepanu sellele, et turu areng on mahepõllumajandussektori kestliku arengu jaoks hädavajalik; |
| --- | --- |

53.

| 54. | kutsub liikmesriike üles eraldama piisavalt vahendeid investeeringuteks, mis lihtsustavad lühikeste toiduahelate arendamist, näiteks liikuvate tapamajade või põllumajandusettevõtetes asuvate töötlemisrajatiste arvu suurendamise kaudu; on seisukohal, et seetõttu tuleks edendada kohalike tarneahelate kasutamist riigihankemenetlustes; rõhutab, et keskendumine kohalikule tootmisele ja lühikestele ahelatele ei tohiks põhjustada täiendavaid tõkkeid ELi siseturul; |
| --- | --- |

54.

| 55. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles aktiivselt parandama mahepõllumajanduslike tarneahelate struktuuri ja suurendama mahepõllumajanduslike tootjaorganisatsioonide suutlikkust; nõuab tungivalt, et liikmesriigid kasutaksid sektoripõhiseid sekkumisi ja kõiki olemasolevaid meetmeid, et parandada mahetootjate organiseerumist kõigis asjaomastes sektorites ning abistada neid ajutise ületootmise korral; |
| --- | --- |

55.

| 56. | juhib tähelepanu sellele, et mahepõllumajandusettevõtetel, mille toodang on mahult väiksem ja seega kulukam, võib olla kaubanduslepingutes väiksem läbirääkimispositsioon ja seetõttu võivad nad olla eriti vähe kaitstud ebaausate kaubandustavade suhtes, eelkõige kiiresti riknevate kaupade eest tasumise hilinemise, viimase hetke tühistamiste või tarnijate sundimise näol, et nad maksaksid müümata ja raisku läinud toodete eest; rõhutab vajadust selgete lepingutingimuste ja mahetootjate töö õiglase tunnustamise järele ning on veendunud, et tuleks edendada selliseid vahendeid nagu tarneahela lepingud; |
| --- | --- |

56.

| 57. | kiidab heaks komisjoni toetuse liikmesriikides mahepiirkondade (mida nimetatakse ka ökopiirkondadeks) arendamisele, kuna need on oma olemuselt mitmeotstarbelised, edendavad lühikesi tarneahelaid ning loovad koostoimet muu hulgas põllumajandustootjate, tarbijate, töötlemisettevõtete, jaemüüjate, külalismajandussektori ja kultuuriettevõtjate vahel; kutsub komisjoni üles andma liikmesriikidele teavet vahendite kohta, mida nad saaksid kasutada mahepiirkondade arengu edendamiseks, pöörates erilist tähelepanu linnastunud piirkondadele; märgib, et nende edu sõltub tugevast piirkondlikust integratsioonist ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamisest; |
| --- | --- |

57.

| 58. | rõhutab, kui ülioluline on suurendada liikmesriikide ja põllumajandustootjate vahel mahepõllumajanduse alaste teadmiste ja parimate tavade struktureeritud vahetamist; rõhutab teadlaste, põllumajandusteadusega tegelevate ülikoolide ja laiema haridussektori, nõustamisteenuste ja konsultantide, põllumajandustootjate ning nende ühenduste ja organisatsioonide ning ühiskonna vahelise koostöö tihendamise eeliseid; rõhutab olulist rolli, mida mängivad mahetootmise arendamisel sõltumatud põllumajandusettevõtete nõustamisteenused, mille liikmesriigid peavad oma ÜPP strateegiakavadesse lisama, ning rõhutab vajadust eraldada neile piisavalt rahalisi vahendeid; |
| --- | --- |

58.

| 59. | märgib, et Teadusuuringute Ühiskeskuse aruandes „Modelling environmental and climate ambition in the agricultural sector with the CAPRI model“ (Keskkonna- ja kliimaeesmärkide modelleerimine põllumajandussektoris CAPRI mudeliga) (8) on märgitud, et mahepõllumajanduses ja toitainete haldamisel on vaja suurendada tootlikkust, mida on võimalik edendada muu hulgas täppispõllumajanduse, uute digitehnoloogiate ja muude uuenduslike tehnoloogiate abil; |
| --- | --- |

59.

| 60. | märgib, et uuenduslikud digitaalsed vahendid võivad märkimisväärselt suurendada läbipaistvust ja jälgitavust, võideldes seeläbi pettuste ja ebaseaduslike tootmismeetodite vastu ning suurendades tarbijate usaldust; ergutab seetõttu komisjoni, muu hulgas ÜPP strateegiakavade kaudu, tagama digitehnoloogia, näiteks täppispõllumajanduse ja plokiahela ulatuslikuma kasutuselevõtu mahepõllumajanduses; rõhutab siiski, et need tehnoloogiad täiendavad mahepõllumajanduse süsteemset kestlikkust ning et andmete osas tuleb tagada põllumajandustootjate eraelu puutumatus, kasumlikkus ja sõltumatus; |
| --- | --- |

60.

Mahepõllumajanduse kestlikkusse antava panuse suurendamine

| 61. | kordab, kui olulised on teadusuuringud ja innovatsioon mahepõllumajanduse kestlikkuse jaoks ning ühiskonna ootuste täitmiseks seoses bioloogilise mitmekesisuse, kliimamuutuste ja kliimamuutustega kohanemise, loomade heaolu ja tõhusa ressursikasutusega, ning väljendab heameelt komisjoni kavatsuse üle eraldada programmi „Euroopa horisont“ vahendeid nende eesmärkide toetamiseks; rõhutab sellega seoses vajadust teadusuuringute ja innovatsiooni järele, et soodustada üleminekut mahepõllumajandusele, muu hulgas loomakasvatuses, leida alternatiive teatavatele sisenditele nii põllumajanduses kui ka töötlemises, suurendada saagikust ning tagada vajaliku valgusööda, vitamiinide, taimekaitsevahendite, eelkõige bioloogilise kahjuritõrje alaste lahenduste, väetiste ja geneetiliste ressursside kättesaadavus, arendada edasi töökindlaid põllumajandussüsteeme ning suurendada vastupidavust põudade, kahjurite ja haiguste suhtes; kutsub komisjoni üles ergutama ja edendama koostööd mahe- ja tavatoidu ning -põllumajandusega tegelevate teadusringkondade vahel, eelkõige põllumajanduse tootlikkust ja kestlikkust käsitleva Euroopa innovatsioonipartnerluse (EIP-AGRI) kaudu; |
| --- | --- |

61.

| 62. | julgustab kasutama teaduspõhist lähenemisviisi seoses mullaviljakusega ning vajadusega töötada välja, aktsepteerida ja stimuleerida innovatsiooni mahepõllumajanduses uudsete taimetoitainete allikate valdkonnas, sealhulgas toitainete suurem ringlussevõtt piisava töötlemise ja toitainete eraldamise kaudu ning vajaduse korral taastuvatest allikatest toodetud väetisetooted, nagu biomassijäätmed ja loomasõnnik, et vältida pikaajalist toitainete puudujääki; tuletab meelde laudasõnniku tähtsust orgaanilise väetisena ja ergutab selle kestlikku kasutamist kasvutsüklis; kutsub komisjoni üles hindama olulisi taimetoitaineid (fosfor, kaalium ja lämmastik) sisaldavaid uusi ringlussevõetud materjale, et lisada need tulevikus määruses (EL) 2018/848 esitatud sisendmaterjalide loetellu kooskõlas mahepõllumajanduse põhimõtetega ning tagades kvaliteedi, ohutuse ja tarbijate usalduse; |
| --- | --- |

62.

| 63. | nõuab rohkem uuringuid ja teavet taime biostimulaatorite ja bioressursipõhiste mullaparandusainete mahepõllumajandussüsteemides kasutamise võimaliku kasu kohta ning selle kohta, kuidas need aitavad kaasa toitainete imendumisele ja selle tootmismudeli paremale tulemuslikkusele, et võimaldada nende laialdasemat kasutuselevõttu ning aidata vähendada lõhet mahepõllumajandusliku ja tavapärase tootmise saagikuse vahel; juhib tähelepanu sellele, et lisaks lämmastiku bioloogilisele sidumisele võiks erinevate väliste toitainete asjakohase ja põllumajandusettevõttespetsiifilise kombinatsiooni kasutamise edendamine lahendada mahepõllumajandussüsteemide toitainete eelarve tasakaalustamatuse probleemi; |
| --- | --- |

63.

| 64. | toonitab tungivat vajadust arendada Euroopa Liidus mahepõllumajanduslike taimsete valkude tootmist ja edendada mahepõllumajanduslike kaunviljade tootmist, sealhulgas söödasüsteemides, et vähendada mahepõllumajandussektori sõltuvust impordist; nõuab tungivalt, et komisjon koostaks sellega seoses spetsiaalse strateegilise kava; |
| --- | --- |

64.

| 65. | väljendab heameelt mahepõllumajanduse panuse üle sünteetiliste pestitsiidide kasutamise vähendamisse ning kutsub komisjoni üles määratlema pestitsiidide säästvat kasutamist käsitlevaid uusi õigusakte koostades bioloogilise kahjuritõrje vahendid ning suurendama palju laiemaks kasutuseks sobivate bioloogilise kahjuritõrje lahenduste ja looduslike ainete kättesaadavust, parandades ja kiirendades hindamis- ja lubade andmise protsessi; |
| --- | --- |

65.

| 66. | tuletab komisjonile ja liikmesriikidele meelde Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2017. aasta resolutsiooni madala riskiastmega bioloogiliste pestitsiidide kohta (9) ning rõhutab vajadust toetada ohutute, tõhusate ja taskukohaste alternatiivsete taimekaitsevahendite väljatöötamist ning soodustada nende laiemat kasutamist, eelkõige lihtsustades nii põhiainetele lubade andmise menetlust kui ka nende kasutamise laiendamist, mis on oluline komponent mahepõllumajandusliku tootmise arendamisel; rõhutab vajadust luua liikmesriikides tingimused võrdseks juurdepääsuks mahepõllumajanduslikele taimekaitsevahenditele ja väetistele; rõhutab, et keskkonnas leiduvad pestitsiidijäägid võivad potentsiaalselt mõjutada ka mahetooteid; |
| --- | --- |

66.

| 67. | juhib tähelepanu sellele, et mahetootjaid, kes tagavad tootmises kõrged keskkonnastandardid, ei tohi pidada vastutavaks riskide eest, mis jäävad nende kontrolli alt välja, ning kutsub komisjoni üles veelgi edendama pestitsiidijääkide leidude käsitlemise ühtlustamist; |
| --- | --- |

67.

| 68. | rõhutab, kui olulised on piisavalt kättesaadavad ja kvaliteetsed mahepõllumajanduslikud seemned, heterogeensed materjalid ja suure saagikusega taimesordid, kohalikud sordid ja kohalikele oludele kohandatud sordid; juhib tähelepanu nende potentsiaalile tugevdada vastupanuvõimet taimehaigustele ja kliimamuutuste mõjule; julgustab komisjoni ja liikmesriike suurendama pingutusi, muu hulgas erimeetmete abil, et parandada maheseemnete turu toimimist ning on veendunud, et seda aitaksid saavutada üleminekuperioodid; kutsub komisjoni üles tagama piisavate rahaliste vahendite eraldamise mahepõllumajandusliku seemne- ja tõuaretuse alastele teadusuuringutele; |
| --- | --- |

68.

| 69. | rõhutab, kui oluline on toetada programme kohalike sortide säilitamiseks ja selekteerimiseks, kuna need on oma vastupidavuse tõttu mahepõllumajanduse jaoks eriti sobivad; rõhutab vajadust toetada traditsioonilist põllukultuuride aretust, et arendada välja terved ja vastupidavad sordid, ning ka vajadust kaasaegsete, kestlike ja uuenduslike meetodite järele uute mahepõllumajanduslike seemnete ja põllumajandustavade arendamisel, säilitades inimeste tervise ja keskkonna kaitse kõrge taseme; |
| --- | --- |

69.

| 70. | rõhutab sellega seoses rolli, mis võib olla teaduslikel uuendustel sordiaretuses, eelkõige sortide resistentsuse parandamisel, geneetiliste ressursside mitmekesisuse edendamisel ja toidutootmissüsteemide tugevdamisel, tuletades samas meelde, et geneetiliselt muundatud seemnete kasutamine ei ole mahepõllumajanduses lubatud; |
| --- | --- |

70.

| 71. | toetab komisjoni kavatsust laiendada ELi turu vaatlusrühmade analüüsi mahetoodetele; rõhutab, kui oluline on tõhustada mahepõllumajandussektori kohta täpsete ja õigeaegsete andmete kogumist ja kättesaadavust, sealhulgas piirkondlikul tasandil, et paremini hinnata selle keskkonnaalast, majanduslikku ja sotsiaalset mõju; |
| --- | --- |

71.

| 72. | on veendunud, et see peaks hõlmama andmeid sektori panuse kohta keskkonnasäästlikkusse, samuti andmeid tootmise, töötlemise ja tarbimise kohta, sealhulgas külalismajandussektoris ja avalikes sööklates, ELi-sisese ja kolmandate riikidega toimuva kaubanduse ning põllumajandustootjate hindade ja jaehindade, tarbijate eelistuste, tarneahela struktuuride, lisaväärtuse ja põllumajandustootjate osakaalu kohta tarneahelates; on veendunud, et need andmed on olulised selleks, et kujundada ja jälgida ELi mahepõllumajandusliku tootmise poliitikat ning võtta meetmeid pakkumise ja nõudluse tasakaalustamatuse kõrvaldamiseks, hinnata tarbimis- ja tootmissuundumusi ning suurendada sektori läbipaistvust ja usaldust; |
| --- | --- |

72.

| 73. | tunnistab ühtse Euroopa põllumajanduse andmeruumi potentsiaali suurendada tarbijate teadmisi ja usaldust ning parandada mahepõllumajanduse tarneahela jälgitavust; rõhutab, et nõudluse stimuleerimiseks on oluline teha asjakohaste hindamiste abil kindlaks tarbijate vajadused; kutsub liikmesriike üles paremini teavitama mahepõllumajandussektori majandustulemustest; kutsub komisjoni üles viima läbi põhjalikke uuringuid ja analüüse mõju kohta, mida mahepõllumajanduse kasv avaldaks nii kliimamuutustele kui ka toiduga kindlustatusele Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

73.

o

o o

| 74. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

74.

---

(1)  ELT C 270, 7.7.2021, lk 2.

(2)  ELT L 150, 14.6.2018, lk 1.

(3)  ELT C 67, 8.2.2022, lk 25.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0425.

(5)  ELT L 435, 6.12.2021, lk 1.

(6)  ELT L 435, 6.12.2021, lk 262.

(7)  ELT C 390, 18.11.2019, lk 2.

(8)  Barreiro Hurle, J., Bogonos, M., Himics, M., Hristov, J., Perez Dominguez, I., Sahoo, A., Salputra, G., Weiss, F., Baldoni, E. ja Elleby, C., „Modelling environmental and climate ambition in the agricultural sector with the CAPRI model“ (Keskkonna- ja kliimaeesmärkide modelleerimine põllumajandussektoris CAPRI mudeliga), Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg, 2021.

(9)  ELT C 252, 18.7.2018, lk 184.

---

| 6.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 465/33 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 465/33

---

P9_TA(2022)0137

Vähemuste tagakiusamine veendumuste või usu tõttu

Euroopa Parlamendi 3. mai 2022. aasta resolutsioon vähemuste tagakiusamise kohta veendumuste või usu tõttu (2021/2055(INI))

(2022/C 465/03)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni artikleid 2, 18 ja 26, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni artikleid 2, 18 ja 26,

| — | võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artikleid 2, 4, 18, 24, 26 ja 27, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artikleid 2, 4, 18, 24, 26 ja 27,

| — | võttes arvesse majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelise pakti artikleid 2 ja 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelise pakti artikleid 2 ja 13,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikleid 6 ja 21, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikleid 6 ja 21,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 17, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 17,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 10, 14, 21 ja 22, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 10, 14, 21 ja 22,

| — | võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklit 9, selle esimese protokolli artiklit 2 ning inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni protokolli nr 12 artiklit 12, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklit 9, selle esimese protokolli artiklit 2 ning inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni protokolli nr 12 artiklit 12,

| — | võttes arvesse ÜRO 1948. aasta genotsiidi vältimise ja selle eest karistamise konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 1948. aasta genotsiidi vältimise ja selle eest karistamise konventsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuuti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuuti,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 25. novembri 1981. aasta deklaratsiooni igasuguse usul ja veendumustel põhineva sallimatuse ja diskrimineerimise kaotamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 25. novembri 1981. aasta deklaratsiooni igasuguse usul ja veendumustel põhineva sallimatuse ja diskrimineerimise kaotamise kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 18. detsembri 1992. aasta rahvus- või etnilistesse, usu- ja keelevähemustesse kuuluvate isikute õiguste deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 18. detsembri 1992. aasta rahvus- või etnilistesse, usu- ja keelevähemustesse kuuluvate isikute õiguste deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu 24. märtsi 2011. aasta resolutsiooni, mis käsitleb võitlust sallimatuse, negatiivsete stereotüüpide loomise ja häbimärgistamise, diskrimineerimise, vägivalla õhutamise ning usul ja veendumustel põhineva isikuvastase vägivalla vastu, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu 24. märtsi 2011. aasta resolutsiooni, mis käsitleb võitlust sallimatuse, negatiivsete stereotüüpide loomise ja häbimärgistamise, diskrimineerimise, vägivalla õhutamise ning usul ja veendumustel põhineva isikuvastase vägivalla vastu,

| — | võttes arvesse 5. oktoobri 2012. aasta diskrimineerimise, vaenu ja vägivalla õhutamisena käsitatava rahvus-, rassi- ja usuvihale üleskutsumise keelustamise Rabati tegevuskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 5. oktoobri 2012. aasta diskrimineerimise, vaenu ja vägivalla õhutamisena käsitatava rahvus-, rassi- ja usuvihale üleskutsumise keelustamise Rabati tegevuskava,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee otsust, millega määratakse 22. august ÜRO rahvusvaheliseks usutunnistusest või veendumustest tingitud vägivalla ohvrite mälestuspäevaks, mis võeti vastu 28. mail 2019. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee otsust, millega määratakse 22. august ÜRO rahvusvaheliseks usutunnistusest või veendumustest tingitud vägivalla ohvrite mälestuspäevaks, mis võeti vastu 28. mail 2019. aastal,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 21. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni rahu ja sallivuse kultuuri edendamise kohta usupaikade kaitsmiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 21. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni rahu ja sallivuse kultuuri edendamise kohta usupaikade kaitsmiseks,

| — | võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogule esitatud ÜRO vähemuste küsimuste eriraportööri 15. juuli 2019. aasta ja 3. märtsi 2021. aasta aruandeid, milles käsitletakse eelkõige vähemuse mõistet ja sotsiaalmeedias levitatavat vähemuste vastu suunatud vaenukõnet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogule esitatud ÜRO vähemuste küsimuste eriraportööri 15. juuli 2019. aasta ja 3. märtsi 2021. aasta aruandeid, milles käsitletakse eelkõige vähemuse mõistet ja sotsiaalmeedias levitatavat vähemuste vastu suunatud vaenukõnet,

| — | võttes arvesse ÜRO usu- ja veendumusvabaduse eriraportööri 12. oktoobri 2020. aasta aruannet, milles käsitletakse kestliku arengu tegevuskava 2030 edukaks rakendamiseks kõigile usu- ja veendumusvabaduse tagamise tähtsust ja seda, kuidas usu- ja veendumusvähemuste hulka kuuluvatel inimestel on kõrvalejäämise oht, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO usu- ja veendumusvabaduse eriraportööri 12. oktoobri 2020. aasta aruannet, milles käsitletakse kestliku arengu tegevuskava 2030 edukaks rakendamiseks kõigile usu- ja veendumusvabaduse tagamise tähtsust ja seda, kuidas usu- ja veendumusvähemuste hulka kuuluvatel inimestel on kõrvalejäämise oht,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo 28. detsembri 2020. aasta aruannet rahvusvähemustesse, usulistesse ja keelelistesse vähemustesse kuuluvate isikute õiguste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo 28. detsembri 2020. aasta aruannet rahvusvähemustesse, usulistesse ja keelelistesse vähemustesse kuuluvate isikute õiguste kohta,

| — | võttes arvesse 27. jaanuari 2016. aasta Marrakechi deklaratsiooni usuvähemuste õiguste kohta kogukondades, kus on valdavalt moslemite enamus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 27. jaanuari 2016. aasta Marrakechi deklaratsiooni usuvähemuste õiguste kohta kogukondades, kus on valdavalt moslemite enamus,

| — | võttes arvesse nõukogu 16. novembri 2009. aasta järeldusi usu- ja veendumusvabaduse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 16. novembri 2009. aasta järeldusi usu- ja veendumusvabaduse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 21. veebruari 2011. aasta järeldusi usust või veendumustest tingitud sallimatuse, diskrimineerimise ja vägivalla kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 21. veebruari 2011. aasta järeldusi usust või veendumustest tingitud sallimatuse, diskrimineerimise ja vägivalla kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 22. veebruari 2021. aasta järeldusi ELi prioriteetide kohta ÜRO inimõigusi käsitlevatel foorumitel 2021. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. veebruari 2021. aasta järeldusi ELi prioriteetide kohta ÜRO inimõigusi käsitlevatel foorumitel 2021. aastal,

| — | võttes arvesse ELi 24. juuni 2013. aasta suuniseid usu- ja veendumusvabaduse edendamise ja kaitse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi 24. juuni 2013. aasta suuniseid usu- ja veendumusvabaduse edendamise ja kaitse kohta,

| — | võttes arvesse ELi 18. märtsi 2019. aasta inimõigustealaseid suuniseid mittediskrimineerimise kohta välistegevuses, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi 18. märtsi 2019. aasta inimõigustealaseid suuniseid mittediskrimineerimise kohta välistegevuses,

| — | võttes arvesse usu- ja veendumusvabaduse edendamisega väljaspool ELi tegeleva ELi erisaadiku aruandeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse usu- ja veendumusvabaduse edendamisega väljaspool ELi tegeleva ELi erisaadiku aruandeid,

| — | võttes arvesse ELi inimõiguste ja demokraatia tegevuskava aastateks 2020–2024, mida rahastatakse mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 raames, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi inimõiguste ja demokraatia tegevuskava aastateks 2020–2024, mida rahastatakse mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 raames,

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahend (COM(2018)0460), ning selle muudetud ettepanekut (COM(2020)0459), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahend (COM(2018)0460), ning selle muudetud ettepanekut (COM(2020)0459),

| — | võttes arvesse, et Euroopa Parlamendi Sahharovi mõttevabaduse auhinna said 2015. aastal Raif Badawi, 2016. aastal Nadia Murad ja Lamiya Aji Bashar ning 2019. aastal Ilham Tohti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et Euroopa Parlamendi Sahharovi mõttevabaduse auhinna said 2015. aastal Raif Badawi, 2016. aastal Nadia Murad ja Lamiya Aji Bashar ning 2019. aastal Ilham Tohti,

| — | võttes arvesse oma 10. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni kastipõhise diskrimineerimise kohta (1), eriti selle punkti 6, mis käsitleb usutunnistust kui diskrimineerimise ja väärkohtlemise läbipõimunud tegurit, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni kastipõhise diskrimineerimise kohta (1), eriti selle punkti 6, mis käsitleb usutunnistust kui diskrimineerimise ja väärkohtlemise läbipõimunud tegurit,

| — | võttes arvesse oma 15. jaanuari 2019. aasta resolutsiooni usu- ja veendumusvabaduse edendamist kolmandates riikides käsitlevate ELi suuniste ning ELi erisaadiku asjaomaste volituste kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. jaanuari 2019. aasta resolutsiooni usu- ja veendumusvabaduse edendamist kolmandates riikides käsitlevate ELi suuniste ning ELi erisaadiku asjaomaste volituste kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 4. veebruari 2016. aasta resolutsiooni usuvähemuste süstemaatilise massilise tapmise kohta nn ISISe/Daeshi poolt (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. veebruari 2016. aasta resolutsiooni usuvähemuste süstemaatilise massilise tapmise kohta nn ISISe/Daeshi poolt (3),

| — | võttes arvesse oma 4. juuli 2017. aasta resolutsiooni inimõiguste rikkumistega tegelemise kohta sõjakuritegude ja inimsusvastaste kuritegude, sealhulgas genotsiidi kontekstis (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. juuli 2017. aasta resolutsiooni inimõiguste rikkumistega tegelemise kohta sõjakuritegude ja inimsusvastaste kuritegude, sealhulgas genotsiidi kontekstis (4),

| — | võttes arvesse oma 15. märtsi 2018. aasta resolutsiooni olukorra kohta Süürias (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. märtsi 2018. aasta resolutsiooni olukorra kohta Süürias (5),

| — | võttes arvesse oma 4. oktoobri 2018. aasta resolutsiooni uiguuride ja kasahhide massilise meelevaldse kinnipidamise kohta Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas (6), oma 18. aprilli 2019. aasta resolutsiooni Hiina ning eelkõige usu- ja etniliste vähemuste olukorra kohta (7), oma 19. detsembri 2019. aasta resolutsiooni uiguuride olukorra kohta Hiinas (China Cables) (8) ja oma 17. detsembri 2020. aasta resolutsiooni sunniviisilise töö ja uiguuride olukorra kohta Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. oktoobri 2018. aasta resolutsiooni uiguuride ja kasahhide massilise meelevaldse kinnipidamise kohta Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas (6), oma 18. aprilli 2019. aasta resolutsiooni Hiina ning eelkõige usu- ja etniliste vähemuste olukorra kohta (7), oma 19. detsembri 2019. aasta resolutsiooni uiguuride olukorra kohta Hiinas (China Cables) (8) ja oma 17. detsembri 2020. aasta resolutsiooni sunniviisilise töö ja uiguuride olukorra kohta Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas (9),

| — | võttes arvesse oma 7. juuli 2016. aasta (10) ja 15. detsembri 2016. aasta (11), 14. septembri 2017. aasta (12) ja 14. detsembri 2017. aasta (13) ning 19. septembri 2019. aasta (14) resolutsioone Myanmari ja rohingjade olukorra kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. juuli 2016. aasta (10) ja 15. detsembri 2016. aasta (11), 14. septembri 2017. aasta (12) ja 14. detsembri 2017. aasta (13) ning 19. septembri 2019. aasta (14) resolutsioone Myanmari ja rohingjade olukorra kohta,

| — | võttes arvesse oma 28. novembri 2019. aasta resolutsiooni vabaduste olukorra kohta Alžeerias (15) ja 26. novembri 2020. aasta resolutsiooni inimõiguste olukorra halvenemise kohta Alžeerias, eelkõige ajakirjanik Khaled Drareni juhtumi kohta (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 28. novembri 2019. aasta resolutsiooni vabaduste olukorra kohta Alžeerias (15) ja 26. novembri 2020. aasta resolutsiooni inimõiguste olukorra halvenemise kohta Alžeerias, eelkõige ajakirjanik Khaled Drareni juhtumi kohta (16),

| — | võttes arvesse oma 19. detsembri 2019. aasta resolutsiooni inimõiguste, sealhulgas usuvabaduse rikkumise kohta Burkina Fasos (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. detsembri 2019. aasta resolutsiooni inimõiguste, sealhulgas usuvabaduse rikkumise kohta Burkina Fasos (17),

| — | võttes arvesse oma 16. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni Nigeeria ja eelkõige hiljutiste terrorirünnakute kohta (18), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni Nigeeria ja eelkõige hiljutiste terrorirünnakute kohta (18),

| — | võttes arvesse oma 29. aprilli 2021. aasta resolutsiooni Pakistani pühaduseteotust käsitlevate seaduste, eelkõige Shagufta Kausari ja Shafqat Emmanueli juhtumi kohta (19), kus mainitakse ka Asia Bibi juhtumit, oma 14. aprilli 2016. aasta resolutsiooni Pakistani ja eelkõige Lahore’is toimunud rünnaku kohta (20) ning oma 13. detsembri 2018. aasta resolutsiooni Iraani ja eelkõige Nasrin Sotoudehi juhtumi kohta (21), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 29. aprilli 2021. aasta resolutsiooni Pakistani pühaduseteotust käsitlevate seaduste, eelkõige Shagufta Kausari ja Shafqat Emmanueli juhtumi kohta (19), kus mainitakse ka Asia Bibi juhtumit, oma 14. aprilli 2016. aasta resolutsiooni Pakistani ja eelkõige Lahore’is toimunud rünnaku kohta (20) ning oma 13. detsembri 2018. aasta resolutsiooni Iraani ja eelkõige Nasrin Sotoudehi juhtumi kohta (21),

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2020. aasta resolutsiooni COVID-19 puhangu välispoliitiliste tagajärgede kohta (22), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2020. aasta resolutsiooni COVID-19 puhangu välispoliitiliste tagajärgede kohta (22),

| — | võttes arvesse oma 29. aprilli 2021. aasta soovitust nõukogule, komisjonile ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ELi ja India suhete kohta (23), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 29. aprilli 2021. aasta soovitust nõukogule, komisjonile ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ELi ja India suhete kohta (23),

| — | võttes arvesse oma 9. juuni 2021. aasta soovitust nõukogule ÜRO Peaassamblee 75. ja 76. istungjärguks (24), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. juuni 2021. aasta soovitust nõukogule ÜRO Peaassamblee 75. ja 76. istungjärguks (24),

| — | võttes arvesse oma 15. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni inimõigusi ja demokraatiat maailmas ning Euroopa Liidu poliitikat selles valdkonnas käsitleva 2018. aasta aruande kohta (25), eriti selle punkte 42, 43 ja 45, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni inimõigusi ja demokraatiat maailmas ning Euroopa Liidu poliitikat selles valdkonnas käsitleva 2018. aasta aruande kohta (25), eriti selle punkte 42, 43 ja 45,

| — | võttes arvesse oma 20. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni inimõigusi ja demokraatiat maailmas ning Euroopa Liidu poliitikat selles valdkonnas käsitleva 2019. aasta aruande kohta (26), eriti selle punkte 103, 104, 106 ja 107, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni inimõigusi ja demokraatiat maailmas ning Euroopa Liidu poliitikat selles valdkonnas käsitleva 2019. aasta aruande kohta (26), eriti selle punkte 103, 104, 106 ja 107,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi usu- ja veendumusvabaduse ning ususallivuse küsimustega tegeleva laiendatud töörühma tegevust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi usu- ja veendumusvabaduse ning ususallivuse küsimustega tegeleva laiendatud töörühma tegevust,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse arengukomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A9-0071/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A9-0071/2022),

| A. | arvestades, et ÜRO inimõiguste lepingutes ning rahvusvahelistes ja ELi õigusaktides sätestatakse inimõiguste lahutamatu osana usu- ja veendumusvähemuste hulka kuuluvate inimeste õiguste kaitse standardid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ÜRO inimõiguste lepingutes ning rahvusvahelistes ja ELi õigusaktides sätestatakse inimõiguste lahutamatu osana usu- ja veendumusvähemuste hulka kuuluvate inimeste õiguste kaitse standardid;

| B. | arvestades, et õigus mõtte-, südametunnistuse- ja usuvabadusele hõlmab vabadust valida, mida uskuda või mitte uskuda, vabadust oma usku või veendumusi ilma piiranguteta leida, järgida, muuta või neist loobuda ning vabadust üksi või kogukonnas teistega, eraviisiliselt või avalikult oma usku või veendumusi usutalitluste, õpetuse, praktiseerimise ja järgimise kaudu väljendada; arvestades, et see vabadus hõlmab ka usuliste, ilmalike ja mitteusuliste organisatsioonide õigust olla tunnustatud juriidilise isikuna; arvestades, et usu- ja veendumusvabadus hõlmab ka õigust avaldada õiguspäraselt mõttevabaduse osana või kunstiloomingu kaudu usu või usuorganite kohta kriitilist või satiirilist arvamust; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et õigus mõtte-, südametunnistuse- ja usuvabadusele hõlmab vabadust valida, mida uskuda või mitte uskuda, vabadust oma usku või veendumusi ilma piiranguteta leida, järgida, muuta või neist loobuda ning vabadust üksi või kogukonnas teistega, eraviisiliselt või avalikult oma usku või veendumusi usutalitluste, õpetuse, praktiseerimise ja järgimise kaudu väljendada; arvestades, et see vabadus hõlmab ka usuliste, ilmalike ja mitteusuliste organisatsioonide õigust olla tunnustatud juriidilise isikuna; arvestades, et usu- ja veendumusvabadus hõlmab ka õigust avaldada õiguspäraselt mõttevabaduse osana või kunstiloomingu kaudu usu või usuorganite kohta kriitilist või satiirilist arvamust;

| C. | arvestades, et ELi lepingu artikli 21 kohaselt edendab ja kaitseb EL oma välispoliitika juhtpõhimõtete raames inimväärikuse austamist ning inimõiguste ja põhivabaduste universaalsust ja jagamatust; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELi lepingu artikli 21 kohaselt edendab ja kaitseb EL oma välispoliitika juhtpõhimõtete raames inimväärikuse austamist ning inimõiguste ja põhivabaduste universaalsust ja jagamatust;

| D. | arvestades, et märkimisväärselt paljudes maailma riikides rikutakse usu- ja veendumusvabadust; arvestades, et suur hulk inimesi elab riikides, kus surutakse peale või sallitakse mõtte-, südametunnistuse-, usu- ja veendumusvabaduse tõsiseid rikkumisi; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et märkimisväärselt paljudes maailma riikides rikutakse usu- ja veendumusvabadust; arvestades, et suur hulk inimesi elab riikides, kus surutakse peale või sallitakse mõtte-, südametunnistuse-, usu- ja veendumusvabaduse tõsiseid rikkumisi;

| E. | arvestades, et vähemuste diskrimineerimise ja tagakiusamisega nende usu või veendumuste tõttu tegelevad mitmesugused osalejad – nii riigid kui ka valitsusvälised osalejad või kombinatsioon neist – ning see võib toimuda eri vormides, näiteks tapmised, piinamine, füüsilised rünnakud, massiline vangistamine, meelevaldsed arreteerimised, kadunuks jääma sundimised, kohtuvälised hukkamised, sundimine, sunniviisiline uskupööramine, inimröövid, varajased ja sundabielud, sooline vägivald, vägistamine, füüsiline ja vaimne väärkohtlemine, rasestumisvastaste vahendite sunniviisiline kasutamine ja abordid, sunniviisiline töö ja ümberasustamine, inimkaubandus, ähvardused, tõrjutus, diskrimineeriv ja ebaõiglane kohtlemine, ahistamine, sundvõõrandamine, juurdepääsu piiramine kodakondsusele, valitavatele ametikohtadele, tööhõivele, haridusele, tervishoiule ja haldusteenustele, pühakodade, kalmistute ja kultuuripärandi hävitamine ning internetis ja väljaspool seda leviv vaenukõne; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et vähemuste diskrimineerimise ja tagakiusamisega nende usu või veendumuste tõttu tegelevad mitmesugused osalejad – nii riigid kui ka valitsusvälised osalejad või kombinatsioon neist – ning see võib toimuda eri vormides, näiteks tapmised, piinamine, füüsilised rünnakud, massiline vangistamine, meelevaldsed arreteerimised, kadunuks jääma sundimised, kohtuvälised hukkamised, sundimine, sunniviisiline uskupööramine, inimröövid, varajased ja sundabielud, sooline vägivald, vägistamine, füüsiline ja vaimne väärkohtlemine, rasestumisvastaste vahendite sunniviisiline kasutamine ja abordid, sunniviisiline töö ja ümberasustamine, inimkaubandus, ähvardused, tõrjutus, diskrimineeriv ja ebaõiglane kohtlemine, ahistamine, sundvõõrandamine, juurdepääsu piiramine kodakondsusele, valitavatele ametikohtadele, tööhõivele, haridusele, tervishoiule ja haldusteenustele, pühakodade, kalmistute ja kultuuripärandi hävitamine ning internetis ja väljaspool seda leviv vaenukõne;

| F. | arvestades, et COVID-19 pandeemia on mõnes riigis teravdanud usu- ja veendumusvähemuste tagakiusamist ja nende vastast vägivalda; arvestades, et lisaks on tervisekriisi kasutatud mõnes riigis ettekäändena tagakiusamismeetmete võtmiseks pandeemiaga mitteseotud eesmärkidel; arvestades, et usu- ja veendumusvähemused on muutunud eriti kaitsetuks COVID-19 viirusesse nakatumise ja selle tõttu suremise suhtes, tingituna ebavõrdsest juurdepääsust sobivale arstiabile; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et COVID-19 pandeemia on mõnes riigis teravdanud usu- ja veendumusvähemuste tagakiusamist ja nende vastast vägivalda; arvestades, et lisaks on tervisekriisi kasutatud mõnes riigis ettekäändena tagakiusamismeetmete võtmiseks pandeemiaga mitteseotud eesmärkidel; arvestades, et usu- ja veendumusvähemused on muutunud eriti kaitsetuks COVID-19 viirusesse nakatumise ja selle tõttu suremise suhtes, tingituna ebavõrdsest juurdepääsust sobivale arstiabile;

| G. | arvestades, et usu- ja veendumusvähemustesse kuuluvate naiste suhtes esineb eriti suur diskrimineerimise ja vägivalla oht, mis on mõlemad seotud selliste läbipõimunud teguritega nagu sugu, usutunnistus, kast, etniline taust, võimu tasakaalustamatus ja patriarhaat, ning mõnel juhul õigustatakse neid usuliste või veendumuslike ajenditega; arvestades, et neil on sotsiaalse või majandusliku iseseisvuse puudumise, vägivallaähvarduste või laste hooldusõiguse kaotamise tõttu raskusi usu- ja veendumuskogukonnast lahkumise õiguse kasutamisel; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et usu- ja veendumusvähemustesse kuuluvate naiste suhtes esineb eriti suur diskrimineerimise ja vägivalla oht, mis on mõlemad seotud selliste läbipõimunud teguritega nagu sugu, usutunnistus, kast, etniline taust, võimu tasakaalustamatus ja patriarhaat, ning mõnel juhul õigustatakse neid usuliste või veendumuslike ajenditega; arvestades, et neil on sotsiaalse või majandusliku iseseisvuse puudumise, vägivallaähvarduste või laste hooldusõiguse kaotamise tõttu raskusi usu- ja veendumuskogukonnast lahkumise õiguse kasutamisel;

| H. | arvestades, et usulistel õigustustel põhinev sooline vägivald ja diskrimineerimine on endiselt olemas; arvestades, et naised ja LGBTIQ+ kogukonna liikmed kogevad jätkuvalt diskrimineerimist ja vägivalda, mida usu nimel põhjustavad nii riiklikud kui ka valitsusvälised osalejad; arvestades, et nii riiklikud kui ka valitsusvälised osalejad keelavad usu nimel õigusi seksuaal- ja reproduktiivtervisele ning muu hulgas abordile; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et usulistel õigustustel põhinev sooline vägivald ja diskrimineerimine on endiselt olemas; arvestades, et naised ja LGBTIQ+ kogukonna liikmed kogevad jätkuvalt diskrimineerimist ja vägivalda, mida usu nimel põhjustavad nii riiklikud kui ka valitsusvälised osalejad; arvestades, et nii riiklikud kui ka valitsusvälised osalejad keelavad usu nimel õigusi seksuaal- ja reproduktiivtervisele ning muu hulgas abordile;

| I. | arvestades, et igasugune usul või veendumustel põhinev tagakiusamine väärib riikide valitsuste ja rahvusvaheliste osalejate ülimat hukkamõistmist ja kiiret reageerimist; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et igasugune usul või veendumustel põhinev tagakiusamine väärib riikide valitsuste ja rahvusvaheliste osalejate ülimat hukkamõistmist ja kiiret reageerimist;

| J. | arvestades, et põlisrahvaste veendumuste või usunditega seotud tavad on osa inimeste kultuurilisest identiteedist; arvestades, et põlisrahvastel on õigus edendada, arendada ja säilitada oma institutsionaalseid struktuure ning oma eripäraseid kombeid, vaimsust, traditsioone, protseduure ja tavasid vastavalt rahvusvahelistele inimõiguste standarditele; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et põlisrahvaste veendumuste või usunditega seotud tavad on osa inimeste kultuurilisest identiteedist; arvestades, et põlisrahvastel on õigus edendada, arendada ja säilitada oma institutsionaalseid struktuure ning oma eripäraseid kombeid, vaimsust, traditsioone, protseduure ja tavasid vastavalt rahvusvahelistele inimõiguste standarditele;

| K. | arvestades, et peaaegu igas maailma piirkonnas näib usuvähemuste jaoks esinevat oht olla nimetatud terrorirühmituseks ja nende liikmetel saada arreteeritud süüdistatuna äärmusluses või ebaseaduslikus tegevuses; arvestades, et mõned valitsused kasutavad riiklikke julgeolekualgatusi ja terrorismivastaseid meetmeid, et kriminaalkorras karistada teatud usu- ja veendumusrühmadesse kuulumist või nende tegutsemist; arvestades, et selline lähenemine kahjustab tõsiselt usu- ja veendumusvabaduse õiguse kasutamist; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et peaaegu igas maailma piirkonnas näib usuvähemuste jaoks esinevat oht olla nimetatud terrorirühmituseks ja nende liikmetel saada arreteeritud süüdistatuna äärmusluses või ebaseaduslikus tegevuses; arvestades, et mõned valitsused kasutavad riiklikke julgeolekualgatusi ja terrorismivastaseid meetmeid, et kriminaalkorras karistada teatud usu- ja veendumusrühmadesse kuulumist või nende tegutsemist; arvestades, et selline lähenemine kahjustab tõsiselt usu- ja veendumusvabaduse õiguse kasutamist;

| L. | arvestades, et usu- ja veendumusvähemustel puudub sageli piisav riiklik esindatus; arvestades, et õigusaktid välistavad sageli nende vähemuste vajadused ja huvid, kusjuures valitsused kasutavad mitmesuguseid õigusväliseid meetmeid, millega neid vähemusi taga kiusatakse, õigusvastaseks kuulutatakse või häbimärgistatakse; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et usu- ja veendumusvähemustel puudub sageli piisav riiklik esindatus; arvestades, et õigusaktid välistavad sageli nende vähemuste vajadused ja huvid, kusjuures valitsused kasutavad mitmesuguseid õigusväliseid meetmeid, millega neid vähemusi taga kiusatakse, õigusvastaseks kuulutatakse või häbimärgistatakse;

| M. | arvestades, et paljudes konfliktides ja kriisides kogu maailmas on kultuuripärandi vastu suunatud rünnakud olnud sümboolse vägivalla ja kultuuripärandi politiseerimise vahend; arvestades, et nende konfliktide religioossed aspektid on otseselt kaasa aidanud humanitaarkriisidele, ümberasustamisele, rändele ning usuliste ja kultuuriliste õiguste ja inimväärikuse rikkumisele; arvestades, et need konfliktid ja kriisid võivad polariseerida ühiskondi, riike, piirkondi, etnilisi rühmi ja kogukondi ning suurendada vägivaldsete konfliktide ohtu; arvestades, et seetõttu võib kultuuripärandi hävitamine ja rüüstamine olla sõjarelvaks ja hoiatusmärgiks tulevaste massiliste hirmutegude kohta; arvestades, et lisaks kujutavad selline hävitamine ja rüüstamine endast suuri takistusi dialoogile, rahule ja leppimisele; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et paljudes konfliktides ja kriisides kogu maailmas on kultuuripärandi vastu suunatud rünnakud olnud sümboolse vägivalla ja kultuuripärandi politiseerimise vahend; arvestades, et nende konfliktide religioossed aspektid on otseselt kaasa aidanud humanitaarkriisidele, ümberasustamisele, rändele ning usuliste ja kultuuriliste õiguste ja inimväärikuse rikkumisele; arvestades, et need konfliktid ja kriisid võivad polariseerida ühiskondi, riike, piirkondi, etnilisi rühmi ja kogukondi ning suurendada vägivaldsete konfliktide ohtu; arvestades, et seetõttu võib kultuuripärandi hävitamine ja rüüstamine olla sõjarelvaks ja hoiatusmärgiks tulevaste massiliste hirmutegude kohta; arvestades, et lisaks kujutavad selline hävitamine ja rüüstamine endast suuri takistusi dialoogile, rahule ja leppimisele;

| N. | arvestades, et kultuuripärandi hävitamine muudab kogukonnad, eriti usukogukonnad kaitsetuks, kuna nad on ilma jäetud olulisest osast oma identiteedist; arvestades, et äärmusrühmitused ja teised konfliktiosalised saavad hõlpsasti levitada oma mõju piirkondades, kus identiteet ja sotsiaalne ühtekuuluvus on nõrgenenud ja tugevnenud on lõhed kogukondades; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et kultuuripärandi hävitamine muudab kogukonnad, eriti usukogukonnad kaitsetuks, kuna nad on ilma jäetud olulisest osast oma identiteedist; arvestades, et äärmusrühmitused ja teised konfliktiosalised saavad hõlpsasti levitada oma mõju piirkondades, kus identiteet ja sotsiaalne ühtekuuluvus on nõrgenenud ja tugevnenud on lõhed kogukondades;

| O. | arvestades, et usul või veendumustel põhinevate rahvusvaheliste kuritegude puhul on kurjategijad karistamatust nautinud, välja arvatud mõnede väheste eranditega, seetõttu on julmused jätkuda saanud; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et usul või veendumustel põhinevate rahvusvaheliste kuritegude puhul on kurjategijad karistamatust nautinud, välja arvatud mõnede väheste eranditega, seetõttu on julmused jätkuda saanud;

| P. | arvestades, et ÜRO 1948. aasta genotsiidikonventsiooni kohaselt on riikidel ja riigiasutustel kohustus mitte ainult genotsiidi toimepanijaid karistada, vaid ka selliseid kuritegusid ennekõike ära hoida; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et ÜRO 1948. aasta genotsiidikonventsiooni kohaselt on riikidel ja riigiasutustel kohustus mitte ainult genotsiidi toimepanijaid karistada, vaid ka selliseid kuritegusid ennekõike ära hoida;

| 1. | kinnitab oma vankumatut pühendumust edendada ja kaitsta usu- ja veendumusvähemuste hulka kuuluvate inimeste õigusi kõikjal maailmas, sealhulgas nende õigust oma usku või veendumusi järgida, muuta, valida, väljendada, praktiseerida või nendest loobuda, pidades silmas võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise põhimõtteid; mõistab karmilt hukka kõigi vähemuste veendumuste või usutunnistuse või nende puudumise alusel toime pandud igasuguse tagakiusamise, vägivalla, vägivallale õhutamise ja terroriaktid; rõhutab, et mõnel juhul võivad nende inimõiguste rikkumised kujutada endast genotsiidi või inimsusevastaseid kuritegusid; mõistab hukka selliste rikkumiste eitamise või nende minimeerimise püüdlused ning kinnitab veel kord oma pühendumust need likvideerida ja toetada ohvreid; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et riikidel on esmane kohustus edendada ja kaitsta usu- ja veendumusvähemustesse kuuluvate isikute inimõigusi, sealhulgas nende õigust praktiseerida vabalt oma usku või veendumusi ja õigust mitte uskuda, ning kaitsta neid nende õiguste rikkumiste, eelkõige inimsusevastaste kuritegude ja genotsiidi eest; |
| --- | --- |

2.

| 3. | on seisukohal, et olenemata veendumustest, usutunnistusest, mõttest või südametunnistusest on oluline edendada ja tagada kõigi kodanike kaasamine nende ühiskonda ning poliitilisse ja kultuurilisse ellu ning tagada, et nende väärikust, kodakondsust, isiklikke õigusi ja vabadusi järgitakse; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab, et mõtte-, südametunnistuse-, veendumus- ja usuvabadus, sealhulgas usutalituste pidamise, järgimise, praktiseerimise ja õpetamise vabadus, vabadus uskuda või mitte uskuda, vabadus soosida teistlikke, mitteteistlikke, agnostilisi või ateistilikke vaateid ja õigus usust taganemisele on rahvusvahelise õigusega kaitstud inimõigused; rõhutab, et nende õiguste edendamine ja kaitsmine on aidanud kaasa inimõiguste ja demokraatia edendamisele mitmetes oludes, sealhulgas repressiivsetes oludes; tunnistab, et nende õiguste rikkumine tekitab või süvendab sageli sallimatust, mis on sageli võimaliku vägivalla ja konflikti varajane indikaator; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tuletab meelde, et kõigi vähemuste diskrimineerimisega võitlemine, olenemata nende traditsioonidest, veendumustest või usust, ning nende õiguste edendamine ja kaitsmine annavad olulise panuse sotsiaalse ja poliitilise stabiilsuse saavutamisse, vaesuse vähendamisse, demokraatliku valitsemistava kujundamisse ja konfliktide ennetamisse; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab, et vähemuste tagakiusamise usulised või veendumustel põhinevad põhjused on sageli põimunud mõne muu erineva põhjusega, eelkõige rahvusliku või etnilise kuuluvuse, soo või kastiga seotud põhjustega; juhib tähelepanu juhtumitele, kus usu- ja veendumusrühmad kannatavad tagakiusamise all, sealhulgas siis, kui neil on tugev kohalolek riigi territooriumil või nad ei ole demograafiliselt vähemuses, kuid on kaitsetus olukorras, mis muudab nad vägivalla ja repressioonide jaoks kergeks sihtmärgiks; toonitab lisaks, et enamik usust taganenud usuvahetajaid võivad kogeda nende inimõiguste tõsiseid rikkumisi, sealhulgas vangistamist, sunnitud lahutust, inimröövi, füüsilist vägivalda ja mõrvu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | on sügavalt mures usu- ja veendumusvähemustesse kuuluvate inimeste vastu suunatud sunni, diskrimineerimise, ahistamise, vägivalla ja repressioonide kõrge taseme pärast, mis on teatavates piirkondades süvenev üldine nähtus; märgib, et see mõjutab paljusid usukogukondi, näiteks muu hulgas budismi, kristluse, hinduismi, islami ja judaismiga seotud kogukondi, samuti inimrühmi, kes peavad end ateistideks, humanistideks, agnostikuteks või ei samastu ühegi veendumuse või usuga; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mõistab sügavalt hukka asjaolu, et paljudes riikides suureneb mittereligioossete, ilmalike ja humanistlike organisatsioonide tagakiusamine, sealhulgas enneolematud vaenu õhutamise ja tapmiste lained; mõistab hukka selle, et lugematult paljusid isikuid ja kodanikuühiskonna organisatsioone rünnatakse, sest nad seavad usulisi veendumusi rahumeelselt kahtluse alla, kritiseerivad neid või kasutavad neid satiiri objektina; rõhutab, et selline mõtte- ja väljendusvabaduse jätkuv rikkumine ulatub üle geograafiliste ja kultuuriliste piiride, sealhulgas ELi liikmesriikides; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab, et tagakiusamise toimepanijate hulka kuuluvad autoritaarsed režiimid, valitsused, kes kalduvad kehtestama domineeriva etnilise või religioosse elanikkonna ülemvõimu vähemuste üle, terroriorganisatsioonid, poliitilised ja religioossed äärmusparteid või -rühmad ning mõnikord ka ohvrite pereliikmed, sõbrad ja naabrid, näiteks juhtudel, kui ohvrid muudavad oma usulist kuuluvust või loobuvad sellest; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tunneb heameelt mõnede usu- ja veendumuskogukondade ning usupõhiste valitsusväliste organisatsioonide positiivse rolli üle humanitaartegevuses konfliktipiirkondades, võitluses keskkonnaseisundi halvenemise vastu, rahu ja leppimise eest võitlemisel ning arengule kaasaaitamisel; |
| --- | --- |

10.

| 11. | tunnistab, et kirikutel, usupõhistel organisatsioonidel ning muudel usu- ja veendumusinstitutsioonidel ja -ühendustel on arengumaade sotsiaalses struktuuris oluline roll; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab, et teatavatel usupõhistel organisatsioonidel on strateegiliselt oluline roll oma kogukondade liikmete mõjutamisel, et nad mõistaksid selliste oluliste teemade tähtsust nagu HIV, seksuaal- ja reproduktiivtervishoid ning tüdrukute ja naiste mõjuvõimu suurendamine ja panustaksid nende toetamisse; |
| --- | --- |

12.

| 13. | märgib, et kirikud, muud usu- ja veendumusinstitutsioonid, samuti usupõhised organisatsioonid on sageli osa arengumaade kaugemates piirkondades ja konfliktiohtlikes olukordades sageli ainsad tervishoiu- ja muude sotsiaalteenuste osutajad; |
| --- | --- |

13.

| 14. | on arvamusel, et humanitaarabi andjaid tuleks koolitada mõistma ümberasustatud usu- ja veendumusvähemuste probleeme kohtades, kus inimesed on ümber asustatud, et pakkuda erinevatele pagulasrühmadele kaasavamat abi ja kaitset; |
| --- | --- |

14.

Usuvähemuste tagakiusamisega seotud peamiste probleemide lahendamine

| 15. | rõhutab, et ülioluline on võtta vastutusele usu- ja veendumusvähemuste hulka kuuluvate inimeste inimõiguste rikkumiste eest vastutavad isikud; rõhutab, et äärmiselt oluline on viia läbi põhjalik inimõiguste rikkumiste uurimine, tagada ohvritele ja nende perekondadele tulemuslik juurdepääs õiguskaitsele ja õiguskaitsevahenditele ning pakkuda neile piisavat hüvitist; kutsub ELi ja selle liikmesriike üles tegema kiiresti koostööd asjaomaste ÜRO mehhanismide ja komiteedega, et tõhustada kogu maailmas usu- ja veendumusvähemuste vastu toimepandavate inimõiguste rikkumiste uurimisi; kinnitab sellega seoses oma toetust Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule ja rõhutab selle rolli tähtsust kõige raskemate kuritegude eest vastutusele võtmisel; märgib, et Rooma statuut hõlmab nii inimsusevastaseid kuritegusid kui ka genotsiidi rühmade vastu usu või veendumuste alusel, ning kehtestab karistamatuse vastu võitlemise jaoks alust rajava rahvusvahelise õigusraamistiku; kutsub ELi ja selle liikmesriike üles suurendama oma rahalist toetust Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule ning kutsub ÜRO liikmesriike Rooma statuudi ratifitseerimise kaudu üles pühenduma selles kontekstis karistamatuse vastu võitlemisele; rõhutab vajadust töötada selle nimel, et ennetada usul või veendumustel põhinevaid vägivallaakte, eelkõige rahvusvahelisi kuritegusid, nagu genotsiidi, inimsusevastaseid kuritegusid ja sõjakuritegusid; rõhutab vajadust, et EL ja selle liikmesriigid rakendaksid mehhanisme, mis võimaldavad neil jälgida, näiteks jõhkraid massikuritegusid käsitleva ÜRO analüüsiraamistiku alusel, varajasi hoiatavaid märke ja riskitegureid selle kohta, et pannakse toime rahvusvahelisi kuritegusid, neid tegusid analüüsida ning anda ulatuslikke vastuseid, sealhulgas kooskõlas kohustusega ennetada ja karistada genotsiidikuritegusid; |
| --- | --- |

15.

| 16. | märgib murega, et enamik veendumuslikel ja usulistel põhjustel toimepandud vaenukuritegusid on kogu maailmas alateatatud ja menetlemata; kutsub nõukogu, komisjoni, Euroopa välisteenistust ja ELi liikmesriike üles tegema koostööd kolmandate riikidega vaenukuritegude ennetamisel ja nende vastu võitlemisel meetmete võtmiseks ning õigusaktide vastuvõtmiseks, mis on täielikult kooskõlas väljendus-, veendumus- ja usuvabaduse rahvusvaheliste standarditega; kutsub valitsusi üles looma terviklikke andmekogumissüsteeme vaenukuritegude ja muude usu- ja veendumuskogukondade vastu suunatud diskrimineerivate tegude kohta; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kutsub nõukogu ja ELi liikmesriike üles kohaldama kogu maailmas rakendatavas inimõiguste rikkujate vastases ELi sanktsioonirežiimis sätestatud sanktsioone üksikisikute ja üksuste vastu, kes vastutavad usuvähemustesse kuuluvate isikute ärakasutamise või nende usu- ja veendumusvabaduse tõsise või süstemaatilise rikkumise eest või osalevad neis rikkumistes; |
| --- | --- |

17.

| 18. | on äärmiselt vapustatud usu- ja veendumusvähemuste vastu suunatud tagakiusamise süvenemise pärast COVID-19 pandeemia ajal; mõistab hukka asjaolu, et usu- ja veendumusvähemustesse kuuluvad isikud on tehtud patuoinasteks, neid on süüdistatud COVID-19 levitamises ning neid on diskrimineeritud või neile ei ole nende veendumuste või usu tõttu lubatud ligipääsu riiklikule tervishoiule, toidule või humanitaarabile; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rõhutab, et humanitaarabi kohaletoimetamisega ei tohi kaasneda mingit diskrimineerimist ja mõistab humanitaarabi jagamisel teravalt hukka igasuguse usulise kuuluvuse alusel diskrimineerimise; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kutsub ELi ja selle liikmesriike üles tunnustama põlisrahvaste õigusi, veendumusi ja väärtusi ning võtma endale kohustuse käsitleda eriti põlisrahvaste veendumuste alusel toimuvat diskrimineerimist ja teha seda terviklikult ELi välistegevuse kaudu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | on mures pühaduseteotuse ja ususeaduste kohaldamise pärast, mis on mõnes riigis riiklike seaduste suhtes ülimuslikud; mõistab hukka, et eriti ja üha enam kiusatakse taga usu- ja veendumusvähemustesse kuuluvaid naisi ja tüdrukuid, kusjuures kiusamise eesmärk on kahjustada nende kogukonda tervikuna; rõhutab, et nad puutuvad eriti kokku vägivaldsete rünnakute, inimröövide, vägistamise, seksuaal- ja soolise vägivalla, sunniviisilise uskupööramise, sunniviisilise steriliseerimise ja abortide, naiste suguelundite moonutamise, sund- ja varajase abielu ning koju lukustamisega; mõistab teravalt hukka kõik need inimõiguste rikkumised nende vastu ja rõhutab, et COVID-19 pandeemia ajal kehtestatud liikumispiirangud on muutnud nende inimõiguste olukorra veelgi ebakindlamaks ja piiranud veelgi nende juurdepääsu teabele; |
| --- | --- |

21.

| 22. | mõistab hukka igasuguse vägivalla, tagakiusamise, sundimise ja diskrimineerimise soo või seksuaalse sättumuse alusel või nendele tegudele õhutamise, sealhulgas usujuhtide poolt või usulistel või veendumuslikel põhjustel; rõhutab, et traditsiooni või avaliku moraali kaitse ei saa mingil juhul olla vastuolus rahvusvaheliste inimõigusi puudutavate sätetega, mida riigid peavad järgima; rõhutab eelkõige diskrimineerimist tööhõive, hariduse, õiguskaitse kättesaadavuse ja tulemuslike õiguskaitsevahendite, elamumajanduse ning tervishoiu valdkonnas; väljendab sügavat muret usu või veendumuste väärkasutamise ja ärakasutamise pärast, et kehtestada diskrimineerivaid poliitikameetmeid, seadusi, sealhulgas kriminaalseadusi, või piiranguid, mis on vastuolus LGBTIQ kogukonna liikmete, naiste ja tütarlaste õigustega ja kahjustavad neid ning piiravad juurdepääsu põhiteenustele, nagu haridus ja tervishoid, sealhulgas seksuaal- ja reproduktiivõigused, millega kriminaliseeritakse abort kõikidel juhtudel, kriminaliseeritakse abieluvälised suhted või mis toetavad inimõigusi rikkuvaid usutavasid; nõuab, et tunnistataks kehtetuks asjaomased poliitikameetmed, seadused või piirangud, mis on sageli riiklikesse õigusaktidesse üle võetud ilmalike piirangutena; |
| --- | --- |

22.

| 23. | mõistab hukka ususektid, mille tegevus on suunatud arengumaadest pärit diasporaale ja mis kasutavad eri skeeme, et saada rahalist kasu Euroopasse sisserändajate kogukondade kaitsetusest ja toetada kallutatud maailmavaateid, mis hõlmavad sageli homofoobiat, transfoobiat ja misogüüniat; |
| --- | --- |

23.

| 24. | mõistab hukka inimõiguste rikkumised, seksuaalse kuritarvitamise, sektantluse ja finantsrikkumised, mida religioossed misjonid ja nende juhid on toime pannud mitmes arenguriigis; |
| --- | --- |

24.

| 25. | mõistab hukka julgeolekut, mässule õhutamist, avaliku korra häirimist, vägivallale õhutamist ning terrorismi ja äärmusluse vastast võitlust käsitlevate õigusaktide kasutamise vahendina usu- ja veendumusvähemustesse kuuluvate isikute tagakiusamiseks või kriminaliseerimiseks, nende veendumuste või usu praktiseerimise või väljendamise keelamiseks või piiramiseks, pühakodade sulgemiseks ning usu- või veendumusühenduste liikmesuse ja registreerimise takistamiseks; kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles jälgima hoolikalt selliste õigusaktide rakendamist ja tõstatama selle küsimuse järjekindlalt asjaomaste valitsustega peetavates kahepoolsetes dialoogides; nõuab tungivalt, et ELi liikmesriigid lükkaksid tagasi välisriikide ametiasutuste taotlused õigusalaseks ja politseikoostööks üksikutes kohtuasjades, kui need põhinevad sellistel õigusaktidel; |
| --- | --- |

25.

| 26. | mõistab teravalt hukka igasuguse sunniviisilise kinnipidamise riiklikes ümberõppelaagrites, sunniviisilise töö või usu- ja veendumusvähemustesse kuuluvate isikute ekspluateerimise, mille eesmärk on sundida neid oma usust loobuma ja võtma omaks domineerivat kultuuri, keelt või mõtteviisi; mõistab lisaks hukka usu- ja veendumusvähemustesse kuuluvate isikute jälgimiseks, kontrollimiseks ja represseerimiseks digitaalse jälgimistehnoloogia laialdase kasutamise; |
| --- | --- |

26.

| 27. | mõistab hukka usu- ja veendumusvähemustesse kuuluvate organisatsioonide ning üksikisikute juurdepääsu piiramise õigusdokumentidele ja registreerimisele ning tuletab meelde, et juriidiline identiteet on õigus, mis tuleb võrdselt tagada kõigile inimestele; |
| --- | --- |

27.

| 28. | taunib asjaolu, et rohkem kui 70 maailma riigis jõustavad ametivõimud kriminaalseadusi või püüavad kehtestada uusi õigusakte, mis näevad pühaduseteotuse, ketserluse, usust taganemise, usu teotamise, usuliste solvangute ja usuvahetuse eest ette karistusi, sealhulgas surmanuhtlust; märgib, et juba kehtivaid seadusi kasutatakse ebaproportsionaalselt usu- ja veendumusvähemustesse kuuluvate inimeste vastu ning need õhutavad vägivalla, diskrimineerimise ja usulise sallimatuse õhkkonda, mis võib hõlmata massivägivalda vähemuskogukondade vastu ja pühakodade hävitamist; nõuab, et EL süvendaks oma poliitilist dialoogi kõigi asjaomaste riikidega, et need seadused kehtetuks tunnistada; rõhutab, et usu- ja veendumusvabaduse edendamist toetav ELi välistegevus saaks kasu ELi ja liikmesriikide pingutustest kaotada pühaduseteotust käsitlevad seadused kogu maailmas; nõuab, et EL näitaks sellega seoses eeskuju oma siseolukorra käsitlemisel; |
| --- | --- |

28.

| 29. | märgib vajadust kaitsta inimõiguste kaitsjaid, valitsusväliseid organisatsioone ja kodanikuühiskonna aktiviste, kes toetavad ja kaitsevad neid, keda veendumuste või usu tõttu taga kiusatakse; mõistab hukka pühaduseteotuse, usust taganemise ja teiste usul põhinevate süüdistuste denonsseerimisele tuginemise, et astuda vastu nendele inimestele ja organisatsioonidele seoses nende õiguspärase tegevusega, sealhulgas internetis ja sotsiaalmeedias; |
| --- | --- |

29.

| 30. | rõhutab, et kohustusliku sõjaväeteenistusega riigid peaksid lubama sõjaväeteenistusest keeldumist oma veendumuste tõttu, sealhulgas usu või veendumuste tõttu, ning nägema ette alternatiivse ajateenistuse võimaluse; |
| --- | --- |

30.

| 31. | on seisukohal, et teadmiste puudumine usutunnistuste ja veendumuste rollist üksikisikute ja kogukondade jaoks ning selle mittetunnistamine võib tekitada eelarvamusi ja stereotüüpe, mis suurendavad inimeste vahel pingeid, vääritimõistmist, diskrimineerivat suhtumist ja lugupidamatust; tuletab meelde, et nagu ÜRO inimõiguste komitee on öelnud, siis on avalik haridus, mis hõlmab konkreetse usundi või veendumuste õpetamist, vastuolus õigusega mõtte-, südametunnistuse- ja usuvabadusele, välja arvatud juhul, kui on ette nähtud mittediskrimineerivad erandid või alternatiivid, millega on võimalik täita isikute ja eestkostjate soovid; |
| --- | --- |

31.

| 32. | rõhutab, kui olulised on strateegilised lähenemisviisid ja haridusalgatused, mis hõlmavad haridust ning kultuuride- ja religioonidevahelist dialoogi, sealhulgas usujuhtide ja kodanikuühiskonna organisatsioonide dialoogi, et võidelda veendumuste või usutunnistuse alusel toimuva vähemuste tagakiusamise, nende vastu suunatud sallimatuse ja vaenukõne vastu; rõhutab, et kultuuride- ja religioonidevahelised dialoogid võivad aidata kaasa usalduse, austuse ja mõistmise tunde arendamisele ning vastastikuse austuse ja leppimise loomisele, et õppida rahumeelselt ja konstruktiivselt elama mitmekultuurilises kontekstis; |
| --- | --- |

32.

| 33. | märgib, et arengumaade noored on äärmuslike ideoloogiate suhtes eriti kaitsetud ning kvaliteetne haridus on üks radikaliseerumise vastu võitlemise peamisi võimalusi; märgib, et äärmuslikud liikumised kasutavad sageli ära riigi nõrka esindatust maapiirkondades; |
| --- | --- |

33.

| 34. | taunib asjaolu, et sotsiaalmeediaplatvorme ja võrgustikke kasutatakse üha enam hirmutamiseks ning vihkamise ja vägivalla õhutamiseks; rõhutab, et usu- ja veendumusvähemuste suhtes õhutavad jätkuvalt nii internetis kui ka väljaspool vaenu isikud ja organiseeritud rühmitused kogu poliitilise spektri ulatuses, ning kutsub valitsusi üles sellega tegelema ja selle vastu võitlema; |
| --- | --- |

34.

ELi inimõigustealase välispoliitika ja välistegevuse tugevdamine vähemusrühmadesse kuuluvate isikute usu- ja veendumusvabaduse kaitsmiseks

| 35. | märgib, et usu- ja veendumusvabaduse edendamisega väljaspool ELi tegeleva ELi erisaadiku ametikoht on olnud täitmata juba üle aasta; kordab oma üleskutset nõukogule ja komisjonile viia läbi läbipaistev ja üksikasjalik erisaadiku ametikoha tulemuslikkuse ja lisaväärtuse hindamine, võimaldada erisaadikule piisavalt ressursse ja toetada asjakohaselt erisaadiku institutsioonilist mandaati, võimekust ja ülesandeid; kordab oma nõudmist, et komisjon tagaks erisaadiku ametisse nimetamise, volituste, tegevuse ja aruandluskohustuste läbipaistvuse; toonitab, et erisaadik peaks eelkõige edendama mõtte-, südametunnistuse-, usu- ja veendumusvabadust ning õigust mitte uskuda, usust taganeda või järgida ateistlikke seisukohti, kuid samuti peaks ta pöörama tähelepanu mitteusklike olukorrale paigus, kus neid ähvardab oht; soovitab, et erisaadik teeks tihedat ja täiendavat koostööd ELi inimõiguste eriesindaja ja nõukogu inimõiguste töörühmaga; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kutsub nõukogu, komisjoni, Euroopa välisteenistust ja ELi liikmesriike üles kooskõlas ELi inimõiguste ja demokraatia tegevuskavaga aastateks 2020–2024 tegelema usu või veendumuste alusel toimuva tagakiusamise probleemiga ELi inimõiguste välispoliitika ühe prioriteedina; rõhutab, et usu- ja veendumusvabaduse kaitsmiseks ja edendamiseks on vaja mitmekihilist ja mitut osalejat kaasavat lähenemisviisi, mis hõlmab inimõigusi, dialoogi, vahendamist ja konfliktide lahendamist ning ennetamist, mis hõlmavad mitut riiklikku ja valitsusvälist osalejat, näiteks usupõhiseid organisatsioone, usujuhte, mitteuskujate rühmasid, kodanikuühiskonna organisatsioone ja inimõiguste kaitsjaid; nõuab selles küsimuses tihedama koostöö tegemist ÜRO algatustega; kordab oma üleskutset vaadata korrapäraselt ja avalikult läbi usu- ja veendumusvabadust käsitlevad ELi suunised, et hinnata nende rakendamist ja teha ettepanekuid nende ajakohastamiseks; nendib, et ELi suunistes on ette nähtud, et nõukogu inimõiguste töörühm hindab nende suuniste rakendamist pärast kolme aasta möödumist, kuid sellist hindamist ei ole jagatud ega avalikustatud; on seisukohal, et sellises hindamises tuleks tõsta esile parimad tavad, teha kindlaks parandamist vajavad valdkonnad ja anda konkreetseid soovitusi suuniste rakendamise kohta vastavalt kindlaksmääratud ajakavale ja vahe-eesmärkidele; nõuab, et see hindamine lisataks ELi aastaaruannetesse inimõiguste ja demokraatia kohta maailmas; nõuab ka, et suuniste rakendamise eduaruanded edastataks parlamendile korrapäraselt; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kutsub ELi ja selle liikmesriike üles tugevdama õiguslikke ja institutsionaalseid kaitsemehhanisme, et tagada inimõigused usu- ja veendumusvähemuste liikmetele ja kõigile kaitsetus olukorras olevate inimestele, sealhulgas naistele ja tüdrukutele, erinevast rahvusest või kastist pärit isikutele, eakatele ja puuetega inimestele, rändajatele, pagulastele ja riigisisestele põgenikele ning LGBTIQ kogukonna liikmetele, et nad oleksid põhiõiguste alusel täielikult kaitstud ja et neid ei diskrimineeritaks nende veendumuste või usutunnistuse tõttu; |
| --- | --- |

37.

| 38. | rõhutab, et usu ja veendumuste instrumentaliseerimine on kogu maailmas oluline tõukejõud konfliktide tekkeks; rõhutab, et usu ja veendumuste alusel tagakiusamine ja diskrimineerimine sunnib paljusid inimesi ja kogukondi rändama või riigisiseselt ümber asuma; kutsub komisjoni ja ELi liikmesriike üles abistama kõiki ümberasustatud isikuid, sealhulgas usu- ja veendumusvähemustesse kuuluvaid isikuid, kes soovivad vabatahtlikult naasta oma kodumaale, kui materiaalsed ja julgeolekutingimused seda võimaldavad ning nende lahkumiseni viinud asjaolusid enam ei eksisteeri, eelkõige aidates neil elatist teenida ning taastada nende eluase ja põhitaristu, nagu koolid ja haiglad; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kutsub ELi ja selle partnereid üles kaaluma usu rolli kaardistamist konkreetsetes konfliktides, usujuhtide poolt võetud positiivsete meetmete tuvastamist ja rakendamist rahu kindlustamise püüdlustes, konfliktide analüüsimisel ja ennetamisel, ning paljude erinevate inimeste, nii enamus- kui ka vähemususuliste rühmade esindajate, kuulamist ja nende öeldu hindamist; |
| --- | --- |

39.

| 40. | juhib tähelepanu sellele, et religioossete vähemuste vastane vägivald konflikti ajal võib samuti muuta nad pagulastena kaitsetuks edasiste rünnakute ees, sest humanitaarabi neutraalsuse ja universaalsuse põhimõtteid on valesti tõlgendatud ning laialt on levinud eeldus, et religioon on kas ebaoluline või lahkarvamusi tekitav; |
| --- | --- |

40.

| 41. | nõuab tungivalt, et Euroopa välisteenistus ja ELi delegatsioonid lisaksid 2021.–2024. aasta inimõiguste ja demokraatia alastesse riigistrateegiatesse konkreetselt usu- ja veendumusvabaduse alusel toimuva tagakiusamise probleemiga seotud eesmärgid kõigi asjakohaste olukordade jaoks; kutsub Euroopa välisteenistust ja ELi delegatsioone üles tõstatama partnerriikidega peetavates inimõigustealastes dialoogides ja ÜRO inimõiguste foorumitel järjepidevalt üldisi küsimusi ja konkreetseid juhtumeid, mis on seotud usu- ja veendumusvähemuste tagakiusamise või diskrimineerimisega, järgides samal ajal tulemustele suunatud lähenemisviisi ja võttes arvesse soolist perspektiivi; kordab oma nõudmist, et Euroopa Parlamendi liikmetele antaks juurdepääs nende riigistrateegiate sisule; märgib, et ateism ja mittereligioossed rühmad on kiiresti kasvamas ja seda ei tohiks ELi poliitikaraamistikus tähelepanuta jätta; |
| --- | --- |

41.

| 42. | juhib tähelepanu sellele, et mõnes riigis on vähemuste diskrimineerimise peamised allikad valitsusvälised osalejad; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles mitte keskenduma üksnes valitsuspõhisele diskrimineerimisele ja tegema partnerriikidega koostööd vähemuste sotsiaalse diskrimineerimise põhjustega tegelemisel, pöörates erilist tähelepanu vaenukõnele; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kutsub ELi delegatsioone ja liikmesriikide esindusi üles toetama inimõiguste kaitsjaid ja ajakirjanikke, kes tegelevad aktiivselt usu- ja veendumusvähemustega, ning hõlbustama vajaduse korral erakorraliste viisade väljastamist ja pakkuma ajutist peavarju ELi liikmesriikides, kui need on isikud on ohus; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kutsub komisjoni üles toetama kodanikuühiskonna organisatsioone ja sotsiaalkampaaniaid, mis edendavad mõistmist ja teadlikkust enamuse sekka mittekuuluvatest usu- ja veendumusrühmadest, eriti humanistidest ja ateistidest riikides, kus nad puutuvad kokku eriti tõsiste diskrimineerimise vormidega; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles lähemalt uurima usu- ja veendumusvähemuste inimõiguste olukorda kolmandates riikides ja nende riikide ELiga sõlmitud kahepoolsete lepingute kohaste kohustuste täitmist; kutsub komisjoni üles sellega seoses eelkõige läbi vaatama kolmandate riikide abikõlblikkust üldise soodustuste süsteemi alusel; pooldab süsteemi, mis annab kolmandale riigile järk-järgult eeliseid, lähtudes tema inimõigustealaste kohustuste täitmisest, sealhulgas seoses usu- ja veendumusvabadusega; |
| --- | --- |

45.

| 46. | rõhutab, et EL peaks võtma arvesse konkreetseid probleeme, millega usulised, etnilised ja keelelised vähemused humanitaarabi saamisel sageli silmitsi seisavad, ja mis on seotud tõrjutuse, rõhumise või nõrga sotsiaal-majandusliku olukorraga; kutsub komisjoni üles hindama vähemustele osutatava humanitaarabi tegelikku kättesaadavust ja tagama, et humanitaarpoliitika ei jätaks vähemusi tähelepanuta; |
| --- | --- |

46.

| 47. | taunib kultuuripärandi lahutamatuks osaks olevate usupaikade hävitamist ja kahjustamist ning nõuab nende kaitsmist ja taastamist; soovitab ELil lisada kultuuripärandi kaitse oma välispoliitika välistegevusse, mille eesmärk on säilitada rahu, edendada leppimist ja ennetada konflikte; soovitab ELil kasutada kultuuripärandi alast koostööd osana usaldust suurendavatest meetmetest rahuprotsessides; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kutsub komisjoni üles tagama naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ inimõiguste temaatilise programmi raames usu- ja veendumusvähemustesse kuuluvate isikute kaitsega seotud küsimuste piisava rahastamise; nõuab, et EL tagaks selleks vahendite eraldamisel pluralismi, neutraalsuse ja õigluse põhimõtete austamise ning hoiduks rangelt selliste poliitikameetmete või õigusaktide tugevdamisest, mis eelistavad ühte veendumust või usurühma teistele; |
| --- | --- |

48.

| 49. | soovitab tugevdada ELi mitmepoolset osalemist, et edendada ja süvalaiendada usu- ja veendumusvähemuste austamist inimõigustealases poliitikas kogu maailmas; nõuab, et EL ja selle liikmesriigid tõhustaksid koostööd ÜRO, Euroopa Nõukogu ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooniga, intensiivistaksid avatud ja konstruktiivset dialoogi Aafrika Liidu, Ameerika Riikide Organisatsiooni, Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni, Islami Koostöö Organisatsiooni ning muude piirkondlike organisatsoonidega ning sõlmiksid liite kolmandate riikide või sarnaselt meelestatud riikide rühmadega, et pakkuda rahvusvahelisi vastuseid inimõiguste küsimustele, millega puutuvad kokku usu- ja veendumusvähemused, eriti need, kes on konfliktipiirkondades kõige kaitsetumad või keda neis piirkondades kõige enam taga kiusatakse; soovitab ELil edaspidi olla mõtte-, südametunnistuse-, usu- ja veendumusvabaduse resolutsioonide juhtiv esitaja ja toetaja ÜRO Peaassamblees ja ÜRO Inimõiguste Nõukogus; nõuab ELi ja ÜRO ühisalgatusi, et võidelda usu- ja veendumusvähemuste ja mitteusklike tagakiusamise ja diskrimineerimise vastu; nõuab, et EL tõhustaks koostööd ÜRO Inimõiguste Nõukoguga, eelkõige ÜRO Inimõiguste Nõukogu erimenetluste, ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo ning usu- ja veendumusvabaduse eriraportööri kaudu; soovitab, et kõigi ELi liikmesriikide usu- ja veendumusvabadusega tegelevad eriesindajad jagaksid oma parimaid tavasid ja teeksid tihedat koostööd; |
| --- | --- |

49.

| 50. | rõhutab 22. augusti tähtsust rahvusvahelise usutunnistusest või veendumustest tingitud vägivalla ohvrite mälestuspäevana; kutsub nõukogu, komisjoni ja ELi liikmesriike üles pöörama oma kavandamisel erilist tähelepanu sellele päevale ja tegelema aktiivselt usu- ja veendumusvähemustega, et näidata üles pühendumust nende vabaduste edendamisele ja kaitsmisele ning teha tööd selle nimel, et ennetada tulevikus nende vastu suunatud vägivallaakte ja sallimatust; |
| --- | --- |

50.

o

o o

| 51. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ELi inimõiguste eriesindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning ÜRO-le. |
| --- | --- |

51.

---

(1)  ELT C 181, 19.5.2016, lk 69.

(2)  ELT C 411, 27.11.2020, lk 30.

(3)  ELT C 35, 31.01.2018, lk 77.

(4)  ELT C 334, 19.9.2018, lk 69.

(5)  ELT C 162, 10.5.2019, lk 119.

(6)  ELT C 11, 13.1.2020, lk 25.

(7)  ELT C 158, 30.4.2021, lk 2.

(8)  ELT C 255, 29.6.2021, lk 60.

(9)  ELT C 445, 29.10.2021, lk 114.

(10)  ELT C 101, 16.3.2018, lk 134.

(11)  ELT C 238, 6.7.2018, lk 112.

(12)  ELT C 337, 20.9.2018, lk 109.

(13)  ELT C 369, 11.10.2018, lk 91.

(14)  ELT C 171, 6.5.2021, lk 12.

(15)  ELT C 232, 16.6.2021, lk 12.

(16)  ELT C 425, 20.10.2021, lk 126.

(17)  ELT C 255, 29.6.2021, lk 45.

(18)  ELT C 270, 7.7.2021, lk 83.

(19)  ELT C 506, 15.12.2021, lk 77.

(20)  ELT C 58, 15.2.2018, lk 151.

(21)  ELT C 388, 13.11.2020, lk 127.

(22)  ELT C 425, 20.10.2021, lk 63.

(23)  ELT C 506, 15.12.2021, lk 109.

(24)  ELT C 67, 8.2.2022, lk 150.

(25)  ELT C 270, 7.7.2021, lk 25.

(26)  ELT C 456, 10.11.2021, lk 94.

---

| 6.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 465/44 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 465/44

---

P9_TA(2022)0138

ELi strateegia laste hariduse edendamiseks maailmas

Euroopa Parlamendi 3. mai 2022. aasta resolutsioon ELi strateegia väljatöötamise kohta laste hariduse edendamiseks maailmas ning COVID-19 pandeemia tagajärgede leevendamiseks selles valdkonnas (2021/2209(INI))

(2022/C 465/04)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ÜRO 20. novembri 1989. aasta lapse õiguste konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 20. novembri 1989. aasta lapse õiguste konventsiooni,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklit 26, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklit 18, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelise pakti artikleid 13 ja 14 ning naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise konventsiooni artiklit 10, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklit 26, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklit 18, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelise pakti artikleid 13 ja 14 ning naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise konventsiooni artiklit 10,

| — | võttes arvesse 2015. aastal vastu võetud ÜRO kestliku arengu eesmärke ja ÜRO kestliku arengu eesmärkide 2021. aasta aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2015. aastal vastu võetud ÜRO kestliku arengu eesmärke ja ÜRO kestliku arengu eesmärkide 2021. aasta aruannet,

| — | võttes arvesse ÜRO Lapse Õiguste Komitee üldiseid märkusi (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Lapse Õiguste Komitee üldiseid märkusi (1),

| — | võttes arvesse ÜRO 18. detsembri 2009. aasta suuniseid laste asendushoolduse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 18. detsembri 2009. aasta suuniseid laste asendushoolduse kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO 11. juuli 2019. aasta ülemaailmset uuringut vabadusest ilma jäetud laste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 11. juuli 2019. aasta ülemaailmset uuringut vabadusest ilma jäetud laste kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO 15. aprilli 2020. aasta poliitikaülevaadet „The Impact of COVID-19 on children“ (COVID-19 mõju lastele) ja sellele antud positiivset vastust, mille algatasid EL ja Ladina-Ameerika ja Kariibi mere riikide rühm ning millele on alla kirjutanud 173 riiki, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 15. aprilli 2020. aasta poliitikaülevaadet „The Impact of COVID-19 on children“ (COVID-19 mõju lastele) ja sellele antud positiivset vastust, mille algatasid EL ja Ladina-Ameerika ja Kariibi mere riikide rühm ning millele on alla kirjutanud 173 riiki,

| — | võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni 19. oktoobri 2020. aasta poliitilist seisukohta „What is the impact of the COVID-19 pandemic on immigrants and their children?“ (Kuidas mõjutab COVID-19 pandeemia sisserändajaid ja nende lapsi?), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni 19. oktoobri 2020. aasta poliitilist seisukohta „What is the impact of the COVID-19 pandemic on immigrants and their children?“ (Kuidas mõjutab COVID-19 pandeemia sisserändajaid ja nende lapsi?),

| — | võttes arvesse UNESCO 14. detsembri 1960. aasta konventsiooni diskrimineerimise vastu hariduses, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse UNESCO 14. detsembri 1960. aasta konventsiooni diskrimineerimise vastu hariduses,

| — | võttes arvesse UNICEFi, UNESCO ja Maailmapanga brošüüri „Mission: Recovering Education in 2021“ (Missioon: taastada haridus 2021. aastal), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse UNICEFi, UNESCO ja Maailmapanga brošüüri „Mission: Recovering Education in 2021“ (Missioon: taastada haridus 2021. aastal),

| — | võttes arvesse Ameerika Riikide Organisatsiooni 1967. aasta harta artiklit 49, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ameerika Riikide Organisatsiooni 1967. aasta harta artiklit 49,

| — | võttes arvesse 1990. aasta lapse õiguste ja heaolu Aafrika harta artiklit 11, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1990. aasta lapse õiguste ja heaolu Aafrika harta artiklit 11,

| — | võttes arvesse 1981. aasta inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika harta artikleid 17 ja 25, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1981. aasta inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika harta artikleid 17 ja 25,

| — | võttes arvesse Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni 2012. aasta inimõiguste deklaratsiooni artiklit 31, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni 2012. aasta inimõiguste deklaratsiooni artiklit 31,

| — | võttes arvesse ELi põhiõiguste harta artiklit 14, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi põhiõiguste harta artiklit 14,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõiget 5 ja artiklit 21, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõiget 5 ja artiklit 21,

| — | võttes arvesse ÜRO arenguprogrammi 2021. aasta aprilli aruannet „Leaving No One Behind: Impact of COVID-19 on the Sustainable Development Goals (SDGs)“ (Mitte kedagi ei jäeta kõrvale. COVID-19 mõju kestliku arengu eesmärkidele), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO arenguprogrammi 2021. aasta aprilli aruannet „Leaving No One Behind: Impact of COVID-19 on the Sustainable Development Goals (SDGs)“ (Mitte kedagi ei jäeta kõrvale. COVID-19 mõju kestliku arengu eesmärkidele),

| — | võttes arvesse Euroopa lastegarantiid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa lastegarantiid,

| — | võttes arvesse rahvusvahelist lapstööjõu kasutamise kaotamise aastat 2021 ja komisjoni nulltolerantsi lapstööjõu kasutamise suhtes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelist lapstööjõu kasutamise kaotamise aastat 2021 ja komisjoni nulltolerantsi lapstööjõu kasutamise suhtes,

| — | võttes arvesse oma 26. novembri 2019. aasta resolutsiooni laste õiguste kohta seoses ÜRO lapse õiguste konventsiooni 30. aastapäevaga (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. novembri 2019. aasta resolutsiooni laste õiguste kohta seoses ÜRO lapse õiguste konventsiooni 30. aastapäevaga (2),

| — | võttes arvesse oma 11. märtsi 2021. aasta resolutsiooni Süüria konflikti kohta – kümme aastat pärast ülestõusu (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. märtsi 2021. aasta resolutsiooni Süüria konflikti kohta – kümme aastat pärast ülestõusu (3),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse arengukomisjoni ning kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni ning kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamusi,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A9-0058/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A9-0058/2022),

| A. | arvestades, et COVID-19 pandeemia tõttu on maailmas surnud peaaegu viis miljonit inimest ja see on ajendanud valitsusi kogu maailmas kehtestama erakorralisi meetmeid COVID-19 leviku tõkestamiseks, sealhulgas sulgema koolid ja piirama juurdepääsu haridusasutustele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et COVID-19 pandeemia tõttu on maailmas surnud peaaegu viis miljonit inimest ja see on ajendanud valitsusi kogu maailmas kehtestama erakorralisi meetmeid COVID-19 leviku tõkestamiseks, sealhulgas sulgema koolid ja piirama juurdepääsu haridusasutustele;

| B. | arvestades, et uued variandid süvendavad COVID-19 põhjustatud tervisekriisi, samal ajal kui konfliktid ja muud kriisid, sealhulgas kliimakriis, tekitavad kogu maailmas jätkuvalt ohtu, et lapsed ei saavuta oskuste miinimumtaset; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et uued variandid süvendavad COVID-19 põhjustatud tervisekriisi, samal ajal kui konfliktid ja muud kriisid, sealhulgas kliimakriis, tekitavad kogu maailmas jätkuvalt ohtu, et lapsed ei saavuta oskuste miinimumtaset;

| C. | arvestades, et juurdepääs haridusele on rahvusvaheliselt tunnustatud põhiline inimõigus, mis on asendamatu teiste inimõiguste rakendamisel; arvestades, et õigus haridusele tähendab, et algharidus on kohustuslik ja universaalne ning kõigile kättesaadav; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et juurdepääs haridusele on rahvusvaheliselt tunnustatud põhiline inimõigus, mis on asendamatu teiste inimõiguste rakendamisel; arvestades, et õigus haridusele tähendab, et algharidus on kohustuslik ja universaalne ning kõigile kättesaadav;

| D. | arvestades, et UNICEFi hinnangul on üle 168 miljoni lapse COVID-19-ga seotud liikumispiirangute tõttu õppetöös terve aasta maha jäänud, UNESCO andmed näitavad aga, et üle maailma on 800 miljoni üliõpilase õppetöö olnud oluliselt häiritud ning nad on keskmiselt kahe kolmandiku õppeaasta ulatuses maha jäänud; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et UNICEFi hinnangul on üle 168 miljoni lapse COVID-19-ga seotud liikumispiirangute tõttu õppetöös terve aasta maha jäänud, UNESCO andmed näitavad aga, et üle maailma on 800 miljoni üliõpilase õppetöö olnud oluliselt häiritud ning nad on keskmiselt kahe kolmandiku õppeaasta ulatuses maha jäänud;

| E. | arvestades, et alates 2020. aasta märtsist on ligikaudu 194 riiki olnud sunnitud COVID-19 pandeemia tõttu kõik koolid sulgema ja see on mõjutanud rohkem kui 1,8 miljardit kooliõpilast üle maailma ning võtnud neilt juurdepääsu haridusele ja muudele olulistele koolide pakutavatele kasulikele aspektidele; arvestades, et mõnedes piirkondades on koolid ikka veel suletud; arvestades, et koolide sulgemise tõttu puutuvad lapsed üha enam kokku vägivalla, väärkohtlemise ja ärakasutamisega, ja see leiab aset ka kodus; arvestades, et koolide osaline või täielik sulgemine mõjutab kõige rohkem kaitsetuid ja tõrjutud lapsi, sest see võimendab olemasolevaid ebavõrdsusi haridussüsteemides, ning häirib kõiki laste igapäevaelu aspekte; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et alates 2020. aasta märtsist on ligikaudu 194 riiki olnud sunnitud COVID-19 pandeemia tõttu kõik koolid sulgema ja see on mõjutanud rohkem kui 1,8 miljardit kooliõpilast üle maailma ning võtnud neilt juurdepääsu haridusele ja muudele olulistele koolide pakutavatele kasulikele aspektidele; arvestades, et mõnedes piirkondades on koolid ikka veel suletud; arvestades, et koolide sulgemise tõttu puutuvad lapsed üha enam kokku vägivalla, väärkohtlemise ja ärakasutamisega, ja see leiab aset ka kodus; arvestades, et koolide osaline või täielik sulgemine mõjutab kõige rohkem kaitsetuid ja tõrjutud lapsi, sest see võimendab olemasolevaid ebavõrdsusi haridussüsteemides, ning häirib kõiki laste igapäevaelu aspekte;

| F. | arvestades, et UNICEFi andmetel puudub kolmandikul maailma lastest juurdepääs internetile, mis takistab kaugõppe/digitaalõppe kasutamist; arvestades, et pärast COVID-19 pandeemiat jääb vajadus kaugõppe- ja kaugõpetamisprogrammide järele alles, eriti riikides, mis on rohkem mõjutatud loodusõnnetustest ja konfliktidest; arvestades, et e-õpe on tekitanud õpetajatele õpilaste õppetöö hõlbustamise ning sotsiaalse suhtluse säilitamise alal uusi väljakutseid; arvestades, et COVID-19 pandeemia ja laste õppe jätkumise tagamiseks võetud kiiresti rakendatavad uudsed meetmed annavad võimaluse kujundada haridus ümber selliselt, et see oleks rohkem tulevikule suunatud, kaasavam, paindlikum ja vastupanuvõimelisem; arvestades, et kaugõppeprogrammid peavad olema kättesaadavad kõigile lastele ning võtma arvesse lastel esineda võivaid sotsiaal-majanduslikke probleeme ning internetile, ringhäälingule või digitaalmeediale juurdepääsu puudumist; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et UNICEFi andmetel puudub kolmandikul maailma lastest juurdepääs internetile, mis takistab kaugõppe/digitaalõppe kasutamist; arvestades, et pärast COVID-19 pandeemiat jääb vajadus kaugõppe- ja kaugõpetamisprogrammide järele alles, eriti riikides, mis on rohkem mõjutatud loodusõnnetustest ja konfliktidest; arvestades, et e-õpe on tekitanud õpetajatele õpilaste õppetöö hõlbustamise ning sotsiaalse suhtluse säilitamise alal uusi väljakutseid; arvestades, et COVID-19 pandeemia ja laste õppe jätkumise tagamiseks võetud kiiresti rakendatavad uudsed meetmed annavad võimaluse kujundada haridus ümber selliselt, et see oleks rohkem tulevikule suunatud, kaasavam, paindlikum ja vastupanuvõimelisem; arvestades, et kaugõppeprogrammid peavad olema kättesaadavad kõigile lastele ning võtma arvesse lastel esineda võivaid sotsiaal-majanduslikke probleeme ning internetile, ringhäälingule või digitaalmeediale juurdepääsu puudumist;

| G. | arvestades, et COVID-19 pandeemia majanduslikud tagajärjed lapsevanematele on omakorda mõjutanud nende laste tervist, heaolu ja juurdepääsu haridusele; arvestades, et koolide sulgemise tõttu on ilmnenud, et vanemad ei ole ette valmistatud kaug- ja koduõppeks; arvestades, et mõned töötavad lapsevanemad, kellel puuduvad rahalised vahendid või alternatiivsed võimalused, on olnud sunnitud jätma oma lapsed üksi koju, ning teised, enamasti naised, on olnud sunnitud töötamise lõpetama, mis viib perekonna vaesumiseni; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et COVID-19 pandeemia majanduslikud tagajärjed lapsevanematele on omakorda mõjutanud nende laste tervist, heaolu ja juurdepääsu haridusele; arvestades, et koolide sulgemise tõttu on ilmnenud, et vanemad ei ole ette valmistatud kaug- ja koduõppeks; arvestades, et mõned töötavad lapsevanemad, kellel puuduvad rahalised vahendid või alternatiivsed võimalused, on olnud sunnitud jätma oma lapsed üksi koju, ning teised, enamasti naised, on olnud sunnitud töötamise lõpetama, mis viib perekonna vaesumiseni;

| H. | arvestades, et rohkem kui 90 % riikidest võttis koolide erakorralise sulgemise ajal kasutusele mõne kaugõppe vormi; arvestades, et kaugõpet on peamiselt pakutud alg- ja keskastme hariduse omandamisel, jättes koolieelset haridust omandavad lapsed algkooliks vajalikust ettevalmistusest ilmajäämise ohtu; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et rohkem kui 90 % riikidest võttis koolide erakorralise sulgemise ajal kasutusele mõne kaugõppe vormi; arvestades, et kaugõpet on peamiselt pakutud alg- ja keskastme hariduse omandamisel, jättes koolieelset haridust omandavad lapsed algkooliks vajalikust ettevalmistusest ilmajäämise ohtu;

| I. | arvestades, et alates COVID-19 pandeemia algusest on koolilapsed kogu maailmas kaotanud ligikaudu 1,8 triljonit tundi kontaktõpet ning koolide sulgemise tõttu on kogu maailmas jäänud saamata rohkem kui 39 miljardit koolis pakutavat toiduportsjonit (4); |
| --- | --- |

I.

arvestades, et alates COVID-19 pandeemia algusest on koolilapsed kogu maailmas kaotanud ligikaudu 1,8 triljonit tundi kontaktõpet ning koolide sulgemise tõttu on kogu maailmas jäänud saamata rohkem kui 39 miljardit koolis pakutavat toiduportsjonit (4);

| J. | arvestades, et juba ammu enne COVID-19 pandeemiat seisis maailm silmitsi ülemaailmse õppimiskriisiga, mille põhjusteks oli vaesusest tingitud raskendatud juurdepääs haridusele, pikk tee lähimasse kooli, kahjulikud soonormid, vähekaitstud rühmade diskrimineerimine, keskkonnaga seotud ohud ja konfliktid, kuid ka õpetamine, millega ei kaasne tingimata õppimine; arvestades, et pandeemia on mitmes konfliktipiirkonnas raskendanud laste kriitilist olukorda, mida sageli iseloomustavad näiteks suurenev ebakindlus, suurem kaitsetus kliimamuutuste mõjude ees ja haridusasutuste vastased rünnakud, jättes lapsed suuremasse konflikti kaasamise ohtu, mis on lapse õiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse jäme rikkumine; arvestades, et 617 miljonil lapsel ja noorukil kogu maailmas ei ole minimaalseid lugemis- (5) ega matemaatikaoskusi, ehkki kaks kolmandikku neist käivad koolis; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et juba ammu enne COVID-19 pandeemiat seisis maailm silmitsi ülemaailmse õppimiskriisiga, mille põhjusteks oli vaesusest tingitud raskendatud juurdepääs haridusele, pikk tee lähimasse kooli, kahjulikud soonormid, vähekaitstud rühmade diskrimineerimine, keskkonnaga seotud ohud ja konfliktid, kuid ka õpetamine, millega ei kaasne tingimata õppimine; arvestades, et pandeemia on mitmes konfliktipiirkonnas raskendanud laste kriitilist olukorda, mida sageli iseloomustavad näiteks suurenev ebakindlus, suurem kaitsetus kliimamuutuste mõjude ees ja haridusasutuste vastased rünnakud, jättes lapsed suuremasse konflikti kaasamise ohtu, mis on lapse õiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse jäme rikkumine; arvestades, et 617 miljonil lapsel ja noorukil kogu maailmas ei ole minimaalseid lugemis- (5) ega matemaatikaoskusi, ehkki kaks kolmandikku neist käivad koolis;

| K. | arvestades, et COVID-19 on kustutanud 20 aastat haridusalast edasiminekut; arvestades, et veel 101 miljonit last ehk 9 % 1.–8. klassi lastest ei saavutanud 2020. aastal lugemisoskuse miinimumtaset (6); |
| --- | --- |

K.

arvestades, et COVID-19 on kustutanud 20 aastat haridusalast edasiminekut; arvestades, et veel 101 miljonit last ehk 9 % 1.–8. klassi lastest ei saavutanud 2020. aastal lugemisoskuse miinimumtaset (6);

| L. | arvestades, et 2030. aastaks ei jõua hinnanguliselt veel 825 miljonit last täiskasvanuikka keskhariduse tasemel oskustega, mida nad tööks ja eluks vajavad; arvestades, et miljonid lapsed ja noored, kes korrapäraselt koolis käivad, ei arenda neid teadmisi ja oskusi, mida nad vajavad edukalt tööturule sisenemiseks, oma täieliku potentsiaali saavutamiseks ja oma kogukonda panustamiseks; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et 2030. aastaks ei jõua hinnanguliselt veel 825 miljonit last täiskasvanuikka keskhariduse tasemel oskustega, mida nad tööks ja eluks vajavad; arvestades, et miljonid lapsed ja noored, kes korrapäraselt koolis käivad, ei arenda neid teadmisi ja oskusi, mida nad vajavad edukalt tööturule sisenemiseks, oma täieliku potentsiaali saavutamiseks ja oma kogukonda panustamiseks;

| M. | arvestades, et koolide sulgemisel on suur majanduslik mõju, kuna see takistab lastel ja noortel vajalike oskuste arendamist, oma potentsiaali maksimaalset ära kasutamist ning eluks valmistumist, mis sageli põhjustab töötust ja sellest tulenevalt suurendab ebavõrdsust, mis omakorda vähendab võimalusi; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et koolide sulgemisel on suur majanduslik mõju, kuna see takistab lastel ja noortel vajalike oskuste arendamist, oma potentsiaali maksimaalset ära kasutamist ning eluks valmistumist, mis sageli põhjustab töötust ja sellest tulenevalt suurendab ebavõrdsust, mis omakorda vähendab võimalusi;

| N. | arvestades, et ÜRO andmetel on maailmas 11 miljonit alg- ja keskkooliõpilast – 5,2 miljonit neist tüdrukud –, kelle puhul on oht, et pärast COVID-19 pandeemiaga seotud koolide sulgemist ei naase nad haridussüsteemi (7); arvestades, et mida kauemaks lapsed koolitööst eemale jäävad, seda suurem on võimalus, et nad jätavad kooli pooleli; arvestades, et see olukord võib kahjustada tulemusi, mida on saavutatud hariduse valdkonnas ja kestliku arengu eesmärkide täitmisel, mis on eelkõige seotud vaesuse vähendamise, tervise ja heaolu ning kvaliteetse haridusega; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ÜRO andmetel on maailmas 11 miljonit alg- ja keskkooliõpilast – 5,2 miljonit neist tüdrukud –, kelle puhul on oht, et pärast COVID-19 pandeemiaga seotud koolide sulgemist ei naase nad haridussüsteemi (7); arvestades, et mida kauemaks lapsed koolitööst eemale jäävad, seda suurem on võimalus, et nad jätavad kooli pooleli; arvestades, et see olukord võib kahjustada tulemusi, mida on saavutatud hariduse valdkonnas ja kestliku arengu eesmärkide täitmisel, mis on eelkõige seotud vaesuse vähendamise, tervise ja heaolu ning kvaliteetse haridusega;

| O. | arvestades, et koolide sulgemisel on selge sooline mõju ning sellega kaasneb ebavõrdsuse suurenemise oht; arvestades, et hinnangute kohaselt võib koolide sulgemine kriisi ajal suurendada teismeliste rasedate arvu; arvestades, et koolist välja langenud tüdrukutel on ebaproportsionaalselt suur oht varajaseks abieluks, sundabieluks ja seksuaalseks ärakasutamiseks; arvestades, et hinnanguliselt võib järgmise kümnendi jooksul aset leida veel kaks miljonit naiste suguelundite moonutamise juhtumit; arvestades, et suurel arvul tütarlastel võidakse takistada pärast koolide taasavamist kooli naasta, kuna on olemas teatav diskrimineeriv poliitika, mis keelab rasedatel tüdrukutel ja noortel emadel koolis käia; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et koolide sulgemisel on selge sooline mõju ning sellega kaasneb ebavõrdsuse suurenemise oht; arvestades, et hinnangute kohaselt võib koolide sulgemine kriisi ajal suurendada teismeliste rasedate arvu; arvestades, et koolist välja langenud tüdrukutel on ebaproportsionaalselt suur oht varajaseks abieluks, sundabieluks ja seksuaalseks ärakasutamiseks; arvestades, et hinnanguliselt võib järgmise kümnendi jooksul aset leida veel kaks miljonit naiste suguelundite moonutamise juhtumit; arvestades, et suurel arvul tütarlastel võidakse takistada pärast koolide taasavamist kooli naasta, kuna on olemas teatav diskrimineeriv poliitika, mis keelab rasedatel tüdrukutel ja noortel emadel koolis käia;

| P. | arvestades, et kogu maailmas ei käi koolis 129 miljonit tüdrukut, kellest 32 miljonit on algkooliealised, 30 miljonit põhikooliealised ja 67 miljonit keskkooliealised; arvestades, et vähem kui pooled maailma riikidest on saavutanud soolise võrdsuse alghariduse saamisel; arvestades, et üleminek kaugõppele ohustab märkimisväärselt kõige vaesematest ja ebakindlamas olukorras leibkondadest pärit lapsi, eelkõige tüdrukuid, koolist lõplikult või pikaks ajaks välja langemisega; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et kogu maailmas ei käi koolis 129 miljonit tüdrukut, kellest 32 miljonit on algkooliealised, 30 miljonit põhikooliealised ja 67 miljonit keskkooliealised; arvestades, et vähem kui pooled maailma riikidest on saavutanud soolise võrdsuse alghariduse saamisel; arvestades, et üleminek kaugõppele ohustab märkimisväärselt kõige vaesematest ja ebakindlamas olukorras leibkondadest pärit lapsi, eelkõige tüdrukuid, koolist lõplikult või pikaks ajaks välja langemisega;

| Q. | arvestades, et üheksa riiki kümnest, kus tüdrukutel on kõige raskem haridust saada, asuvad Sahara-taguses Aafrikas ning kümnes riik on Afganistan, kus Taliban on tüdrukud algkoolist kõrgemal tasemel hariduse omandamise võimalusest sisuliselt ilma jätnud, andes korralduse avada keskkoolid ainult poistele; arvestades, et miljonid afgaani tüdrukud on Talibani ebaselge poliitika ning tüdrukute haridust puudutavate ebamääraste ja täitmata jäänud lubaduste tõttu oma haridustee pärast mõistetavalt mures; arvestades, et tekkinud on mitmeid ülikoolide ja eraisikute rahvusvahelisi algatusi afgaani tüdrukutele ning naistele veebipõhise hariduse pakkumiseks; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et üheksa riiki kümnest, kus tüdrukutel on kõige raskem haridust saada, asuvad Sahara-taguses Aafrikas ning kümnes riik on Afganistan, kus Taliban on tüdrukud algkoolist kõrgemal tasemel hariduse omandamise võimalusest sisuliselt ilma jätnud, andes korralduse avada keskkoolid ainult poistele; arvestades, et miljonid afgaani tüdrukud on Talibani ebaselge poliitika ning tüdrukute haridust puudutavate ebamääraste ja täitmata jäänud lubaduste tõttu oma haridustee pärast mõistetavalt mures; arvestades, et tekkinud on mitmeid ülikoolide ja eraisikute rahvusvahelisi algatusi afgaani tüdrukutele ning naistele veebipõhise hariduse pakkumiseks;

| R. | arvestades, et mitme riikliku ja piirkondliku õiguskaitseasutuse andmetel on koolist välja langenud lapsed – eelkõige tütarlapsed ja ebasoodsa taustaga lapsed, nagu vähemuste lapsed, maapiirkondades elavad, põlisrahva ja rändajate lapsed, sealhulgas pagulased, ning puuetega lapsed, hooldatavad lapsed ja lapsed, kes kaotasid COVID-19 pandeemia tõttu oma vanemad ja/või vanavanemad – ebaproportsionaalselt kaitsetud ärakasutamise, lapstööjõu kasutamise ja koduvägivalla, sealhulgas vägivalla pealtnägemise, küberkiusamise ja muude kuritegude, näiteks seksuaalse ärakasutamise ja kuritarvitamise ees (8); |
| --- | --- |

R.

arvestades, et mitme riikliku ja piirkondliku õiguskaitseasutuse andmetel on koolist välja langenud lapsed – eelkõige tütarlapsed ja ebasoodsa taustaga lapsed, nagu vähemuste lapsed, maapiirkondades elavad, põlisrahva ja rändajate lapsed, sealhulgas pagulased, ning puuetega lapsed, hooldatavad lapsed ja lapsed, kes kaotasid COVID-19 pandeemia tõttu oma vanemad ja/või vanavanemad – ebaproportsionaalselt kaitsetud ärakasutamise, lapstööjõu kasutamise ja koduvägivalla, sealhulgas vägivalla pealtnägemise, küberkiusamise ja muude kuritegude, näiteks seksuaalse ärakasutamise ja kuritarvitamise ees (8);

| S. | arvestades, et lisaks hiiglaslikele sotsiaalsetele kuludele võib Maailmapanga hinnangul viiekuune ülemaailmne koolide sulgemine põhjustada õppimislünki, mille nüüdisväärtus on 10 triljonit USA dollarit; arvestades, et õppimislüngad võivad minna majandusele maksma kuni 161 miljonit USA dollarit päevas; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et lisaks hiiglaslikele sotsiaalsetele kuludele võib Maailmapanga hinnangul viiekuune ülemaailmne koolide sulgemine põhjustada õppimislünki, mille nüüdisväärtus on 10 triljonit USA dollarit; arvestades, et õppimislüngad võivad minna majandusele maksma kuni 161 miljonit USA dollarit päevas;

| T. | arvestades, et koolide sulgemine on kahjuks olnud COVID-19 leviku piiramiseks hädavajalik; arvestades, et koolid on rohkem kui vaid kohad, kus lapsed saavad õppida, sest nad on ka kohtumispaigad ning vaimse tervise ja psühhosotsiaalse toe keskused; arvestades, et UNESCO ja UNICEFi andmetel ei mõjuta koolide sulgemine mitte ainult õigust haridusele, vaid ka õigust tervisele, kuna koolide sulgemise tõttu on rohkem kui 80 miljonil lapsel saamata esmased vaktsineerimised; arvestades, et koolide sulgemine tähendab seda, et õpetajatel ei ole võimalik panna tähele märke väärkohtlemisest või lapsevanemate piisava hoolitsuse puudumisest; arvestades, et UNICEFi teadusuuringute büroo Innocenti ja Maailma Toiduprogrammi andmetel mõjutab koolide sulgemine ka õigust heale toitumisele ja juurdepääsu igapäevasele toidule; arvestades, et koolitoiduprogrammid võivad motiveerida kõige kaitsetumaid lapsi kooli naasma; arvestades, et koolide sulgemine mõjutab tõsiselt laste vaimset heaolu, sest lapsed võivad kodus kokku puutuda vägivalla ja stressiga; arvestades, et koolide sulgemisel võivad olla ägedad ja kauakestvad psühhosotsiaalsed tagajärjed, sealhulgas depressioon, suurenenud ärevus ja enesetapud, kuna lapsed on jäetud ilma suhtlusvõimalusest; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et koolide sulgemine on kahjuks olnud COVID-19 leviku piiramiseks hädavajalik; arvestades, et koolid on rohkem kui vaid kohad, kus lapsed saavad õppida, sest nad on ka kohtumispaigad ning vaimse tervise ja psühhosotsiaalse toe keskused; arvestades, et UNESCO ja UNICEFi andmetel ei mõjuta koolide sulgemine mitte ainult õigust haridusele, vaid ka õigust tervisele, kuna koolide sulgemise tõttu on rohkem kui 80 miljonil lapsel saamata esmased vaktsineerimised; arvestades, et koolide sulgemine tähendab seda, et õpetajatel ei ole võimalik panna tähele märke väärkohtlemisest või lapsevanemate piisava hoolitsuse puudumisest; arvestades, et UNICEFi teadusuuringute büroo Innocenti ja Maailma Toiduprogrammi andmetel mõjutab koolide sulgemine ka õigust heale toitumisele ja juurdepääsu igapäevasele toidule; arvestades, et koolitoiduprogrammid võivad motiveerida kõige kaitsetumaid lapsi kooli naasma; arvestades, et koolide sulgemine mõjutab tõsiselt laste vaimset heaolu, sest lapsed võivad kodus kokku puutuda vägivalla ja stressiga; arvestades, et koolide sulgemisel võivad olla ägedad ja kauakestvad psühhosotsiaalsed tagajärjed, sealhulgas depressioon, suurenenud ärevus ja enesetapud, kuna lapsed on jäetud ilma suhtlusvõimalusest;

| U. | arvestades, et koolist väljalangemine suurendab sotsiaalset ebavõrdsust ning võib mõjutada riigi stabiilsust ja jõukust, seades seeläbi ohtu miljonite maailma laste tuleviku ja mõjudes rängalt tervele põlvkonnale; arvestades, et haridus on osutunud väga oluliseks võitluses äärmusluse ning laste ja noorte radikaliseerumise vastu; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et koolist väljalangemine suurendab sotsiaalset ebavõrdsust ning võib mõjutada riigi stabiilsust ja jõukust, seades seeläbi ohtu miljonite maailma laste tuleviku ja mõjudes rängalt tervele põlvkonnale; arvestades, et haridus on osutunud väga oluliseks võitluses äärmusluse ning laste ja noorte radikaliseerumise vastu;

| V. | arvestades, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti 2021. aasta haridusaruande andmetel ei käi pooled kõigist lapspagulastest koolis; arvestades, et lapspagulastel puudub juurdepääs kaugõppe võimalustele; arvestades, et lapspagulaste, eriti pagulaslaagrites elavate lapspagulaste elamistingimused hõlbustavad sageli viiruse levikut ja takistavad hügieenireeglite järgimist, sest need elukohad on ülerahvastatud; arvestades, et nendes laagrites valitsev COVID-19 olukord kujutab endast kriisi laste jaoks, kuna paljude laste immuunsüsteemid on juba kasvueas halvenenud või neil on teisi terviseprobleeme, mistõttu neil on suurem oht põdeda seda surmavat viirust raskemalt; arvestades, et enamikus pagulaslaagrites ei pakuta sobivaid tervishoiuteenuseid, mis vastaksid laste ja nende perekondade vajadustele; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti 2021. aasta haridusaruande andmetel ei käi pooled kõigist lapspagulastest koolis; arvestades, et lapspagulastel puudub juurdepääs kaugõppe võimalustele; arvestades, et lapspagulaste, eriti pagulaslaagrites elavate lapspagulaste elamistingimused hõlbustavad sageli viiruse levikut ja takistavad hügieenireeglite järgimist, sest need elukohad on ülerahvastatud; arvestades, et nendes laagrites valitsev COVID-19 olukord kujutab endast kriisi laste jaoks, kuna paljude laste immuunsüsteemid on juba kasvueas halvenenud või neil on teisi terviseprobleeme, mistõttu neil on suurem oht põdeda seda surmavat viirust raskemalt; arvestades, et enamikus pagulaslaagrites ei pakuta sobivaid tervishoiuteenuseid, mis vastaksid laste ja nende perekondade vajadustele;

| W. | arvestades, et COVID-19 vaktsiinide ebavõrdne jaotamine kogu maailmas mõjutab ebaproportsionaalselt tugevalt madala sissetulekuga riike; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et COVID-19 vaktsiinide ebavõrdne jaotamine kogu maailmas mõjutab ebaproportsionaalselt tugevalt madala sissetulekuga riike;

| 1. | tunnustab ja hindab kõrgelt õpetajate, igasuguste haridustöötajate ja tugipersonali tööd, kes kohanesid kiiresti COVID-19 pandeemiaga ning tagasid lastele ja noorukitele õppeprotsessi jätkumise; kiidab rahvusvaheliste ja kohalike kodanikuühiskonna organisatsioonide, eraisikute ning ettevõtete algatusi lastele info- ja sidetehnoloogia andmiseks ning kaugõppe kursuste ja muude õppematerjalide pakkumiseks, eelkõige riikides, kus lastel on kaugõppele piiratud juurdepääs või puudub igasugune juurdepääs õppimisvõimalustele; nõuab tungivalt, et komisjon, Euroopa välisteenistus ja liikmesriigid toetaksid laste õigustel põhinevat lähenemist ülemaailmsetele pingutustele leevendada COVID-19 pandeemia mõju laste haridusele, ning see lähenemine peaks olema üles ehitatud mittediskrimineerimise, lapse parimates huvides toimimise ja lapse osalemise põhimõtetele; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tõdeb, et haridus on valdkondadevaheline küsimus, mis on seotud kestliku arengu kõigi mõõtmetega; |
| --- | --- |

2.

| 3. | väljendab heameelt UNESCO 2021. aasta kestlikku arengut toetava hariduse teemalisel maailmakonverentsil võetud kohustuste ja Berliini deklaratsiooni vastuvõtmise üle; nõuab, et kõigile lastele tagataks kvaliteetne haridus, mis võimaldaks saavutada kõik kestliku arengu eesmärgid, ning rõhutab, kui oluline on lõimida kestlik areng kõikidesse haridus- ja koolitustasanditesse alates varasest lapsepõlvest kuni kõrghariduse ja täiskasvanuhariduseni, kaasa arvatud kutseharidus ja -koolitus, mitteformaalne haridus ja informaalne õpe; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nõuab, et EL näitaks hariduses eeskuju, võimaldades oma liikmesriikidel kasutada täiel määral nende suutlikkust toetada laste haridust kõikjal maailmas ja järgides selles küsimuses oma veendumusi; rõhutab, et tulevasel Euroopa haridusruumil on määrav roll rahvusvahelise koostöö võimaluse pakkumisel, mis on oluline, et luua hariduse valdkonnas ka Euroopast kaugemale ulatuvat sünergiat ning töötada välja ühised lähenemisviisid ja lahendused ühistele probleemidele; nõuab tungivalt, et komisjon mitmekordistaks jõupingutusi, et panna paika sellekohane strateegia koos selge ülevaate ja eesmärkidega; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, kui oluline on tagada laste õigus haridusele ja anda igale lapsele võimalus kooli tagasi minna, ning kutsub komisjoni, Euroopa välisteenistust ja liikmesriike üles toetama kolmandate riikide ametiasutusi koolide taasavamise esikohale seadmisel nende taastekavades, sealhulgas toetuse pakkumisel õpetajatele, et aidata lastel koolitöös järele jõuda ja toetada laste heaolu, kuna koolid on laste õppimise, turvalisuse, tervise, toitumise ja üldise heaolu seisukohast kriitilise tähtsusega; kutsub komisjoni, Euroopa välisteenistust ja liikmesriike üles abistama kolmandate riikide ametiasutusi, tagamaks, et kõigil lastel on õigus algharidusele, ning võtma meetmeid tagamaks, et keskharidus on kättesaadav ja ligipääsetav; kutsub samuti komisjoni, Euroopa välisteenistust ja liikmesriike üles toetama kolmandate riikide ametiasutusi digitaalsete õpetamis- ja õppemeetodite väljatöötamisel ja rakendamisel ning hõlbustama kõigile juurdepääsu internetiühendusele; |
| --- | --- |

5.

| 6. | on seisukohal, et riigisiseste ressursside kasutuselevõtu parandamine, riiklike sotsiaalvaldkonna, eelkõige haridus- ja tervishoiukulutuste kaitsmine ja tuntav suurendamine ning nende kulutuste kvaliteedi parandamine tuleb seada esikohale riikide taastekavades ning Euroopa ja rahvusvaheliste finantsasutuste abiprogrammides; nõuab sellega seoses, et tagataks õiglane vahendite eraldamine ja rahastamine, et vähemkindlustatud, vaesunud ja tõrjutud lapsi – eelkõige tüdrukuid –, noori ja peresid ei jäetaks kõrvale; rõhutab, et kõik jõupingutused, mida tehakse, et leevendada mõju, mida COVID-19 pandeemia avaldab haridusele juurdepääsule, peavad juhinduma lapse huvidest, ning et selliste meetmete võtmisel tuleb kinni pidada laste õigusest olla informeeritud, nende õigusest võimestamisele ja õigusest olla ära kuulatud; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab, et oluline on võtta arvesse lapsevanemate sotsiaalset olukorda ja toetada perekondi, kelle sissetulekud on COVID-19 pandeemia majandusliku mõju tõttu vähenenud; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tõdeb, et kvaliteetse hariduse saavutamine peab olema ELi ja liikmesriikide ametliku arenguabi prioriteet; |
| --- | --- |

8.

| 9. | märgib, et sundränne toob kaasa paguluses elavate inimeste arvu suurenemise; kutsub komisjoni üles toetama oskuste edasiandmist pagulaslaagrites ning andma tugevat haridusalast toetust pagulastele ja ümberasunud isikutele, et toetada nende integreerumist ja osalemist sissetulekut loovates tegevustes; |
| --- | --- |

9.

| 10. | on mures pandeemia püsiva finantsmõju pärast hariduse rahastamisele, kuna enamik UNESCO liikmesriike ei ole veel saavutanud künnist, milleks on 4–6 % SKPst või 15–20 % avaliku sektori kulutustest; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rõhutab, et ebavõrdne juurdepääs vaktsiinidele põhjustab ebavõrdseid kaitsevõimalusi ja seega ebavõrdsust pandeemiaga võitlemiseks tehtavates pingutustes; rõhutab, et pandeemia saab lõpetada ainult juhul, kui seda tehakse üleilmselt, ja et vaktsiinid peavad olema kõigile kättesaadavad; kutsub liikmesriike üles suurendama panust ÜRO programmi COVAX ja selle üldist tõhusust, et tagada kolmandate riikide jaoks piisav juurdepääs COVID-19 vaktsiinidele ja võimaldada neil käivitada riiklikud COVID-19 vaktsineerimiskampaaniad, mis on kooskõlas pädevate riiklike tervishoiuasutuste ja Maailma Terviseorganisatsiooni kehtestatud suunistega, et tagada kiire tagasipöördumine koolidesse; nõuab tungivalt, et komisjon, Euroopa välisteenistus ja liikmesriigid teeksid tihedat koostööd oma Atlandi-üleste liitlaste ja rahvusvaheliste partneritega, et suurendada COVID-19 vaktsiinide ülemaailmset tarnimist, tagades õiglase jaotamise riikidele ja elanikkonnarühmadele, kes seda kõige enam vajavad, ning püüdes parandada ülemaailmset juurdepääsu taskukohastele COVID-19-ga seotud meditsiinitoodetele ning tegeleda ülemaailmsete tootmispiirangute ja tarnepuudujääkidega; |
| --- | --- |

11.

| 12. | nõuab tungivalt, et EL suurendaks koos USA ja teiste Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) liikmetega tootmist ja tarnevõimaluste valikut, et tagada võrdne juurdepääs diagnostikale, vaktsiinidele, ravimitele ja muudele asjakohastele tervisetoodetele, mida on vaja COVID-19 leviku tõkestamiseks, ennetamiseks ja raviks, ning tagaks nende eesmärkide saavutamise WTO 12. ministrite konverentsiks; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kutsub komisjoni, Euroopa välisteenistust ja liikmesriike üles toetama kolmandate riikide ametiasutusi „ohutu kooli“ rahastamisel ja rakendamisel, sealhulgas hügieenitarvete pakkumisel ning teabe jagamisel kätepesu ja muude hügieenimeetmete kohta, ning kooliealistele lastele ja noorukitele toitumisalaste teenuste jätkuva osutamise säilitamisel; rõhutab, et koolitoit ja puhas vesi on äärmiselt olulised laste toitumise, kasvu ja arengu tagamiseks, sest need motiveerivad lapsi – eriti tüdrukuid ja kõige vaesemate ja enim tõrjutud kogukondade lapsi – pärast piirangute kaotamist kooli naasma; rõhutab sellega seoses õpetajate ja kodanikuühiskonna osalejate, teiste hulgas usupõhiste organisatsioonide, religioossete kogukondade ja vabaühenduste olulist rolli terviseedenduses, COVID-19 pandeemia vastu võitlemisel ja laste ning nende perede toetamisel, et ületada tervishoiukriisist tingitud väljakutsed ja raskused, suurendada nende heaolu ning pakkuda koolitus- ja haridusprogramme; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kutsub komisjoni, Euroopa välisteenistust ja liikmesriike üles toetama kolmandate riikide ametiasutusi haridusalaste riskide maandamise ja juhtimise kavade koostamisel vastupanuvõime planeerimise kaudu; rõhutab, kui oluline on töötada praegu välja hädaolukorra lahendamise plaanid ja kriisile reageerimise kavad ning tagada nende olemasolu, et vähendada COVID-19 leviku ohtu koolides ja muuta minimaalseks koolide sulgemise mõju lastele ja nende peredele, eelkõige vaeseimatele ja tõrjutuimatele lastele ning raskete puuetega lastele; rõhutab selles osas vajadust seada esikohale konfliktipiirkonna lapsed ja nende juurdepääs kvaliteetsele haridusele; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab mõju, mida koolide sulgemine võib avaldada vanemate ametikohustuste täitmisele, kui nad peavad samal ajal hoolitsema oma laste eest; rõhutab, et on oluline pakkuda töötavatele lapsevanematele nõuetekohaseid vahendeid ja juhendamist kaugõppe, koolivälise tegevuse ning psühholoogilise toe meetodite vallas, et leida tasakaal kodust töötamise ja laste koduõppe vahel; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rõhutab, kui oluline on pakkuda hariduslikku ja psühhosotsiaalset tuge lastele ja perekondadele, kes peavad nakkusohu minimeerimiseks püsima eneseisolatsioonis, et vähendada stressi ja ärevust kodus; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kutsub komisjoni, Euroopa välisteenistust ja liikmesriike üles toetama kolmandate riikide ametiasutusi ennetavate suuniste andmisel kaugõppe parimate tavade kohta ning selle tagamisel, et kasutatakse asjakohaseid ja turvalisi vahendeid, õppekavu ja tehnoloogiat ning et need tehakse kättesaadavaks madala sissetulekuga peredest pärit lastele, maapiirkonnas elavatele lastele, põlisrahvustest lastele ning lapsrändajatele, tõrjutud lastele ja puuetega või õpiraskustega lastele, asendushooldusel olevatele lastele, kinnipidamiskohas viibivatele lastele ning lastele, kes elavad äärepoolsetes piirkondades või keskkonnas, kus nad on ilma jäetud vabadusest või kus internetiühendus ei ole kõikjal kättesaadav; rõhutab digiõppe potentsiaali võimaldada haridusasutustel jõuda kiirelt paljude lasteni, edendades samal ajal partnerlusi ja tehes koostööd paljude erinevate kodanikuühiskonna ning avaliku ja erasektori osalejatega; on siiski veendunud, et digiõppesse tehtavate investeeringutega peab püüdma vähendada digilõhet ja need peavad olema kontekstipõhised, vastama lapse huvidele ning ei tohi kahjustada hariduse alustaristu ja personali toetamist ega kontaktõpet; tuletab siiski meelde, et pandeemia ajal ei ole juurdepääs digitehnoloogiale ikka veel olnud õiglane ega laialt levinud; on seisukohal, et selles sektoris on vaja suuri investeeringuid nii koolitusse kui ka rahastamisse; nõuab, et EL ja selle liikmesriigid pakuksid õpetajatele, lapsevanematele ja õpilastele jätkuvalt kättesaadavaid õppematerjale ja avatud juurdepääsu digitaalsetele vahenditele; rõhutab sellega seoses, et laste privaatsus ja isikuandmete kaitse tuleb tagada kõigi digitaalsete vahendite puhul ning tähelepanu tuleb pöörata sooteadlikule sisule ja laste erinevatele elutingimustele; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles säilitama kõigi olemasolevate ELi rahastamisvahendite kaudu hariduse kindel rahastamine, mis on kooskõlas hariduse 10 % sihttasemega instrumendi „Globaalne Euroopa“ raames, ja tegema kättesaadavaks rohkem rahalisi vahendeid, et suurendada vastupanuvõimet praegustele ja tulevastele kriisidele; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kutsub komisjoni, Euroopa välisteenistust ja liikmesriike üles toetama kolmandate riikide ametiasutusi laste asjakohase hoolduse tagamisel, sealhulgas koostades hädaolukorra lahendamise plaani nende laste hooldamiseks, kes on jäänud orvuks või jäetud ilma asjakohasest hooldusest raskete COVID-19 juhtumite tõttu, mille puhul täiskasvanud hooldajad vajavad haiglaravi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kutsub komisjoni üles looma seose võimalike investeeringute riskivähendusmeetmete ning haridusele ja kutseõppele juurdepääsuks antava rahalise toetuse vahel, eelkõige selleks, et luua naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ raames asjakohane taristu ja õpetajate koolitus; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles toetama kolmandate riikide valitsusi tugevamate soo aspekti arvestavate ja kaasavate haridussüsteemide ülesehitamisel ja arendamisel, millega kaasneb kõigi naiste ja tüdrukute vastu suunatud soopõhise vägivalla vormide kaotamine; tuletab meelde, et ÜRO on nimetanud naiste juurdepääsu haridusele üheks põhiõigustest; on veendunud, et tütarlastele hariduse andmise suurendamine ning nende naiste toetamine, kes omandavad teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika valdkonnas haridust või teevad karjääri, peaks olema ELi ja rahvusvahelise arengukogukonna keskne poliitiline eesmärk; nõuab sellega seoses, et tüdrukud peavad saama oma haridustee lõpetada ning saama juurdepääsu eakohasele teabele ja teenustele ilma diskrimineerimiseta ja soolise kallutatuseta ning nad peavad saama võrdsed võimaluse oma potentsiaali ärakasutamiseks; rõhutab tungivat vajadust tegeleda hariduse omandamisel sooga seotud takistuste, näiteks seaduste, poliitika ning kahjulike sotsiaal-kultuuriliste normidega, mis ei võimalda tüdrukutel rasestumise, abiellumise ja emaduse korral haridusteed jätkata; julgustab hariduse abil võitlema sooliste stereotüüpide ja kahjulike sotsiokultuuriliste normide vastu ning vältima sootundlike haridusprogrammide abil vägivalda; |
| --- | --- |

21.

| 22. | mõistab hukka asjaolu, et miljonid tütarlapsed kogu maailmas ei saa haridust omandada, mis määrab nad sõltuvusse ning suurendab ohtu, et nende kallal tarvitatakse vägivalda või neid kasutatakse ära, eriti juhtudel, kui võimul olevad ametivõimud keelavad naistele ja tütarlastele süstemaatiliselt juurdepääsu haridusele, tööle ja avalikule elule; mõistab hukka kõigi selliste tavade väär- ja ärakasutamise, mis diskrimineerivad haridusele juurdepääsul ja põhjustavad koolide sulgemist; kutsub üles nende tavade järgimist lõpetama ning nõuab tungivalt kõigi koolide taasavamist tüdrukutele ja naistele; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles alal hoidma ja tugevdama viimase 20 aasta jooksul Afganistanis tüdrukute ja naiste hariduse vallas saavutatut; nõuab tungivalt, et ELi humanitaarabi paketi raames eraldataks Afganistanile vajalikud rahalised vahendid, mis võimaldaksid rahvusvahelistel ja kohalikel organisatsioonidel hõlbustada haridusasutuste taasavamist naistele ja tüdrukutele ning arendada ajutise meetmena kaugõppeprogramme; nõuab, et afgaani pagulasi vastuvõtvates riikides pöörataks afgaani laste ja noorte haridusele samalaadset tähelepanu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rõhutab, et kõigile inimestele tuleb tagada õigus haridusele ja teabele seksuaal- ning reproduktiivtervise, pere planeerimise, tänapäevaste rasestumisvastaste meetodite, turvalise ja seadusliku abordi ning emadusaegse, sünnituseelse ja -järgse tervishoiu alal; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kutsub komisjoni, Euroopa välisteenistust ja liikmesriike ning kolmandate riikide valitsusi üles töötama välja eriprogrammid, et hallata ja leevendada COVID-19 puhangu mõju vaimsele tervisele ja selle psühhosotsiaalset mõju lastele, õpetajatele ja nende kogukondadele, ning kavandama lastele, lapsevanematele ja õpetajatele suunatud konkreetseid ennetavaid kampaaniaid interneti kasutamisega kaasnevate ohtude, näiteks ahistamise, inimkaubanduse, seksuaalse kuritarvitamise ja küberkiusamise teemal, ja edendama eriprogramme sellise tegevuse ohvriks langenud laste ja nende vanemate abistamiseks; |
| --- | --- |

25.

| 26. | rõhutab vajadust eakohaste, tõenduspõhiste ja terviklike seksuaalharidusprogrammide järele, et vähendada tütarlaste ja noorte naiste kaitsetust varajase sünnituse ja tahtmatu raseduse, lapsega sõlmitud abielu, prostitutsiooni, HIV-nakkuse ja soolise vägivalla suhtes; |
| --- | --- |

26.

| 27. | märgib, et vaatamata ELi mitmesugustele jõupingutustele ja abile on Sahara-taguse Aafrika piirkonna õpilaste ja koolitatud spetsialistide arvude vaheline lõhe endiselt suur; juhib tähelepanu piirkonna keskmisele näitajale, mis on algkoolis 58 õpilast koolitatud õpetaja kohta ja keskkoolis 43 õpilast koolitatud õpetaja kohta; juhib tähelepanu sellele, et paljudel arenguriikidel on raskusi ressursside tõhusa kasutamisega ning väga sageli ei tähenda suuremad kulutused haridusele rohkem õppimisvõimalusi ja paremat inimkapitali; rõhutab kõigi tasandite õpetajate rolli õppimise hõlbustamisel, tehnoloogia tähtsust õppimisel ning koolide ja haridussüsteemide tõhusa juhtimise olulisust nendes riikides; tuletab meelde, et UNESCO andmetel on vaja palgata vähemalt 15 miljonit õpetajat, et saavutada Sahara-taguses Aafrikas 2030. aastaks haridusalased eesmärgid kooskõlas kestliku arengu eesmärgiga nr 4; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kutsub komisjoni, Euroopa välisteenistust ja liikmesriike üles toetama partnerriikide ametiasutusi nende haridussüsteemi probleemide lahendamisel, et nad suudaksid tulevaste kriisidega toime tulla ning muuta süsteemid vastupidavamaks ja kaasavamaks, rakendades õpingute taastamise programme ja kaitstes hariduseelarveid, tehes sihtotstarbelisi investeeringuid kvaliteetsesse, taskukohasesse ja kaasavasse haridusse, sealhulgas haridustehnoloogia vahenditesse, õpetajakoolitusse ja muudesse ressurssidesse, tagamaks, et lapsed ja noored kasutavad oma potentsiaali maksimaalselt ära, saavad eluks ettevalmistuse ja ei jää ilma võimalustest hiljem tööturule siseneda, ning austades samas iga lapse hariduslikke vajadusi ja õigust haridusele; rõhutab, et tulevaste kriiside korral kasutatavad kaugõppeprogrammid peavad hõlmama erinevaid õppematerjale, sealhulgas trükitud materjale, et need oleksid kättesaadavad ka kõige ebasoodsamas olukorras olevatele ja kõrvalejäetud lastele; |
| --- | --- |

28.

| 29. | väljendab heameelt UNESCO Pariisi deklaratsiooni („Paris Declaration: a Global Call for Investing in the Futures of Education“) üle; nõuab tungivalt, et kõigis maailma riikides käsitletaks haridust pigem investeeringu kui kulutusena; on seisukohal, et piisav ja tulemuslik rahaline abi hariduse valdkonnas on vaesuse kaotamise ja heaolu edendamise eeltingimus, eriti ajal, mil rängalt mõjutatud valdkondades, näiteks tervishoius ja hariduses, muutuvad avaliku sektori ressursid konkureerivate vajaduste tõttu üha piiratumaks; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid suurendaksid oma rahvusvahelistes arengu- ja abistrateegiates oluliselt hariduse rahastamist; |
| --- | --- |

29.

| 30. | rõhutab, et noored on kõige väärtuslikum vara arengumaade majandusarengu hoogustamisel; |
| --- | --- |

30.

| 31. | tuletab meelde, et ülemaailmne kogukond on pühendunud hariduse kvaliteedi parandamisele 2030. aastaks (kestliku arengu eesmärk nr 4); |
| --- | --- |

31.

| 32. | nõuab rahvusvaheliste haridusalaste vahetuste suurendamist Aafrika ja ELi noorte vahel selliste programmide kaudu nagu Erasmus ja Erasmus noortele ettevõtjatele, mille eesmärk on aidata uutel ettevõtjatel omandada ettevõtete juhtimiseks vajalikud oskused; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kutsub liikmesriike üles võtma arvesse asjaolu, et COVID-19 tervisekriis on halvendanud Süüria laagrites kinnipeetavate olukorda, ning tooma viivitamata kodumaale tagasi kõik nendes laagrites hoitavad Euroopa lapsed, tagades, et esikohale seatakse lapse parimad huvid; |
| --- | --- |

33.

| 34. | rõhutab, kui oluline on lisada taastekavadesse kutsekoolitus ja nn teist võimalust pakkuvad programmid, et aidata lastel ja noortel tööturule siseneda; kutsub komisjoni, Euroopa välisteenistust, liikmesriike ja kolmandaid riike üles pakkuma noortele ihaldusväärseid tulevikuväljavaateid; |
| --- | --- |

34.

| 35. | rõhutab, kui oluline on täiendada investeeringuid koolitusse ja haridusse töökohtade loomise toetamisega, et luua Aafrika ja muude arenevate piirkondade järgmise põlvkonna noortele paremad tulevikuväljavaated; märgib avaliku ja erasektori partnerluse erilist tähtsust kestliku arengu eesmärgi nr 8 (juurdepääs inimväärsele tööle) saavutamisel; tuletab meelde keskhariduse ja kutsehariduse olulisust noorte tööalase konkurentsivõime ja kestliku arengu seisukohast; märgib lisaks, et noorte kasvav arv Aafrika elanikkonnas nõuab eelkõige kvaliteetse hariduse toetamist ja kutseõppe edendamist, et suurendada liikuvust ning juurdepääsu turgudele ja õigustele; |
| --- | --- |

35.

| 36. | nõuab, et EL edendaks koostöös erasektoriga investeeringuid kutseõppesse ja elukestvasse õppesse ning haridusstruktuuride tugevdamist inimkapitali rakendamiseks; |
| --- | --- |

36.

| 37. | toonitab, kui oluline on õpetajate pidev kutsealane areng ja tõhusam rahaline toetus, mis annab neile võimaluse tegeleda õpilaste õppimislünkade probleemiga, nii et nad suudavad reageerida õpilaste individuaalsetele sotsiaalsetele oludele, perekondlikule olukorrale ja vaimse tervise probleemidele ja kaasata õpetamisse digitehnoloogia; rõhutab tungivat vajadust haarata kinni võimalusest kasutada pandeemia ajal kaugõppe tagamiseks tarvitatud COVID-19 taasterahastute ja kiiresti ellu viidavate uudsete meetmete rakendamist haridussüsteemi ümberkujundamiseks ning rohkem tulevikule suunatud, kaasavamate, paindlikumate ja vastupanuvõimelisemate süsteemide rajamiseks; on veendunud, et sellised uued lähenemisviisid peavad tegelema õppimislünkadega, hoidma ära kooli pooleli jätmise ning tagama õpilaste, õpetajate ja personali sotsiaalse ning emotsionaalse heaolu; |
| --- | --- |

37.

| 38. | rõhutab mitteformaalse ja informaalse hariduse, kodanikuhariduse ja vabatahtliku tegevuse rolli; kutsub komisjoni üles toetama kolmandaid riike pehmete oskuste tunnustamise parandamisel; nõuab põlvkondadevahelise solidaarsuse ja mentorluse edendamist, et vähendada ebavõrdsust, tõrjutust ja kooli varajast pooleli jätmist; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kutsub üles kiirendama ülemaailmset teadmusvahetust ja liikuvust kõigil haridustasanditel ning riikide ja piirkondade vahel ja nende piires, tunnistades sealjuures üleilmsete suhete keerukat ja vaidlusi tekitavat ajalugu ning rõhutades, kui oluline on edendada hariduse kaudu pärandit, kultuuriidentiteeti, ajalugu, kunsti ja maailmakodaniku tunnetust; võtab teadmiseks võimaluse kombineerida selles püüdluses omavahel reisimist ja internetipõhiseid vahetusi; |
| --- | --- |

39.

| 40. | rõhutab, kui oluline on arendada ja tugevdada meetmeid teadlikkuse suurendamiseks seoses kliimamuutuste ja keskkonnakaitsega ning nende mõjuga lastele ja tulevastele põlvedele; nõuab keskkonnahariduse muutmist kooliõppekavade üheks põhiliseks osaks; |
| --- | --- |

40.

| 41. | rõhutab kehalise kasvatuse olulisust koolides, kuna füüsiline aktiivsus ja tervislik eluviis on õpilaste tervise parandamisel määrava tähtsusega; kutsub seetõttu komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles toetama riiklikke ametiasutusi spordirajatiste piisava arvu ja turvalisuse tagamisel koolides ning kvalifitseeritud kehalise kasvatuse õpetajate koolitamisel; |
| --- | --- |

41.

| 42. | juhib tähelepanu vajadusele kasutada ära kultuuri ja hariduse koostoimet, et kujundada kestlikke, kaasavaid ja vastupanuvõimelisi ühiskondi; kutsub sellega seoses komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles toetama riikide ametiasutusi kunsti- ja kultuuriainete lisamisel koolide õppekavadesse ja õppekavavälistesse tegevustesse, et rikastada õppijate haridus- ja õpikogemusi kolmandates riikides; |
| --- | --- |

42.

| 43. | on seisukohal, et liikmesriikide valitsused ja nende pädevad riiklikud, piirkondlikud või kohalikud asutused peavad suhtlema lastega lapsesõbralikul viisil, et selgitada COVID-19 leviku piiramiseks võetud meetmeid, COVID-19 mõjusid, riske ja ohtusid, ning teavitada lapsi nende õigustest; |
| --- | --- |

43.

| 44. | rõhutab, kui tähtis on omandada eelkõige kontaktõppes selliseid oskusi, mis võimaldavad lastel kogu elu jooksul edasi areneda, näiteks isiklike suhete, õppimisoskuste, empaatia ja koostööga seonduvad oskused; toonitab, kui oluline on, et lapsed saaksid veeta aega mängides ja puhates, sest need on laste arengus kesksel kohal, nagu on tõdetud ÜRO lapse õiguste konventsiooni artiklis 31; nõuab meetmete võtmist, et parandada laste võimalusi nautida vaba aja ja kultuuritegevusi, nii õigusena iseeneses kui ka laste vaimse tervise ja üldise heaolu parandamise vahendina; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kordab oma nõudmist, et kõik ÜRO liikmesriigid, kes ei ole seda veel teinud, ratifitseeriksid ÜRO lapse õiguste konventsiooni, rõhutades samas, kui oluline on muuta see põhiline inimõiguste alane õigusakt kehtivaks kogu maailmas; |
| --- | --- |

45.

| 46. | rõhutab kriisi ajal tehtud algatuste mõju nõuetekohase hindamise, järeltegevuste ja seire vajadust, et selgitada välja lüngad ning vajakajäämised ja määrata kindlaks, kuidas neid parandada; |
| --- | --- |

46.

| 47. | kohustub muutma hariduse üheks põhiliseks aruteluteemaks parlamendi delegatsioonide töös, eelkõige parlamentaarsete ühisassambleede, näiteks AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee kaudu; |
| --- | --- |

47.

| 48. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

48.

---

(1)  Eelkõige üldine märkus nr 5 lapse õiguste konventsiooni rakendamise üldmeetmete kohta; nr 6 saatjata ja vanematest eraldatud laste kohtlemise kohta väljaspool nende päritoluriiki; nr 10 laste õiguste kohta alaealiste üle õigusemõistmisel; nr 12 lapse õiguse kohta olla ära kuulatud; nr 13 lapse õiguse kohta kaitsele igasuguse vägivalla eest; nr 14 lapse õiguse kohta tema parimate huvide esikohale seadmisele; nr 15 lapse õiguse kohta võimalikult heale tervisele ja nr 16 riigi kohustuste kohta seoses ettevõtlussektori mõjuga laste õigustele.

(2)  ELT C 232, 16.6.2021, lk 2.

(3)  ELT C 474, 24.11.2021, lk 130.

(4)  UNICEFi teadusuuringute büroo, „COVID-19: Missing More Than a Classroom – The impact of school closures on children’s nutrition“ (COVID-19: tundes puudust rohkemast kui vaid klassiruumist – koolide sulgemise mõju laste toitumisele), jaanuar 2021.

(5)  UNESCO, teabeleht nr 46, „More Than One-Half of Children and Adolescents Are Not Learning Worldwide“ (Rohkem kui pooled maailma lastest ja noortest ei õpi), september 2017.

(6)  ÜRO kestliku arengu eesmärkide 2021. aasta aruanne, 15. juuli 2021.

(7)  UNESCO, „How many students are at risk of not returning to school?“ (Kui paljude õpilaste puhul on oht, et nad ei naase kooli?), 30. juuli 2020.

(8)  Europoli 19. juuni 2020. aasta pressiteade „Exploiting isolation: sexual predators increasingly targeting children during COVID pandemic“ (Isoleerituse ärakasutamine: seksuaalkiskjad püüavad COVID-19 pandeemia ajal üha enam lapsi).

---

| 6.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 465/54 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 465/54

---

P9_TA(2022)0139

Naiste majandusliku iseseisvuse saavutamine ettevõtluse ja füüsilisest isikust töövõtja staatuse kaudu

Euroopa Parlamendi 3. mai 2022. aasta resolutsioon naiste majandusliku iseseisvuse saavutamise kohta ettevõtluse ja füüsilisest isikust töövõtja staatuse kaudu (2021/2080(INI))

(2022/C 465/05)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2 ja artikli 3 lõiget 3 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 8, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2 ja artikli 3 lõiget 3 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 8,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 21 lõiget 1, artiklit 23 ja artikli 33 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 21 lõiget 1, artiklit 23 ja artikli 33 lõiget 2,

| — | võttes arvesse komisjoni 5. märtsi 2020. aasta teatist „Võrdõiguslik liit: soolise võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025“(COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 5. märtsi 2020. aasta teatist „Võrdõiguslik liit: soolise võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025“(COM(2020)0152),

| — | võttes arvesse komisjoni 10. märtsi 2020. aasta teatist „VKEde strateegia kestliku ja digitaalse Euroopa kujundamiseks“ (COM(2020)0103), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. märtsi 2020. aasta teatist „VKEde strateegia kestliku ja digitaalse Euroopa kujundamiseks“ (COM(2020)0103),

| — | võttes arvesse komisjoni 1. juuli 2020. aasta teatist jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja vastupanuvõimet toetava Euroopa oskuste tegevuskava kohta (COM(2020)0274), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 1. juuli 2020. aasta teatist jätkusuutlikku konkurentsivõimet, sotsiaalset õiglust ja vastupanuvõimet toetava Euroopa oskuste tegevuskava kohta (COM(2020)0274),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2021. aasta teatist „Võrdõiguslikkuse liit. Puuetega inimeste õiguste strateegia aastateks 2021–2030“ (COM(2021)0101), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2021. aasta teatist „Võrdõiguslikkuse liit. Puuetega inimeste õiguste strateegia aastateks 2021–2030“ (COM(2021)0101),

| — | võttes arvesse komisjoni sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraadi 2020. aasta uuringut „Women in the Digital Age“ (Naised digitaalajastul), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraadi 2020. aasta uuringut „Women in the Digital Age“ (Naised digitaalajastul),

| — | võttes arvesse oma 19. jaanuari 2016. aasta resolutsiooni Euroopa naisettevõtlust takistavate väliste tegurite kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. jaanuari 2016. aasta resolutsiooni Euroopa naisettevõtlust takistavate väliste tegurite kohta (1),

| — | võttes arvesse oma 28. aprilli 2016. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise kohta digitaalajastul (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 28. aprilli 2016. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise kohta digitaalajastul (2),

| — | võttes arvesse oma 3. oktoobri 2017. aasta resolutsiooni naiste majandusliku mõjuvõimu suurendamise kohta ELi era- ja avalikus sektoris (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 3. oktoobri 2017. aasta resolutsiooni naiste majandusliku mõjuvõimu suurendamise kohta ELi era- ja avalikus sektoris (3),

| — | võttes arvesse oma 17. aprilli 2018. aasta resolutsiooni naiste ja tütarlaste mõjuvõimu suurendamise kohta digitaalvaldkonna kaudu (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. aprilli 2018. aasta resolutsiooni naiste ja tütarlaste mõjuvõimu suurendamise kohta digitaalvaldkonna kaudu (4),

| — | võttes arvesse oma 21. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni soolise digilõhe kaotamise ja naiste osaluse kohta digitaalmajanduses (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni soolise digilõhe kaotamise ja naiste osaluse kohta digitaalmajanduses (5),

| — | võttes arvesse oma 21. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni soolise perspektiivi kohta COVID-19 kriisi ajal ja selle järgsel perioodil (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni soolise perspektiivi kohta COVID-19 kriisi ajal ja selle järgsel perioodil (6),

| — | võttes arvesse oma 21. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni Euroopa soolise võrdõiguslikkuse strateegia kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni Euroopa soolise võrdõiguslikkuse strateegia kohta (7),

| — | võttes arvesse oma 10. juuni 2021. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse edendamise kohta teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika (STEM) valdkonna hariduses ja karjääris (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. juuni 2021. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse edendamise kohta teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika (STEM) valdkonna hariduses ja karjääris (8),

| — | võttes arvesse uuringut „The Professional Status of Rural Women in the EU“ (ELi maapiirkondade naiste ametialane seisund), mille sisepoliitika peadirektoraadi kodanike õiguste ja põhiseadusküsimuste poliitikaosakond avaldas 2019. aasta mais, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse uuringut „The Professional Status of Rural Women in the EU“ (ELi maapiirkondade naiste ametialane seisund), mille sisepoliitika peadirektoraadi kodanike õiguste ja põhiseadusküsimuste poliitikaosakond avaldas 2019. aasta mais,

| — | võttes arvesse uuringut „Enhancing Women’s Economic Empowerment through Entrepreneurship and Business Leadership in OECD Countries“ (Naiste majandusliku mõjuvõimu suurendamine ettevõtluse ja ärijuhtimise kaudu OECD riikides), mille Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) tööhõive, tööjõu ja sotsiaalküsimuste peadirektoraat avaldas 2014. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse uuringut „Enhancing Women’s Economic Empowerment through Entrepreneurship and Business Leadership in OECD Countries“ (Naiste majandusliku mõjuvõimu suurendamine ettevõtluse ja ärijuhtimise kaudu OECD riikides), mille Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) tööhõive, tööjõu ja sotsiaalküsimuste peadirektoraat avaldas 2014. aastal,

| — | võttes arvesse uuringut „International Survey of Adult Financial Literacy“ (Täiskasvanute finantskirjaoskuse rahvusvaheline uuring), mille OECD avaldas 2020. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse uuringut „International Survey of Adult Financial Literacy“ (Täiskasvanute finantskirjaoskuse rahvusvaheline uuring), mille OECD avaldas 2020. aastal,

| — | võttes arvesse OECD poolt 2019. aasta detsembris avaldatud uuringu „The Missing Entrepreneurs 2019: Policies for Inclusive Entrepreneurship“ (Puuduvad ettevõtjad 2019: kaasava ettevõtluse poliitika) 2. peatükki, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OECD poolt 2019. aasta detsembris avaldatud uuringu „The Missing Entrepreneurs 2019: Policies for Inclusive Entrepreneurship“ (Puuduvad ettevõtjad 2019: kaasava ettevõtluse poliitika) 2. peatükki,

| — | võttes arvesse Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi (EIGE) soolise võrdõiguslikkuse indeksit, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi (EIGE) soolise võrdõiguslikkuse indeksit,

| — | võttes arvesse puuetega inimeste õiguste konventsiooni artiklit 6, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse puuetega inimeste õiguste konventsiooni artiklit 6,

| — | võttes arvesse ÜRO kestliku arengu eesmärke, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kestliku arengu eesmärke,

| — | võttes arvesse tulemustabelit „Naised digitaalmajanduses“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tulemustabelit „Naised digitaalmajanduses“,

| — | võttes arvesse uuringut „Women’s entrepreneurship and self-employment, including aspects of gendered Corporate Social Responsibility“ (Naiste ettevõtlus ja füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemine, sealhulgas soopõhise vastutustundliku ettevõtluse aspektid), mille sisepoliitika peadirektoraadi kodanike õiguste ja põhiseadusküsimuste poliitikaosakond avaldas 2020. aasta mais, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse uuringut „Women’s entrepreneurship and self-employment, including aspects of gendered Corporate Social Responsibility“ (Naiste ettevõtlus ja füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemine, sealhulgas soopõhise vastutustundliku ettevõtluse aspektid), mille sisepoliitika peadirektoraadi kodanike õiguste ja põhiseadusküsimuste poliitikaosakond avaldas 2020. aasta mais,

| — | võttes arvesse Euroopa Investeerimispanga 2020. aasta juunis avaldatud uuringut „Funding women entrepreneurs – How to empower growth“ (Naisettevõtjate rahastamine – kuidas suurendada majanduskasvu), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Investeerimispanga 2020. aasta juunis avaldatud uuringut „Funding women entrepreneurs – How to empower growth“ (Naisettevõtjate rahastamine – kuidas suurendada majanduskasvu),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit (A9-0096/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit (A9-0096/2022),

| A. | arvestades, et sooline võrdõiguslikkus on ELi põhiväärtus ja peamine eesmärk ning üldine eeltingimus selleks, et naistele ja tütarlastele oleksid inimõigused täielikult tagatud, ja see on hädavajalik nende võimestamiseks, nende potentsiaali täielikuks väljaarendamiseks ning kestliku ja kaasava ühiskonna saavutamiseks; arvestades, et stereotüüpidel ja ebavõrdsusel põhineval soolisel diskrimineerimisel koos läbipõimunud diskrimineerimisega muu hulgas soo, rassi, etnilise või sotsiaalse päritolu või puude, seksuaalse sättumuse, soolise identiteedi või sooväljenduse tõttu on negatiivsed sotsiaalsed ja majanduslikud tagajärjed ning see mõjutab seda, kuidas naised kogevad probleeme, sealhulgas ettevõtlusega tegelemisel ja füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemisel; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et sooline võrdõiguslikkus on ELi põhiväärtus ja peamine eesmärk ning üldine eeltingimus selleks, et naistele ja tütarlastele oleksid inimõigused täielikult tagatud, ja see on hädavajalik nende võimestamiseks, nende potentsiaali täielikuks väljaarendamiseks ning kestliku ja kaasava ühiskonna saavutamiseks; arvestades, et stereotüüpidel ja ebavõrdsusel põhineval soolisel diskrimineerimisel koos läbipõimunud diskrimineerimisega muu hulgas soo, rassi, etnilise või sotsiaalse päritolu või puude, seksuaalse sättumuse, soolise identiteedi või sooväljenduse tõttu on negatiivsed sotsiaalsed ja majanduslikud tagajärjed ning see mõjutab seda, kuidas naised kogevad probleeme, sealhulgas ettevõtlusega tegelemisel ja füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemisel;

| B. | arvestades, et naisettevõtlus suurendab naiste emantsipatsiooni ja mõjuvõimu suurendamist; arvestades, et aastatel 2014–2018 oli täistööajaga ettevõtjate keskmine aastasissetulek meestel ja naistel võrdne (9); arvestades, et naiste majandusliku sõltumatuse ja mõjuvõimu suurendamine on naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse teostamisel kesksel kohal ning see hõlmab võimet osaleda võrdselt tööturul, juurdepääsu tootmisressurssidele ja kontrolli nende üle, kontrolli oma aja, elu ja keha üle, eneseteostust ja sisulist osalemist majanduslike otsuste tegemisel kõigil tasandeil; arvestades, et majandusliku sõltumatuse edendamine nõuab naiste ettevõtluse ja füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise edendamist ning sellega peavad kaasnema asjakohased meetmed, et tagada naiste võrdne osalemine tööturul, võrdne tasu võrdse või võrdväärse töö eest, juurdepääs inimväärsele tööle ning majapidamis- ja hoolduskohustuste jagamine ja tunnustamine; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et naisettevõtlus suurendab naiste emantsipatsiooni ja mõjuvõimu suurendamist; arvestades, et aastatel 2014–2018 oli täistööajaga ettevõtjate keskmine aastasissetulek meestel ja naistel võrdne (9); arvestades, et naiste majandusliku sõltumatuse ja mõjuvõimu suurendamine on naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse teostamisel kesksel kohal ning see hõlmab võimet osaleda võrdselt tööturul, juurdepääsu tootmisressurssidele ja kontrolli nende üle, kontrolli oma aja, elu ja keha üle, eneseteostust ja sisulist osalemist majanduslike otsuste tegemisel kõigil tasandeil; arvestades, et majandusliku sõltumatuse edendamine nõuab naiste ettevõtluse ja füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise edendamist ning sellega peavad kaasnema asjakohased meetmed, et tagada naiste võrdne osalemine tööturul, võrdne tasu võrdse või võrdväärse töö eest, juurdepääs inimväärsele tööle ning majapidamis- ja hoolduskohustuste jagamine ja tunnustamine;

| C. | arvestades, et naised on Euroopas kõige väärtuslikum ja suurim kasutamata ettevõtlus- ja juhtimispotentsiaali allikas; arvestades, et aastatel 2014–2018 asutasid naised kogu OECD riikides kaks korda suurema tõenäosusega oma ettevõtte kui ELi riikides (10); arvestades, et naisettevõtjad ja füüsilisest isikust naisettevõtjad on kestliku majanduskasvu, töökohtade loomise ja innovatsioonipotentsiaali alakasutatud allikas, ning arvestades, et selle kasvuallika edendamine on oluline vahend naiste majandusliku mõjuvõimu suurendamise ja sõltumatuse soodustamisel; arvestades, et naiste majandusliku mõjuvõimu suurendamine suurendab tootlikkust, majanduse mitmekesistamist ja sissetulekute võrdsust; arvestades, et füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemist tuleb tunnustada kui töövormi, mis aitab luua töökohti ja vähendada tööpuudust; arvestades, et uuringud näitavad, et naistel on sageli teistsugune juhtimisstiil kui meestel ning et sooline mitmekesisus tiimides on kasulik ühiskonnale ja majandusele (11); arvestades, et naisettevõtjate ja füüsilisest isikust naisettevõtjate toetamine tugevdaks ka ELi konkurentsivõimet ning seetõttu peaksid EL ja selle liikmesriigid edendama kogu ettevõtlustegevust, mis loob töökohti ja sissetulekuid ning seega lisaväärtust ettevõtetele ja ühiskonnale; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et naised on Euroopas kõige väärtuslikum ja suurim kasutamata ettevõtlus- ja juhtimispotentsiaali allikas; arvestades, et aastatel 2014–2018 asutasid naised kogu OECD riikides kaks korda suurema tõenäosusega oma ettevõtte kui ELi riikides (10); arvestades, et naisettevõtjad ja füüsilisest isikust naisettevõtjad on kestliku majanduskasvu, töökohtade loomise ja innovatsioonipotentsiaali alakasutatud allikas, ning arvestades, et selle kasvuallika edendamine on oluline vahend naiste majandusliku mõjuvõimu suurendamise ja sõltumatuse soodustamisel; arvestades, et naiste majandusliku mõjuvõimu suurendamine suurendab tootlikkust, majanduse mitmekesistamist ja sissetulekute võrdsust; arvestades, et füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemist tuleb tunnustada kui töövormi, mis aitab luua töökohti ja vähendada tööpuudust; arvestades, et uuringud näitavad, et naistel on sageli teistsugune juhtimisstiil kui meestel ning et sooline mitmekesisus tiimides on kasulik ühiskonnale ja majandusele (11); arvestades, et naisettevõtjate ja füüsilisest isikust naisettevõtjate toetamine tugevdaks ka ELi konkurentsivõimet ning seetõttu peaksid EL ja selle liikmesriigid edendama kogu ettevõtlustegevust, mis loob töökohti ja sissetulekuid ning seega lisaväärtust ettevõtetele ja ühiskonnale;

| D. | arvestades, et maapiirkondade ja ebasoodsas olukorras olevate piirkondade naised tegelevad suurema tõenäosusega ettevõtlusega ja tegutsevad füüsilisest isikust ettevõtjana kui linnades ja majanduslikult jõukates piirkondades elavad naised (12); arvestades, et ELi maapiirkondade naiste tööhõivevõimalused on halvemad kui maapiirkondade meeste ja linnapiirkondade naiste omad; arvestades, et maapiirkondade füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate naiste osakaal on veidi suurem kui nende osakaal piirkondades kokku; arvestades, et ELis juhivad ainult 30 % põllumajandusettevõttetest füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevad naised (13); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et maapiirkondade ja ebasoodsas olukorras olevate piirkondade naised tegelevad suurema tõenäosusega ettevõtlusega ja tegutsevad füüsilisest isikust ettevõtjana kui linnades ja majanduslikult jõukates piirkondades elavad naised (12); arvestades, et ELi maapiirkondade naiste tööhõivevõimalused on halvemad kui maapiirkondade meeste ja linnapiirkondade naiste omad; arvestades, et maapiirkondade füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate naiste osakaal on veidi suurem kui nende osakaal piirkondades kokku; arvestades, et ELis juhivad ainult 30 % põllumajandusettevõttetest füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevad naised (13);

| E. | arvestades, et naisettevõtjate suhtelist nappust tuleks pidada innovatsiooni ja arengu kasutamata allikaks, eelkõige seoses Euroopa rohe- ja digipöördega ning majanduse taastega pärast COVID-19 kriisi; arvestades, et COVID-19 kriis on ebaproportsionaalselt mõjutanud naisi, eelkõige naisi, kes töötavad ebakindlatel töökohtadel, feminiseeritud sektorites ja mitteametlikus majanduses, avaldades neile märkimisväärset majanduslikku ja tööhõivealast mõju, kuna suurenenud on nii hooldus- ja majapidamiskohustused, piiratud juurdepääs seksuaal- ja reproduktiivtervisele ning seonduvatele õigustele kui ka sooline vägivald ja ahistamine; arvestades, et Euroopa majandusel on potentsiaal saada kasu SKP 16 miljardi euro suurusest kasvust, ergutades rohkem naisi digitaalsete töökohtade turule sisenema; arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse parandamine ja naisettevõtluse suurendamine on Euroopa majanduse elavdamise kiirendamiseks ja tugevdamiseks ülioluline; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et naisettevõtjate suhtelist nappust tuleks pidada innovatsiooni ja arengu kasutamata allikaks, eelkõige seoses Euroopa rohe- ja digipöördega ning majanduse taastega pärast COVID-19 kriisi; arvestades, et COVID-19 kriis on ebaproportsionaalselt mõjutanud naisi, eelkõige naisi, kes töötavad ebakindlatel töökohtadel, feminiseeritud sektorites ja mitteametlikus majanduses, avaldades neile märkimisväärset majanduslikku ja tööhõivealast mõju, kuna suurenenud on nii hooldus- ja majapidamiskohustused, piiratud juurdepääs seksuaal- ja reproduktiivtervisele ning seonduvatele õigustele kui ka sooline vägivald ja ahistamine; arvestades, et Euroopa majandusel on potentsiaal saada kasu SKP 16 miljardi euro suurusest kasvust, ergutades rohkem naisi digitaalsete töökohtade turule sisenema; arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse parandamine ja naisettevõtluse suurendamine on Euroopa majanduse elavdamise kiirendamiseks ja tugevdamiseks ülioluline;

| F. | arvestades, et Euroopa Liit jääb näiteks tehisintellekti ja plokiahela tehnoloogia arendamisel USAst ja Hiinast maha; arvestades, et 2021. aasta aprilli seisuga olid maailma suurima väärtusega idufirmad peamiselt Hiina ja USA ettevõtted; arvestades, et Euroopa Liit peaks tunnustama ja toetama Euroopa naiste innovatsioonivõimekust seoses tehnoloogia arendamisega; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa Liit jääb näiteks tehisintellekti ja plokiahela tehnoloogia arendamisel USAst ja Hiinast maha; arvestades, et 2021. aasta aprilli seisuga olid maailma suurima väärtusega idufirmad peamiselt Hiina ja USA ettevõtted; arvestades, et Euroopa Liit peaks tunnustama ja toetama Euroopa naiste innovatsioonivõimekust seoses tehnoloogia arendamisega;

| G. | arvestades, et ELis on ainult 34,4 % füüsilisest isikust ettevõtjatest ja 30 % iduettevõtjatest naised, mis kinnitab, et suurim sooline ebavõrdsus ettevõtluses esineb Euroopas ja Põhja-Ameerikas (14); arvestades, et ELis on ainult 34 % juhtivatest ametikohtadest naiste käes (15); arvestades, et varasemad kogemused juhtivatel ametikohtadel annavad inimestele vajalikud oskused ja enesekindluse, et olla ettevõtte omanik (16); arvestades, et sotsiaalkaitse puudumine, nagu haigushüvitis, tasustatud rasedus- ja sünnituspuhkus, isapuhkus ja lapsehoolduspuhkus, võib olla füüsilisest isikust naisettevõtjate jaoks mitmes liikmesriigis problemaatiline; arvestades, et füüsilisest isikust naisettevõtjad satuvad suurema tõenäosusega vaesusesse; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ELis on ainult 34,4 % füüsilisest isikust ettevõtjatest ja 30 % iduettevõtjatest naised, mis kinnitab, et suurim sooline ebavõrdsus ettevõtluses esineb Euroopas ja Põhja-Ameerikas (14); arvestades, et ELis on ainult 34 % juhtivatest ametikohtadest naiste käes (15); arvestades, et varasemad kogemused juhtivatel ametikohtadel annavad inimestele vajalikud oskused ja enesekindluse, et olla ettevõtte omanik (16); arvestades, et sotsiaalkaitse puudumine, nagu haigushüvitis, tasustatud rasedus- ja sünnituspuhkus, isapuhkus ja lapsehoolduspuhkus, võib olla füüsilisest isikust naisettevõtjate jaoks mitmes liikmesriigis problemaatiline; arvestades, et füüsilisest isikust naisettevõtjad satuvad suurema tõenäosusega vaesusesse;

| H. | arvestades, et ettevõtte asutamine ja juhtimine on ELis keerukas, kuna bürokraatlikud ja haldusnõuded ja menetlused on erinevad, mis takistab naiste julgustamist ettevõtlusega tegelema; arvestades, et naistel kogevad ettevõtlusega tegelemisel meestest erinevaid, eelkõige majanduslikke, seadusandlikke ja sotsiaalseid takistusi; arvestades, et need takistused on üles ehitatud sooliste stereotüüpide ümber, mis põhjustavad soolist segregatsiooni hariduses, erikoolituse puudumist, väiksemat ettevõtlusalase enesekindluse taset, väiksemat juurdepääsule teabele, rahalisele ja valitsuse toetusele ning vähematele vahenditele juurdepääsuks sotsiaal- ja ettevõtlusvõrgustikele, soolisi eelarvamusi ning raskusi töö- ja pereelu ühitamisel, mis on tingitud hooldustaristute, eriti lapsehoiuteenuste puudumisest ning stereotüübist, et naised teevad suurema osa hooldus- ja majapidamistöödest; arvestades, et naised teatavad meestest sagedamini, et paindlik tööaeg on nende motivatsioon ettevõtlusega tegelemiseks ja füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemiseks (17); arvestades, et naiste ettevõtlus ja füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemine võib olla väärtuslik vahend töö- ja eraelu ühitamiseks; arvestades, et aastatel 2014–2018 tundis vaid 34,5 % naistest ELis ja 37,7 % naistest OECD riikides, et neil on oma ettevõtte loomiseks vajalikud oskused ja teadmised; arvestades, et naised teatavad peaaegu 10 % sagedamini kui mehed, et nad kardavad ebaõnnestumist (18); arvestades, et meeste ja naiste vahel valitseb finantskirjaoskuse lõhe; arvestades, et see lõhe on naiste jaoks takistuseks rahastamisele juurdepääsul ja takistab üldiselt nende enesekindlat osalemist majandus- ja finantstegevuses (19); |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ettevõtte asutamine ja juhtimine on ELis keerukas, kuna bürokraatlikud ja haldusnõuded ja menetlused on erinevad, mis takistab naiste julgustamist ettevõtlusega tegelema; arvestades, et naistel kogevad ettevõtlusega tegelemisel meestest erinevaid, eelkõige majanduslikke, seadusandlikke ja sotsiaalseid takistusi; arvestades, et need takistused on üles ehitatud sooliste stereotüüpide ümber, mis põhjustavad soolist segregatsiooni hariduses, erikoolituse puudumist, väiksemat ettevõtlusalase enesekindluse taset, väiksemat juurdepääsule teabele, rahalisele ja valitsuse toetusele ning vähematele vahenditele juurdepääsuks sotsiaal- ja ettevõtlusvõrgustikele, soolisi eelarvamusi ning raskusi töö- ja pereelu ühitamisel, mis on tingitud hooldustaristute, eriti lapsehoiuteenuste puudumisest ning stereotüübist, et naised teevad suurema osa hooldus- ja majapidamistöödest; arvestades, et naised teatavad meestest sagedamini, et paindlik tööaeg on nende motivatsioon ettevõtlusega tegelemiseks ja füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemiseks (17); arvestades, et naiste ettevõtlus ja füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemine võib olla väärtuslik vahend töö- ja eraelu ühitamiseks; arvestades, et aastatel 2014–2018 tundis vaid 34,5 % naistest ELis ja 37,7 % naistest OECD riikides, et neil on oma ettevõtte loomiseks vajalikud oskused ja teadmised; arvestades, et naised teatavad peaaegu 10 % sagedamini kui mehed, et nad kardavad ebaõnnestumist (18); arvestades, et meeste ja naiste vahel valitseb finantskirjaoskuse lõhe; arvestades, et see lõhe on naiste jaoks takistuseks rahastamisele juurdepääsul ja takistab üldiselt nende enesekindlat osalemist majandus- ja finantstegevuses (19);

| I. | arvestades, et kahjulikud struktuurid ja stereotüübid kinnistavad ebavõrdsust; arvestades, et traditsioonilised soorollid ja stereotüübid mõjutavad endiselt tööjaotust kodus, hariduses, töökohtades ja ühiskonnas; arvestades, et tasustamata hooldus- ja majapidamistööd teevad enamasti naised, mis mõjutab tööhõivet ja karjääriredelil edenemist ning soodustab soolise palga- ja pensionilõhe suurenemist; arvestades, et liikmesriigid peavad kiiresti ja nõuetekohaselt üle võtma töö- ja eraelu tasakaalustamise meetmed, näiteks töö- ja eraelu tasakaalustamise direktiivi, ning neid tuleb täiendada täiendavate meetmetega, et kaasata tasustamata töösse rohkem mehi; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kahjulikud struktuurid ja stereotüübid kinnistavad ebavõrdsust; arvestades, et traditsioonilised soorollid ja stereotüübid mõjutavad endiselt tööjaotust kodus, hariduses, töökohtades ja ühiskonnas; arvestades, et tasustamata hooldus- ja majapidamistööd teevad enamasti naised, mis mõjutab tööhõivet ja karjääriredelil edenemist ning soodustab soolise palga- ja pensionilõhe suurenemist; arvestades, et liikmesriigid peavad kiiresti ja nõuetekohaselt üle võtma töö- ja eraelu tasakaalustamise meetmed, näiteks töö- ja eraelu tasakaalustamise direktiivi, ning neid tuleb täiendada täiendavate meetmetega, et kaasata tasustamata töösse rohkem mehi;

| J. | arvestades, et juurdepääs võrgustikele, mentorlus ja naisettevõtjate kui eeskujude edendamine on olulised selleks, et julgustada naisi kaaluma ettevõtlust karjäärina ja suurendada naiste majanduslikku mõjuvõimu; arvestades, et eeskujude mitmekesisus võib köita erineva taustaga naisi; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et juurdepääs võrgustikele, mentorlus ja naisettevõtjate kui eeskujude edendamine on olulised selleks, et julgustada naisi kaaluma ettevõtlust karjäärina ja suurendada naiste majanduslikku mõjuvõimu; arvestades, et eeskujude mitmekesisus võib köita erineva taustaga naisi;

| K. | arvestades, et mõned erasektori äriühingud on lisanud oma ettevõtja sotsiaalse vastutuse strateegiasse selliseid meetmeid nagu mentorlus, võrgustike loomine ja toetus, et suurendada naiste juurdepääsu rahastamisele ja tehnoloogiale, et toetada naiste ettevõtlust; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et mõned erasektori äriühingud on lisanud oma ettevõtja sotsiaalse vastutuse strateegiasse selliseid meetmeid nagu mentorlus, võrgustike loomine ja toetus, et suurendada naiste juurdepääsu rahastamisele ja tehnoloogiale, et toetada naiste ettevõtlust;

| L. | arvestades, et statistiliste andmete kohaselt on naisettevõtjatel rahaliste vahendite ja kapitali hankimisel rohkem raskusi kui meestel; arvestades, et naiste juhitavad ettevõtted moodustavad endiselt väga väikese osa investeeringute saajatest; arvestades, et 2018. aastal said üksnes meestest koosnevad asutajarühmad 93 % kogu Euroopa tehnoloogiaettevõtetesse investeeritud kapitalist (20); arvestades, et ainult 32 % riskikapitali rahastamisest eraldati vähemalt ühe naisjuhiga äriühingutele (21); arvestades, et naiste uuendusi määratletakse ja tunnustatakse harvemini uuenduste ja paljulubavate ideedena; arvestades, et hoolimata väiksemast rahalisest toetusest on Kesk- ja Ida-Euroopa piirkonna naiste juhitavad ettevõtted meeste asutatud ettevõtetest kapitali tootlikkuse poolest 96 % võrra edukamad (22); |
| --- | --- |

L.

arvestades, et statistiliste andmete kohaselt on naisettevõtjatel rahaliste vahendite ja kapitali hankimisel rohkem raskusi kui meestel; arvestades, et naiste juhitavad ettevõtted moodustavad endiselt väga väikese osa investeeringute saajatest; arvestades, et 2018. aastal said üksnes meestest koosnevad asutajarühmad 93 % kogu Euroopa tehnoloogiaettevõtetesse investeeritud kapitalist (20); arvestades, et ainult 32 % riskikapitali rahastamisest eraldati vähemalt ühe naisjuhiga äriühingutele (21); arvestades, et naiste uuendusi määratletakse ja tunnustatakse harvemini uuenduste ja paljulubavate ideedena; arvestades, et hoolimata väiksemast rahalisest toetusest on Kesk- ja Ida-Euroopa piirkonna naiste juhitavad ettevõtted meeste asutatud ettevõtetest kapitali tootlikkuse poolest 96 % võrra edukamad (22);

| M. | arvestades, et andmete kohaselt teenivad naisettevõtjad suuremat tulu, hoolimata väiksemast rahalisest toetusest; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et andmete kohaselt teenivad naisettevõtjad suuremat tulu, hoolimata väiksemast rahalisest toetusest;

| N. | arvestades, et ainult 10 % Euroopa äriinglitest on naised (23) ning et naised on eriti alaesindatud digiüleminekuga seotud erakapitaliinvestorite hulgas; arvestades, et naised on ametis vaid 10 % kõigist juhtivatest ametikohtadest börsivälistes ettevõtetes ja riskikapitaliettevõtetes (24); arvestades, et mitme uuringu kohaselt kipuvad investeerimisjuhid andma kapitali neile ja võtma tööle neid, kes on nende sarnased, jättes naised ja eriti erineva taustaga ja läbipõimunud diskrimineerimisega, mis on muu hulgas tingitud nende rassilisest, etnilisest või sotsiaal-majanduslikust taustast, silmitsi seisvad naised selgelt ebasoodsasse olukorda; arvestades, et riskikapitaliettevõtted, mille partneriteks on naised, investeerivad kaks kuni kolm korda tõenäolisemalt naiste juhitavatesse ettevõtetesse (25); arvestades, et naiste vähene osalemine riskikapitaliettevõtete otsuseid tegevates rollides on üks peamisi allikaid, mis põhjustab naiste juhitavate ettevõtete püsivat rahastamispuudujääki ELis (26); arvestades, et veel üks peamisi põhjuseid, miks naiste juhitavate ettevõtete rahastamine ELis on jätkuvalt ebapiisav, on see, et naised otsivad meestest harvemini välisrahastamist, näiteks pangalaenu, riskikapitali või rahastamist riiklikest programmidest, ning kasutavad selle asemel omafinantseerimist isiklike säästude või pereliikmetepoolse rahastamise kaudu (27); arvestades, et meetmete rakendamine naiste õiglase esindatuse saavutamiseks ja sooliselt tasakaalustatud finantsökosüsteemi arendamiseks, soodsama keskkonna loomiseks ELi tasandil ja piisavate eelarvevahendite tagamiseks on hädavajalik nii vajalike rahastamistingimuste kui ka naisinvestorite olulise võrgustiku loomiseks, et naiste juhitavad ettevõtted saaksid jõudsalt areneda; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ainult 10 % Euroopa äriinglitest on naised (23) ning et naised on eriti alaesindatud digiüleminekuga seotud erakapitaliinvestorite hulgas; arvestades, et naised on ametis vaid 10 % kõigist juhtivatest ametikohtadest börsivälistes ettevõtetes ja riskikapitaliettevõtetes (24); arvestades, et mitme uuringu kohaselt kipuvad investeerimisjuhid andma kapitali neile ja võtma tööle neid, kes on nende sarnased, jättes naised ja eriti erineva taustaga ja läbipõimunud diskrimineerimisega, mis on muu hulgas tingitud nende rassilisest, etnilisest või sotsiaal-majanduslikust taustast, silmitsi seisvad naised selgelt ebasoodsasse olukorda; arvestades, et riskikapitaliettevõtted, mille partneriteks on naised, investeerivad kaks kuni kolm korda tõenäolisemalt naiste juhitavatesse ettevõtetesse (25); arvestades, et naiste vähene osalemine riskikapitaliettevõtete otsuseid tegevates rollides on üks peamisi allikaid, mis põhjustab naiste juhitavate ettevõtete püsivat rahastamispuudujääki ELis (26); arvestades, et veel üks peamisi põhjuseid, miks naiste juhitavate ettevõtete rahastamine ELis on jätkuvalt ebapiisav, on see, et naised otsivad meestest harvemini välisrahastamist, näiteks pangalaenu, riskikapitali või rahastamist riiklikest programmidest, ning kasutavad selle asemel omafinantseerimist isiklike säästude või pereliikmetepoolse rahastamise kaudu (27); arvestades, et meetmete rakendamine naiste õiglase esindatuse saavutamiseks ja sooliselt tasakaalustatud finantsökosüsteemi arendamiseks, soodsama keskkonna loomiseks ELi tasandil ja piisavate eelarvevahendite tagamiseks on hädavajalik nii vajalike rahastamistingimuste kui ka naisinvestorite olulise võrgustiku loomiseks, et naiste juhitavad ettevõtted saaksid jõudsalt areneda;

| O. | arvestades, et kuus liikmesriiki on loonud 11 erasektori fondi, et täita lünk naisettevõtjate rahastamises, ning need fondid kasutavad investeerimiskriteeriumides mitmekesisust toetavaid aspekte; arvestades, et osa fonde on saanud riiklikku või ELi toetust, mis näitab avaliku sektori poliitika olulist rolli ettevõtluse edendamisel (28); |
| --- | --- |

O.

arvestades, et kuus liikmesriiki on loonud 11 erasektori fondi, et täita lünk naisettevõtjate rahastamises, ning need fondid kasutavad investeerimiskriteeriumides mitmekesisust toetavaid aspekte; arvestades, et osa fonde on saanud riiklikku või ELi toetust, mis näitab avaliku sektori poliitika olulist rolli ettevõtluse edendamisel (28);

| P. | arvestades, et ELis on ettevõtluse tulemuslik mõõtmine problemaatiline; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et ELis on ettevõtluse tulemuslik mõõtmine problemaatiline;

| Q. | arvestades, et vähem kui 8 % tippettevõtete tegevjuhtidest on naised; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et vähem kui 8 % tippettevõtete tegevjuhtidest on naised;

| R. | arvestades, et 2018. aastal oli ELis 59 % teadlastest ja inseneridest mehed ja ainult 41 % naised, mis tähendab 18 %-list lõhet (29); arvestades, et sotsiaalsed normid, stereotüübid, kultuuriline heidutus ja soopõhised ootused seoses karjäärivalikutega, mida sageli tugevdatakse hariduse sisu ja õppekavade kaudu, on kaks peamist soolise segregatsiooni põhjustajat kõrghariduses ja tööturul; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et 2018. aastal oli ELis 59 % teadlastest ja inseneridest mehed ja ainult 41 % naised, mis tähendab 18 %-list lõhet (29); arvestades, et sotsiaalsed normid, stereotüübid, kultuuriline heidutus ja soopõhised ootused seoses karjäärivalikutega, mida sageli tugevdatakse hariduse sisu ja õppekavade kaudu, on kaks peamist soolise segregatsiooni põhjustajat kõrghariduses ja tööturul;

| S. | arvestades, et on väga oluline, et Euroopas oleks võrdselt nais- ja meesettevõtjaid, et tagada sisu ja toodete mitmekesistamine; arvestades, et aastatel 2014–2018 pakkusid ELis naiste juhitavad idufirmad uusi tooteid ja teenuseid sama tõenäoliselt kui meeste juhitavad idufirmad (30), mis näitab, et naisi ja mehi tuleb pidada innovatsioonis võrdselt edukaks; arvestades, et suurema hulga naiste julgustamine ettevõtlusega tegelema võib parandada uuenduste, toodete ja teenuste kvaliteeti ja mitmekesisust; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et on väga oluline, et Euroopas oleks võrdselt nais- ja meesettevõtjaid, et tagada sisu ja toodete mitmekesistamine; arvestades, et aastatel 2014–2018 pakkusid ELis naiste juhitavad idufirmad uusi tooteid ja teenuseid sama tõenäoliselt kui meeste juhitavad idufirmad (30), mis näitab, et naisi ja mehi tuleb pidada innovatsioonis võrdselt edukaks; arvestades, et suurema hulga naiste julgustamine ettevõtlusega tegelema võib parandada uuenduste, toodete ja teenuste kvaliteeti ja mitmekesisust;

| T. | arvestades, et Euroopa naisettevõtluse saadikute võrgustik on seni korraldanud üle 650 siseriikliku kohtumise ja jõudnud üle 61 000 tulevase naisettevõtjani; arvestades, et selle saadikud on toetanud rohkem kui 250 uue naiste juhitava ettevõtte loomist ning samuti mitmete teiste naiste võrgustike ja ettevõtluse toetamise klubide loomist (31); |
| --- | --- |

T.

arvestades, et Euroopa naisettevõtluse saadikute võrgustik on seni korraldanud üle 650 siseriikliku kohtumise ja jõudnud üle 61 000 tulevase naisettevõtjani; arvestades, et selle saadikud on toetanud rohkem kui 250 uue naiste juhitava ettevõtte loomist ning samuti mitmete teiste naiste võrgustike ja ettevõtluse toetamise klubide loomist (31);

| U. | arvestades, et 2020. aastal oli rohkem inimesi, kes teadsid kedagi, kes oli lõpetanud ettevõtluse, kui teadsid kedagi, kes oli asutanud ettevõtte (32), mis tuletab meelde, kui oluline on luua viljakas pinnas igasugusele ettevõtlusele ja hoida sidemeid teiste majandusvaldkondadega, olla valvel uute võimaluste suhtes ja kaitsta tulevasi töökohti; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et 2020. aastal oli rohkem inimesi, kes teadsid kedagi, kes oli lõpetanud ettevõtluse, kui teadsid kedagi, kes oli asutanud ettevõtte (32), mis tuletab meelde, kui oluline on luua viljakas pinnas igasugusele ettevõtlusele ja hoida sidemeid teiste majandusvaldkondadega, olla valvel uute võimaluste suhtes ja kaitsta tulevasi töökohti;

| V. | arvestades, et ELis on sooline palgalõhe 14,1 % ja see on viimase kümne aasta jooksul muutunud vaid minimaalselt; arvestades, et 24 % soolisest palgalõhest on seotud naiste üleesindatusega suhteliselt madalapalgalistes sektorites, nagu hooldus-, tervishoiu- ja haridussektor; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et ELis on sooline palgalõhe 14,1 % ja see on viimase kümne aasta jooksul muutunud vaid minimaalselt; arvestades, et 24 % soolisest palgalõhest on seotud naiste üleesindatusega suhteliselt madalapalgalistes sektorites, nagu hooldus-, tervishoiu- ja haridussektor;

| W. | arvestades, et ettevõtlus nõuab tehnilisi teadmisi ja oskusi; arvestades, et naiste ja tütarlaste haridustaseme tõstmine aitab kaasa nende majandusliku mõjuvõimu suurendamisele ja kaasavamale majanduskasvule; arvestades, et elukestev haridus, oskuste täiendamine ja ümberõpe, eelkõige selleks, et pidada sammu kiirete tehnoloogiliste ja digiüleminekutega, suurendavad nende kutsealaseid võimalusi ning on olulised naiste ja tütarlaste tervise, heaolu ja elukvaliteedi jaoks; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et ettevõtlus nõuab tehnilisi teadmisi ja oskusi; arvestades, et naiste ja tütarlaste haridustaseme tõstmine aitab kaasa nende majandusliku mõjuvõimu suurendamisele ja kaasavamale majanduskasvule; arvestades, et elukestev haridus, oskuste täiendamine ja ümberõpe, eelkõige selleks, et pidada sammu kiirete tehnoloogiliste ja digiüleminekutega, suurendavad nende kutsealaseid võimalusi ning on olulised naiste ja tütarlaste tervise, heaolu ja elukvaliteedi jaoks;

| X. | arvestades, et ettevõtlus peaks olema kättesaadav kõigile naistele, sealhulgas puuetega naistele, eakatele naistele ja rassilise või etnilise taustaga vähemusse kuuluvatele naistele; arvestades, et puudega naistel võib olla raskem ettevõtlusega alustada; arvestades, et eakate naiste ettevõtlust ei edendata, kuigi neid tuleks pidada väärtuslikuks ja kasutamata majanduskasvu potentsiaaliks; arvestades, et sisserännanud naiste ettevõtluse edendamine võib pakkuda suurepäraseid võimalusi nende integreerimiseks tööturule ning edendada nende majanduslikku sõltumatust ja mõjuvõimu suurendamist; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et ettevõtlus peaks olema kättesaadav kõigile naistele, sealhulgas puuetega naistele, eakatele naistele ja rassilise või etnilise taustaga vähemusse kuuluvatele naistele; arvestades, et puudega naistel võib olla raskem ettevõtlusega alustada; arvestades, et eakate naiste ettevõtlust ei edendata, kuigi neid tuleks pidada väärtuslikuks ja kasutamata majanduskasvu potentsiaaliks; arvestades, et sisserännanud naiste ettevõtluse edendamine võib pakkuda suurepäraseid võimalusi nende integreerimiseks tööturule ning edendada nende majanduslikku sõltumatust ja mõjuvõimu suurendamist;

Ettevõtlusprogrammid, haridus ja pädevuse suurendamine

| 1. | rõhutab, et naiste ettevõtlus aitab kaasa naiste majandusliku sõltumatuse ja mõjuvõimu suurendamisele, mis on oluline eeltingimus soolise võrdõiguslikkuse saavutamiseks ühiskonnas ning seda tuleks julgustada ja edendada kogu ELis; märgib, et naiste majanduslik sõltumatus tugevdab nende võrdset osalemist tööturul, pakub kontrolli tootmisressursside üle ja suuremat osalemist majandusotsuste tegemisel kõigil tasanditel, samuti majandusliku mõjuvõimu suurendamist ja enesemääramist, mis on naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse teostamiseks ülioluline; rõhutab, et iga naist, kes soovib tegeleda ettevõtlusega, tuleks julgustada seda sammu astuma, sest ettevõtte juhtimisega luuakse töökohti ja sissetulekuid ning seega lisaväärtust ettevõtlusele ja kogu ühiskonnale; kutsub komisjoni üles tõhustama pingutusi, et suurendada naiste tööhõivet Euroopas ja hõlbustada nende pääsu tööturule, sealhulgas pakkudes rohkem stiimuleid naisettevõtluse edendamiseks; väljendab heameelt komisjoni ettepaneku üle töötasude läbipaistvuse direktiivi kohta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | peab kahetsusväärseks, et naised ei loo ega juhi sama palju ettevõtteid kui mehed; kutsub liikmesriike üles tegema ettevõtlussõbralikke reforme, et edendada võrdõiguslikkust ja suurendada naisettevõtlust; nõuab, et ELi tasandil uuritaks põhjalikult naiste vajadusi ja osalemist tööturul ning horisontaalset ja vertikaalset segregatsiooni tööturul; |
| --- | --- |

2.

| 3. | väljendab heameelt selliste komisjoni algatuste üle nagu „Women TechEU“ ja Euroopa Innovatsiooninõukogu naiste juhtimise programm ning mitmesuguste naisettevõtjate Euroopa võrgustike loomise üle; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid edendaksid selliseid algatusi aktiivsemalt, keskendudes ELi kestlikule kasvupotentsiaalile, ja toetaksid naisettevõtjate saavutusi kogu nende mitmekesisuses; julgustab komisjoni tugevdama naisettevõtlusele keskenduvaid võrgustikke Euroopa tasandil, et edendada innovatsiooni ja koostööd riiklike, ELi ja rahvusvaheliste võrgustike vahel; märgib, et edasine piiriülene koostöö naisettevõtjate vahel võib tugevdada Euroopa Liidu siseturgu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kaasama oma algatustesse avaliku ja erasektori partnerlusi, sest eraettevõtetel võib olla oluline roll nõustajatena ning naisettevõtjatele vajalike ja erioskuste andmisel; nõuab tungivalt, et komisjon hõlbustaks naisettevõtjate üleeuroopaliste võrgustike loomist ja toetaks nende koostööd; kutsub komisjoni üles looma programme, mis edendavad loovust innovatsioonis, et tagada ettevõtlikkus tööturul ja tagada, et naised saaksid anda ühiskonnale lisaväärtust; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, et mentorlussuhted kogenud ja alustavate ettevõtjate vahel võivad olla kasulikud mõlemale poolele ning aidata suurendada teadlikkust ettevõtlusest, võidelda kahtluste vastu seoses ettevõtlussektorisse sisenemisega ning edendada naisettevõtjate vahelist teabe ja nõuannete vahetamist; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab, kui vajalik ja oluline on tunnustada ja edendada naisettevõtjaid ja -investoreid kui eeskujusid ja mentoreid ning tagada, et need eeskujud esindaksid naisi kogu oma mitmekesisuses; võtab sellega seoses teadmiseks ELi 2021. aasta naisnovaatorite auhinna ja Euroopa naisettevõtluse saadikute võrgustiku, mis julgustab naisi kaaluma ettevõtlust karjäärina; kutsub komisjoni üles tõstma esile silmapaistvaid naisettevõtjaid ja -investoreid kui eeskujusid, algatades üleeuroopalise kampaania, millega suurendataks teadlikkust ettevõtluse potentsiaalist ja mis oleks suunatud peamiselt naistele ning mille raames korraldataks naisettevõtjate juhtumiuuringuid; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub komisjoni üles töötama koos liikmesriikidega välja strateegia, et tagada kõigi erineva taustaga naiste sisuline esindatus otsustusrollides, ning konkreetsed meetmed ja poliitika nende majandusliku mõjuvõimu suurendamiseks; nõuab, et oleks tagatud, et kõik naisettevõtlust toetavad meetmed hõlmaksid valdkonnaülest perspektiivi, et tagada, et kõik naised saaksid asjakohast abi ja toetust ning et ühtki naist ei jäetaks kõrvale; |
| --- | --- |

7.

| 8. | väljendab heameelt liikmesriikides loodud avaliku ja erasektori naisettevõtluse programmide üle, mis hõlmavad võrgustike loomise, mentorluse, koolituse, juhendamis- ja konsultatsiooniteenuste ning õigus- ja maksuküsimustes professionaalse nõustamise aspekte, et naisettevõtjaid toetada ja nõustada ning edendada nende majanduslikku sõltumatust; märgib, et seitsme liikmesriigi avalikult kättesaadavad aruanded ja tunnistused viitavad nende programmide positiivsele mõjule; nõuab tungivalt, et komisjon ja EIGE koguksid sooliselt eristatud andmeid kõigist liikmesriikidest ja analüüsiksid naisettevõtluse programmide mõju; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles jagama parimaid tavasid, et tugevdada ja suurendada naisettevõtjate ja füüsilisest isikust naisettevõtjate osakaalu ELis; kutsub liikmesriike üles edendama hästi välja töötatud koolitusstrateegiat, et pakkuda eri tasandi koolitust, alates teadlikkuse suurendamisest ja teavitamisest kuni eri- ja täienduskoolituseni, ning tunnistama konkreetse ettevõtluskeskkonna erinevaid võimalusi ja piiranguid ning naisettevõtjate mitmesuguseid omadusi ja vajadusi, pöörates erilist tähelepanu töö- ja eraelu tasakaalule; rõhutab vajadust ühtsete kontaktpunktide järele, mis pakuvad näiteks kursusi ja koolitust mitmesuguste valdkondade, näiteks raamatupidamise ja turunduse valdkonna ettevõtjatele, kellel on vähe või ei ole üldse kogemusi või kvalifikatsiooni; märgib, et see algatus võib julgustada rohkem naisi ettevõtjaks hakkama; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kutsub komisjoni ja EIGEt üles tegema kättesaadavaks ajakohase ja võrreldava statistika, et analüüsida ettevõtjate ja füüsilisest isikust ettevõtjate majanduslikku tähtsust ning ettevõtluse ja füüsilisest isikust ettevõtjate eri kategooriaid tööstuse ja soo seisukohast, et teha kindlaks naisettevõtjate ja füüsilisest isikust naisettevõtjate osakaal; kordab oma üleskutset komisjonile ja liikmesriikidele parandada selliste sooliselt eristatud andmete, statististiliste andmete, uuringute ja analüüside kogumist, mis on eelkõige seotud naiste osalemisega tööturul ja sellistes valdkondades nagu mitteametlik tööhõive, ettevõtlus, juurdepääs rahastamisele ja tervishoiuteenustele, tasustamata töö, vaesus ja sotsiaalkaitsesüsteemide mõju; tuletab sellega seoses meelde EIGE rolli ja kutsub komisjoni üles kasutama neid andmeid oma poliitika ja programmide ning teiste ELi ametite ja institutsioonide poliitika ja programmide soolise mõju hindamiseks; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nõuab eriti teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika õppeainete, digiõppe ja finantskirjaoskuse suuremat edendamist naiste seas ja sellega seotud teadlikkuse suurendamist, et võidelda valitsevate stereotüüpide vastu hariduses, koolituses, koolide õppekavades ja karjäärinõustamises; nõuab selle tagamist, et rohkem naisi siseneks neisse sektoritesse, mis võimaldaks mitmekesisemat juhtimisstiili, mis annaks nendele sektoritele lisaväärtust ja aitaks kaasa nende arendamisele; rõhutab, kui oluline on laiendada naiste ettevõtluse väljavaateid, et see hõlmaks rohkem valdkondi kui STEM ja IT ning edendaks erinevaid ettevõtlusvorme; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles rakendama meetmeid ettevõtluse mitmekesistamiseks ja naisettevõtluse sotsiaalsete ja kollektiivsete vormide edendamiseks; peab tervitatavaks ettevõtlusalast erikoolitust, teadusuuringuid ja uurimusi; rõhutab, kui oluline on edendada naiste rahandusalast haridust ja karjääri, et toetada naisinvestorite usaldusväärse võrgustiku arendamist, ning rõhutab samal ajal vajadust suurendada naiste mõjuvõimu, et nad oleksid ettevõtjatena majanduslikult sõltumatud ja edukad; |
| --- | --- |

10.

| 11. | peab kahetsusväärseks tõsiasja, et naised on juhtivatel ametikohtadel alaesindatud, ning rõhutab vajadust edendada meeste ja naiste võrdõiguslikkust kõigil otsuste tegemise tasanditel ettevõtluses ja juhtimises; nõuab kiireid läbirääkimisi naissoost juhatuseliikmete direktiivi üle; rõhutab vajadust anda rohkem ja paremat teavet ettevõtluse kui atraktiivse karjäärivõimaluse kohta nii koolis käivatele noortele naistele kui ka mittetöötavatele naistele, kes kaaluvad tööle asumist või tööle naasmist; kutsub komisjoni üles edendama eakatele suunatud ettevõtluse toetusprogramme ning märgib, et nii võidakse jõuda naisteni, kes on tööturult kõrvale jäetud; rõhutab vajadust edendada poliitikat, et stimuleerida suure kasvupotentsiaaliga ettevõtteid ning keskmise suurusega ja suuremate ettevõtete kasvu ja arengut, et tagada, et rohkem naisi hakkaks ettevõtjateks ja toetaks kestlikku majanduskasvu; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles veelgi suurendama naisettevõtjate teadlikkust toetuspoliitikast ja vähendama bürokraatlikke ja haldustakistusi juurdepääsul ettevõtluse edendamisele suunatud programmidele; väljendab heameelt pingutuste üle soodustada nende ekspertide ja konsultantide toetust, kes mentoritena saavad suurendada naisettevõtjate kindlustunnet ja juhendada neid ettevõtlusprotsessi kõigis etappides, võttes arvesse kõiki sellega seotud aspekte, sealhulgas regulatiivseid, maksu-, haldus-, majandus-, raamatupidamis-, õigus-, formaalseid, tööalaseid ja personalivalikutega seotud aspekte; |
| --- | --- |

11.

| 12. | nõuab, et tunnustataks naiste ettevõtluspotentsiaali kõikides sektorites ja haridusvaldkondades, sealhulgas valdkondades, kus ülekaalus on naised, näiteks tervishoius ja õpetamises; rõhutab täiendus- ja ümberõppe võimaluste andmise vajadust töötajatele ja neile, kes lõpetavad töösuhte ning asuvad tegutsema füüsilisest isikust ettevõtjana; kutsub komisjoni üles edendama elukestvat õpet kõigile; rõhutab, et ettevõtlusmõõdet tuleb tunnustada ka kõigis Euroopa tasandi noorteprogrammides; julgustab liikmesriike ning piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi investeerima ümberõppe- ja täiendkoolitusprogrammidesse, mis on suunatud naisettevõtjatele ja füüsilisest isikust naisettevõtjatele, pöörates erilist tähelepanu finantskirjaoskuse ümberõppele; |
| --- | --- |

12.

Juurdepääs kapitalile

| 13. | rõhutab vajadust tunnistada naisettevõtlust ja füüsilisest isikust naisettevõtjana tegutsemist kasumlike investeerimisjuhtumitena ning majanduskasvu ja töökohtade loomise allikatena; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles suurendama teadlikkust ja lihtsustama naisettevõtjate ja füüsilisest isikust naisettevõtjate juurdepääsu rahastamisele, sealhulgas alternatiivsetele rahastamisviisidele, tagades, et rahastamine on kättesaadav ja jõuab nendeni; märgib, et naisettevõtjad kasutavad suurema tõenäosusega alternatiivseid rahastamisallikaid, näiteks laenupõhist ühisrahastust ja rahastamisplatvorme; märgib, et teatavatel juhtudel on mikrolaenud osutunud edukaks, et motiveerida rohkem naisi ettevõtlusega tegelema; tunnistab rahastamispoliitika mõju ja positiivset mõju, mida see võib naistele avaldada; julgustab liikmesriike ning piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi kasutama olemasolevaid Euroopa struktuurifonde, et suunata ja edendada naisettevõtjaid ja füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsevaid naisi; nõuab tungivalt, et komisjon looks sooteadlike investorite Euroopa võrgustiku; on seisukohal, et selline võrgustik suudab pakkuda naiste juhitavatele ettevõtetele vajalikke suhteid, võrgustikke ja rahastamisvõimalusi; rõhutab vajadust teadlikkuse suurendamise ja teavituskampaaniate järele naisettevõtjate praeguste ja tulevaste ELi rahastamisvõimaluste kohta, et pakkuda kohandatud tuge ettevõtete naisomanikele ja naisettevõtjatele ning suurendada naisjuhtide nähtavust, et nad saaksid olla tugevamaks eeskujuks ja murda praegused stereotüübid; nõuab tungivalt, et komisjon koostaks väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act“ raames naisettevõtluse tegevuskava ja selle osana üleeuroopalise ettevõtlus-, innovatsiooni- ja investeerimisürituse, mis koondaks teadlasi, ettevõtjaid, idufirmasid ja eelkõige erakapitali investoreid, et hoogustada uusi naisettevõtlusvõimalusi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | väljendab heameelt sihtotstarbeliste erasektori investeerimisfondide pingutuste üle, mis hõlmavad soolise võrdõiguslikkuse kriteeriumeid investeeringute hindamisel, et tegeleda naiste juhitavate ettevõtete alarahastamise probleemiga; kutsub komisjoni üles toetama selliseid kaasinvesteerimisprogramme riskikapitalifondide ja äriinglitega, mis keskenduvad naistele ja naisettevõtjate mentorlusprogrammidele; on arvamusel, et sellised meetmed toetaksid ökosüsteemi alustpanevalt; |
| --- | --- |

15.

| 16. | peab tervitatavaks soolise võrdõiguslikkuse, mitmekesisus- ja kaasamispoliitikat rakendavaid avaliku ja erasektori fonde; võtab sellega seoses teadmiseks mitmekesisusega seotud kohustuste algatuse, mis on esimene algatus maailmas, mille puhul erasektori fondid on võtnud kohustuse mõõta ja jälgida soolist esindatust ning anda tulemuste kohta igal aastal avalikult aru; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rõhutab mikrokrediidi olulist rolli naiste finantskaasatuse parandamisel, ületades finantsturgudel valitsevad turu- ja sotsiaalsed tõkked; märgib, et mikrorahastamise eelis seisneb selles, et see pakub naisettevõtjatele tugevaid stiimuleid kestliku ettevõtte loomiseks, sest nad peavad laenu tagasi maksma, ning see vahend on loodud spetsiaalselt nende inimeste vajaduste jaoks, kellel on raskusi tavapärase laenu saamisel; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles süstemaatiliselt jälgima ja seirama sooliselt eristatud andmeid kogu liidus, et tagada kvaliteetsed andmed ELi ja riiklike rahastamisprogrammide kohta; tuletab lisaks meelde, kui oluline on koguda võrdõiguslikkust käsitlevaid andmeid, et saada teavet valdkonnaülese diskrimineerimise kogemustest ja toonitab, et see võiks panna aluse edasistele teadlikumatele poliitilistele otsustele ja naiste majandusliku sõltumatuse suurendamisele; märgib, et ettevõtete ja VKEdega seotud poliitika kujundamisel tuleb tunnustada naiste ettevõtlusmõõdet, et tagada piisav poliitiline raamistik, mis toetaks mitmekesisuse kaudu rohkem naisettevõtlust ja naiste innovatsiooni; |
| --- | --- |

18.

Parem raamistik naisettevõtjatele

| 19. | kutsub liikmesriike üles rakendama nõukogu 2019. aasta soovitust, mis käsitleb tõhusa juurdepääsu tagamist sotsiaalkaitsesüsteemidele ja -õigustele, sealhulgas pensionile ja puhkusele kõigile füüsilisest isikust ettevõtjatele, ning rakendama kõiki Euroopa sotsiaalõiguste sambas sätestatud põhimõtteid, et tagada mittediskrimineerimine ja edendada soolist võrdõiguslikkust; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles võtma kasutusele soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine naisettevõtjate toetusmeetmete väljatöötamise kõikides etappides ning konsulteerima potentsiaalsete ja praeguste naisettevõtjate mitmekesise rühmaga, et tagada nende toetusmeetmete ühtsus ja vastavus nende ootustele ja vajadustele; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab vajadust kõrvaldada äritegevuse alustamise haldustõkked, et ettevõtjaks või füüsilisest isikust ettevõtjaks saamine muutuks naistele, sealhulgas sisserändajaist naistele atraktiivsemaks; kutsub liikmesriike üles kaaluma ettevõtjatele mõeldud standardsete halduspakettide väljatöötamist, mida järgitaks ettevõtte asutamise varajastes etappides; usub, et see vähendab halduskoormust suhtlemisel kohalike ametiasutustega, nagu maksuametid, omavalitsused jne; |
| --- | --- |

21.

| 22. | rõhutab vajadust arendada Euroopa innovatsiooni ökosüsteemi, et anda rohkematele naistele võimalus luua kestlikke ja kasumlikke ettevõtteid ja innovatsiooni, et tugevdada ELi konkurentsivõimet, majanduskasvu ja töökohtade loomist; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kutsub komisjoni üles rakendama viivitamata oma paremat õigusloomet käsitlevas teatises ja VKEsid käsitlevas strateegias sätestatud meetmeid; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rõhutab vajadust suuniste ja lihtsustatud vormide, menetluste ja protsesside järele, et aidata füüsilisest isikust naisettevõtjatel näiteks selleks, et eksportida, regulatiivsel maastikul orienteeruda; märgib, et mikroettevõtetel ja eelkõige VKEdel on juba praegu raskusi ressursside leidmisega, et orienteeruda ja hallata nõuete täitmisega seotud kohustusi kõigis liikmesriikides; julgustab komisjoni ja liikmesriike hindama ja vajaduse korral parandama suuniseid ja haldust; |
| --- | --- |

24.

| 25. | väljendab heameelt komisjoni parema õigusloome tegevuskava üle; on veendunud, et komisjoni valmisolek rakendada põhimõtet „üks sisse, üks välja“ on oluline samm ettevõtjate, sealhulgas idufirmade ja VKEde halduskoormuse vähendamiseks, mis muudab naiste jaoks ettevõtjaks või füüsilisest isikust ettevõtjaks hakkamise atraktiivsemaks; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kutsub liikmesriike üles kaaluma tõhustatud maksusoodustusi või paindlikke maksustruktuure, et parandada ettevõtluse ja füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise raamtingimusi; toob näiteks ettevõtjate maksustamise varajases etapis, kus ainult tulude maksustamine või maksude tasumise edasilükkamine kapitali tagamiseks võib naiste jaoks ettevõtjaks või füüsilisest isikust ettevõtjaks hakkamise atraktiivsemaks muuta; |
| --- | --- |

26.

| 27. | toonitab, kui tähtsad on töö- ja eraelu tasakaal ning kvaliteetsed ja taskukohased sotsiaalteenused kui eeltingimused naisettevõtjate ja füüsilisest isikust naisettevõtjate jaoks; tunnistab, et naisettevõtlus ja naiste füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemine pakub paindlikkust, et saavutada parem tasakaal töö- ja eraelu vahel; tunnistab, kui oluline on võimaldada majapidamis- ja hoolduskohustuste võrdset jagamist, et saavutada töö- ja eraelu tasakaal, mis on vajalik naisettevõtluseks ja füüsilisest isikust naisettevõtjana tegutsemiseks; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama parema töö- ja eraelu tasakaalu parema rasedus- ja sünnituspuhkuse, isapuhkuse ja hooldaja puhkuse, paindliku tööaja, kohapealsete lapsehoiuvõimaluste ja kaugtöö edendamise kaudu; rõhutab, et tööaeg ja töökorraldus maapiirkondades erinevad märkimisväärselt linnapiirkondade tööajast ja töökorraldusest ning oluline on pakkuda eri piirkondade naiste erivajadustele kohandatud lapsehoidu; kutsub liikmesriike ning piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi üles toetama sotsiaalseid raamistikke, näiteks eakate ja ülalpeetavate jaoks, ning pakkuma paindlikumaid lapsehoiuteenuseid ja lapsehoolduspuhkuse võimalusi, kuna need on hädavajalikud, et julgustada ja võimaldada rohkematel naistel hakata ettevõtjaks; kutsub liikmesriike üles rakendama Barcelona eesmärke, tagades nende vajaduste katmise investeeringute kaudu kättesaadavatesse ja taskukohastesse kvaliteetsetesse hooldusteenustesse, ning neid ajakohastama, et naised ei peaks valima perekonna ja tööturul osalemise vahel; rõhutab, et naiste ettevõtlusega alustamise võimaluste edasine võimaldamine ja parandamine võib mängida olulist rolli liikmesriikide soolise palgalõhe vähendamisel; väljendab heameelt meetmete üle, mida mõned liikmesriigid on selles küsimuses juba võtnud, ning nõuab tungivalt, et nad tagaksid juurdepääsu kvaliteetsetele lapsehoiu- ja pikaajalise hoolduse teenustele, edendaksid juurdepääsu füüsilisest isikust ettevõtjatele ning võtaksid kiiresti ja täielikult üle töö- ja eraelu tasakaalustamise direktiivi ning rakendaksid seda, ning kutsub komisjoni üles seda tõhusalt jälgima; tunnistab riikidevahelisi erinevusi sotsiaalpoliitikas ja subsidiaarsuse põhimõtte austamises; rõhutab, et peresõbralike töömudelite edendamine on liikmesriikide huvides; |
| --- | --- |

27.

| 28. | on mures, et kontrollikoda oli oma eriaruandes nr 10/21 soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise kohta ELi eelarves seisukohal, et komisjon ei ole soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist piisavalt rakendanud ega ole kasutanud piisavalt sooliselt eristatud andmeid ja näitajaid; kutsub komisjoni üles rakendama sootundlikku eelarvestamist, et tagada, et naised ja mehed saaksid võrdselt kasu avaliku sektori kulutustest, sealhulgas taasterahastu „Next Generation EU“ ja kõigi majanduse taaste meetmete raames; |
| --- | --- |

28.

o

o o

| 29. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  ELT C 11, 12.1.2018, lk 35.

(2)  ELT C 66, 21.2.2018, lk 44.

(3)  ELT C 346, 27.9.2018, lk 6.

(4)  ELT C 390, 18.11.2019, lk 28.

(5)  ELT C 456, 10.11.2021, lk 232.

(6)  ELT C 456, 10.11.2021, lk 191.

(7)  ELT C 456, 10.11.2021, lk 208.

(8)  ELT C 67, 8.2.2022, lk 137.

(9)  OECD, „The Missing Entrepreneurs – Policies for Inclusive Entrepreneurship“ (Puuduvad ettevõtjad – kaasava ettevõtluse poliitika), OECD Publishing, Pariis, 2019.

(10)  OECD, „The Missing Entrepreneurs – Policies for Inclusive Entrepreneurship“ (Puuduvad ettevõtjad – kaasava ettevõtluse poliitika), OECD Publishing, Pariis, 2019.

(11)  Bajcar, B. ja Babiak, J., „Gender Differences in Leadership Styles: Who Leads more Destructively?“ (Soolised erinevused juhtimisstiilides: kes juhtimisstiil on hävitavam?), 34. IBIMA konverents, Madrid, november 2019. https://www.researchgate.net/publication/337534934_Gender_Differences_in_Leadership_Styles_Who_Leads_more_Destructively

(12)  Euroopa Parlamendi kodanike õiguste ja põhiseadusküsimuste poliitikaosakond, „The professional status of rural women in the EU“ (ELi maapiirkondade naiste ametialane seisund), Brüssel, mai 2019. https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2019/608868/IPOL_STU(2019)608868_EN.pdf

(13)  Samas.

(14)  Global Entrepreneurship Monitor, Women’s Entrepreneurship 2020/21: Thriving Through Class, London, 2021.

https://gemconsortium.org/report/gem-202021-womens-entrepreneurship-report-thriving-through-crisis

(15)  Eurostat, „Women in Management“ (Naised juhtivatel ametikohtadel), Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg, 2020.

(16)  Foss, L., Henry, C., Ahl, H. ja Mikalsen, G., „Women’s entrepreneurship policy research: a 30-year review of the evidence“ (Naiste ettevõtluspoliitika uuringud: 30-aastane tõendite ülevaade), Small Business Economics, 53(2), lk 409–429.

(17)  OECD, „The Missing Entrepreneurs – Policies for Inclusive Entrepreneurship“ (Puuduvad ettevõtjad – kaasava ettevõtluse poliitika), OECD Publishing, Pariis, 2019.

(18)  Samas.

(19)  OECD, „OECD/INFE 2020 International Survey of Adult Financial Literacy“ (Täiskasvanute finantskirjaoskuse rahvusvaheline uuring), OECD Publishing, Pariis, 2020.

(20)  Skonieczna, A. ja Castellano, L., „Gender Smart Financing. Investing In and With Women: Opportunities for Europe“ (Sooteadlik rahastamine – investeerimine naistesse ja naistega: Euroopa võimalused), European Economy Discussion Papers, nr 129, Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg, juuli 2020.

(21)  Euroopa Komisjon ja Euroopa Investeerimispank, „Funding women entrepreneurs: How to empower growth“ (Naisettevõtjate rahastamine: kuidas suurendada majanduskasvu), 2018.

(22)  Women in VC, Experior Venture Fund ja Unvconventional, Funding in the CEE Region Through the Lens of Gender Diversity and Positive Impact. (Rahastamine Kesk- ja Ida-Euroopa piirkonnas läbi soolise mitmekesisuse ja positiivse mõju prisma), 2021.

(23)  EBAN, Statistics Compendium – European Early Stage Market Statistics, EBAN, Brüssel, 2019.

(24)  International Finance Corporation, Moving Towards Gender Balance in Private Equity and Venture Capital, International Finance Corporation, Washington DC, 2019.

(25)  Women in VC, Experior Venture Fund ja Unvconventional Ventures, „Funding in the CEE Region Through the Lens of Gender Diversity and Positive Impact“ (Rahastamine Kesk- ja Ida-Euroopa piirkonnas läbi soolise mitmekesisuse ja positiivse mõju prisma), internetis.

(26)  Euroopa Komisjon, „Gender Smart Financing. Investing In and With Women: Opportunities for Europe“ (Sooteadlik rahastamine – investeerimine naistesse ja naistega: Euroopa võimalused), Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg, 2020.

(27)  OECD, „The Missing Entrepreneurs – Policies for Inclusive Entrepreneurship“ (Puuduvad ettevõtjad – kaasava ettevõtluse poliitika), OECD Publishing, Pariis, 2021.

(28)  Eurofound, Female entrepreneurship: Public and private funding (Naiste ettevõtlus: avaliku ja erasektori rahastamine), Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg, 2019.

(29)  Eurostat, „Women in science and technology“ (Naised teaduses ja tehnoloogias), Products Eurostat News, 2. oktoober 2020.

(30)  OECD, „The Missing Entrepreneurs – Policies for Inclusive Entrepreneurship“ (Puuduvad ettevõtjad – kaasava ettevõtluse poliitika), OECD Publishing, Pariis, 2019.

(31)  https://ec.europa.eu/growth/smes/supporting-entrepreneurship/women-entrepreneurs/support-tools-and-networks-women_en

(32)  Global Entrepreneurship Monitor, 2021/2022 Global Report – Opportunity Amid Disruption, GEM, London, 2022. https://www.gemconsortium.org/reports/latest-global-report

---

| 6.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 465/65 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 465/65

---

P9_TA(2022)0140

Tehisintellekt digiajastul

Euroopa Parlamendi 3. mai 2022. aasta resolutsioon tehisintellekti kohta digiajastul (2020/2266(INI))

(2022/C 465/06)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 4, 16, 26, 114, 169, 173, 179, 180, 181 ja 187, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 4, 16, 26, 114, 169, 173, 179, 180, 181 ja 187,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat,

| — | võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni ja ÜRO Lapse Õiguste Komitee 2. märtsi 2021. aasta üldist märkust nr 25 laste õiguste kohta digikeskkonnas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni ja ÜRO Lapse Õiguste Komitee 2. märtsi 2021. aasta üldist märkust nr 25 laste õiguste kohta digikeskkonnas,

| — | võttes arvesse ÜRO Hariduse, Teaduse ja Kultuuri Organisatsiooni (UNESCO) soovitust tehisintellekti eetika kohta, mille UNESCO peakonverents võttis vastu oma 41. istungil 24. novembril 2021, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Hariduse, Teaduse ja Kultuuri Organisatsiooni (UNESCO) soovitust tehisintellekti eetika kohta, mille UNESCO peakonverents võttis vastu oma 41. istungil 24. novembril 2021,

| — | võttes arvesse 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelist parema õigusloome kokkulepet (1) ja komisjoni parema õigusloome suuniseid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelist parema õigusloome kokkulepet (1) ja komisjoni parema õigusloome suuniseid,

| — | võttes arvesse komisjoni 24. märtsi 2021. aasta teatist „ELi lapse õiguste strateegia“ (COM(2021)0142), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 24. märtsi 2021. aasta teatist „ELi lapse õiguste strateegia“ (COM(2021)0142),

| — | võttes arvesse oma 7. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni ELi küberkaitsevõime olukorra kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni ELi küberkaitsevõime olukorra kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 15. detsembri 2021. aasta resolutsiooni massihävitusrelvade kontrolli ja desarmeerimise mitmepoolsete režiimide probleemide ja väljavaadete kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. detsembri 2021. aasta resolutsiooni massihävitusrelvade kontrolli ja desarmeerimise mitmepoolsete režiimide probleemide ja väljavaadete kohta (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrust (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrust (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2021. aasta määrust (EL) 2021/694 (5), millega luuakse programm „Digitaalne Euroopa“ ja tunnistatakse kehtetuks otsus (EL) 2015/2240, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2021. aasta määrust (EL) 2021/694 (5), millega luuakse programm „Digitaalne Euroopa“ ja tunnistatakse kehtetuks otsus (EL) 2015/2240,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. aprilli 2021. aasta määrust (EL) 2021/695 (6), millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Euroopa horisont“ ning kehtestatakse selle osalemis- ja levitamisreeglid ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1290/2013 ja (EL) nr 1291/2013, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. aprilli 2021. aasta määrust (EL) 2021/695 (6), millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Euroopa horisont“ ning kehtestatakse selle osalemis- ja levitamisreeglid ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1290/2013 ja (EL) nr 1291/2013,

| — | võttes arvesse 21. aprilli 2021. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega nähakse ette tehisintellekti käsitlevad ühtlustatud õigusnormid (tehisintellekti käsitlev õigusakt) ja muudetakse teatavaid liidu õigusakte (COM(2021)0206), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 21. aprilli 2021. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega nähakse ette tehisintellekti käsitlevad ühtlustatud õigusnormid (tehisintellekti käsitlev õigusakt) ja muudetakse teatavaid liidu õigusakte (COM(2021)0206),

| — | võttes arvesse 25. novembri 2020. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa andmehalduse kohta (andmehaldust käsitlev õigusakt) (COM(2020)0767), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 25. novembri 2020. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa andmehalduse kohta (andmehaldust käsitlev õigusakt) (COM(2020)0767),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. novembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1807, mis käsitleb isikustamata andmete Euroopa Liidus vaba liikumise raamistikku (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. novembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1807, mis käsitleb isikustamata andmete Euroopa Liidus vaba liikumise raamistikku (7),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2021. aasta määrust (EL) 2021/697 (8), millega luuakse Euroopa Kaitsefond ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) 2018/1092, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2021. aasta määrust (EL) 2021/697 (8), millega luuakse Euroopa Kaitsefond ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) 2018/1092,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/770 digisisu üleandmise ja digiteenuste osutamise lepingute teatavate aspektide kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/770 digisisu üleandmise ja digiteenuste osutamise lepingute teatavate aspektide kohta (9),

| — | võttes arvesse nõukogu 13. juuli 2021. aasta määrust (EL) 2021/1173 (10), millega asutatakse Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõte ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) 2018/1488, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 13. juuli 2021. aasta määrust (EL) 2021/1173 (10), millega asutatakse Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõte ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) 2018/1488,

| — | võttes arvesse komisjoni 25. aprilli 2018. aasta teatist „Tehisintellekt Euroopa huvides“ (COM(2018)0237), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 25. aprilli 2018. aasta teatist „Tehisintellekt Euroopa huvides“ (COM(2018)0237),

| — | võttes arvesse komisjoni 7. detsembri 2018. aasta teatist „Tehisintellekti käsitlev kooskõlastatud kava“ (COM(2018)0795), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 7. detsembri 2018. aasta teatist „Tehisintellekti käsitlev kooskõlastatud kava“ (COM(2018)0795),

| — | võttes arvesse komisjoni 8. aprilli 2019. aasta teatist „Usalduse loomine inimkeskse tehisintellekti vastu“ (COM(2019)0168), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 8. aprilli 2019. aasta teatist „Usalduse loomine inimkeskse tehisintellekti vastu“ (COM(2019)0168),

| — | võttes arvesse komisjoni 19. veebruari 2020. aasta valget raamatut „Tehisintellekt: Euroopa käsitus tipptasemel ja usaldusväärsest tehnoloogiast“ (COM(2020)0065), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. veebruari 2020. aasta valget raamatut „Tehisintellekt: Euroopa käsitus tipptasemel ja usaldusväärsest tehnoloogiast“ (COM(2020)0065),

| — | võttes arvesse komisjoni 27. jaanuari 2021. aasta rohelist raamatut vananemise ning põlvkondadevahelise solidaarsuse ja vastutuse edendamise kohta (COM(2021)0050), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 27. jaanuari 2021. aasta rohelist raamatut vananemise ning põlvkondadevahelise solidaarsuse ja vastutuse edendamise kohta (COM(2021)0050),

| — | võttes arvesse komisjoni 19. veebruari 2020. aasta teatist Euroopa andmestrateegia kohta (COM(2020)0066), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. veebruari 2020. aasta teatist Euroopa andmestrateegia kohta (COM(2020)0066),

| — | võttes arvesse komisjoni 19. veebruari 2020. aasta teatist „Euroopa digituleviku kujundamine“ (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. veebruari 2020. aasta teatist „Euroopa digituleviku kujundamine“ (COM(2020)0067),

| — | võttes arvesse komisjoni 10. märtsi 2020. aasta teatist „Euroopa uus tööstusstrateegia“ (COM(2020)0102) ja 5. mai 2021. aasta teatist „2020. aasta uue tööstusstrateegia ajakohastamine: ehitame üles tugevama ühtse turu, et Euroopa saaks taastuda“ (COM(2021)0350), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. märtsi 2020. aasta teatist „Euroopa uus tööstusstrateegia“ (COM(2020)0102) ja 5. mai 2021. aasta teatist „2020. aasta uue tööstusstrateegia ajakohastamine: ehitame üles tugevama ühtse turu, et Euroopa saaks taastuda“ (COM(2021)0350),

| — | võttes arvesse komisjoni 30. septembri 2020. aasta teatist „Digiõppe tegevuskava 2021–2027. Hariduse ja koolituse ümberkujundamine digiajastu jaoks“ (COM(2020)0624), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. septembri 2020. aasta teatist „Digiõppe tegevuskava 2021–2027. Hariduse ja koolituse ümberkujundamine digiajastu jaoks“ (COM(2020)0624),

| — | võttes arvesse komisjoni 9. märtsi 2021. aasta teatist „Digikompass 2030: Euroopa tee digikümnendil“ (COM(2021)0118), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 9. märtsi 2021. aasta teatist „Digikompass 2030: Euroopa tee digikümnendil“ (COM(2021)0118),

| — | võttes arvesse 15. septembri 2021. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega luuakse 2030. aasta poliitikaprogramm „Tee digikümnendisse“ (COM(2021)0574), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 15. septembri 2021. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega luuakse 2030. aasta poliitikaprogramm „Tee digikümnendisse“ (COM(2021)0574),

| — | võttes arvesse komisjoni 28. juuli 2020. aasta uuringut „European enterprise survey on the use of technologies based on artificial intelligence“ (Euroopa ettevõtete uuring tehisintellektil põhinevate tehnoloogiate kasutamise kohta), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 28. juuli 2020. aasta uuringut „European enterprise survey on the use of technologies based on artificial intelligence“ (Euroopa ettevõtete uuring tehisintellektil põhinevate tehnoloogiate kasutamise kohta),

| — | võttes arvesse komisjoni 26. novembri 2020. aasta uuringut „Energy-efficient cloud computing technologies and policies for an eco-friendly cloud market“ (Energiatõhusad pilvandmetöötluse tehnoloogiad ja poliitika keskkonnasäästliku pilveteenuste turu saavutamiseks), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. novembri 2020. aasta uuringut „Energy-efficient cloud computing technologies and policies for an eco-friendly cloud market“ (Energiatõhusad pilvandmetöötluse tehnoloogiad ja poliitika keskkonnasäästliku pilveteenuste turu saavutamiseks),

| — | võttes arvesse komisjoni 19. veebruari 2020. aasta aruannet Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele selle kohta, milline on tehisintellekti, asjade interneti ja robootika mõju ohutusele ja vastutusele (COM(2020)0064), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. veebruari 2020. aasta aruannet Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele selle kohta, milline on tehisintellekti, asjade interneti ja robootika mõju ohutusele ja vastutusele (COM(2020)0064),

| — | võttes arvesse nõukogu 22. märtsi 2021. aasta järeldusi, milles käsitletakse ELi küberturvalisuse strateegiat digikümnendi jaoks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. märtsi 2021. aasta järeldusi, milles käsitletakse ELi küberturvalisuse strateegiat digikümnendi jaoks,

| — | võttes arvesse kõrgetasemelise tehisintellekti eksperdirühma 8. aprilli 2019. aasta aruannet „Ethics Guidelines for trustworthy AI“ (Usaldusväärse tehisintellekti eetikasuunised), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kõrgetasemelise tehisintellekti eksperdirühma 8. aprilli 2019. aasta aruannet „Ethics Guidelines for trustworthy AI“ (Usaldusväärse tehisintellekti eetikasuunised),

| — | võttes arvesse kõrgetasemelise tehisintellekti eksperdirühma 8. aprilli 2019. aasta aruannet „A definition of AI: main capabilities and disciplines“ (Tehisintellekti määratlus: peamised võimalused ja valdkonnad), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kõrgetasemelise tehisintellekti eksperdirühma 8. aprilli 2019. aasta aruannet „A definition of AI: main capabilities and disciplines“ (Tehisintellekti määratlus: peamised võimalused ja valdkonnad),

| — | võttes arvesse kõrgetasemelise tehisintellekti eksperdirühma 26. juuni 2019. aasta aruannet „Policy and investment recommendations for trustworthy AI“ (Poliitilised ja investeerimissoovitused usaldusväärse tehisintellekti jaoks), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kõrgetasemelise tehisintellekti eksperdirühma 26. juuni 2019. aasta aruannet „Policy and investment recommendations for trustworthy AI“ (Poliitilised ja investeerimissoovitused usaldusväärse tehisintellekti jaoks),

| — | võttes arvesse UNESCO 2019. aasta märtsi väljaannet „I’d blush if I could: closing gender divides in digital skills through education“ (Ma punastaksin, kui saaksin. Soolise lõhe kaotamine digioskustes hariduse kaudu), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse UNESCO 2019. aasta märtsi väljaannet „I’d blush if I could: closing gender divides in digital skills through education“ (Ma punastaksin, kui saaksin. Soolise lõhe kaotamine digioskustes hariduse kaudu),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 14. detsembri 2020. aasta aruannet „Toimigem tulevikus õigesti. Tehisintellekt ja põhiõigused“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 14. detsembri 2020. aasta aruannet „Toimigem tulevikus õigesti. Tehisintellekt ja põhiõigused“,

| — | võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) nõukogu 22. mai 2019. aasta soovitust tehisintellekti kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) nõukogu 22. mai 2019. aasta soovitust tehisintellekti kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO tehisintellektialast dialoogiplatvormi „AI for Good Global Summit“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO tehisintellektialast dialoogiplatvormi „AI for Good Global Summit“,

| — | võttes arvesse 9. juuni 2019. aasta G20 tehisintellekti põhimõtteid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 9. juuni 2019. aasta G20 tehisintellekti põhimõtteid,

| — | võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni 28. juuni 2021. aasta aruannet tehisintellekti kohta tervishoiuvaldkonnas ning kuut juhtpõhimõtet selle projekteerimise ja kasutamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni 28. juuni 2021. aasta aruannet tehisintellekti kohta tervishoiuvaldkonnas ning kuut juhtpõhimõtet selle projekteerimise ja kasutamise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 31. mai 2017. aasta omaalgatuslikku arvamust „Tehisintellekt ja selle mõju (digitaalsele) ühtsele turule, tootmisele, tarbimisele, tööhõivele ja ühiskonnale“ (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 31. mai 2017. aasta omaalgatuslikku arvamust „Tehisintellekt ja selle mõju (digitaalsele) ühtsele turule, tootmisele, tarbimisele, tööhõivele ja ühiskonnale“ (11),

| — | võttes arvesse vastutuse ja uute tehnoloogiate eksperdirühma – uute tehnoloogiate rühma 21. novembri 2019. aasta aruannet „Liability for Artificial Intelligence and other emerging digital technologies“ (Vastutus tehisintellekti ja teiste kujunemisjärgus digitehnoloogiate eest), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutuse ja uute tehnoloogiate eksperdirühma – uute tehnoloogiate rühma 21. novembri 2019. aasta aruannet „Liability for Artificial Intelligence and other emerging digital technologies“ (Vastutus tehisintellekti ja teiste kujunemisjärgus digitehnoloogiate eest),

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu tehisintellekti ajutise komisjoni 2020. aasta detsembri väljaannet „Towards Regulation of AI systems – Global perspectives on the development of a legal framework on Artificial Intelligence systems based on the Council of Europe’s standards on human rights, democracy and the rule of law“ (Tehisintellektisüsteemide reguleerimise suunas: globaalsed perspektiivid Euroopa Nõukogu inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi e standarditel põhineva tehisintellektisüsteemide õigusraamistiku väljatöötamiseks), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu tehisintellekti ajutise komisjoni 2020. aasta detsembri väljaannet „Towards Regulation of AI systems – Global perspectives on the development of a legal framework on Artificial Intelligence systems based on the Council of Europe’s standards on human rights, democracy and the rule of law“ (Tehisintellektisüsteemide reguleerimise suunas: globaalsed perspektiivid Euroopa Nõukogu inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi e standarditel põhineva tehisintellektisüsteemide õigusraamistiku väljatöötamiseks),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülikool-Instituudi 2020. aasta oktoobri töödokumenti „Models of Law and Regulation for AI“ (Tehisintellekti õigus- ja regulatsioonimudelid), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülikool-Instituudi 2020. aasta oktoobri töödokumenti „Models of Law and Regulation for AI“ (Tehisintellekti õigus- ja regulatsioonimudelid),

| — | võttes arvesse Trend Micro Researchi, ÜRO Regioonidevahelise Kuritegevuse ja Õigusküsimuste Uurimise Instituudi ja Europoli 19. novembri 2020. aasta ühisaruannet „Malicious Uses and Abuses of Artificial Intelligence“ (Tehisintellekti pahatahtlik kasutamine ja kuritarvitamine), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Trend Micro Researchi, ÜRO Regioonidevahelise Kuritegevuse ja Õigusküsimuste Uurimise Instituudi ja Europoli 19. novembri 2020. aasta ühisaruannet „Malicious Uses and Abuses of Artificial Intelligence“ (Tehisintellekti pahatahtlik kasutamine ja kuritarvitamine),

| — | võttes arvesse komisjoni poliitilisi suuniseid aastateks 2019–2024 „Liit, mis seab kõrgemad sihid. Minu tegevuskava Euroopa jaoks“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni poliitilisi suuniseid aastateks 2019–2024 „Liit, mis seab kõrgemad sihid. Minu tegevuskava Euroopa jaoks“,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 16. juuli 2020. aasta otsust kohtuasjas C-311/18 (Schrems II), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 16. juuli 2020. aasta otsust kohtuasjas C-311/18 (Schrems II),

| — | võttes arvesse oma 16. veebruari 2017. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile robootikat käsitlevate tsiviilõiguse normide kohta (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. veebruari 2017. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile robootikat käsitlevate tsiviilõiguse normide kohta (12),

| — | võttes arvesse oma 1. juuni 2017. aasta resolutsiooni Euroopa tööstuse digiteerimise kohta (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 1. juuni 2017. aasta resolutsiooni Euroopa tööstuse digiteerimise kohta (13),

| — | võttes arvesse oma 6. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni ELi liiklusohutuspoliitika raamistiku 2021–2030 kohta – soovitused edasisteks sammudeks liiklussurmade nulltaseme suunas (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni ELi liiklusohutuspoliitika raamistiku 2021–2030 kohta – soovitused edasisteks sammudeks liiklussurmade nulltaseme suunas (14),

| — | võttes arvesse oma 12. septembri 2018. aasta resolutsiooni autonoomsete relvasüsteemide kohta (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. septembri 2018. aasta resolutsiooni autonoomsete relvasüsteemide kohta (15),

| — | võttes arvesse oma 12. veebruari 2019. aasta resolutsiooni tervikliku Euroopa tööstuspoliitika kohta tehisintellekti ja robootika valdkonnas (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. veebruari 2019. aasta resolutsiooni tervikliku Euroopa tööstuspoliitika kohta tehisintellekti ja robootika valdkonnas (16),

| — | võttes arvesse oma 12. veebruari 2020. aasta resolutsiooni automatiseeritud otsustusprotsesside, tarbijakaitse ning kaupade ja teenuste vaba liikumise tagamise kohta (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. veebruari 2020. aasta resolutsiooni automatiseeritud otsustusprotsesside, tarbijakaitse ning kaupade ja teenuste vaba liikumise tagamise kohta (17),

| — | võttes arvesse oma 20. oktoobri 2020. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile tehisintellekti tsiviilvastutuse korra kohta (18), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. oktoobri 2020. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile tehisintellekti tsiviilvastutuse korra kohta (18),

| — | võttes arvesse oma 20. oktoobri 2020. aasta resolutsiooni intellektuaalomandi õiguste kohta tehisintellekti tehnoloogiate arendamisel (19), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. oktoobri 2020. aasta resolutsiooni intellektuaalomandi õiguste kohta tehisintellekti tehnoloogiate arendamisel (19),

| — | võttes arvesse oma 20. oktoobri 2020. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile tehisintellekti, robotitehnoloogia ja seonduva tehnoloogia eetiliste aspektide raamistiku kohta (20), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. oktoobri 2020. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile tehisintellekti, robotitehnoloogia ja seonduva tehnoloogia eetiliste aspektide raamistiku kohta (20),

| — | võttes arvesse oma 20. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni tehisintellekti kohta, mis puudutab rahvusvahelise õiguse tõlgendamist ja kohaldamist, niivõrd kui see mõjutab Euroopa Liitu tsiviil- ja sõjalise kasutuse vallas ning riigi pädevust väljaspool kriminaalõiguse kohaldamisala (21), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni tehisintellekti kohta, mis puudutab rahvusvahelise õiguse tõlgendamist ja kohaldamist, niivõrd kui see mõjutab Euroopa Liitu tsiviil- ja sõjalise kasutuse vallas ning riigi pädevust väljaspool kriminaalõiguse kohaldamisala (21),

| — | võttes arvesse oma 20. mai 2021. aasta resolutsiooni Euroopa digituleviku kujundamise kohta: digitaalse ühtse turu toimimise tõkete kõrvaldamine ning tehisintellekti parem kasutamine Euroopa tarbijate huvides (22), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. mai 2021. aasta resolutsiooni Euroopa digituleviku kujundamise kohta: digitaalse ühtse turu toimimise tõkete kõrvaldamine ning tehisintellekti parem kasutamine Euroopa tarbijate huvides (22),

| — | võttes arvesse oma 25. märtsi 2021. aasta resolutsiooni Euroopa andmestrateegia kohta (23), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. märtsi 2021. aasta resolutsiooni Euroopa andmestrateegia kohta (23),

| — | võttes arvesse oma 19. mai 2021. aasta resolutsiooni tehisintellekti kohta haridus-, kultuuri- ja audiovisuaalsektoris (24), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. mai 2021. aasta resolutsiooni tehisintellekti kohta haridus-, kultuuri- ja audiovisuaalsektoris (24),

| — | võttes arvesse oma 6. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni tehisintellekti kohta kriminaalõiguses ning tehisintellekti politsei- ja õigusasutuste poolt kriminaalasjades kasutamise kohta (25), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni tehisintellekti kohta kriminaalõiguses ning tehisintellekti politsei- ja õigusasutuste poolt kriminaalasjades kasutamise kohta (25),

| — | võttes arvesse oma liidu sisepoliitika peadirektoraadi (DG IPOL) 2021. aasta juuni uuringut „Artificial Intelligence diplomacy – Artificial Intelligence governance as a new European Union external policy tool“ (Tehisintellektidiplomaatia: tehisintellekti juhtimine kui uus Euroopa Liidu välispoliitika vahend), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma liidu sisepoliitika peadirektoraadi (DG IPOL) 2021. aasta juuni uuringut „Artificial Intelligence diplomacy – Artificial Intelligence governance as a new European Union external policy tool“ (Tehisintellektidiplomaatia: tehisintellekti juhtimine kui uus Euroopa Liidu välispoliitika vahend),

| — | võttes arvesse liidu sisepoliitika peadirektoraadi 2021. aasta mai uuringut „Challenges and limits of an open source approach to Artificial Intelligence“(Avatud lähtekoodiga lähenemisviisi probleemid ja piirangud tehisintellektile), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu sisepoliitika peadirektoraadi 2021. aasta mai uuringut „Challenges and limits of an open source approach to Artificial Intelligence“(Avatud lähtekoodiga lähenemisviisi probleemid ja piirangud tehisintellektile),

| — | võttes arvesse liidu sisepoliitika peadirektoraadi 2021. aasta mai teatist „Artificial Intelligence market and capital flows – AI and the financial sector at crossroads“ (Tehisintellektiturg ja kapitalivood. Tehisintellekt ja finantssektor teelahkmel), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu sisepoliitika peadirektoraadi 2021. aasta mai teatist „Artificial Intelligence market and capital flows – AI and the financial sector at crossroads“ (Tehisintellektiturg ja kapitalivood. Tehisintellekt ja finantssektor teelahkmel),

| — | võttes arvesse liidu sisepoliitika peadirektoraadi 2021. aasta juuni uuringut „Improving working conditions using Artificial Intelligence“ (Töötingimuste parandamine tehisintellekti abil), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu sisepoliitika peadirektoraadi 2021. aasta juuni uuringut „Improving working conditions using Artificial Intelligence“ (Töötingimuste parandamine tehisintellekti abil),

| — | võttes arvesse liidu sisepoliitika peadirektoraadi 2021. aasta mai uuringut „The role of Artificial Intelligence in the European Green Deal“ (Tehisintellekti roll Euroopa rohelises kokkuleppes), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu sisepoliitika peadirektoraadi 2021. aasta mai uuringut „The role of Artificial Intelligence in the European Green Deal“ (Tehisintellekti roll Euroopa rohelises kokkuleppes),

| — | võttes arvesse liidu sisepoliitika peadirektoraadi 2021. aasta juuli uuringut „Artificial Intelligence in smart cities and urban mobility“ (Tehisintellekt arukates linnades ja linnaliikuvuses), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu sisepoliitika peadirektoraadi 2021. aasta juuli uuringut „Artificial Intelligence in smart cities and urban mobility“ (Tehisintellekt arukates linnades ja linnaliikuvuses),

| — | võttes arvesse liidu sisepoliitika peadirektoraadi 2021. aasta juuli uuringut „Artificial Intelligence and public services“ (Tehisintellekt ja avalikud teenused), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu sisepoliitika peadirektoraadi 2021. aasta juuli uuringut „Artificial Intelligence and public services“ (Tehisintellekt ja avalikud teenused),

| — | võttes arvesse liidu sisepoliitika peadirektoraadi 2021. aasta juuli uuringut „European Union data challenge“ (Euroopa Liidu andmeprobleemid), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu sisepoliitika peadirektoraadi 2021. aasta juuli uuringut „European Union data challenge“ (Euroopa Liidu andmeprobleemid),

| — | võttes arvesse liidu sisepoliitika peadirektoraadi 2020. aasta juuni uuringut „Opportunities of Artificial Intelligence“ (Tehisintellekti võimalused), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu sisepoliitika peadirektoraadi 2020. aasta juuni uuringut „Opportunities of Artificial Intelligence“ (Tehisintellekti võimalused),

| — | võttes arvesse liidu sisepoliitika peadirektoraadi 2021. aasta oktoobri uuringut „Europe’s Digital Decade and Autonomy“ (Euroopa digikümnend ja autonoomia), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu sisepoliitika peadirektoraadi 2021. aasta oktoobri uuringut „Europe’s Digital Decade and Autonomy“ (Euroopa digikümnend ja autonoomia),

| — | võttes arvesse liidu sisepoliitika peadirektoraadi 2022. aasta jaanuari uuringut „Identification and assessment of existing and draft EU legislation in the digital field“ (Digivaldkonnas kehtivate ja kavandatavate ELi õigusaktide kindlaksmääramine ja hindamine), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu sisepoliitika peadirektoraadi 2022. aasta jaanuari uuringut „Identification and assessment of existing and draft EU legislation in the digital field“ (Digivaldkonnas kehtivate ja kavandatavate ELi õigusaktide kindlaksmääramine ja hindamine),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse 2020. aasta septembri uuringut „Civil liability regime for artificial intelligence – European added value assessment“ (Tehisintellekti tsiviilvastutuse kord. Euroopa lisaväärtuse hinnang), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse 2020. aasta septembri uuringut „Civil liability regime for artificial intelligence – European added value assessment“ (Tehisintellekti tsiviilvastutuse kord. Euroopa lisaväärtuse hinnang),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse teaduslike tuleviku-uuringute üksuse 2020. aasta detsembri uuringut „Data subjects, digital surveillance, AI and the future of work“ (Andmesubjektid, digitaalne jälgimine, tehisintellekt ja töö tulevik), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse teaduslike tuleviku-uuringute üksuse 2020. aasta detsembri uuringut „Data subjects, digital surveillance, AI and the future of work“ (Andmesubjektid, digitaalne jälgimine, tehisintellekt ja töö tulevik),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse 2020. aasta septembri uuringut „European framework on ethical aspects of artificial intelligence, robotics and related technologies“ (tehisintellekti, robootika ja seonduva tehnoloogia eetiliste aspektide Euroopa raamistik), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse 2020. aasta septembri uuringut „European framework on ethical aspects of artificial intelligence, robotics and related technologies“ (tehisintellekti, robootika ja seonduva tehnoloogia eetiliste aspektide Euroopa raamistik),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse 2020. aasta märtsi uuringut „The ethics of artificial intelligence: Issues and initiatives“ (Tehisintellekti eetika küsimused ja algatused), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse 2020. aasta märtsi uuringut „The ethics of artificial intelligence: Issues and initiatives“ (Tehisintellekti eetika küsimused ja algatused),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse 2020. aasta juuni uuringut „Artificial Intelligence: How does it work, why does it matter, and what can we do about it?“ (Tehisintellekt: kuidas see toimib, miks see on oluline ja mida me saame sellega seoses teha?), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse 2020. aasta juuni uuringut „Artificial Intelligence: How does it work, why does it matter, and what can we do about it?“ (Tehisintellekt: kuidas see toimib, miks see on oluline ja mida me saame sellega seoses teha?),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse 2020. aasta juuli uuringut „Artificial Intelligence and Law enforcement – Impact on Fundamental Rights“ (Tehisintellekt ja õiguskaitse. Mõju põhiõigustele), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse 2020. aasta juuli uuringut „Artificial Intelligence and Law enforcement – Impact on Fundamental Rights“ (Tehisintellekt ja õiguskaitse. Mõju põhiõigustele),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse 2020. aasta juuni uuringut „The impact of the General Data Protection Regulation (GDPR) on artificial intelligence“ (Isikuandmete kaitse üldmääruse mõju tehisintellektile), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse 2020. aasta juuni uuringut „The impact of the General Data Protection Regulation (GDPR) on artificial intelligence“ (Isikuandmete kaitse üldmääruse mõju tehisintellektile),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse 2020. aasta aprilli uuringut „The White Paper on artificial Intelligence“ (Valge raamat tehisintellekti kohta), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse 2020. aasta aprilli uuringut „The White Paper on artificial Intelligence“ (Valge raamat tehisintellekti kohta),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse 2021. aasta septembri uuringut „Regulating facial recognition in the EU“ (Näotuvastuse reguleerimine ELis), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse 2021. aasta septembri uuringut „Regulating facial recognition in the EU“ (Näotuvastuse reguleerimine ELis),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse 2021. aasta veebruari uuringut „The future of work: Trends, challenges and potential initiatives“ (Töö tulevik: suundumused, väljakutsed ja võimalikud algatused), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse 2021. aasta veebruari uuringut „The future of work: Trends, challenges and potential initiatives“ (Töö tulevik: suundumused, väljakutsed ja võimalikud algatused),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse 2021. aasta juuni uuringut „Robo-advisors: How do they fit in the existing EU regulatory framework, in particular with regard to investor protection?“ (Robotnõustajad: kuidas need sobituvad kehtivasse ELi õigusraamistikku, eelkõige seoses investorite kaitsega?), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse 2021. aasta juuni uuringut „Robo-advisors: How do they fit in the existing EU regulatory framework, in particular with regard to investor protection?“ (Robotnõustajad: kuidas need sobituvad kehtivasse ELi õigusraamistikku, eelkõige seoses investorite kaitsega?),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse 2021. aasta septembri uuringut „China’s ambitions in artificial intelligence“ (Hiina ambitsioonid tehisintellekti valdkonnas), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse 2021. aasta septembri uuringut „China’s ambitions in artificial intelligence“ (Hiina ambitsioonid tehisintellekti valdkonnas),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse 2021. aasta juuni uuringut „What if we chose new metaphors for artificial intelligence?“ (Mis oleks, kui valiksime tehisintellekti jaoks uued metafoorid?), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse 2021. aasta juuni uuringut „What if we chose new metaphors for artificial intelligence?“ (Mis oleks, kui valiksime tehisintellekti jaoks uued metafoorid?),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse 2018. aasta jaanuari uuringut „Understanding artificial intelligence“ (Tehisintellekti mõistmine), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse 2018. aasta jaanuari uuringut „Understanding artificial intelligence“ (Tehisintellekti mõistmine),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse 2021. aasta juuli uuringut „Tackling deepfakes in European policy“ (Süvavõltsingute vastu võitlemine Euroopa poliitikas), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse 2021. aasta juuli uuringut „Tackling deepfakes in European policy“ (Süvavõltsingute vastu võitlemine Euroopa poliitikas),

| — | võttes arvesse tehisintellekti digiajastul käsitleva erikomisjoni (AIDA) 2021. aasta veebruari töödokumenti tehisintellekti ja tervishoiu kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tehisintellekti digiajastul käsitleva erikomisjoni (AIDA) 2021. aasta veebruari töödokumenti tehisintellekti ja tervishoiu kohta,

| — | võttes arvesse AIDA-komisjoni 2021. aasta märtsi töödokumenti tehisintellekti ja rohelise kokkuleppe kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AIDA-komisjoni 2021. aasta märtsi töödokumenti tehisintellekti ja rohelise kokkuleppe kohta,

| — | võttes arvesse AIDA-komisjoni 2021. aasta märtsi töödokumenti tehisintellekti välispoliitilise mõõtme kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AIDA-komisjoni 2021. aasta märtsi töödokumenti tehisintellekti välispoliitilise mõõtme kohta,

| — | võttes arvesse AIDA-komisjoni 2021. aasta mai töödokumenti tehisintellekti ja konkurentsivõime kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AIDA-komisjoni 2021. aasta mai töödokumenti tehisintellekti ja konkurentsivõime kohta,

| — | võttes arvesse AIDA-komisjoni 2021. aasta juuni töödokumenti tehisintellekti ja demokraatia tuleviku kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AIDA-komisjoni 2021. aasta juuni töödokumenti tehisintellekti ja demokraatia tuleviku kohta,

| — | võttes arvesse AIDA-komisjoni 2021. aasta juuni töödokumenti tehisintellekti ja tööturu kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AIDA-komisjoni 2021. aasta juuni töödokumenti tehisintellekti ja tööturu kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse tehisintellekti digiajastul käsitleva erikomisjoni raportit (A9-0088/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tehisintellekti digiajastul käsitleva erikomisjoni raportit (A9-0088/2022),

1.   
  Sissejuhatus

| 1. | märgib, et maailm seisab neljanda tööstusrevolutsiooni äärel; juhib tähelepanu sellele, et võrreldes kolme eelmise lainega, mis algasid auru, elektri ja seejärel arvutite kasutuselevõtuga, ammutab neljas laine oma energiat andmete rohkusest kombineerituna võimsate algoritmide ning andmetöötlusvõimega; rõhutab, et tänapäeva digirevolutsiooni kujundavad selle üleilmne ulatus, lähenemise kiire tempo ning kujunevate tehnoloogiliste läbimurrete tohutu mõju riikidele, majandusele, ühiskonnale, rahvusvahelistele suhetele ja keskkonnale; tunnistab, et sellises mahus radikaalne muutus mõjutab erinevalt ühiskonna eri osi olenevalt nende eesmärkidest, geograafilisest asukohast või sotsiaal-majanduslikust kontekstist; rõhutab, et digiüleminekut tuleb kujundada täielikult põhiõigusi austades ja nii, et digitehnoloogia teeniks inimkonda; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib, et digirevolutsioon on samal ajal käivitanud üleilmse konkurentsi, mis on tingitud märkimisväärsest majanduslikust väärtusest ja tehnoloogilisest võimekusest, mis kujunevad majandussüsteemides, kus pühendatakse enim ressursse tehisintellektirakenduste uurimisse, arendusse ja turundusse; märgib, et digitaalne konkurentsivõime ja avatud strateegiline autonoomia on mitmes riigis muutunud keskseks poliitiliseks eesmärgiks; rõhutab, et otsustajad mõistavad üha enam, et kujunemisjärgus tehnoloogiad võivad mõjutada tervete riikide geopoliitilist võimustaatust; |
| --- | --- |

2.

| 3. | juhib tähelepanu sellele, et Euroopa, mis on sajandite jooksul kehtestanud rahvusvahelised standardid, domineerinud tehnoloogia arengus ning olnud esirinnas tipptasemel tootmises ja juurutamises, on nüüdseks maha jäänud, arendades digiturgu ja investeerides sellesse palju vähem kui juhtivad majandusriigid, nagu USA või Hiina, jäädes küll suhteliselt konkurentsivõimeliseks tehisintellektialases uurimistegevuses; tunnistab ohtu, et Euroopa osalejad tõrjutakse kõrvale üleilmsete standardite väljatöötamisel ja tehnoloogia arendamisel ning et Euroopa väärtused seatakse kahtluse alla; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab esiteks, et digivahenditest saab üha enam manipuleerimise ja kuritarvitamise vahend nii teatavate äriühingute kui ka autokraatlike valitsuste käes, et õõnestada demokraatlikke poliitilisi süsteeme, mis võib viia poliitiliste süsteemide kokkupõrgeteni; selgitab, et digitaalne spionaaž, sabotaaž, väikesemahuline sõjapidamine ja desinformatsioonikampaaniad seavad ohtu demokraatliku ühiskonna; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, et digitaalsete ärimudelite iseloom võimaldab suurt skaleeritavust ja võrguefekte; osutab sellele, et paljusid digiturge iseloomustab turu suur kontsentratsioon, mis võimaldab väikesel arvul tehnoloogiaplatvormidel, millest enamik on praegu USAs, juhtida murranguliste tehnoloogiliste uuenduste turustamist, meelitada ligi parimaid ideid, andeid ja ettevõtteid ning saavutada erakordne kasumlikkus; hoiatab, et andmemajanduse domineerivad turupositsioonid laienevad suure tõenäosusega kujunevale tehisintellektipõhisele majandusele; juhib tähelepanu asjaolule, et tänasest 200 suurimast digiettevõttest asub ELis vaid kaheksa; rõhutab, et tõelise digitaalse ühtse turu väljakujundamine on sellega seoses äärmiselt oluline; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab, et seetõttu on üleilmne konkurents tehnoloogilise juhtpositsiooni saavutamise nimel muutunud ELis prioriteediks; rõhutab, et kui EL ei tegutse kiiresti ja julgelt, peab ta lõpuks järgima teiste kehtestatud eeskirju ja standardeid ning see võib kahjustada poliitilist stabiilsust, sotsiaalset turvalisust, põhiõigusi, üksikisiku vabadusi ja majanduslikku konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

6.

| 7. | väidab, et tehisintellekt on üks neljanda tööstusrevolutsiooni peamistest kujunemisjärgus tehnoloogiatest; märgib, et tehisintellekt soodustab digimajandust, kuna see võimaldab uuenduslike toodete ja teenuste kasutuselevõttu, võib suurendada tarbijate valikuvõimalusi ja muuta tootmisprotsessid tõhusamaks; märgib, et 2030. aastaks peaks tehisintellekt panustama maailmamajandusse rohkem kui 11 triljonit eurot; rõhutab samal ajal, et tehisintellektitehnoloogiad võivad vähendada inimese agentsust; rõhutab, et tehisintellekt peaks jääma inimkeskseks ja usaldusväärseks tehnoloogiaks ning see ei tohiks asendada inimeste autonoomiat ega eeldada isikuvabaduse kaotamist; rõhutab vajadust tagada, et see neljas tööstusrevolutsioon oleks kaasav ja ei jätaks kedagi kõrvale; |
| --- | --- |

7.

| 8. | viitab sellele, et käimas on üleilmne võistlus tehisintellekti juhtpositsioonile; juhib tähelepanu sellele, et tehisintellektitehnoloogiad tõotavad tohutut majanduslikku väärtust majandustele, kes selliseid tehnoloogiaid kasumlikult arendavad, toodavad ja kasutusele võtavad, samuti riikidele, kus selline väärtuse loomine toimub; rõhutab, et tehisintellekt ei ole kõikvõimas tehnoloogia, vaid tõhus vahendite ja tehnikate kogum, mida saab ühiskonna hüvanguks kasutada; selgitab, et tehnoloogiate toimimine sõltub sellest, kuidas me neid kavandame; juhib tähelepanu sellele, et EL on teatanud oma kavatsusest luua esimesena tehisintellekti reguleeriv raamistik; rõhutab siiski, et ELi jaoks on äärmiselt oluline, et tal oleks võimalik määratleda regulatiivne lähenemisviis, sealhulgas põhiõiguste ja -vabaduste kaitse, ning tegutseda üleilmsete standardite kehtestajana; rõhutab seetõttu, kui tähtsad on Euroopa konkurentsivõime tehisintellekti valdkonnas ja ELi võime kujundada regulatiivset raamistikku rahvusvahelisel tasandil; rõhutab, et tehisintellekti teatavad kasutusviisid võivad kujutada endast individuaalseid ja ühiskondlikke riske, mis võivad ohustada põhiõigusi, ning seetõttu peaksid poliitikakujundajad nendega tegelema, muutes seeläbi tehisintellekti tõhusalt vahendiks, mis teenib inimesi ja ühiskonda ning järgib ühist heaolu ja üldist huvi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | märgib, et selleks, et Euroopa osalejad oleksid digiajastul edukad ja saaksid tehisintellektitehnoloogia liidriks, on vaja selget õigusraamistikku, poliitilist pühendumust ja rohkem tulevikku suunatud mõtteviisi, mis praegu sageli puuduvad; järeldab, et sellise lähenemisviisi alusel võivad nii ELi kodanikud kui ka ettevõtjad tehisintellektist ja selle pakutavatest suurepärastest võimalustest konkurentsivõime suurendamiseks kasu saada, sealhulgas jõukuse ja heaolu osas; rõhutab, et õigusraamistik peab olema kujundatud nii, et see ei tekitaks põhjendamatuid takistusi, mis ei lase Euroopa osalejatel, eelkõige idufirmadel ning väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel (VKEd) digiajastul edu saavutada; rõhutab, et era- ja avaliku sektori investeeringuid tuleks märkimisväärselt suurendada, et luua õhkkond, milles meie maailmajaos tekib ja areneb rohkem Euroopa edulugusid; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rõhutab, et tehisintellektiga kaasnev kiire tehnoloogiline areng on üha lahutamatum enamikust inimtegevuse valdkondadest ning mõjutab ka nende inimeste elatist, kellel ei ole vajalikke oskusi nende uute tehnoloogiatega piisavalt kiiresti kohanemiseks; juhib tähelepanu sellele, et kuigi digikirjaoskuse saavutamine oskuste täiendamise ja ümberõppe kaudu võib aidata lahendada paljusid sellest tulenevaid sotsiaal-majanduslikke probleeme, tuleks neid mõjusid käsitleda ka sotsiaalhoolekandesüsteemide, linna- ja maapiirkondade taristu ning demokraatlike protsesside kontekstis; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rõhutab vajadust võtta digiüleminekul arvesse naiste ja vähe kaitstud rühmade eesmärke ja huve; rõhutab sellega seoses, et 2018. aastal moodustasid naised vaid 22 % maailma tehisintellektispetsialistidest, mis ainult säilitab ja kinnistab stereotüüpe ja eelarvamusi; tunnistab vajadust säilitada tehisintellektitehnoloogiate kasutamisel õigus võrdsusele seaduse ees, eraelu puutumatusele, sõnavabadusele ning kultuuri- ja poliitilises elus osalemisele, eriti vähemuskogukondade puhul; |
| --- | --- |

11.

2.   
  Tehisintellekti kasutamise võimalikud võimalused, ohud ja takistused: tehisintellekti digiajastul käsitleva erikomisjoni analüüsitud kuus juhtumiuuringut

| 12. | tuletab meelde, et tehisintellekt põhineb tarkvaral, mis kasutab tõenäosusmudeleid ja algoritmprognoose konkreetsete eesmärkide kogumi saavutamiseks; juhib tähelepanu sellele, et tehisintellekt on üldmõiste, mis hõlmab paljusid vanu ja uusi tehnoloogiaid, tehnikaid ja lähenemisviise, mida mõistetakse paremini kui „tehisintellektisüsteeme“, mis viitab mis tahes masinpõhistele süsteemidele, millel ei ole sageli rohkem ühist kui see, et need juhinduvad konkreetsetest inimese poolt määratletud eesmärkidest, on oma tegevuses erineval määral autonoomsed ja tegelevad prognooside, soovituste või otsuste tegemisega olemasolevate andmete põhjal; märgib, et kuigi osa neist tehnoloogiatest on juba laialdaselt kasutusel, on teised veel väljatöötamisel või isegi ainult spekulatiivsed kontseptsioonid, mis võivad tulevikus kas eksisteerida või mitte; |
| --- | --- |

12.

| 13. | juhib tähelepanu sellele, et sümboolne tehisintellekt, mis oli peamine lähenemisviis tehisintellektile 1950.–1990. aastatel, ja masinõpe, andmepõhine tehisintellekt, mis on olnud ülekaalus alates 2000. aastatest, erinevad üksteisest märkimisväärselt; selgitab, et esimese laine ajal töötati tehisintellekt välja, kui ekspertide teadmised ja kogemused kodeeriti reeglistikuks, mida masin seejärel täitis; |
| --- | --- |

13.

| 14. | märgib, et teises etapis on algoritmide automatiseeritud õppeprotsessid, mis põhinevad suurte andmehulkade töötlemisel, võimel koondada andmeid erinevatest allikatest ja moodustada konkreetse keskkonna keerukaid esitusi, ning mustrite kindlakstegemine muutnud tehisintellektisüsteemid keerukamaks, autonoomsemaks ja läbipaistmatumaks, mis võib viia raskemini seletatavate tulemusteni; rõhutab, et praegust tehisintellekti saab seega jagada paljudeks erinevateks alamvaldkondadeks ja -tehnikateks, kusjuures näiteks süvaõpe on masinõppe alamvaldkond, mis omakorda on tehisintellekti alamvaldkond; |
| --- | --- |

14.

| 15. | märgib, et kuigi tänapäeva tehisintellekt on muutunud sümboolsest tehisintellektist palju tõhusamaks ja võimsamaks tänu andmetöötlussuutlikkuse märkimisväärsele suurenemisele, saab see siiski lahendada ainult selgelt määratletud ülesandeid valdkonnapõhistes niššides, nagu male või pildituvastus, ja selle programmeerimine pole ette nähtud tehisintellektisüsteemi sooritatavate tegevuste täielikuks mõistmiseks; rõhutab, et tehisintellektisüsteemidel – vastupidiselt nende nimetusele – puudub inimlikus mõttes intellekt; juhib tähelepanu sellele, et seetõttu nimetatakse seda „kitsaks“ või „nõrgaks“ tehisintellektiks ning see on endiselt vaid soovitusi ja prognoose andev vahend; märgib, et näiteks isejuhtivad autod töötavad erinevate ühe ülesandega tehisintellektisüsteemide kombinatsiooni kaudu, mis koos suudavad esitada sõiduki ümbruse kolmemõõtmelise kaardi, et selle operatsioonisüsteem saaks teha otsuseid; |
| --- | --- |

15.

| 16. | märgib, et paljud tehisintellektiga seotud hirmud põhinevad hüpoteetilistel kontseptsioonidel, nagu üldine tehisintellekt, tehissuperintellekt ja singulaarsus, mis võib teoreetiliselt kaasa tuua selle, et masinintellekt ületab inimintellekti paljudes valdkondades; rõhutab, et on kahtlusi, kas seda spekulatiivset tehisintellekti on üldse võimalik meie tehnoloogiate ja teaduslike seaduste abil saavutada; on siiski veendunud, et seadusandjad peavad tegelema tehisintellektil põhinevate otsuste tegemisega kaasnevate riskidega, kuna on selgelt näha, et kahjulikud mõjud, nagu rassiline ja sooline diskrimineerimine, on juba omistatavad konkreetsetele juhtumitele, kus tehisintellekti on kasutatud ilma kaitsemeetmeteta; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rõhutab, et enamik praegu kasutatavatest tehisintellektisüsteemidest on madala riskiga; viitab näiteks masintõlkele, nn Eureka-masinatele, mänguautomaatidele ja robotitele, mis teostavad korduvaid tootmisprotsesse; järeldab, et mõned kasutusjuhtumid võib liigitada riskantseks ning et sellised juhtumid nõuavad regulatiivseid meetmeid ja tõhusaid kaitsemeetmeid, kui neid ei ole veel kehtestatud; |
| --- | --- |

17.

| 18. | julgustab avalikku arutelu selle üle, kuidas uurida tehisintellekti tohutut potentsiaali, lähtudes Euroopa põhiväärtustest, läbipaistvuse, selgitatavuse, õigluse, aruandekohustuse, vastutuse ja usaldusväärsuse põhimõtetest ning põhimõttest, et tehisintellekt ja robootika peaksid olema inimkesksed ja neid tuleks arendada inimeste täiendamiseks; rõhutab, et paljudes inimelu valdkondades, alates kestlikkusest kuni tervishoiuni, võib tehisintellekt olla kasulik abivahendina kasutajatele ja spetsialistidele, suurendades inimeste suutlikkust, ilma et see vähendaks nende võimet vabalt tegutseda ja otsustada; rõhutab, et tehisintellekti kokkulepitud eetilisi põhimõtteid ja nõudeid tuleks rakendada kõigis tehisintellekti rakendamise valdkondades, tuginedes vajalikele kaitsemeetmetele, mis suurendavad kodanike usaldust, mõjutades neid tehisintellekti eeliseid omaks võtma; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rõhutab, et konkreetse tehisintellektirakenduse riskitase varieerub märkimisväärselt sõltuvalt kahju tõenäosusest ja raskusastmest; rõhutab seetõttu, et õiguslikke nõudeid tuleks sellega kohandada, kooskõlas riskipõhise lähenemisviisiga ja võttes nõuetekohaselt arvesse ettevaatuspõhimõtet, kui see on põhjendatud; rõhutab, et sellistel praegustel või tulevastel juhtudel, kus tehisintellektisüsteemid kujutavad konkreetsel kasutusjuhtumil suurt ohtu põhiõigustele ja inimõigustele, on vaja täielikku inimjärelevalvet ja regulatiivset sekkumist ning et tehnoloogia arengu kiirust arvestades peab suure riskiga tehisintellektisüsteemide reguleerimine olema paindlik ja tulevikukindel; |
| --- | --- |

19.

| 20. | näitab, et selles raportis käsitletakse üksikasjalikult kuut tehisintellekti juhtumiuuringut, milles kirjeldatakse tehisintellekti pakutavaid võimalusi asjaomases sektoris, käsitletavaid ohte ja takistusi, mis takistavad Euroopal tehisintellekti eeliste täielikku ärakasutamist; rõhutab, et juhtumiuuringutes käsitletakse mõnda tänapäeval kõige olulisemat tehisintellekti kasutamise juhtumit ja kajastatakse samal ajal tehisintellekti digiajastul käsitleva erikomisjoni volituste ajal korraldatud avalike kuulamiste mõnesid peamisi teemasid, nimelt tervishoidu, rohelist kokkulepet, välispoliitikat ja julgeolekut, konkurentsivõimet, demokraatia tulevikku ning tööturgu; |
| --- | --- |

20.

a)   Tehisintellekt ja tervishoid

| 21. | on seisukohal, et suure hulga andmete metodoloogiline analüüs, sealhulgas tehisintellekti abil, võib tuua uusi lahendusi või parandada tervishoiusektoris olemasolevaid tehnikaid, mis võivad oluliselt kiirendada teadusuuringuid, päästa inimelusid ja parandada patsientide ravi, pakkudes uuenduslikke ravimeetodeid ja paremat diagnoosimist ning edendades tervislikke eluviise toetavat keskkonda; rõhutab, et tehisintellektisüsteemid võivad aidata kaasa ka tervishoiusüsteemide juurdepääsetavusele, vastupidavusele ja kestlikkusele, andes samal ajal konkurentsieelise Euroopa info- ja kommunikatsioonitehnoloogia ning tervishoiusektorile, kui sellega kaasnevaid riske asjakohaselt hallata; |
| --- | --- |

21.

| 22. | rõhutab, et tehisintellekti kasutamine tervishoiusektoris peaks põhinema rangetel eetilistel nõuetel, nagu võrdne juurdepääs tervishoiule, eraelu puutumatus, vastutus, läbipaistvus, selgitatavus, usaldusväärsus, andmekogumite kaasatus ja esindatus ning pidev inimjärelevalve; rõhutab, et tehisintellektil põhinevate süsteemide kavandamisel tuleb käsitleda ohtu, et ressursse eraldatakse üksikisikutele valesti, tuginedes vigasele või kallutatud liigitusele, prioriteetide seadmisele või puudulikule tehnoloogiale, mis põhjustab väärdiagnoosimist, väärkohtlemist või üldse ravi puudumist; on veendunud, et kõrgeimaid eetilisi standardeid tuleks kohaldada kõigi tervishoiurakenduste suhtes ning et eetilised reeglid tuleks kehtestada nende väljatöötamise ja kavandamise väga varajases etapis, st rakendada sisseprojekteeritud eetilisust; rõhutab, et automatiseeritud otsuste tegemine tervishoiurakendustes võib ohustada patsientide heaolu ja põhiõigusi, ning rõhutab, et tehisintellekti roll tervishoius peab seetõttu olema toetav, kusjuures alati peaks säilima professionaalne inimjärelevalve; nõuab, et tehisintellekti kasutamine meditsiinilistes diagnoosides riiklikes tervishoiusüsteemides säilitaks patsiendi ja arsti vahelise suhte ning oleks alati kooskõlas Hippokratese vandega; märgib siiski, et tehisintellekti kasutamine parandab sõeluuringute täpsust ja ületab juba praegu mõningatel juhtudel arstide diagnoosi; on seisukohal, et olemasolev vastutusraamistik ei paku piisavat õiguskindlust ega taga patsientide õigust õiguskaitsele tehisintellekti kaudu määratud väärdiagnooside ja ebaõige ravi korral; tervitab selles küsimuses eelseisvat seadusandlikku ettepanekut tehisintellekti-alase vastutuse kohta; märgib, et on oluline kaitsta tervishoiutöötajaid ja tehisintellektisüsteemide kasutajaid ning patsiente kui teenuse lõppsaajaid, pakkudes neile piisavat ja läbipaistvat teavet; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rõhutab, et tehisintellektil põhinevaid lahendusi juba kasutatakse või katsetatakse kliinilistes tingimustes eesmärgiga toetada diagnoosimist, prognoosi, ravi ja patsientide kaasamist, kiirendades ja parandades seega ravi ning vähendades tarbetuid sekkumisi; märgib lisaks, et tehisintellekt võib tõhustada personaalmeditsiini ja patsientide ravi; märgib, et tehisintellekt hõlmab praegu paljusid tervishoiuvaldkondi, sealhulgas rahvatervist, hooldusteenuseid, enesehooldust ja tervishoiusüsteeme; märgib, et andmetel on oluline roll; leiab, et tehisintellektil on paljutõotavaid rakendusi, et eraldada teavet piltidelt ja teistest meditsiiniseadmetest, et anda teavet järelanalüüsi tegemiseks, ning märgib, et eeldatavasti võivad süvaõppealgoritmid tuua kaasa kvantitatiivse arenguhüppe mitmesugustes kliinilistes protseduurides; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rõhutab, et tehisintellektitehnoloogiaid saab rakendada ravimite uurimises, arenduses ja masstootmises ning selle abil võib kiirendada uute ravimite, ravimeetodite ja vaktsiinide väljatöötamist väiksemate kuludega; leiab, et tehisintellekt võib aidata ennustada ravile reageerimise tulemusi ja võimaldada arstidel kohandada ravistrateegiaid vastavalt individuaalsetele geneetilistele või füsioloogilistele omadustele üha suurema täpsusega, kui see põhineb kvaliteetsetel andmetel ja usaldusväärsetel eeldustel, suurendades seeläbi ennetava ravi tõhusust, tingimusel et tehisintellekti kliinilise valideerimise, eraelu puutumatuse, andmekaitse ja teadliku nõusoleku professionaalse järelevalve kõik eetilised nõuded on täidetud; märgib, et tervisealaseid suurandmeid saab analüüsida tehisintellekti abil, et kiirendada nende töötlemist; rõhutab, kui oluline on tagada, et kõrgjõudlusega andmetöötlus oleks tehisintellektiga koostalitlusvõimeline, kuna peamised majandussektorid, sealhulgas tootmine, tervishoid ja ravimitööstus, sõltuvad kõrgjõudlusega andmetöötlusest; |
| --- | --- |

24.

| 25. | rõhutab, et tehisintellektil põhinevatel lahendustel on potentsiaal kohandada ravi ja ravimite väljatöötamist vastavalt patsientide konkreetsetele vajadustele ning tõhustada koostööd sidusrühmade ja tervishoiusüsteemis osalejatega; on seisukohal, et tehisintellekt ning juurdepääs asjakohastele, ajakohastatud ja kvaliteetsetele anonüümitud ja representatiivsetele andmekogumitele kooskõlas ELi isikuandmete kaitse eeskirjadega toetab tervishoiutöötajaid, et aidata neil pakkuda oma patsientidele paremat ravi ning individuaalsemat tagasisidet, juhendamist ja tuge, edendades patsiendiohutust ja muutes ravi tõhusamaks; rõhutab, et see võib olla eriti kasulik kasvava hulga teaduslike teadmiste valimisel ja läbivaatamisel, et eraldada tervishoiutöötajatele asjakohased teadmised; rõhutab, et kõigi liikmesriikide kodanikud peaksid saama jagada oma terviseandmeid vabalt valitud tervishoiuteenuse osutajate ja asutustega; rõhutab sellega seoses vajadust luua stiimuleid tervishoiutöötajate täiend-, ümber- ja väljaõppeks; |
| --- | --- |

25.

| 26. | on seisukohal, et COVID-19 vastane võitlus on kiirendanud uute tehnoloogiate, eelkõige tehisintellektirakenduste uurimist ja kasutuselevõttu haigusjuhtude avastamise, kliinilise hoolduse ja ravi alaste teadusuuringute parandamisel ning rõhutanud tehisintellekti kasulikkust ning rahastamise ja kvaliteetsete andmete tähtsust nakkushaiguste leviku tõhusaks seireks ja modelleerimiseks kooskõlas andmekaitseõigusega; märgib siiski, et kogemused tehisintellektirakendustega COVID-19 ajal on näidanud teatud puudujääke tehisintellekti kasutamisel meditsiinidiagnostikas (26); |
| --- | --- |

26.

| 27. | rõhutab tehisintellektisüsteemide potentsiaali leevendada tervishoiusüsteemide ja eelkõige tervishoiutöötajate koormust ning aidata kaasa lahenduste leidmisele, et pakkuda hooldust kiiresti vananevale elanikkonnale Euroopas ja kogu maailmas ning kaitsta neid ohtlike haiguste eest; |
| --- | --- |

27.

| 28. | rõhutab, et tehisintellekti ohutu ja tõhus rakendamine haldusülesannetes, mis ei eelda inimtegevust, võib säästa tervishoiutöötajate jaoks palju aega, mida saab selle asemel pühendada patsientide visiitidele; |
| --- | --- |

28.

| 29. | rõhutab, et tehisintellektil põhinevad tarbijate terviserakendused võivad aidata jälgida inimese tervislikku seisundit igapäevaste seadmete, näiteks nutitelefonide kaudu, võimaldades kasutajatel vabatahtlikult esitada andmeid, mis võivad olla aluseks varajastele märguannetele ja hoiatustele seoses eluohtlike haigustega, nagu insult või südame seiskumine; rõhutab, et tehisintellektil põhinevad terviserakendused võivad samuti soodustada tervislikku käitumist ja suurendada üksikisikute vastutustundlikku enesehooldust, andes patsientidele lisavahendeid oma tervise ja elustiili jälgimiseks ning parandades tervishoiutöötajate poolt tehtavate sõeluuringute täpsust; juhib siiski tähelepanu terviseandmete erilisele tundlikkusele ja sellega seotud rikkumiste või väärkasutamise ohule ning rõhutab vajadust kohaldada mis tahes terviserakenduste puhul rangeid küberturvalisuse standardeid; |
| --- | --- |

29.

| 30. | rõhutab, et tehisintellekti ja tervishoiu kogu potentsiaali realiseerimiseks sõltub tehisintellekt tervishoiusektoris eelkõige suurest hulgast isikuandmetest, andmete jagamisest, kõrgest andmekvaliteedist, andmetele juurdepääsust ja andmete koostalitlusvõimest; rõhutab vajadust hõlbustada elektrooniliste terviseandmete sidumist e-retseptide süsteemidega, et võimaldada patsiendi raviga seotud tervishoiutöötajatele juurdepääs vajalikule teabele patsiendi kohta, kui ta on selleks nõusoleku andnud; |
| --- | --- |

30.

| 31. | väljendab heameelt ühtse Euroopa terviseandmeruumi loomise üle, et luua tervishoiusektoris kasutamiseks väga kõrge kvaliteediga andmeid; on seisukohal, et kõrgjõudlusega andmetöötluse taristute ühendamine ja koostalitlusvõime ühtse Euroopa terviseandmeruumiga tagaks suurte ja kvaliteetsete terviseandmekogumite kättesaadavuse, mis on patoloogiate, eriti harvikhaiguste ja lastehaiguste uurimisel ja ravimisel olulised; |
| --- | --- |

31.

| 32. | rõhutab vajadust suurendada usaldust, edendades koostalitlusvõimet ja suuremat koostööd samu patsiente teenindavate eri tervishoiutöötajate vahel; rõhutab vajadust pakkuda tervishoiutöötajatele tehisintellektitehnikate ja lähenemisviiside alast koolitust; rõhutab vajadust võidelda usaldamatuse vastu, näiteks kasutades ära andmete anonüümimise ja pseudonüümimise kogu potentsiaali, ning paremini teavitada kodanikke, tervishoiutöötajaid ja otsusetegijaid tehisintellekti kasutamisest, kasulikkusest ja riskidest tervishoiu valdkonnas ning tehisintellekti arendajaid tundlike andmete töötlemisega seotud probleemidest ja riskidest kõnealuses valdkonnas; |
| --- | --- |

32.

| 33. | on lisaks veendunud, et siduvad ja ranged eetilised ja õiguslikud standardid ning jõustatavad õiguskaitsevahendid on vajalikud, et edendada kodanike usalduse ökosüsteemi ning kaitsta piisavalt terviseandmeid võimaliku väärkasutuse ja ebaseadusliku juurdepääsu eest; nõustub komisjoniga, et kodanikel peaks olema turvaline juurdepääs nende tervist käsitlevatele põhjalikele elektroonilistele andmetele ning nad peaksid säilitama kontrolli oma tervisega seotud isikuandmete üle ning saama neid turvaliselt, isikuandmete tõhusa kaitse ja tugeva küberturvalisuse abil jagada volitatud kolmandate isikutega; rõhutab, et loata juurdepääs ja levitamine peaks olema keelatud ning patsientide isikuandmete kaitse tuleb tagada kooskõlas andmekaitsealaste õigusaktidega; |
| --- | --- |

33.

| 34. | rõhutab sellega seoses kallutatud otsuste ohtu, mis võivad viia diskrimineerimise ja inimõiguste rikkumiseni; rõhutab seetõttu vajadust erapooletult kontrollida kasutatavaid algoritme ja andmekogumeid ning edendada täiendavaid uuringuid koolitatud tehisintellektisüsteemides sisalduvate meetodite ja kallutatuse kohta, et vältida ebaeetiliste ja diskrimineerivate järelduste tegemist inimeste terviseandmete valdkonnas; |
| --- | --- |

34.

| 35. | rõhutab, et isikuandmete kaitse üldmäärust on vaja tõhusalt ja ühetaoliselt kohaldada kogu ELis, et lahendada sellised probleemid nagu õiguskindlusetus ja koostöö puudumine tervishoiusektoris; rõhutab, et sellised probleemid põhjustavad mõnel juhul viivitusi teaduslikes avastustes ja bürokraatlikku koormust terviseuuringutes; rõhutab, et ühtse Euroopa terviseandmeruumi loomine, mis tagab patsientide õigused ja andmete ülekantavuse, võib suurendada koostööd ja stimuleerida andmete jagamist teadusuuringute ja innovatsiooni jaoks Euroopa tervishoiusektoris; |
| --- | --- |

35.

| 36. | märgib, et tehisintellekt võib aidata kaasa selliste uute tehnoloogiate kiirele arengule nagu aju piltdiagnostika, millel on juba praegu olulised rakendused meditsiinis, kuid millega kaasneb ka märkimisväärne oht inimese tegevusele ja põhiõiguste väljendamisele, ilma et selleks oleks vaja nõusolekut; on mures neuroloogilisi andmeid käsitlevate õigusaktide puudumise pärast ja on veendunud, et EL peaks püüdma ohutute neuroloogiliste tehnoloogiate arendamisel maailmas juhtpositsiooni saavutada; |
| --- | --- |

36.

b)   Tehisintellekt ja roheline kokkulepe

| 37. | rõhutab, et komisjoni kaks eelseisvate aastate põhiprioriteeti on digiajastule vastav Euroopa ja roheline kokkulepe; rõhutab vajadust tagada, et digiüleminek aitaks kaasa kestliku arengu saavutamisele ja edendaks rohepööret; leiab, et see nõuab innovatsiooni kiirendamist viisil, mis on kooskõlas ELi kliimaeesmärkide ja keskkonnastandarditega; rõhutab, et tehisintellektirakendused võivad tuua keskkonnaalast ja majanduslikku kasu ning tugevdada prognoosimisvõimet, mis võib aidata kaasa kliimamuutuste vastasele võitlusele ja Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkide saavutamisele ning ELi eesmärgile saada 2050. aastaks esimeseks kliimaneutraalseks maailmajaoks; leiab, et tehisintellekti kasutamine võib 2030. aastaks vähendada ülemaailmseid kasvuhoonegaaside heitkoguseid kuni 4 % (27); on seisukohal, et mõne hinnangu kohaselt võib info- ja kommunikatsioonitehnoloogia vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid kümme korda rohkem kui tema enda jalajälg (28), kuid tunnistab, et see nõuab teadlikke projekteerimisvalikuid ja regulatiivseid meetmeid; hoiatab samal ajal, et kasvav energiatarbimine suurte andmekogumite salvestamisel, mida on vaja tehisintellektisüsteemide treenimiseks, võib samuti avaldada negatiivset mõju; tuletab meelde, et andmeliiklus ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia taristu tarbivad praegu umbes 7 % maailma elektrienergiast, mis ilma õigete kaitsemeetmeteta suureneb prognooside kohaselt 2030. aastaks 13 %-ni; lisab, et sellele negatiivsele mõjule võib kaasa aidata ka toorainete intensiivne kasutamine tehisintellekti kasutavate mikroprotsessorite ja kõrgtehnoloogiliste seadmete ehitamiseks; rõhutab, et tagamaks tehisintellekti nn suurt käejälge, kuid väikest jalajälge keskkonnale ja kliimale, tuleb arvesse võtta seda otsest ja kaudset negatiivset keskkonnamõju ning tehisintellektisüsteemid tuleb kavandada nii, et need edendaksid kestlikku tarbimist, piiraksid ressursside kasutamist ja energiatarbimist, väldiksid tarbetuid töötlemistoiminguid ja hoiaksid ära keskkonnakahju; rõhutab, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia sektori keskkonnamõjuga tegelemiseks on vaja asjakohast teavet ja andmeid; |
| --- | --- |

37.

| 38. | väljendab muret selle pärast, et ainult kuus liikmesriiki on rohelise kokkuleppe eesmärkide saavutamiseks tehtavates jõupingutustes pööranud suurt tähelepanu tehisintellekti rakendustele; leiab, et tehisintellekti saab kasutada keskkonnaplaneerimise, otsuste tegemise ning keskkonnapoliitika edusammude juhtimise ja jälgimisega seotud teabe kogumiseks ja korraldamiseks, näiteks puhtama õhu tagamiseks, kus tehisintellektirakendused saavad jälgida reostust ja hoiatada ohtude eest; rõhutab, et selliseid tehisintellekti ja digilahendusi võiks kasutada mitmes sektoris, et suurendada ressursitõhusate lahenduste ulatust; |
| --- | --- |

38.

| 39. | rõhutab tehisintellektil põhinevate süsteemide tähtsust arukate linnade ja külade arendamisel, optimeerides ressursside kasutamist ja suurendades taristu vastupidavust, sealhulgas liikluse prognoosimise ja vähendamise, aruka energiajuhtimise, hädaabi ja jäätmekäitluse kaudu, nagu seda juba tehakse mitmes ELi linnas ja omavalitsuses; rõhutab, et tehisintellektil põhinevad lahendused võivad aidata kaasa linnaplaneerimisele, arhitektuurile, ehitusele ja inseneriprotsessidele, et vähendada heitkoguseid, ehitusaega, kulusid ja jäätmeid; |
| --- | --- |

39.

| 40. | rõhutab, et energiasüsteemi ümberkujundamine ei toimu ilma digiüleminekuta; rõhutab, et tehisintellekt võib jälgida, optimeerida ja vähendada energiatarbimist ja -tootmist ning toetada taastuvate energiaallikate integreerimist olemasolevatesse elektrivõrkudesse; rõhutab, et arukad arvestid, tõhus valgustus, pilvandmetöötlus ja hajutatud tarkvara koos tehisintellekti komponendiga võivad muuta energiatarbimise mustreid ja edendada vastutustundlikku kasutamist; |
| --- | --- |

40.

| 41. | rõhutab, et energiasüsteemi ümberkujundamise süsteemi üha keerulisemaks muutumine, mis hõlmab muutlikumat taastuvenergia tootmist ja muutusi koormuse juhtimises, muudab energiavarustuse kindluse tagamiseks vajalikuks automatiseeritud kontrolli; rõhutab, et eelkõige vee-, gaasi- ja elektrivõrkude käitamisel, järelevalves, hoolduses ja kontrollimisel võib tehisintellekt suurendada varustuskindlust; märgib siiski, et tehisintellekti abil täiustatud võrgutehnoloogia toob kaasa miljoneid ühise nõrkade kohtadega intelligentseid koostisosi, mis lisab energiavõrkudele suure hulga võimalikke ründepunkte ja suurendab elutähtsa taristu nõrkust, kui ei ole kehtestatud asjakohaseid küberturvalisuse sätteid; leiab, et arukad võrgud vajavad täiendavaid investeeringuid ja teadusuuringuid; |
| --- | --- |

41.

| 42. | leiab, et tehisintellekt ning muud liikuvuse ja transpordi digirakendused võivad optimeerida liiklusvooge ja suurendada liiklusohutust, muu hulgas transpordisüsteemide tõhususe suurendamise kaudu; juhib tähelepanu sellele, et tehisintellekt võib anda teavet energiatõhusate sõidukite projekteerimise ja energiajuhtimise kohta; rõhutab, et rakendustel põhinevate sõiduteenuste, koossõidu ja ühisauto kasutamise võimalused on märkimisväärselt suurenenud ning tehisintellekti kasutatakse sellistes liikuvusteenustes sageli tõhusa marsruudi planeerimiseks ja pealevõtmispunktide valimiseks; |
| --- | --- |

42.

| 43. | on veendunud, et tehisintellektil võib olla põllumajandussektoris ümberkujundav roll, toetades uute saagikoristusmeetodite esilekerkimist, sealhulgas saagi prognoosimise ja põllumajandusressursside majandamise osas; rõhutab, et põllumajandus on oluline sektor, kus tehisintellekt võib aidata vähendada heitkoguseid ning pestitsiidide, väetiste, kemikaalide ja vee kasutamist, keskendudes nende kasutamise täpsele kogusele ja kitsamale alale; rõhutab lisaks, et tehisintellekt võib ohustatud liikide seire või raadamise jälgimise kaudu aidata kaasa elurikkuse taastamisele; rõhutab vajadust töötada välja kasutamiseeskirjad ja standardiseeritud hindamismeetodid, et toetada keskkonnahoidlikku tehisintellekti sellistes valdkondades nagu arukad võrgud, täppispõllumajandus ning arukad ja kestlikud linnad ja kogukonnad; on seisukohal, et täppispõllumajanduse vormis tehisintellekt võib optimeerida toiduainete tootmist põllumajandusettevõttes ja laiemat maa majandamist, parandades maakasutuse planeerimist, prognoosides maakasutuse muutust ja jälgides põllukultuuride tervist, samuti on selle abil võimalik muuta äärmuslike ilmastikunähtuste prognoosimist; |
| --- | --- |

43.

| 44. | rõhutab, et tehisintellekt võib aidata kaasa ringmajandusele, muutes tootmis-, tarbimis- ja ringlussevõtuprotsessid ja -käitumise ressursitõhusamaks ning suurendades materjalikasutuse läbipaistvust, näiteks seoses toorainete eetilise hankimise ning jäätmete vähendamisega; rõhutab, et tehisintellekt võib suurendada ettevõtjate arusaamist nende heitkogustest, sealhulgas väärtusahelates, aidates neil nendega kohaneda ja saavutada individuaalseid heitkoguste eesmärke; rõhutab, et digivahendid võivad aidata ettevõtjatel võtta vajalikke meetmeid, et saavutada kestlikum käitumine, eelkõige VKEde puhul, kellel muidu ei pruugi selleks vahendeid olla; |
| --- | --- |

44.

| 45. | rõhutab, et praegu ei ole võimalik kasutada tehisintellekti keskkonnamõju täielikuks mõõtmiseks; leiab, et on vaja rohkem uuringuid tehisintellekti rolli kohta keskkonnamõju vähendamisel; rõhutab, et on vaja rohkem keskkonnaandmeid selleks, et saada parem ülevaade ja teha tehisintellektilahenduste abil rohkem edusamme; rõhutab, et tehisintellekti kasutamine CO2 heidet käsitlevate andmete süstemaatiliseks sidumiseks andmetega tootmis- ja tarbimisharjumuste, tarneahelate ja logistikateede kohta võib tagada positiivse või negatiivse mõjuga tegevuste tuvastamise; |
| --- | --- |

45.

c)   Tehisintellekti välispoliitiline ja julgeolekumõõde

| 46. | kordab, et EL püüab saavutada üleilmset kokkulepet tehisintellekti vastutustundliku kasutamise ühiste standardite kohta, mis on ülimalt oluline; usub siiski põhimõtteliselt sarnaselt mõtlevate demokraatlike riikide potentsiaali teha koostööd, et kujundada ühiselt rahvusvahelist arutelu inimõigusi ja õigusriiki austava tehisintellekti raamistiku üle, teha koostööd teatavate ühiste normide ja põhimõtete, tehniliste ja eetiliste standardite ning riigi vastutustundlikku käitumist käsitlevate suuniste väljatöötamiseks, eelkõige selliste valitsustevaheliste organisatsioonide nagu ÜRO ja OECD raames, edendades seeläbi mitmepoolsust, kestlikku arengut, koostalitlusvõimet ja andmete jagamist rahvusvahelisel areenil; toetab ÜRO info- ja kommunikatsioonitehnoloogia ja rahvusvahelise julgeoleku avatud töörühma tööd; rõhutab, et usalduse suurendamise meetmed on dialoogi ja usalduse taseme tõstmiseks hädavajalikud; nõuab seetõttu tehisintellekti kasutamisel suuremat läbipaistvust, et tagada suurem vastutus; |
| --- | --- |

46.

| 47. | väljendab heameelt hiljutiste mitmepoolsete algatuste üle tehisintellekti eetiliselt vastutustundliku kasutamise suuniste ja standardite väljatöötamiseks, nagu OECD tehisintellekti käsitlevad põhimõtted, ülemaailmne tehisintellekti käsitlev partnerlus, UNESCO soovitus tehisintellekti eetika kohta, ülemaailmne tehisintellekti alane tippkohtumine „AI for Good Global Summit“, Euroopa Nõukogu soovitused tehisintellekti võimaliku õigusraamistiku kohta ning UNICEFi poliitilised suunised tehisintellekti kohta lastele; väljendab heameelt rahvusvahelisel tasandil tehisintellekti standardite valdkonnas tehtava töö üle ja edusammude üle, mida on tehtud tehisintellekti juhtimise mõju käsitlevate Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni standardite alal; |
| --- | --- |

47.

| 48. | väljendab lisaks heameelt ELi-USA kaubandus- ja tehnoloogianõukogu loomise ja käivitamise üle; väljendab heameelt kaubandus- ja tehnoloogianõukogu Pittsburghis toimunud esimese kohtumise tulemuste üle; näeb ELi-USA kaubandus- ja tehnoloogianõukogu potentsiaalse foorumina Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vaheliseks ülemaailmseks koordineerimiseks, et kehtestada tehisintellekti ülemaailmsed eeskirjad ja ülemaailmsed tehnoloogilised standardid, mis kaitsevad meie ühiseid väärtusi, edendada ühisinvesteeringuid, teadusuuringuid ja arendustegevust ning tihedamat poliitilist koordineerimist rahvusvahelistes institutsioonides tehnoloogia ja tehisintellektiga seotud küsimustes; |
| --- | --- |

48.

| 49. | rõhutab olulist rolli, mida EL võib mängida ülemaailmsete standardite kehtestamisel, kuna see on esimene blokk maailmas, kus võetakse vastu tehisintellekti käsitlevad õigusaktid; rõhutab, et liidu tehisintellekti käsitlev õigusraamistik võiks muuta Euroopa selles valdkonnas maailma liidriks ja seetõttu tuleks seda edendada kogu maailmas, tehes koostööd kõigi rahvusvaheliste partneritega, jätkates samal ajal kriitilist ja eetikapõhist dialoogi kolmandate riikidega, kellel on alternatiivsed tehisintellekti juhtimise mudelid ja standardid; |
| --- | --- |

49.

| 50. | märgib, et Hiina valitsus on oma algatuse „Üks vöönd, üks tee“ kaudu allkirjastanud standardeid ja koostöölepinguid 52 riigiga; hoiatab, et kuna mitmed neist standarditest, sealhulgas tehisintellektitehnoloogiate osas ja eelkõige seoses valitsuse järelevalve ja üksikisikute vabadustega, ei ole kooskõlas inimõiguste ja ELi väärtustega, kujutab Hiina standardite kehtestamise aktiivsus endast ELi jaoks probleemi; |
| --- | --- |

50.

| 51. | rõhutab, et tehisintellektitehnoloogiad, eriti need, mida ei ole kavandatud ja välja arendatud selgete kontrollimenetlustega ning mida kasutatakse valesti ja järelevalveta sõjalistes juhtimiskeskustes või raketiseadmetes, kätkevad endas eriti suuri riske ja võivad vallandada automatiseeritud vastastikuse konflikti; |
| --- | --- |

51.

| 52. | märgib, et tehisintellektisüsteemide kasutamist kaitsealastes arengutes peetakse sõjaliste operatsioonide pöördelise tähtsusega muutuseks, kuna see võimaldab andmeid analüüsida, kajastada olukorra suuremat keerukust, parandada sihtmärgi täpsust, optimeerida logistikat ja osaleda relvastatud konfliktides, millega kaasneb tsiviilelanikkonnale ja oma sõjaväelastele väiksema füüsilise kahju oht, samuti andmete kasutamist toimemehhanismide, näiteks sõjamängude väljatöötamiseks; hoiatab siiski, et see võib tuua kaasa madalama jõu kasutamise künnise ja seega rohkem konflikte; kinnitab, et masinad ei oska teha inimese kombel otsuseid, lähtudes eristamise, proportsionaalsuse ja ettevaatuse põhimõttest; kinnitab, et inimesed peaksid säilitama kontrolli otsuste üle, mis käsitlevad relvade väljatöötamist ja kasutamist, ning jääma vastutavaks surmava jõu kasutamise ning elu ja surma üle tehtavate otsuste eest; on arvamusel, et tehisintellektil põhinevate relvasüsteemide suhtes tuleks kohaldada ülemaailmseid standardeid ja rahvusvahelist eetikakoodeksit, et toetada tehisintellektitehnoloogiate kasutuselevõttu sõjalistes operatsioonides, järgides täielikult rahvusvahelist humanitaarõigust ja inimõigusi kooskõlas liidu õiguse ja väärtustega; |
| --- | --- |

52.

| 53. | tunneb muret mõne riigi sõjalise uurimistegevuse ja tehnoloogia arengu pärast, mis on seotud autonoomsete surmavate relvasüsteemidega, mille üle puudub tegelik inimkontroll; märgib, et autonoomseid surmavaid relvasüsteeme kasutatakse sõjalistes konfliktides juba praegu; tuletab meelde, et Euroopa Parlament on korduvalt nõudnud autonoomsete surmavate relvasüsteemide väljatöötamisele, tootmisele ja kasutamisele rahvusvahelise embargo kehtestamist ning tõhusate läbirääkimiste alustamist nende keelustamise üle; rõhutab, et tehisintellektil põhinevad süsteemid ei tohi mingil juhul asendada inimotsuste tegemist, mis hõlmab eristamise, proportsionaalsuse ja ettevaatuse õiguslikke põhimõtteid; |
| --- | --- |

53.

| 54. | märgib eelkõige, et tehisintellektitehnoloogiaga võivad kaasneda võimalikud ohud, mis on seotud hübriidsõja ja välissekkumise eri vormidega; täpsustab, et seda võiks kasutada näiteks desinformatsiooni levitamiseks, kasutades sotsiaalmeediaroboteid või võltsitud sotsiaalmeediakontosid, vastastikuse sõltuvuse relvastamiseks, kogudes väärtuslikku teavet või keelates võrgule juurdepääsu vastastele, et tekitada häireid teiste riikide majandus- ja rahandussüsteemides, saastada poliitilist arutelu ja soodustada äärmusrühmitusi või manipuleerida valimistega demokraatia destabiliseerimiseks; |
| --- | --- |

54.

| 55. | rõhutab, et tehisintellektitehnoloogiad võivad hõlmata ka tehisintellektil põhinevat pahavara, identiteedivargust, andmete mürgitamist või muid võistleva masinõppe vorme, mis põhjustavad teiste tehisintellektisüsteemide sisendi valesti tõlgendamise; juhib eelkõige tähelepanu süvavõltsingute sagenemisele, mis ei ole tingimata küberründed, kuid põhjustavad kahtlusi kogu digisisu, sealhulgas videote autentsuse suhtes, ning vajavad seetõttu läbipaistvusnõuete osas erilist tähelepanu; hoiatab, et süvavõltsingud võivad aidata kaasa laialdasele üldsuse usaldamatusele tehisintellekti vastu ning sügavamale sotsiaal-poliitilisele polariseerumisele meie ühiskondades; |
| --- | --- |

55.

| 56. | rõhutab, et tehisintellektisüsteemide suuremahuline kasutamine olulistes taristutes, nagu energia- ja transpordivõrgud, kosmosesektor, toiduahel, pangandus- ja finantstaristu ning haiglarajatised, on tekitanud uusi nõrku kohti, mis nõuavad ohtude ennetamiseks jõulisi küberturvalisuse meetmeid; juhib sellega seoses tähelepanu koostöö ja teabevahetuse ning meetmete olulisusele nii ELi tasandil kui ka liikmesriikide vahel; rõhutab, kui oluline on edendada elutähtsate üksuste vastupanuvõimet hübriidohtudele; |
| --- | --- |

56.

| 57. | hoiatab, et tehisintellekti suutlikkus võib põhjustada ka turvariske, kuna see võib viia inimeste sellise usaldustasemeni tehisintellekti vastu, et nad usuvad seda rohkem kui nende endi otsustusvõimet; märgib, et inimosaluse lähenemisviisi kasutamine korrigeerimise mehhanismina ei ole alati teostatav; märgib, et katsed on näidanud, et see võib suurendada tehisintellekti autonoomsust suuremal määral kui algselt kavandatud toetav roll, mis tähendab, et inimesed jäävad ilma võimalusest omandada tehisintellektisüsteemide alaseid kogemusi ning täiustada oma oskusi ja teadmisi; rõhutab seetõttu, et sellise automatiseerimise kallutatuse ületamiseks on kõrge riskitasemega tehisintellektisüsteemides vaja sisseprojekteeritud ohutust ja sisulist inimjärelevalvet, mis põhineb asjakohasel koolitusel ning asjakohastel turvalisuse ja eraelu puutumatuse kaitsemeetmetel; |
| --- | --- |

57.

| 58. | rõhutab siiski, et tehisintellekti saab kasutada elektrikatkestuste prognoosimiseks ja hooldusvajaduste väga täpseks tuvastamiseks; täpsustab lisaks, et seda saab kasutada suurte andmehulkade sünteesimiseks automatiseeritud infoväljavõtte või automaatse teabe klassifitseerimise teel ning konkreetsete mustrite tuvastamiseks; rõhutab, et need elemendid võimaldaksid ohutaset ja süsteemi nõrku kohti paremini prognoosida ja hinnata, otsustusprotsesse kiirendada, reageerimisvõimet parandada ja lõppseadmeid tõhusamalt kindlustada; |
| --- | --- |

58.

| 59. | rõhutab eelkõige, et õiguskaitseasutustel on tehisintellektitehnoloogia abil võimalik tuvastada kuritegevust ja selle vastu võidelda; rõhutab, et selline tehisintellektiga seotud õiguskaitsetegevus nõuab siiski põhiõiguste täielikku austamist, ranget demokraatlikku järelevalvet, selgeid läbipaistvuseeskirju, võimsat IT-taristut, inimjärelevalvet, kõrge kvalifikatsiooniga töötajaid ning juurdepääsu asjakohastele ja kvaliteetsetele andmetele; |
| --- | --- |

59.

d)   Tehisintellekt ja konkurentsivõime

| 60. | märgib, et lähitulevikus ühendatakse väärtusahelas omavahel üha rohkem tooteid ja teenuseid, kusjuures tehisintellekt ja automatiseerimine on paljude tootmisprotsesside, -toimingute ja -ärimudelite keskmes; rõhutab, et tehisintellekti tööstuslike ökosüsteemide arendamiseks on ülimalt tähtis teha alusuuringuid ning teha märkimisväärseid investeeringuid digitaalse avaliku halduse edendamiseks ja digitaristu ajakohastamiseks; |
| --- | --- |

60.

| 61. | märgib, et vaatamata riskikapitali ja muu varajase kasvuetapi rahastamise märkimisväärsele kasvule viimase kahe aasta jooksul on paljud Euroopa tööstusharud maha jäänud ning praegune rahastamise tase ELis on endiselt ebapiisav ja seda tuleks oluliselt suurendada, et viia see vastavusse juhtivate tehisintellekti ökosüsteemide dünaamilisusega, nagu Silicon Valleys ja mujal; rõhutab ELi innovatsiooni ökosüsteemi eripärast klastrivõrgustiku struktuuri, erinevalt tsentraliseeritud (ja riiklikult toetatavatest) innovatsiooni ökosüsteemidest; |
| --- | --- |

61.

| 62. | rõhutab, et tehisintellekt võib muuta ELi tööstuse konkurentsivõimet ning et see võib suurendada tootlikkust, kiirendada innovatsiooni, parandada tootmisprotsesse ja aidata jälgida Euroopa tarneahelate vastupidavust; |
| --- | --- |

62.

| 63. | juhib tähelepanu ohule, et tarneahelad võivad katkeda majandusliku lahtisidumise või katastroofiliste sündmuste, näiteks pandeemiate või kliimamuutustega seotud nähtuste tõttu; rõhutab, et tehisintellekti kasutamine võib aidata tuvastada tarneahelate häirete mustreid ja anda teavet ennetava hoolduse vajaduse kohta, mis võib toetada tarnijate mitmekesistamist; |
| --- | --- |

63.

| 64. | märgib, et digitaalseid turuhäireid algatanud ettevõtjatele on sageli osaks saanud märkimisväärne turuosa kasv; märgib, et hiljutised uuringud näitavad, et see muster kordub tõenäoliselt veelgi intensiivsemalt, kuna tehisintellekti kasutusele võtnud ettevõtjad koguvad sageli suurel hulgal andmeid, mis kipub parandama nende konkurentsivõimet; on mures sellest tuleneva turukontsentratsiooni ohu pärast, mis kahjustab VKEsid ja idufirmasid; |
| --- | --- |

64.

| 65. | rõhutab, et see väljavaade on eriti murettekitav, kuna suurimad turgu valitsevad tehnoloogiaettevõtted, kes tõenäoliselt domineerivad ka tehisintellektitehnoloogiate üle, on turule juurdepääsu kontrollijad, haarates samal ajal suurema osa loodavast väärtusest; rõhutab, et kuna tehisintellektisektorit juhtivaid andmeid kogutakse ülekaalukalt samadelt suurtelt tehnoloogiaettevõtetelt, kes pakuvad kasutajatele juurdepääsu teenustele vastutasuks andmete eest ja avatuse eest suunatud reklaamidele, võib nende praegune turgu valitsev seisund tõenäoliselt iseenesest nende turgu valitsevat seisundit veelgi tugevdada; juhib tähelepanu sellele, et paljude nende tehnoloogiaettevõtete peakorter asub väljaspool ELi, kuid nad saavad siiski kasu Euroopa tarbijate andmete loodud väärtusest, saades seega konkurentsieelise; |
| --- | --- |

65.

| 66. | väljendab heameelt komisjoni hiljutise teatise üle, milles nõutakse konkurentsieeskirjade ajakohastamist, et need vastaksid digiajastule (29), ning rõhutab eelmeetmete, sealhulgas tulevase digiturgude õigusakti keskset rolli, et tasakaalustada koondumist enne selle tekkimist; rõhutab lisaks standardimise ja regulatiivse koostöö võimalikku rolli selle probleemi lahendamisel, edendades toodete ja teenuste ülemaailmset arendamist sõltumata nende füüsilisest asukohast; |
| --- | --- |

66.

| 67. | rõhutab, et VKEdel ja idufirmadel on ELis tehisintellekti-tehnoloogiate kasutuselevõtul keskne roll, kuna nad moodustavad kõigist ettevõtetest enamiku ja on kriitilise tähtsusega innovatsiooniallikas; märgib siiski, et paljulubavad tehisintellekti-idufirmad seisavad silmitsi märkimisväärsete takistustega, mis takistavad laieneda kogu Euroopas, sest digitaalne ühtne turg ei ole täielik ja paljudes liikmesriikides on regulatiivsed erinevused, või kui nad kasvavad, siis omandavad neid suured tehnoloogiaettevõtted; peab kahetsusväärseks, et VKEd seisavad sageli silmitsi rahastamise puudumise, keerukate haldusmenetluste ning piisavate oskuste ja teabele juurdepääsu puudumisega; märgib, et ELi konkurentsiasutused on varem lubanud enamiku Euroopa tehisintellekti- ja robootikaettevõtete ülevõtmisi välismaalt; |
| --- | --- |

67.

| 68. | rõhutab, et algoritmide intensiivne kasutamine, nt hinnakujunduses, võib samuti ühtsel turul täiesti uusi tehisintellektipõhiseid probleeme tekitada; märgib, et konkurentsiasutustel võib näiteks olla raske tõestada tehisintellektil põhinevate hinnakujundussüsteemide vahelist kokkumängu; lisab veel, et mõni tehisintellekti pakkuja, kes juba osaleb aktsiatehingutes, võib kujutada endast süsteemset riski finantsturgudele, sealhulgas kokkumängu kaudu; rõhutab, et algoritmilist kokkumängu võib olla väga raske tuvastada, sest tehisintellektil põhinevad süsteemid ei pea üksteisega suhtlema nii, nagu seda teevad inimesed kokkumängu puhul, mistõttu võib olla võimatu tõestada kokkumängu kavatsust; rõhutab ohtu turustabiilsusele ja vajadust, et EL ning riiklikud konkurentsiasutused töötaksid välja asjakohased strateegiad ja vahendid; rõhutab lisaks, et ilma inimsuhtluseta toimivatel algoritmidel põhinevate ärimudelite ja selliste süsteemide, mis on varem tugevalt võimendanud turuliikumisi ning teevad seda tulevikus tõenäoliselt uuesti, laialdane kasutamine kujutab endast süsteemset ohtu finantsturgudele; |
| --- | --- |

68.

| 69. | märgib, et paljud ELi tehisintellektiettevõtted kogevad praegu õiguslikku ebakindlust seoses sellega, kuidas nad saavad end oma tooteid ja teenuseid arendades kindlalt tunda, mis on tingitud bürokraatlikest takistustest, kehtivate valdkondlike õigusaktide kattumisest ning väljakujunenud tehisintellektistandardite ja -normide puudumisest; |
| --- | --- |

69.

| 70. | rõhutab tehisintellektiga tegelevate ettevõtjate probleeme seoses kvaliteedikontrolli ja tarbijakaitsega; järeldab, et läbipaistvus ja usaldusväärsus on olulised tagamaks, et ELi ettevõtjatel on konkurentsieelis, kuna sellised kaalutlused otsustavad tulevikus, kas turg lõpuks toote või teenuse vastu võtab; |
| --- | --- |

70.

| 71. | märgib, et kuigi 26 % tehisintellektiga seotud väärtuslikest teadusväljaannetest on pärit Euroopast, on kolmekümnest tipptaotlejast vaid neli (13 %) ja ettevõtjatest, kes tegelevad tehisintellekti patentimisega kogu maailmas, vaid 7 % pärit Euroopast; |
| --- | --- |

71.

| 72. | on seisukohal, et ELi intellektuaalomandialased õigusaktid vajavad ühtlustamist, selget ja läbipaistvat jõustamist ning tasakaalustatud, jõustatavat ja prognoositavat raamistikku, et võimaldada Euroopa ettevõtjatel, eelkõige VKEdel ja idufirmadel, tagada intellektuaalomandi kaitse; |
| --- | --- |

72.

| 73. | väljendab muret selle üle, et VKEde intellektuaalomandi kaitse kasutamise tase on endiselt madal, sest sageli ei kasuta VKEd oma intellektuaalomandi kaitsega seonduvaid õigusi, kuna nad ei ole neist täielikult teadlikud ja neil puuduvad ressursid nende jõustamiseks; rõhutab intellektuaalomandi kaitset käsitleva teabe ja statistika tähtsust teadmismahukates sektorites tegutsevate VKEde seas ning kiidab heaks pingutused, sealhulgas lihtsustatud registreerimismenetluse ja madalamad haldustasud, et pakkuda VKEdele ja idufirmadele paremaid teadmisi ja hõlbustada nende juurdepääsu intellektuaalomandi kaitsele; märgib, et selleks, et aidata ELi ettevõtjatel kaitsta oma tehisintellekti intellektuaalomandi õigusi, peaks tugevdama ELi positsiooni ülemaailmsete standardite kehtestajana; rõhutab, et rahvusvahelise konkurentsivõime ja atraktiivsuse aluseks on tugev ja vastupidav ühtne turg, sealhulgas intellektuaalomandiõiguste kaitse ja jõustamine; |
| --- | --- |

73.

| 74. | märgib, et andmeanalüüs ning juurdepääs isikustamata andmetele, nende jagamine ja taaskasutamine on juba praegu paljude andmepõhiste toodete ja teenuste jaoks väga olulised, kuid tulevaste tehisintellektisüsteemide arendamisel ja kasutuselevõtmisel on need tähtsad; rõhutab siiski, et suurem osa ELis seni loodud isikustamata andmetest on kasutamata, samal ajal kui andmete ühtne turg on alles loomisel; |
| --- | --- |

74.

| 75. | rõhutab, kui oluline on hõlbustada juurdepääsu andmetele ja andmete jagamisele ning avatud standarditele ja avatud lähtekoodiga tehnoloogiale, et suurendada investeeringuid ning edendada innovatsiooni tehisintellektitehnoloogiatesse ELis; täpsustab, et riiklike andmekaitseasutuste tõlgenduste parem ühtlustamine ning suunised segaandmete ja umbisikustamise tehnikate kohta võiksid olla tehisintellekti arendajate jaoks tulevikus kasulikud; |
| --- | --- |

75.

| 76. | rõhutab rolli, mida tehisintellekt võib etendada Euroopa ja liikmesriikide ametiasutuste jõustamismeetmete toetamisel, eelkõige tolli ja turujärelevalve valdkonnas; on arvamusel, et tehisintellekti abil saab kaubandus- ja tolliprotseduure muuta tõhusamaks ja kulutasuvamaks, suurendades nõuete täitmist ja tagades, et ühtsele turule pääsevad ainult ohutud tooted; juhib tähelepanu Kanada Piirivalveameti hindamise ja tulude haldamise süsteemi näitele, mis lihtsustab oluliselt impordi- ja ekspordimenetlusi, kasutades kvalifitseeritud tehisintellektipõhist riskihindamist ja ühtlustatud digitaliseeritud teabehaldust, et vähendada vajadust pikkade kontrollide järele; |
| --- | --- |

76.

e)   Tehisintellekt ja tööturg

| 77. | märgib, et tehisintellekt mõjutab üha enam tööturgu, töökohta ja sotsiaalvaldkonda ning et tehnoloogiliste muutuste mõju tööle ja tööhõivele on mitmetahuline; rõhutab, et tehisintellekti kasutamine selles valdkonnas tekitab mitmeid eetilisi, õiguslikke ja tööhõivega seotud probleeme; on mures, et tööturu seisukohast võib digitaliseerimine tuua kaasa tööjõu ümberkorraldamise ja teatavate tööhõivesektorite võimaliku kadumise; on veendunud, et tehisintellekti kasutuselevõtt koos vajaliku tugitaristu, hariduse ja koolitusega võib suurendada kapitali ja tööviljakust, innovatsiooni, kestlikku majanduskasvu ja töökohtade loomist; |
| --- | --- |

77.

| 78. | rõhutab, et kuigi tehisintellekt võib asendada mõningaid ülesandeid, sealhulgas korduvaid, raskeid, töömahukaid või ohtlikke ülesandeid, võib see aidata parandada ka oskusi, tõsta töö kvaliteeti ja luua uusi kõrgema lisandväärtusega töökohti, jättes rohkem aega stimuleerivate ülesannete täitmiseks ja karjääri arendamiseks; rõhutab, et praegu asendab või täiendab tehisintellekt inimesi erinevate osaülesannete puhul, kuid sellel ei ole veel nähtavaid märkimisväärseid üldisi tööturutagajärgi (30); rõhutab siiski, et sissetulekute ebavõrdsus võib suureneda, kui tehisintellekt suurendab kõrge kvalifikatsiooniga elukutsete nõudlust ja asendab madala kvalifikatsiooniga elukutsete nõudluse; lisab, et mis tahes sellest tulenevat majanduslikku ja sotsiaalset mõju tuleb leevendada asjakohaste meetmete, teadusuuringute ja prognoosimisega ning selleks tuleb valmistuda, investeerides tööjõu ümber- ja täiendõppesse, keskendudes alaesindatud rühmadele, nagu naised ja vähemused, keda see üleminek tõenäoliselt kõige rohkem mõjutab, ning edendades mitmekesisust tehisintellektisüsteemide arendamise kõigis etappides; on mures, et tehisintellekt võib põhjustada oskuste kadumise protsessi ning luua ja juurutada madalapalgalist, vähese autonoomiatasemega tööd ja laiendada ebatüüpilist, paindlikku (või juhuslikku) tööd; rõhutab, et algoritmiline juhtimine võib tekitada jõudude tasakaalustamatust juhtkonna ja töötajate vahel ning ebaselgust otsuste tegemisel; |
| --- | --- |

78.

| 79. | rõhutab, et tehisintellekti kasutuselevõtt annab võimaluse edendada organisatsioonides olulisi kultuurimuutusi, sealhulgas parandades tööohutust, töö- ja eraelu tasakaalu ning pakkudes töötajatele õigust mitte olla kättesaadav ning tõhusamaid koolitusvõimalusi ja juhendamist; juhib sellega seoses tähelepanu OECD soovitustele, milles rõhutatakse, et automatiseerimine võib põhjustada ka tööaja lühendamist, parandades seeläbi töötajate elutingimusi ja tervist; on arvamusel, et tehisintellekti inimressursipõhised rakendused võivad luua ka uusi töövõimalusi, eelkõige neile, kes selliste piirangute tõttu, nagu puue või elutingimused, on olnud seni sunnitud töötama vähem kvalifitseeritud töökohtadel; rõhutab vajadust kasutada tehisintellekti abi töökohal, et anda inimestele aega oma toodangu kvaliteedi parandamiseks, selle asemel et lihtsalt suurendada töökoormust; |
| --- | --- |

79.

| 80. | mõistab hukka tehisintellektil põhineva jälgimise laialdasema kasutamise töökohal, mis toimub sageli ilma töötajate teadmata, rääkimata nende nõusolekust, eelkõige kaugtöö kontekstis; on seisukohal, et seda praktikat ei tohiks lubada, kuna see on äärmiselt kuritarvitav eraelu puutumatuse, andmekaitse ja töötajate inimväärikuse ning sotsiaalsete ja tööalaste õiguste suhtes ning avaldab negatiivset mõju töötajate vaimsele tervisele tulenevalt sissetungi tasemest, selle üldisest või valimatust mõjust ning kaitse puudumisest mõjutatud isikute jaoks; |
| --- | --- |

80.

| 81. | väljendab muret, et sarnane jälgimise oht esineb ka koolikeskkonnas, kuna tehisintellektisüsteemid võetakse koolides üha enam kasutusele ja see kahjustab laste põhiõigusi; märgib, et tehisintellekti mõju laste eraelu puutumatusele, turvalisusele ja julgeolekule on väga erinev, alates kasust, mis on seotud võimega mõista lapsi ähvardavaid ohte suurema spetsiifilisuse ja täpsusega, kuni ohtudeni, mis on seotud eraelu puutumatuse tahtmatute rikkumistega; rõhutab, et nii positiivne kui ka negatiivne mõju laste eraelu puutumatusele, turvalisusele ja julgeolekule nõuab hoolikat uurimist ja vastavaid kaitsemeetmeid; rõhutab lisaks, et tehisintellektisüsteemide arendamisel tuleb lastele erilist tähelepanu pöörata ja neid kaitsta, sest nad on eriti tundlikud ja eriti vähe kaitstud; |
| --- | --- |

81.

| 82. | rõhutab, et äärmiselt oluline on pakkuda üksikisikutele ulatuslikke oskuste arendamise programme kõigis eluetappides, et võimaldada neil jääda produktiivseks pidevalt arenevas töökeskkonnas ja vältida nende tõrjumist tööturult; on seisukohal, et tööjõu kohandamine tehisintellekti alase hariduse, elukestva õppe ja ümberõppe valdkonnas on äärmiselt oluline; rõhutab, et praegused õppe- ja töökontseptsioonid on ikka veel ülemäära määratletud digiajastu eelsest maailmast lähtuvalt, mis suurendab oskuste nappust ja uut digilõhet kodanike jaoks, kellel puudub juurdepääs turvalisele digikeskkonnale; rõhutab, et digikirjaoskuse parandamine aitab kaasa ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisele, eelkõige hariduse, inimkapitali ja taristu valdkonnas; rõhutab COVID-19 kriisist tingitud teadmiste suurenemist uute töö- ja õppevormide kohta, mida võiks edasi uurida; |
| --- | --- |

82.

| 83. | rõhutab, et digiüleminekust saadava kasu täielikuks ärakasutamiseks peab liit tegelema kõigile digikirjaoskuse ja digioskuste tagamisega; on veendunud, et digikirjaoskus on eeltingimus selleks, et kodanikud usaldaksid tehisintellekti mõju ja oleksid sellest teadlikud; rõhutab, kui oluline on lisada riiklikesse haridussüsteemidesse digioskuste ja tehisintellekti alane põhikoolitus; on veendunud, et tehisintellektitehnoloogia rakendamine ja arendamine vähemuskeelte valdkonnas võib suurendada nende teadmisi ja kasutamist; rõhutab, et rohkem kui 70 % ettevõtjatest on teatanud, et piisavate digi- ja tehisintellektialaste oskustega töötajate puudus takistab investeerimist; tunneb muret selle pärast, et 2019. aastal oli ELis 7,8 miljonit info- ja kommunikatsioonitehnoloogia spetsialisti, kelle arvukuse varasem aastane kasvumäär oli 4,2 %, mis jääb kaugelt alla komisjoni prognoositud 20 miljoni eksperdi, keda on vaja sellistes võtmevaldkondades nagu andmeanalüüs; |
| --- | --- |

83.

| 84. | tunneb muret suure soolise ebavõrdsuse pärast selles valdkonnas, kus ainult üks kuuest info- ja kommunikatsioonitehnoloogia spetsialistist ja üks kolmest teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika (STEM) eriala lõpetanust on naine (31); märgib murega, et sooline lõhe püsib eelkõige idufirmade valdkonnas, kus 2019. aastal läks 92 USA dollarit igast Euroopa tehnoloogiaettevõtetesse investeeritud 100 USA dollarist asutajameeskondadele, mis koosnesid täielikult meestest; soovitab sihipäraseid algatusi naiste toetamiseks STEMi valdkonnas, et likvideerida oskuste lõhe selles sektoris; rõhutab, et see ebavõrdsus toob paratamatult kaasa kallutatud algoritmid; rõhutab, kui oluline on suurendada tütarlaste mõjuvõimu ja motiveerida neid STEM-valdkonna karjäärile mõtlema ning kaotada sooline ebavõrdsus selles valdkonnas; |
| --- | --- |

84.

f)   Tehisintellekt ja demokraatia tulevik

| 85. | märgib, et tehisintellekti abil on ühelt poolt võimalik aidata kaasa läbipaistvama ja tõhusama avaliku sektori loomisele, kuid teiselt poolt on tehisintellekti valdkonna tehniline areng, mis on sageli tingitud majanduskasvu ja kasumi loogikast, väga kiire ja dünaamiline, mistõttu on poliitikakujundajatel raske saada piisavat ülevaadet sellest, kuidas uued tehisintellektirakendused toimivad ja milliseid tulemusi need rakendused võivad anda, kuigi neil on kohustus luua raamistik, mis tagab, et tehisintellekt on kooskõlas põhiõigustega ja seda saab kasutada ühiskonna hüvanguks; rõhutab, et ekspertide prognoosid tehisintellekti tulevase mõju kohta on samuti erinevad, mis viitab sellele, et isegi neil võib olla raske ennustada uute tehisintellektitehnoloogiate kasutuselevõtu tulemusi; väidab seetõttu, et sellise ebakindluse tõttu peavad seadusandjad tehisintellekti reguleerimisel nõuetekohaselt arvesse võtma ettevaatuspõhimõtet; on veendunud, et kindlate, toimivate ja tulevikukindlate õigusaktide loomiseks on väga oluline konsulteerida erinevate teadmiste ja taustaga ekspertidega; hoiatab, et õiguskindlusetus võib olla innovatsiooni üks suurimaid takistusi; märgib sellega seoses, kui oluline on edendada tehisintellektipädevust kodanike, sealhulgas valitud esindajate ja riiklike ametiasutuste seas; |
| --- | --- |

85.

| 86. | hoiatab, et õigusloometsüklid ei ole seetõttu sageli kooskõlas tehnoloogia arengu tempoga, mis sunnib poliitikakujundajaid üritama järgi jõuda ja keskenduma juba turul olevate kasutusjuhtumite reguleerimisele; juhib tähelepanu sellele, et arukale regulatiivsele lähenemisviisile tehisintellektile peab eelnema proportsionaalsuse ja vajalikkuse põhjalik analüüs, et vältida innovatsiooni ja ELi ettevõtete konkurentsivõime takistamist; |
| --- | --- |

86.

| 87. | rõhutab, et tehisintellekti kasutamine biomeetriliste andmete kogumiseks võib olla nii pealetükkiv kui ka kahjulik või kasulik nii üksikisikule kui ka üldsusele; |
| --- | --- |

87.

| 88. | märgib murega, et sellised tehisintellektitehnoloogiad tekitavad olulisi eetilisi ja õiguslikke küsimusi; märgib, et teatavad tehisintellektitehnoloogiad võimaldavad andmete töötlemist enneolematul määral automatiseerida, mis sillutab teed massilisele jälgimisele ja muule ebaseaduslikule sekkumisele ning ohustab põhiõigusi, eelkõige õigust eraelu puutumatusele ja andmekaitsele; |
| --- | --- |

88.

| 89. | rõhutab, et paljud autoritaarsed režiimid kohaldavad tehisintellektisüsteeme oma kodanike kontrollimiseks, massiliseks jälgimiseks, nende järel luuramiseks ja nende järjestamiseks ning nende liikumisvabaduse piiramiseks; rõhutab, et igasugune normatiivne kodanike hindamine avaliku sektori asutuste poolt, eriti õiguskaitse, piirikontrolli ja kohtusüsteemi valdkonnas, samuti selle kasutamine eraettevõtete või üksikisikute poolt toob kaasa autonoomia ja eraelu puutumatuse kadumise, toob kaasa diskrimineerimise ohu ning ei ole kooskõlas Euroopa väärtustega; tuletab meelde, et sellised tehnoloogiad nagu küberseire ja biomeetriline tuvastamine, mida saab kasutada nimetatud eesmärkidel, kuuluvad ELi ekspordikontrolli määruse kohaldamisalasse; on väga mures ja mõistab hukka juhtumid, kus ELi ettevõtted müüvad biomeetrilisi süsteeme, mille kasutamine ELis oleks ebaseaduslik, ELi mittekuuluvate riikide autoritaarsetele režiimidele; |
| --- | --- |

89.

| 90. | märgib, et domineerivatel tehnoloogiaplatvormidel ei ole tänapäeval mitte ainult märkimisväärne kontroll teabele juurdepääsu ja selle levitamise üle, vaid nad kasutavad tehisintellektitehnoloogiaid ka selleks, et saada rohkem teavet isiku identiteedi, käitumise ja otsuste ajaloo kohta; on veendunud, et selline profiilianalüüs ohustab demokraatlikke süsteeme ning põhiõiguste kaitset ja kodanike autonoomiat; rõhutab, et see tekitab jõudude tasakaalustamatuse ja kujutab endast süsteemseid riske, mis võivad mõjutada demokraatiat; |
| --- | --- |

90.

| 91. | juhib tähelepanu sellele, et digiplatvorme, sealhulgas tehisintellektil põhinevate turundusrakenduste kaudu, saab kasutada välissekkumiseks ning desinformatsiooni ja süvavõltsingute levitamiseks, toimides propaganda, trollimise ja ahistamise võrgustikena eesmärgiga õõnestada valimisprotsesse; rõhutab, et masinõpe võimaldab eelkõige isikuandmete sihipärast kasutamist mitteteadlike valijatega manipuleerimiseks, luues personaalseid ja veenvaid sõnumeid; rõhutab, kui olulised on ranged läbipaistvuskohustused, mida tõhusalt jõustatakse; |
| --- | --- |

91.

| 92. | rõhutab, et tehisintellekti võiks siiski kasutada ka ebademokraatliku ja ebaeetilise tegevuse vähendamiseks platvormidel ning valeuudiste ja vihakõne levitamise piiramiseks, kuigi selle testimine kontekstipõhise sisu mõistmiseks on seni andnud halbu tulemusi; tunneb muret selle pärast, et vastuolusid süvendav keelekasutus võib viia kasutajate suurema kaasamiseni, mistõttu oleks sellise keelekasutuse eemaldamine otseses vastuolus selliste platvormide ärimudeliga, mis põhineb kasutajate kaasamise maksimeerimisel; on arvamusel, et tehisintellektil põhinevad lahendused peavad enne nende võimalikku kasutamist põhinema sõna- ja arvamusvabaduse täielikul austamisel ning tugevatel tõenditel nende kasuks; |
| --- | --- |

92.

| 93. | rõhutab, et tehisintellektisüsteemides, eriti süvaõppesüsteemides, esineb sageli erapoolikust, kuna puuduvad mitmekesised ja kvaliteetsed treening- ja testimisandmed, näiteks kui kasutatakse andmekogumeid, mis ei esinda piisavalt vähe kaitstuid rühmi, või kui ülesande määratlus või nõuete seaded ise on kallutatud; märgib, et kallutatus võib tekkida ka arendajate meeskondade võimaliku mitmekesisuse puudumise tõttu, mis kordab olemuslikke eelarvamusi, kuna treening- ja testimisandmed on piiratud, või kui kallutatud tehisintellekti arendaja on algoritmi ohtu seadnud; juhib tähelepanu sellele, et põhjendatud eristamine on samuti tahtlikult loodud, et parandada teatavatel tingimustel tehisintellekti õpitulemusi; |
| --- | --- |

93.

| 94. | rõhutab, et meie ühiskonnas esinevaid struktuurseid eelarvamusi ei tohiks korrata või isegi suurendada madala kvaliteediga andmekogumite abil; täpsustab sellega seoses, et algoritmid õpivad olema sama diskrimineerivad kui andmed, millega nad töötavad, ning madala kvaliteediga treeningandmete või ühiskonnas täheldatud eelarvamuste ja diskrimineerimise tõttu võivad need teha ettepanekuid otsusteks, mis on olemuslikult diskrimineerivad, mis süvendab diskrimineerimist ühiskonnas; märgib siiski, et tehisintellekti kallutatust on mõnikord võimalik korrigeerida; järeldab, et seetõttu on selle riski minimeerimiseks vaja kohaldada tehnilisi vahendeid ja luua tehisintellektisüsteemidele erinevad kontrollimistasandid, sealhulgas tarkvara, algoritmid ja andmed, mida nad kasutavad ja toodavad; väidab, et tehisintellekti saab ja tuleks kasutada kallutatuse ja diskrimineerimise vähendamiseks ning võrdsete õiguste ja positiivsete sotsiaalsete muutuste edendamiseks meie ühiskonnas, sealhulgas tehisintellektisüsteemide treenimiseks kasutatavate andmekogumite normatiivsete nõuete kaudu; rõhutab, et üks kõige tõhusamaid viise kallutatuse vähendamiseks tehisintellektisüsteemides on tagada nii palju kui liidu õiguses võimalik, et koolituseks ja masinõppeks oleks kättesaadav võimalikult suur hulk isikustamata andmeid; |
| --- | --- |

94.

| g) | Korduvad järeldused kõigis kuues juhtumiuuringus |
| --- | --- |

g)

Korduvad järeldused kõigis kuues juhtumiuuringus

| 95. | märgib, et tehisintellektitehnoloogiate kasutuselevõtuga kaasnevad selged ühiskondlikud hüved ja võimalused, mida saab ära kasutada ainult siis, kui ELis tegeletakse valdkonnaüleste takistustega kooskõlas põhiõiguste, -väärtuste ja õigusaktidega; väidab, et õigusaktide kattumist, turu killustatust, bürokraatlikke takistusi, kättesaadava digitaristu ja digioskuste puudumist ühiskonnas laiemalt ning ebapiisavaid investeeringuid teadus- ja arendustegevusse võib täheldada eelkõige kui takistusi usaldusväärse tehisintellekti edukale rakendamisele kõigis analüüsitud valdkondades; |
| --- | --- |

95.

| 96. | järeldab lisaks uuritud juhtumiuuringute põhjal, et on olemas teatavad kasutusjuhtumid, mis on riskantsed või kahjulikud, kuid see ei pruugi olla tingimata seotud konkreetsete tehisintellektitehnoloogiate endaga, vaid nende rakendusvaldkondadega; tunnistab, et tulevases reguleerimises tuleb käsitleda nende riskidega seotud õigustatud probleeme, et tehisintellektitehnoloogiaid saaks ELis laialdaselt rakendada; |
| --- | --- |

96.

| 97. | märgib, et kuigi tehisintellektist tulenevate võimalike riskide uurimine ja kategoriseerimine on oluline, näitasid juhtumiuuringud, et tehisintellektitehnoloogia võib pakkuda ka tõhusaid vastumeetmeid, mis suudavad neid riske leevendada või need kõrvaldada; rõhutab, et kuna tehisintellekt on kujunemisjärgus tehnoloogiate laiemas kontekstis alles varases arengujärgus, ei ole selle täielik potentsiaal ja riskid selged; juhib tähelepanu sellele, et lisaks üksikisikutele avalduvatele ohtudele tuleb tähelepanu pöörata ka laiemale ühiskondlikule ja mittemateriaalsele individuaalsele kahjule; rõhutab turuvõimu märkimisväärset tasakaalustamatust andmeturgudel ja sellega külgnevas tehisintellektipõhises majanduses; rõhutab, et aus konkurents ning idufirmade ja VKEde konkurentsitõkete kõrvaldamine on hädavajalikud, et jagada õiglaselt tehisintellektist saadav võimalik majanduslik ja ühiskondlik kasu, mis näib olevat märkimisväärne nii ELis kui ka kogu maailmas; |
| --- | --- |

97.

3.   
  ELi koht üleilmses tehisintellektialases konkurentsis

| 98. | täheldab ägedat üleilmset tehisintellektialast konkurentsi, kus EL ei ole veel oma püüdlusi täitnud; vaatleb järgmistes punktides ELi üleilmset konkurentsivõimet seoses tehisintellektiga ning võrdleb seda Hiina ja USA konkurentsivõimega, keskendudes kolmele põhielemendile: regulatiivne lähenemisviis, turupositsioon ja investeeringud; tunnistab siiski, et riikidevahelisi turge ja korporatsioone ei ole lihtne piiriüleselt piiritleda, kuna enamikul tehnoloogiaettevõtetel on kliente, aktsionäre, töötajaid ja tarnijaid paljudes eri riikides; |
| --- | --- |

98.

a)   Regulatiivne lähenemisviis

| 99. | märgib, et USA ei ole veel kehtestanud horisontaalseid õigusakte digivaldkonnas ning on seni keskendunud sektoripõhistele õigusaktidele ja investeeringute hõlbustamisele, sealhulgas erasektori innovatsiooni maksumeetmete kaudu, eelkõige oma tehnoloogiahiidude ja juhtivate ülikoolide seas; märgib, et vaatamata hiljutistele arengutele, mis näitavad aktiivsemat rolli poliitika kujundamisel, on USA lähenemisviis seni peamiselt kajastanud keskendumist ettevõtjatele õiguslike suuniste andmisele, teadusprojektidesse investeerimisele ja innovatsiooni teelt tajutavate takistuste kõrvaldamisele; |
| --- | --- |

99.

| 100. | rõhutab, et 2019. aasta Ameerika tehisintellektialgatuse seaduses tehti kergeid ümberkorraldusi, sest lisaks rahastamise ümbersuunamisele, töötajate ümberõppele ja digitaristu tugevdamisele teatas USA valitsus usaldusväärse tehisintellekti jaoks ühiste standardite väljatöötamisest; märgib siiski, et saadud kümme põhimõtet sõnastati väga üldiselt, et võimaldada igal valitsusasutusel luua valdkondlikke eeskirju; loodab, et kuigi praegune USA administratsioon kavatseb 2022. aastal esitada uue õiguste deklaratsiooni tehisintellektiga seotud kahjude piiramiseks, jääb USA lähenemisviis turupõhiseks; |
| --- | --- |

100.

| 101. | rõhutab, et Hiina president Xi Jinping toonitas juba 2013. aastal tehnoloogia tähtsust geopoliitikas, avaliku poliitika rolli pikaajaliste eesmärkide määratlemisel ning asjaolu, et tehisintellektitehnoloogiad pakuvad võimalust oma sõjalist võimu taastada; rõhutab lisaks, et Hiina valitsus esitas seejärel 2015. aastal tegevuskava „Made in China 2025“ ja 2017. aastal järgmise põlvkonna tehisintellekti arengukava, mille mõlema selge eesmärk oli muuta Hiina 2030. aastaks tehisintellekti valdkonnas ülemaailmseks liidriks; märgib, et 2018. aasta Hiina tehisintellekti standardimist käsitlevas valges raamatus on täiendavalt kirjeldatud, kuidas sotsialistlik turumajandus saab välja töötada rahvusvahelisi standardeid ja osaleda strateegiliselt rahvusvahelistes standardiorganisatsioonides; märgib, et Hiinas on kehtestatud soovitussüsteeme käsitlevad eeskirjad ja tehisintellekti eetikakoodeks; |
| --- | --- |

101.

| 102. | märgib, et üleilmsel tasandil edendab Hiina aktiivselt rahvusvahelisi tehisintellektialaseid partnerlusi kui viisi, kuidas eksportida oma tehisintellektil põhinevaid jälgimistavasid, sotsiaalse hindamise süsteemi ja tsensuuristrateegiaid; rõhutab, et digitaalse siiditee algatuse raames tehtavaid suuri investeeringuid välismaal kasutatakse ka vahendina Hiina mõju ja tehisintellektitehnoloogia levitamiseks kogu maailmas, millel võib olla kaugeleulatuvaid tagajärgi lisaks tehnoloogiliste standardite kehtestamisele või tehnoloogilise konkurentsivõime säilitamisele; järeldab, et Hiina valitsuse lähenemisviis põhineb seega tehisintellekti juurutamisel riigisiseselt ning tehisintellektitehnoloogiate eksportimisel, mis põhinevad eelnevalt kindlaks määratud standarditel, mis on kooskõlas Hiina valitsuse ideoloogiaga; |
| --- | --- |

102.

| 103. | märgib, et komisjon alustas tehisintellekti reguleerimist 2018. aastal, kui avaldas Euroopa tehisintellekti strateegia ning lõi kõrgetasemelise eksperdirühma ja võttis kasutusele kooskõlastatud kava (32) Euroopas loodud tehisintellekti edendamiseks; märgib, et 2020. aasta valges raamatus tehisintellekti kohta pakuti tulevase tehisintellekti reguleerimiseks välja palju meetmeid ja poliitikavalikuid ning selle tulemuseks oli horisontaalne tehisintellekti käsitlev õigusakt (33), mis esitati 2021. aasta mais koos tehisintellekti käsitleva läbivaadatud kooskõlastatud kavaga (34); juhib tähelepanu sellele, et 2021. aasta juuni seisuga on 20 liikmesriiki avaldanud riiklikud tehisintellekti-strateegiad ja samal ajal on seitse liikmesriiki nende vastuvõtmise viimases ettevalmistavas etapis; |
| --- | --- |

103.

| 104. | rõhutab, et ELi regulatiivses lähenemisviisis on kesksel kohal suur tähelepanu Euroopa digitaalse ühtse turu arendamisele ja eetilistele kaalutlustele kooskõlas põhiliste inimõiguste väärtuste ja demokraatlike põhimõtetega; tunnistab, et maailma esimese tehisintellekti õigusraamistiku loomine võib anda ELile mõjuvõimu ja esimese turuletulija eelise põhiõigustel põhinevate rahvusvaheliste tehisintellekti standardite kehtestamisel ning inimkeskse ja nn usaldusväärse tehisintellekti edukal eksportimisel kogu maailmas; rõhutab, et seda lähenemisviisi tuleb toetada regulatiivse koordineerimise ja lähenemisega koos rahvusvaheliste partneritega; |
| --- | --- |

104.

b)   Turuolukord

| 105. | märgib, et paljud maailma 100 juhtivast tehisintellekti ettevõttest asuvad USAs, samas kui ELis asuvad neist ainult vähesed; märgib, et USAs on suurim ka tehisintellektiga tegelevate idufirmade koguarv; |
| --- | --- |

105.

| 106. | juhib tähelepanu sellele, et viimastel aastatel on USA tehnoloogiahiiud omandanud mitmeid Euroopa digivaldkonna ettevõtteid; väljendab heameelt Euroopa Komisjoni kavatsuse üle võidelda selliste omandamiste vastu, millel võib olla märkimisväärne mõju tõhusale konkurentsile digiturul, ning piirata nn tapvat omandamist; juhib siiski tähelepanu sellele, et mõnel juhul võib omandamine olla idufirmade loojate ja nende rahastajate peamine eesmärk, kuna see on üks seaduslik meetod, et saada kasu oma ideedest; |
| --- | --- |

106.

| 107. | rõhutab, et samal ajal kui USA ja Hiina püüavad kiirendada tehisintellektitehnoloogiate kasutamist avalikus ja erasektoris, on tehisintellekti kasutuselevõtt ELis maha jäänud; märgib, et 2020. aastal kasutas tehisintellektitehnoloogiaid vaid 7 % vähemalt 10 töötajaga ELi ettevõtetest, kusjuures nii liikmesriikide kui ka eri ettevõtlussektorite vahel oli märkimisväärseid erinevusi; |
| --- | --- |

107.

| 108. | tunneb muret selle pärast, et kuigi USA-l ja Hiinal on mõlemal ühtne digitaalne turg, kus kehtivad ühtsed eeskirjad, ei ole ELi digitaalne ühtne turg ikka veel täielik ja säilinud on põhjendamatud tõkked; rõhutab, et tehisintellekti toodete ja teenuste arengut võib veelgi aeglustada käimasolev töö 27 erineva riikliku tehisintellekti strateegiaga; |
| --- | --- |

108.

| 109. | juhib tähelepanu ka asjaolule, et vastuolud ELi õiguses, erinevate seadusandlike algatuste kattumine, vastuolud ELi ja liikmesriikide õigusaktide vahel, erinevad õiguslikud tõlgendused ja jõustamise puudumine liikmesriikides takistavad võrdseid tingimusi ja võivad tekitada Euroopa ettevõtjatele õiguskindlusetust, kuna neil võib olla raske kindlaks teha, kas nende tehisintellekti uuendused on ELi õigusega kooskõlas; |
| --- | --- |

109.

| 110. | märgib, et tehisintellekti ettevõtete turu killustatust süvendab veelgi ühiste standardite ja normide puudumine mõnes sektoris, sealhulgas andmete koostalitlusvõime osas; väljendab kahetsust regulatiivse riski üle, mis tuleneb õigusaktide, näiteks e-privaatsuse määruse hilinemisest; toob näiteks asjaolu, et erinevalt USA-st ja Hiinast seisavad ELi tehisintellekti arendajad silmitsi andmeprobleemidega Euroopa digitaalse ühtse turu puuduliku toimimise tõttu; märgib, et sageli ei ole neil piisavalt kvaliteetseid andmeid, et treenida ja testida algoritme, ning neil on raskusi valdkondlike andmeruumide ja sektoritevahelise koostalitlusvõime puudumise ning piiriüleste andmevoogude piirangutega; |
| --- | --- |

110.

c)   Investeeringud

| 111. | märgib, et Euroopa ettevõtted ja valitsused investeerivad tehisintellektitehnoloogiatesse palju vähem kui USA või Hiina; juhib tähelepanu sellele, et kuigi erainvesteeringud ELi tehisintellektitööstusesse suurenevad märkimisväärselt, investeerib EL võrreldes teiste juhtivate piirkondadega ikka veel oluliselt vähem tehisintellekti, sest USA ja Hiina moodustavad tehisintellekti ja plokiahelasse tehtavatest iga-aastastest 25 miljardi euro väärtuses omakapitaliinvesteeringutest rohkem kui 80 %, samas kui ELi osa moodustab vaid 7 % ehk umbes 1,75 miljardit eurot; rõhutab, et ELi rahastamisturgude likviidsusel tehnoloogiaettevõtete jaoks puudub endiselt USA võrreldavate turgude ulatus; märgib, et USA on esirinnas ka riski- ja erakapitali rahastamise valdkonnas, mis on eriti oluline tehisintellekti idufirmade jaoks – 2019. aastal 12,6 miljardi euroga Hiina 4,9 miljardi euro ja ELi 2,8 miljardi euro vastu; märgib, et selle tulemusena ületavad Euroopa tehisintellekti ettevõtted Atlandi ookeani, et laiendada oma äritegevust USAs; |
| --- | --- |

111.

| 112. | märgib, et koos riiklike algatustega on ELi iga-aastased avaliku sektori investeeringud tehisintellekti, hinnanguliselt üks miljard eurot (35), palju väiksemad kui USAs igal aastal investeeritavad 5,1 miljardit eurot ja Hiinas investeeritavad kuni 6,8 miljardit eurot (36); märgib siiski, et ajavahemikul 2017–2020 suurenes tehisintellektiga seotud teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamine ELi avaliku sektori vahenditest võrreldes eelmise perioodiga 70 % ning 2019. aastal investeeris EL tehisintellekti 7,9–9 miljardit eurot, mis on 39 % rohkem kui eelmisel aastal; tunnustab ja kiidab heaks komisjoni kavatsuse veelgi suurendada investeeringuid programmi „Digitaalne Euroopa“, programmi „Euroopa horisont“, programmi „InvestEU“, Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide, Euroopa Investeerimisfondi, Euroopa ühendamise rahastu telekommunikatsiooni valdkonnas ning mitmesuguste ühtekuuluvuspoliitika programmide kaudu, mida täiendatakse ja võimendatakse riiklikes taaste- ja vastupidavuskavades digiüleminekuks ette nähtud 20 % minimaalse kulueesmärgiga, nagu komisjon ja liikmesriigid on taaste- ja vastupidavusrahastu raames kokku leppinud; rõhutab siiski Euroopa Investeerimispanga hiljutist aruannet, mille kohaselt on ELi investeeringute puudujääk tehisintellekti ja plokiahela tehnoloogiatesse 5–10 miljardit eurot aastas; |
| --- | --- |

112.

| 113. | rõhutab, et ELi tehisintellekti ettevõtted seisavad silmitsi tugeva konkurentsiga kvalifitseeritud töötajate pärast, mida raskendab asjaolu, et 42 %-l ELi elanikkonnast puuduvad elementaarsed digioskused; rõhutab vajadust koolitada ja meelitada digisektorisse tööle oluliselt rohkem haritud koolilõpetajaid, sealhulgas naisi; |
| --- | --- |

113.

| 114. | märgib, et kuigi ELis on tehisintellekti valdkonnas tipptasemel kogukond teadlasi, on endiselt probleemiks ELi teadlaste ajude äravool; rõhutab, et vaja on meetmeid juhtivate teadlaste ligimeelitamiseks; märgib, et EL kulutas 2020. aastal teadus- ja arendustegevusele ainult 2,32 % oma SKPst, samas kui USA kulutas 3,08 %; tuletab meelde, et liikmesriigid peavad täitma oma kohustust investeerida 3 % oma SKPst teadus- ja arendustegevusse, et tagada liidu strateegiline autonoomia digitaalvaldkonnas; |
| --- | --- |

114.

| 115. | märgib, et ELi digitaristut on vaja märkimisväärselt ajakohastada, sest vaid 25 % ELi inimestest on võimelised 5G-võrguga ühenduma, samas kui USAs on see näitaja 76 %; märgib, et ELil puudub piisav koostalitusvõimeliste andmeruumidega kõrgjõudlusega digitaristu, kõrged ülekandemäärad ja -mahud, usaldusväärsus ja lühikesed viivitused; rõhutab vajadust toetada Euroopa tehisintellekti ökosüsteeme tipptaseme klastritega; |
| --- | --- |

115.

d)   Järeldus

| 116. | järeldab, et USA on tehisintellekti valdkonna üldine liider, kuna ta on esirinnas paljudes kategooriates, kusjuures USAs asuvad ettevõtted juhivad tehnoloogiaarendust sellistes valdkondades nagu pilvandmetöötlus ja kõrgjõudlusega andmetöötluse suutlikkus, aga ka investeeringute osas, mis meelitavad ligi tehisintellekti andeid, teadusuuringuid ja taristut; rõhutab siiski, et Hiina, mis mõne aasta eest oli USAst kõigi näitajate poolest ikka veel märkimisväärselt maha jäänud, on kiiresti järele jõudmas; tunnistab, et mõlema riigi eelis on ühtne turg ja suurem tahe tehisintellekti valdkonnas liidriks jääda; |
| --- | --- |

116.

| 117. | rõhutab, et vaatamata ELi tugevale positsioonile tööstustarkvara ja robootika valdkonnas jäävad ELi osalejad paljudes kategooriates endiselt USA ja Hiina konkurentidest maha; rõhutab, et EL peaks välja töötama kaugeleulatuva kava inimkeskse Euroopa tehisintellekti jaoks; märgib siiski, et EL teeb regulatiivsete lähenemisviiside puhul edusamme; juhib tähelepanu sellele, et elujõuline ELi strateegia tehisintellekti konkurentsivõime suurendamiseks hõlmab keskendumist teadusuuringutele ja innovatsioonile, oskustele, taristule ja investeeringutele, püüdes samal ajal luua tulevikku suunatud, horisontaalset ja innovatsiooni soodustavat õigusraamistikku tehisintellekti arendamiseks ja kasutamiseks, ning tagades samal ajal ELi kodanike põhiõiguste ja õigusriigi kaitse; |
| --- | --- |

117.

| 118. | rõhutab, et Brexitil oli negatiivne mõju ELi pingutustele tugevdada oma ülemaailmset tehisintellekti jalajälge, kuna Ühendkuningriik oli tehisintellekti valdkonnas üks juhtivaid ELi riike; rõhutab siiski, et Ühendkuningriik peaks jääma ELi hinnatud partneriks, et tugevdada mõlema partneri konkurentsivõimet ja edendada ühiseid regulatiivseid väljavaateid ülemaailmsete standardite kehtestamisel; |
| --- | --- |

118.

| 119. | järeldab, et EL ei ole praegu kaugeltki täitnud oma püüdlusi saada tehisintellekti valdkonnas ülemaailmsel tasandil konkurentsivõimeliseks ja võib mõnes kategoorias veelgi maha jääda; on seisukohal, et kiire tegutsemine allpool kirjeldatud ELi tehisintellekti tegevuskava raames annab võimaluse seda olukorda muuta; |
| --- | --- |

119.

| 120. | täpsustab, et kuna ELil ei ole seadusandlikke volitusi käsitleda kõiki ELi tehisintellekti tegevuskavas loetletud punkte, soovitab erikomisjon jätkata ELi institutsioonide ja liikmesriikide vahel täiendavaid kõrgetasemelisi arutelusid ja poliitilisi protsesse, et saavutada ühtlustatum lähenemisviis tehisintellektile ja aidata liikmesriikidel oma pingutusi koordineerida; viitab sellega seoses ELi 2000. aasta Lissaboni tegevuskavale, mis vaatamata kriitikale aitas suunata ELi poliitilisi suundumusi 20 aasta jooksul ja hoida liikmesriikidel survet reformide läbiviimiseks; |
| --- | --- |

120.

4.   
  „Digiajastule vastav Euroopa“ – tegevuskava selle kohta, kuidas saada üleilmseks liidriks

a)   Soodne regulatiivne keskkond

i.   ÕIGUSLOOME

| 121. | kutsub komisjoni üles esitama seadusandlike aktide ettepanekuid ainult määruste vormis uute digitaalsete seaduste kohta sellistes valdkondades nagu tehisintellekt, kuna digitaalne ühtne turg peab läbima tõelise ühtlustamise protsessi; on veendunud, et tehnoloogia kiire arengu tõttu peaksid digitaalsed õigusaktid olema alati paindlikud, põhimõtetest lähtuvad, tehnoloogianeutraalsed, tulevikukindlad ja proportsionaalsed, võttes vajaduse korral vastu riskipõhise lähenemisviisi, mis põhineb põhiõiguste austamisel ja väldib tarbetut täiendavat halduskoormust VKEdele, idufirmadele, akadeemilistele ringkondadele ja teadusuuringutele; rõhutab lisaks õiguskindluse kõrge taseme tähtsust ja sellest tulenevalt vajadust kindlate, praktiliste ja ühemõtteliste kohaldamiskriteeriumide, määratluste ja kohustuste järele kõikides tehisintellektitehnoloogiate müüki, kasutamist või arendamist käsitlevates õigustekstides; |
| --- | --- |

121.

| 122. | on veendunud, et parema õigusloome tegevuskava on ELi tehisintellekti strateegia edukaks muutmisel võtmetähtsusega; rõhutab vajadust keskenduda juba kehtivate õigusaktide läbivaatamisele, kohandamisele, rakendamisele ja jõustamisele enne uute õigusaktide ettepanekute esitamist; |
| --- | --- |

122.

| 123. | nõuab tungivalt, et komisjon viiks enne uute digitaalsete ettepanekute esitamist sellistes valdkondades nagu tehisintellekt läbi põhjaliku mõju eelhindamise koos piisava ettenägelikkuse ja riskianalüüsiga; rõhutab, et mõjuhinnangutes tuleks süstemaatiliselt kaardistada ja hinnata asjaomaseid kehtivaid õigusakte, vältides kattumisi ja vastuolusid; |
| --- | --- |

123.

| 124. | teeb ettepaneku, et uusi seadusi sellistes valdkondades nagu tehisintellekt tuleks täiendada sidusrühmade väljatöötatud Euroopa standardite edendamisega; on arvamusel, et EL peaks püüdma vältida killustatust ja et rahvusvahelised standardid võivad olla kasulikuks võrdlusaluseks, kuid EL peaks seadma prioriteediks oma standardite väljatöötamise; rõhutab, et sellised standardid peaksid sündima ELi-siseses parimate standardite õiglases konkurentsis, millest lähtuvalt tegutseksid EL ja standardiorganisatsioonid; märgib, et tarbija usalduse tõstmiseks võiks seejärel tehnilised standardid ja väljatöötamisjuhised ühendada märgistamissüsteemidega, pakkudes usaldusväärseid teenuseid ja tooteid; rõhutab ELi standardiorganisatsioonide rolli kaasaegsete tehniliste standardite väljatöötamisel; kutsub komisjoni üles kiirendama Euroopa standardiorganisatsioonidele standardimisvolituste andmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrusele (EL) nr 1025/2012 (37), mis käsitleb Euroopa standardimist; |
| --- | --- |

124.

| 125. | selgitab, et avatud sertifikaatide väljastamise platvorm saaks luua usalduse ökosüsteemi, mis hõlmab valitsusi, kodanikuühiskonda, äriühinguid ja teisi sidusrühmi; |
| --- | --- |

125.

| 126. | nõuab, et Euroopa Parlament, komisjon ja nõukogu parandaksid oma suutlikkust tegeleda sisemiste pädevuskonfliktidega selliste üldiste teemade puhul nagu tehisintellekt, kuna sellised konfliktid võivad põhjustada viivitusi seadusandlikus menetluses, mis omakorda mõjutavad õigusaktide jõustumist; |
| --- | --- |

126.

ii.   JUHTIMINE JA JÕUSTAMINE

| 127. | nõuab tehisintellektiga seotud õigusaktide järjepidevat koordineerimist, rakendamist ja jõustamist kogu ELis; |
| --- | --- |

127.

| 128. | selgitab, et sidusrühmadel põhinevad nõuandefoorumid, näiteks andmehaldust käsitleva tulevase õigusakti raames loodav Euroopa Andmeinnovatsiooni Nõukogu või Euroopa tehisintellekti liit, mille hulka kuuluvad ka avaliku ja erasektori partnerlused, näiteks tööstusandmete ning serva- ja pilvetehnoloogia liit, on samuti paljutõotavad juhtimislahendused; täpsustab, et selline lähenemisviis võimaldab ELi tehisintellekti ökosüsteemil rakendada oma põhimõtteid, väärtusi ja eesmärke ning kajastada tarkvara koodi tasandil ühiskonna huve; |
| --- | --- |

128.

| 129. | rõhutab, et nn tempoprobleem nõuab erilist tähelepanu kohtute ja reguleerivate asutuste poolsele tõhusale tagantjärele jõustamisele, samuti ex ante lähenemisviisile, et tulla toime kujunemisjärgus tehnoloogiatest tulenevate õiguslike probleemidega; toetab seetõttu regulatiivsete testimiskeskkondade kasutamist, mis annaks tehisintellekti arendajatele unikaalse võimaluse viia läbi katseid pädevate asutuste järelevalve all kiiresti, paindlikult ja kontrollitud keskkonnas; märgib, et need regulatiivsed testimiskeskkonnad oleksid eksperimentaalruumid, kus enne turule sisenemist katsetada tehisintellektisüsteeme ja uusi ärimudeleid reaalsetes tingimustes kontrollitud keskkonnas; |
| --- | --- |

129.

iii.   TEHISINTELLEKTI ÕIGUSRAAMISTIK

| 130. | rõhutab, et nii ELi digistrateegia kui ka tehisintellekti strateegia üks eesmärkidest on luua digitaliseeritud maailmas Euroopa tee; selgitab, et see lähenemisviis peaks olema inimkeskne, usaldusväärne, juhinduma eetilistest põhimõtetest ja põhinema sotsiaalse turumajanduse kontseptsioonil; rõhutab, et inimene ja tema põhiõiguste kaitse peaks alati jääma kõigi poliitiliste ja seadusandlike kaalutluste keskmesse; |
| --- | --- |

130.

| 131. | nõustub komisjoni 2020. aasta tehisintellekti käsitlevas valges raamatus tehtud järeldusega, et tehisintellekti jaoks on vaja luua riskipõhine õigusraamistik, mis hõlmaks eelkõige läbipaistvusel, auditeeritavusel ja aruandekohustusel põhinevaid kõrgetasemelisi eetilisi standardeid koos tooteohutuse sätete, asjakohaste vastutuseeskirjade ja valdkondlike sätetega, tagades samal ajal ettevõtjatele ja kasutajatele piisava paindlikkuse ja õiguskindluse ning võrdsed võimalused, et soodustada tehisintellekti kasutuselevõttu ja innovatsiooni; |
| --- | --- |

131.

| 132. | juhib tähelepanu sellele, et OECD poolt välja töötatud mõistete, terminoloogia ja standardite kasutamine on lisaväärtus, mis annab inspiratsiooni tehisintellekti määratlemisel õigusaktides; rõhutab, et see annaks ELile eelise tulevase rahvusvahelise tehisintellekti juhtimise süsteemi kujundamisel; |
| --- | --- |

132.

| 133. | on veendunud, et mitte alati ei ole vaja reguleerida tehisintellekti kui tehnoloogiat, vaid et regulatiivse sekkumise tase peaks olema proportsionaalne tehisintellektisüsteemi kasutamisega kaasneva individuaalse ja/või ühiskondliku riski liigiga; rõhutab sellega seoses, kui oluline on teha vahet tehisintellekti kõrge ja madala riskitasemega kasutusmallidel; järeldab, et esimesena nimetatud kategooria vajab rangeid täiendavaid õiguslikke kaitsemeetmeid, samas kui madala riskitasemega kasutusmallide puhul võib paljudel juhtudel nõuda läbipaistvust lõppkasutajatele ja tarbijatele; |
| --- | --- |

133.

| 134. | täpsustab, et tehisintellektisüsteemide klassifitseerimisel kõrge riskiga tehisintellektiks tuleks lähtuda nende konkreetsest kasutusest ning liidu õiguses sätestatud põhiõigusi ning tervise- ja ohutuseeskirju rikkudes eeldatavalt tekkida võiva kahju kontekstist, laadist, tõenäosusest, tõsidusest ja võimalikust pöördumatusest; rõhutab, et sellise liigitusega peaksid kaasnema suunised ja parimate tavade vahetamise edendamine tehisintellekti arendajate jaoks; rõhutab, et õigust eraelu puutumatusele tuleb alati austada ja et tehisintellekti arendajad peaksid tagama andmekaitse-eeskirjade täieliku järgimise; |
| --- | --- |

134.

| 135. | rõhutab, et tehisintellektisüsteemid, mis tõenäoliselt suhtlevad lastega või mõjutavad neid muul viisil, peaks arvestama nende õigusi ja nõrki kohti ning vastama kõige kõrgematele olemasolevatele ohutuse, turvalisuse ja privaatsuse nõuetele vaikimisi ja oma ülesehitusest tulenevalt; |
| --- | --- |

135.

| 136. | märgib, et keskkond, milles tehisintellektisüsteemid toimivad, võib ettevõtjatevahelises keskkonnas (B2B) erineda ettevõtja ja tarbija vahelisest keskkonnast; juhib tähelepanu sellele, et tarbijaõigusi tuleb tarbijakaitset käsitlevate õigusaktidega õiguslikult kaitsta; rõhutab, et kuigi ettevõtjad saavad vastutusega seotud ja muid õiguslikke probleeme kiiremini ja kulutõhusamalt lahendada lepinguliste vahendite abil otse äripartneritega, võib vaja minna õigusakte, mis kaitseksid väikeettevõtteid turgu valitsevate turuosaliste turuvõimu kuritarvitamise eest kas kaubandusliku või tehnoloogilise kinnistumise, turule sisenemise barjääride või moondunud teabe tõttu; rõhutab, et samuti on vaja seoses keerukate nõuetega arvesse võtta VKEde ja idufirmade vajadusi, et vältida nende ebasoodsamasse olukorda seadmist võrreldes suuremate ettevõtetega, kellel on ressursse märkimisväärsete õigus- ja eeskirjadele vastavust kontrollivate osakondade ülalpidamiseks; |
| --- | --- |

136.

| 137. | rõhutab vajadust rakendada põhimõtetel rajanevat lähenemisviisi uutest tehnoloogilistest võimalustest tulenevate avatud eetiliste küsimuste puhul, mis tulenevad tehisintellektirakendustest ja nende müügist, kaasa arvatud selliste kohustuslike aluspõhimõtete nagu kahju tegemise vältimise põhimõte, inimväärikuse austamise põhimõte ja demokraatliku protsessi kaitse puhul; märgib, et head tavad tehisintellekti arendamisel, näiteks inimkeskne tehisintellekt, vastutustundlik juhtimine, läbipaistvuse ja selgitatavuse põhimõtted, ning ka kestliku tehisintellekti põhimõtted, mis on täielikult kooskõlas ÜRO kestliku arengu tegevuskavaga aastani 2030, on tehisintellekti valdkonna kujundamisel olulised komponendid; |
| --- | --- |

137.

| 138. | tunnistab, et tehisintellekti algoritme ei ole alati võimalik täielikult kallutatusest vabastada, sest ideaalset veavabade andmete eesmärki on väga raske või peaaegu võimatu saavutada; märgib, et isegi testitud tehisintellektisüsteemi puhul esineb paratamatult reaalseid stsenaariume, mis võivad anda kallutatud tulemusi, kui süsteemi kasutatakse keskkonnas, mis erineb selle treening- ja testimisandmetest; rõhutab, et EL peaks püüdma parandada andmekogumite ja algoritmide läbipaistvust, tegema tehisintellekti arendajatega väga tihedat koostööd, et tasakaalustada ja vähendada struktuurset ühiskondlikku kallutatust, ning kaaluma kohustuslikke inimõigustega seotud hoolsuskohustuse eeskirju juba arenduse varases etapis; |
| --- | --- |

138.

| 139. | täpsustab, et tehisintellektisüsteemide sisulise läbipaistvuse või selgitatavusega seotud kohustusi, mis on paljudel juhtudel kasulikud, ei pruugi olla võimalik igal üksikjuhul rakendada; märgib, et intellektuaalomandi õigusi ja ärisaladusi tuleb kaitsta selliste ebaseaduslike tavade eest nagu tööstusspionaaž; |
| --- | --- |

139.

| 140. | märgib, et intellektuaalomandit käsitlev õigusraamistik peab jätkuvalt stimuleerima ja kaitsma tehisintellekti innovaatoreid ning andma neile loomingu arendamise ja avaldamise eest tasuks patendid; leiab, et kehtivad seadused on enamasti tulevikukindlad, kuid teeb ettepaneku teatud kohandusteks, sealhulgas avatud lähtekoodiga elementide integreerimiseks, samuti riigihangete kasutamiseks, et vajaduse korral võimaldada tehisintellekti lahenduste jaoks avatud lähtekoodiga tarkvara; teeb ettepaneku uute patendilitsentside vormide kehtestamiseks, et tagada vahendite kättesaadavus piirkondadele ja algatustele, mis muidu ei saaks neid endale lubada; |
| --- | --- |

140.

| 141. | on seisukohal, et selgetel eeskirjadel ja standarditel põhinev kohustuslik riskide eelhindamine, samuti andmekaitsealane mõjuhinnang, mida täiendavad kolmanda osapoole vastavushindamised asjakohase ja vajaliku CE-märgistusega, millele lisandub järelkontroll turujärelevalve kaudu, võiksid olla kasulikud, et tagada turul olevate tehisintellektisüsteemide ohutus ja usaldusväärsus; usub, et VKEde turult väljatõrjumise vältimiseks tuleb tihedas koostöös väikeettevõtetega välja töötada tehisintellekti käsitlevate õigusaktide järgimise standardid ja suunised, mis on rahvusvaheliselt võimalikult suures ulatuses ühtlustatud ja mis on tasuta kättesaadavad; |
| --- | --- |

141.

| 142. | märgib, et tooteohutuse suurendamiseks ja vigade tuvastamise parandamiseks peaks kõrge riskitasemega tehisintellekti arendajad tagama juurdepääsetavate algoritmilise tegevuse logide turvalise pidamise; on seisukohal, et kui see on asjakohane, peaksid arendajad projekteerima kõrge riskitasemega tehisintellektisüsteeme sisseehitatud mehhanismidega – nn stoppnuppudega – inimsekkumiseks, et igal ajal ohutult ja tõhusalt peatada automatiseeritud tegevus ning tagada inimosalus; on seisukohal, et tehisintellektisüsteemi väljundid ja põhjendused peaksid olema inimestele alati arusaadavad; |
| --- | --- |

142.

| 143. | tunnistab tehisintellektisüsteemide põhjustatud õiguslikke probleeme ning vajadust kaaluda kehtivate vastutuseeskirjade konkreetsete osade läbivaatamist; ootab sellega seoses komisjoni seadusandliku ettepaneku esitamist tehisintellekti vastutuse kohta; rõhutab, et tootevastutuse direktiiv (38) ja riiklikud süül põhineva vastutuse korrad võivad tehisintellekti põhjustatud suurima kahju vastu võitlemisel põhimõtteliselt jääda keskseteks õigusaktideks; rõhutab, et mõnel juhul võib olla ebasobivaid tulemusi, kuid hoiatab, et mis tahes läbivaatamisel tuleks arvesse võtta kehtivaid tooteohutusalaseid õigusakte ja see peaks põhinema selgelt tuvastatud lünkadel, tagades samas tulevikukindluse ja tõhusa rakendatavuse ning kaitstes ELi inimesi; |
| --- | --- |

143.

| 144. | rõhutab, et riskide teadvustamise puhul ei tohiks õigusraamistiku kohaselt olla lastel ja täiskasvanutel sama suurt isiklikku vastutust; |
| --- | --- |

144.

| 145. | märgib, et teatavaid muudatusi mõistete „toode“, sealhulgas integreeritud tarkvararakendused, digiteenused ja toodetevaheline sõltuvus, ning „tootja“, sealhulgas tagasüsteemi käitaja, teenuseosutaja ja andmete esitaja, õiguslikes määratlustes võib kaaluda, et tagada nende tehnoloogiate põhjustatud kahju hüvitamine; rõhutab siiski, et tuleks vältida liiga laia või liiga kitsast lähenemisviisi mõiste „toode“ määratlusele; |
| --- | --- |

145.

| 146. | juhib tähelepanu sellele, et tulenevalt tehisintellektisüsteemide omadustest, nagu nende keerukus, ühenduvus, läbipaistmatus, haavatavus, võime muutuda uuenduste kaudu, iseõppimise suutlikkus ja potentsiaalne autonoomia, samuti nende väljatöötamises, kasutuselevõtmises ja kasutamises osalevate osalejate paljusus, on liidu ja liikmesriikide vastutusraamistiku sätete tõhususega seotud märkimisväärsed probleemid; on seetõttu seisukohal, et kuigi hästitoimivate vastutuskordade täielik läbivaatamine ei ole vajalik, on vaja Euroopa ja liikmesriikide vastutuskordade konkreetseid ja kooskõlastatud kohandusi, et vältida olukorda, kus isikud, kes kannavad kahju või kelle vara on kahjustatud, jäävad hüvitiseta; täpsustab, et kuigi kõrge riskitasemega tehisintellektisüsteemid peaksid kuuluma ranget vastutust käsitlevate õigusaktide kohaldamisalasse koos kohustusliku kindlustuskaitsega, peaks mis tahes muu tehisintellektisüsteemide poolt juhitud tegevus, seadmed või protsessid, mis põhjustavad kahju, jääma süülise vastutuse alla; on veendunud, et mõjutatud isik peaks siiski saama kasu käitaja süü presumptsioonist, välja arvatud juhul, kui viimane suudab tõendada, et ta on hoolsuskohustust täitud; |
| --- | --- |

146.

iv.   ELI ANDMEPROBLEEMID

| 147. | võtab teadmiseks järeldused, mille komisjon tegi oma 2020. aasta teatises „Euroopa andmestrateegia“ ja Euroopa Parlament oma 25. märtsi 2021. aasta resolutsioonis samal teemal, milles märgitakse, et ühtse Euroopa andmeruumi loomine koos valdkondlike andmeruumide arendamisega ja keskendumine ühistele standarditele on keskse tähtsusega, et tagada tehisintellekti lahenduste kiire skaleeritavus ELis ja väljaspool seda ning tagada ELi avatud strateegiline autonoomia ja majanduslik jõukus; tuletab meelde olulist seost kvaliteetsete andmete kättesaadavuse ja tehisintellektirakenduste arendamise vahel; rõhutab sellega seoses vajadust võtta ELis kasutusele töökindlad, usaldusväärsed ja koostalitlusvõimelised pilveteenused ning lahendused, mis kasutavad ära detsentraliseeritud andmeanalüüsi ja servtöötlust; kutsub komisjoni üles selgitama koos loodud isikustamata andmete omanike õigusi andmetele juurde pääseda, neid kasutada ja jagada; rõhutab, et andmetele juurdepääs tuleb teha tehniliselt võimalikuks, sealhulgas koostalitlusvõimeliste standarditud liideste ja koostalitlusvõimelise tarkvara abil; rõhutab, et andmete jagamise tõkked toovad kaasa väiksema innovatsiooni, vähenenud konkurentsi ja oligopoolsete turustruktuuride edendamise, mille puhul on suur oht, et need jäävad püsima ka tehisintellektirakenduste lähiturule; |
| --- | --- |

147.

| 148. | rõhutab, kui oluline on avada andmehoidlad ning edendada tehisintellekti valdkonna teadlaste ja ettevõtjate juurdepääsu andmetele, nagu on märgitud Euroopa Parlamendi resolutsioonis Euroopa andmestrateegia kohta; rõhutab, et eraettevõtete andmepiirangute suurenemisest tulenev turu tasakaalustamatus suurendab turule sisenemise tõkkeid ning vähendab laiemat juurdepääsu andmetele ja nende kasutamist, mistõttu on idufirmadel ja teadlastel eriti raske hankida või litsentsida andmeid, mida nad vajavad oma algoritmide treenimiseks; rõhutab vajadust luua vajalik õiguskindlus ja koostalitlusvõimeline tehniline taristu, motiveerides samal ajal andmevaldajaid Euroopas tegema kättesaadavaks oma suured kasutamata andmemahud; on seisukohal, et selle eesmärgi saavutamisele aitab kaasa ettevõtjate vaheline vabatahtlik andmete jagamine, mis põhineb õiglastel lepingulistel kokkulepetel; tunnistab siiski, et ettevõtetevahelised kokkulepped ei pruugi VKEdele anda andmetele piisavat juurdepääsu, sest läbirääkimispositsioon või asjatundlikkus on ebavõrdne; rõhutab, et avatud andmeturud soodustavad andmete jagamist, aidates tehisintellekti valdkonna ettevõtjatel saada või litsentsida andmeid nendelt, kes soovivad andmeid pakkuda sellistel turgudel, mis hõlmavad andmekatalooge ja võimaldavad andmete omanikel ja kasutajatel pidada läbirääkimisi andmejagamistehingute üle; väljendab sellega seoses heameelt andmehaldust käsitlevas õigusaktis sätestatud andmevahendusteenuste eeskirjade üle; |
| --- | --- |

148.

| 149. | väljendab heameelt Euroopa pilvandmetöötluse föderatsiooni algatuste üle, nagu Euroopa tööstusandmete, serva- ja pilvandmetöötluse liit, samuti projekti GAIA-X üle, mille eesmärk on arendada välja ühendatud andmetaristu ja luua ökosüsteem, mis võimaldab andmete esitajate sisseprojekteeritud skaleeritavust, koostalitlusvõimet ja enesemääramist; märgib, et ELi pilvandmetöötluse eeskirjade kogumik, mis koondab olemasolevad õigusaktid ja enesereguleerimise algatused, aitaks samuti ühised ELi põhimõtted ja väärtused muuta õiguslikult rakendatavateks protsessideks ja eeskirjadeks valdkonnas tegutsejate jaoks; |
| --- | --- |

149.

| 150. | soovitab veelgi tugevdada andmete koostalitlusvõimet ja kehtestada ühised standardid, et hõlbustada andmete liikumist eri masinate ja üksuste vahel, tõhustada andmete jagamist riikide ja sektorite vahel ning võimaldada kvaliteetsete andmekogumite ulatuslikku loomist; märgib, et avatud standardite, avatud lähtekoodiga tarkvara, Creative Commonsi jagamislitsentside ja avatud rakendusliideste (APId) edendamine võib samuti mängida olulist rolli andmete jagamise kiirendamisel; rõhutab ühtsete Euroopa andmeruumide rolli andmete vaba liikumise soodustamisel Euroopa andmemajanduses; |
| --- | --- |

150.

| 151. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama õiglaste lepingupõhiste tingimuste tugevama jõustamise konkurentsieeskirjade raames, et tegeleda turuvõimu tasakaalustamatusega, sekkumata põhjendamatult lepinguvabadusse, ning et konkurentsiasutused oleksid varustatud vajalike vahendite ja ressurssidega, et võidelda andmete koondumise suundumuste vastu; rõhutab, et Euroopa andmeruumid võimaldaksid ettevõtetel omavahel tihedamat koostööd teha, ning on seetõttu seisukohal, et ettevõtjatele on vaja rohkem suuniseid ja õiguslikku selgust konkurentsiõiguse ning andmete jagamise ja koondamise valdkonnas tehtava koostöö kohta; rõhutab, et andmete alane koostöö, kaasa arvatud tehisintellektirakenduste treenimise või asjade interneti valdkonnas, ei tohiks mitte mingil juhul hõlbustada kartellide moodustamist ega takistada uute tulijate turulepääsu; rõhutab lepinguliste õiguste täpsustamise tähtsust tehisintellekti arendajate ja ettevõtete jaoks, kes panustavad andmete loomisesse algoritmide või asjade interneti seadmete kaudu, eelkõige seoses andmetele juurdepääsu õigusega, andmete ülekandmise, parandamise ja kustutamise õigusega ning õigusega nõuda teiselt isikult andmete kasutamise lõpetamist; |
| --- | --- |

151.

| 152. | seoses valitsuste valduses olevate andmetega kutsub liikmesriike üles kiirelt rakendama avaandmete direktiivi (39) ja nõuetekohaselt rakendama andmehaldust käsitlevat õigusakti, mis teeb väärtuslikud andmekogumid tasuta kättesaadavaks masinloetavas vormingus ja APIdes; rõhutab, et kõnealune algatus vähendaks avaliku sektori asutuste andmete levitamise ja taaskasutamise kulusid ja aitaks väga palju ELi teadlasi ja ettevõtjaid nende digitehnoloogia parandamisel sellistes valdkondades nagu tehisintellekt; |
| --- | --- |

152.

| 153. | nõuab isikuandmete kaitse üldmääruse ühtset rakendamist kogu ELis, kohaldades tõhusalt ja kiiresti järjepidevusmehhanismi ning ühtlustades seaduse erinevaid riiklikke tõlgendusi; leiab, et andmekaitseasutustel on vaja paremaid vahendeid, sealhulgas tehnilisi eksperditeadmisi; |
| --- | --- |

153.

| 154. | võtab teadmiseks komisjoni 2019. aasta praktilised suunised segaandmekogude töötlemise kohta; juhib tähelepanu sellele, et andmekogumite mittejagamine on jätkuvalt tehisintellekti teadlaste ja ettevõtete jaoks sageli parim valik, kuna on ebaselge, kas andmed on piisavalt anonüümitud; |
| --- | --- |

154.

| 155. | on seisukohal, et artikli 29 alusel asutatud andmekaitse töörühma 10. aprilli 2014. aasta anonüümistehnikaid käsitlev arvamus 05/2014 kujutab endast head ülevaadet, mida võiks edasi arendada; kutsub Euroopa Andmekaitsenõukogu üles võtma vastu spetsiifilistel kasutusmallidel ja asjakohastel olukordadel põhinevad suunised erinevatele andmete kontrollijatele ja töötlejatele ning andmetöötlusolukordadele, mille hulka kuulub kontrollnimekiri kõikide nõudmistega, mis on vaja täita, et andmed oleksid piisavalt anonüümsed; märgib siiski, et anonüümimistehnikatega ei ole praegu võimalik tagada eraelu puutumatuse täielikku ja igakülgset kaitset, sest katsed on näidanud, et kaasaegsed tehisintellektisüsteemid suudavad kõigest hoolimata isiku taastuvastada; |
| --- | --- |

155.

| 156. | palub Euroopa Andmekaitsenõukogul väljastada teadlastele ja ettevõtetele sellistes valdkondades nagu tehisintellekt rohkem suuniseid selle kohta, kuidas isikuandmeid väljaspool ELi kooskõlas isikuandmete kaitse üldmäärusega tõhusalt töödelda; |
| --- | --- |

156.

| 157. | soovitab edasiste teadusuuringute rahastamist kavandatud privaatsuse põhimõtte standardimise, krüptograafiliste lahenduste ja masinõppe abil privaatsuse säilitamise kohta, sest äärmiselt tähtis on tagada, et kvaliteetseid andmeid saab kasutada algoritmide treenimiseks ja tehisintellekti ülesannete täitmiseks ilma privaatsust rikkumata; märgib, et andmefondid, kõrge riskitasemega tehisintellektirakenduste sertifitseerimine, isikuandmete haldamissüsteemid ja sünteetiliste andmete kasutamine on samuti paljutõotavad; |
| --- | --- |

157.

| 158. | julgustab ELi ja selle liikmesriike kasutama hiljuti algatatud OECD projekti valitsuse usaldusväärse juurdepääsu kohta erasektori valduses olevatele isikuandmetele lähtealusena poliitikakujundajatele üle kogu maailma, et töötada välja rahvusvaheline lahendus ja lähendada regulatiivselt selle valdkonna parimaid tavasid; rõhutab sellega seoses, et andmete ja metaandmete vaba liikumine üle rahvusvaheliste piiride, austades samas täielikult ELi andmekaitseõigustikku, on Euroopa digitaalse innovatsiooni seisukohalt äärmiselt oluline; kutsub seetõttu komisjoni üles mitte kehtestama andmete asukoha piiranguid, välja arvatud juhul, kui on vaja kaitsta põhiõigusi, sealhulgas andmekaitset, või piiratud, proportsionaalsete ja põhjendatud juhtumite korral, kui selline poliitika on ELi huvides või vajalik selleks, et säilitada Euroopa standardeid; |
| --- | --- |

158.

| 159. | kutsub komisjoni üles reageerima Euroopa Liidu Kohtu otsusele, et ELi-USA andmekaitseraamistik Privacy Shield on kehtetu, võttes kõik vajalikud meetmed tagamaks, et USA suhtes tehtud uued kaitse piisavuse otsused on täielikult kooskõlas isikuandmete kaitse üldmäärusega, Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga ja Euroopa Liidu Kohtu otsuse kõigi aspektidega, lihtsustades samal ajal ka Atlandi-üleseid andmevoogusid; kutsub komisjoni üles jätkama läbirääkimisi andmete piisavuse üle teiste ELi mittekuuluvate riikidega, kuna see on parim viis edendada ELi andmekaitsepoliitikat ja võimaldada rahvusvahelist andmevahetust; |
| --- | --- |

159.

b)   Digitaalse ühtse turu loomise lõpuleviimine

i.   RIIKLIKUD TEHISINTELLEKTISTRATEEGIAD

| 160. | kutsub liikmesriike üles vaatama läbi oma riiklikud tehisintellekti strateegiad, kuna mitu neist on endiselt ebamäärased ja neil puuduvad selged eesmärgid, sealhulgas seoses kogu ühiskonna digiharidusega ning spetsialistide kõrgema kvalifikatsiooniga; soovitab liikmesriikidel sõnastada konkreetsed, mõõdetavad ja kindlad meetmed ning püüda samal ajal luua nendevahelist sünergiat; |
| --- | --- |

160.

| 161. | kutsub komisjoni üles aitama liikmesriikidel seada prioriteedid ja kooskõlastada nende riiklikud tehisintellekti strateegiad oma õiguskeskkonnaga nii palju kui võimalik, et tagada ühtsus ja järjepidevus kogu ELis; juhib tähelepanu sellele, et kuigi riiklike lähenemisviiside paljusus on hea viis parimate tavade väljaselgitamiseks, tekitaks see tehisintellekti valdkonna arendajatele ja teadlastele olulisi takistusi, kui nad peaksid järgima kõigis 27 liikmesriigis eri tööparameetreid ning täitma eri õigusaktidest tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

161.

ii.   TURUTÕKKED

| 162. | nõuab tungivalt, et komisjon jätkaks tööd digitaalse ühtse turu täielikku väljakujundamist takistavate põhjendamatute tõkete kõrvaldamiseks, sealhulgas põhjendamatu riigipõhine diskrimineerimine, mittetäielik kutsekvalifikatsioonide vastastikune tunnustamine, liiga koormavad turulepääsu menetlused, tarbetult suured õigusnormidele vastavusega seotud kulud ja erinevad vastavushindamismenetlused, ning tegeleks erandite sagedase kasutamisega, mille tulemuseks on erinevad eeskirjad eri liikmesriikide jurisdiktsioonides; rõhutab, et piiriüleses keskkonnas tegutsevate ettevõtete jaoks on ELi-ülesed tehisintellekti eeskirjad, erinevalt killustatud riigipõhisest lähenemisviisist, tervitatav arengusuund, mis aitab edendada Euroopa juhtpositsiooni tehisintellekti arendamisel ja kasutuselevõtul; |
| --- | --- |

162.

| 163. | kutsub komisjoni üles kiirendama tõelise kapitaliturgude liidu loomist; rõhutab vajadust parandada juurdepääsu rahalistele vahenditele, eriti VKEde ning idu- ja kasvufirmade jaoks; |
| --- | --- |

163.

| 164. | rõhutab vajadust kiiresti lõpetada läbirääkimised pooleliolevate seadusandlike ettepanekute üle, mille eesmärk on digitaalse ühtse turu väljakujundamine; |
| --- | --- |

164.

| 165. | palub komisjonil tagada ühtse turu eeskirjade järjepidev jõustamine; |
| --- | --- |

165.

| 166. | märgib, et uus õigusraamistik peaks olema põhjalikult ajakohastatud ja digitaalsete toodete ja teenustega kooskõlastatud; teeb ettepaneku keskenduda vastavusmenetluste ajakohastamisele ja lihtsustamisele, võttes kasutusele digitaalsed alternatiivid olemasolevatele paberipõhistele ja analoogvahenditele, mis võimaldavad ettevõtjatel kasutada näiteks digitaalset CE-märgist, elektroonilist märgistust või digitaliseeritud ohutusjuhiseid; |
| --- | --- |

166.

| 167. | julgustab komisjoni toetama väljaspool internetti tegutsevaid ettevõtteid, kes soovivad lülituda võrgukeskkonda; julgustab korraldama VKEdele ja idufirmadele suunatud täiendavaid teavituskampaaniaid, et valmistada ette uusi ja tulevasi ELi õigusakte selles valdkonnas, ning tõhustama turujärelevalve eeskirjade jõustamist, et suurendada Euroopa tarbijate usaldust; |
| --- | --- |

167.

iii.   VÕRDSED VÕIMALUSED

| 168. | on veendunud, et tuleb reformida praeguseid riiklikke ja Euroopa konkurentsi- ja monopolidevastaseid raamistikke, et paremini võidelda turuvõimu kuritarvitamise ja algoritmipõhise kokkumängu vastu digimajanduses, käsitleda andmete kogunemise küsimusi, ning tegeleda paremini uute tekkivate monopolide riskidega innovatsiooni ohustamata; pooldab eelseisvat digiturgude õigusakti heakskiitmist; nõuab, et tehisintellekti valdkonnas pöörataks erilist tähelepanu võimalikele konkurentsiprobleemidele; |
| --- | --- |

168.

| 169. | märgib, et selline reform peaks tugevdama tõenduspõhist lähenemisviisi ja arvestama rohkem andmete väärtusega ning võrgumõju tagajärgedega, sätestades turgu valitsevatele platvormidele selged eeskirjad ja suurendades digimajanduses koostööga seotud õigusselgust; |
| --- | --- |

169.

| 170. | on sellega seoses seisukohal, et komisjon peaks kohandama oma turu määratlemise tavasid, et määratleda turgusid täpsemalt ja paremini kooskõlas praeguse tegeliku digisektori turuga, viies läbi dünaamilist analüüsi ja võttes pikaajalise eesmärgi hinnata konkurentsisurve olemasolu; |
| --- | --- |

170.

| 171. | kutsub komisjoni ja riiklikke konkurentsiasutusi üles suurendama oma jõupingutusi digiturgude pidevaks jälgimiseks, et teha kindlaks konkurentsi piirangud ja kitsaskohad ning kehtestada seejärel sagedamini parandusmeetmeid ettevõtetele, kes kuritarvitavad oma valitsevat seisundit turul või kes käituvad konkurentsivastaselt; |
| --- | --- |

171.

| 172. | kutsub liikmesriike üles oluliselt suurendama konkurentsiasutuste rahastust ja tehnilist võimekust, et tagada konkurentsieeskirjade tõhus ja kiire jõustamine kiiretempolises ja keerukas digimajanduses; rõhutab, et konkurentsiasutused peaksid muutma kuritarvitusi käsitlevad menetlused kiiremaks ja vajaduse korral kohaldama ajutisi meetmeid, et säilitada ja edendada ausat konkurentsi, tagades samal ajal ettevõtete menetluslikud kaitseõigused; |
| --- | --- |

172.

c)   Digitaalne roheline taristu

i.   ÜHENDUVUS JA ANDMETÖÖTLUSVÕIMSUS

| 173. | kutsub komisjoni üles järgima oma eesmärki ergutada 75 % Euroopa ettevõtetest võtma 2030. aastaks kasutusele pilvandmetöötluse teenused, suurandmed ja tehisintellekti, et jääda ülemaailmselt konkurentsivõimeliseks, ning kiirendada kliimaneutraalsuse eesmärke, et tagada nende saavutamine 2050. aastaks; leiab, et digitaristule Euroopa ühendamise rahastust 2,07 miljardi euro eraldamine ei ole piisav; |
| --- | --- |

173.

| 174. | rõhutab, et andmete mahu ja töötlemise muutus tehisintellekti jaoks nõuab ka uute, serva hõlmavate andmetöötlustehnoloogiate arendamist ja kasutuselevõttu, liikudes seeläbi tsentraliseeritud pilvepõhiste taristumudelite asemel andmete töötlemise võimsuse suurema detsentraliseerimise suunas; nõuab tungivalt investeeringute suurendamist ja teadusuuringute tugevdamist hajutatud arvutiklastrite, servasõlmede ja digitaalsete mikrokontrollerite algatuste valdkonnas; märgib, et servalahenduste laialdasele kasutamisele üleminek võib olla ressursimahukam, kuna koondamise optimeerivast mõjust saadav kasu läheb kaduma, ning rõhutab, et Euroopa pilvestrateegia peaks süsteemselt hindama igasuguse servataristu keskkonnamõju, sealhulgas tehisintellekti energiatarbimise optimeerimiseks; |
| --- | --- |

174.

| 175. | rõhutab, et tehisintellekt vajab keerukate algoritmide kasutatavaks muutmiseks võimsat riistvara, sealhulgas kõrgjõudlusega ja kvantandmetöötlus ning asjade internet; nõuab energiatarbimist vähendavate uuenduslike lahenduste, sealhulgas tarkvara ökodisaini sihtotstarbelise rahastamise jätkuvat suurendamist avaliku ja erasektori vahenditest; nõuab, et ELi tasandil töötataks välja standardid ressursside kasutamise mõõtmiseks digitaristus, tuginedes parimatele tavadele; väljendab muret ülemaailmse mikroprotsessorite kriisi pärast ja väljendab sellega seoses heameelt komisjoni ettepaneku üle võtta vastu kiipide õigusakt, et vähendada ELi praegust sõltuvust välistarnijatest; hoiatab siiski tulevase liigse tootmisvõimsuse ohu eest turul ja manitseb investeerimistsüklit hoolikalt kaaluma; |
| --- | --- |

175.

| 176. | rõhutab, et toimiv ja kiire tehisintellekti taristu peab põhinema õiglasel ja turvalisel digitaalsel kiirühendusel, milleks on vaja 5G kasutuselevõttu kõigis linnapiirkondades 2030. aastaks, ning ulatuslikul juurdepääsul ülikiiretele lairibavõrkudele ja spektripoliitikale litsentsitingimustega, mis tagavad prognoositavuse, soodustavad pikaajalisi investeeringuid ega moonuta konkurentsi; nõuab tungivalt, et liikmesriigid jätkaksid 5G-vahendite rakendamist; nõuab võrkude kasutuselevõtu hõlbustamiseks lairibaühenduse kulude vähendamise direktiivi (40) rakendamist; kutsub komisjoni üles viima läbi 5G keskkonnamõju hindamisi; rõhutab, kui oluline on võidelda 5G-võrkudega seotud desinformatsiooni leviku vastu ELi kommunikatsioonistrateegia abil; juhib sellega seoses tähelepanu asjaolule, et ulatuslik ja kaasav arutelu aitab lõppkokkuvõttes kaasa kodanike usalduse loomisele mobiilsidevõrkude pideva arendamise meetmete suhtes; |
| --- | --- |

176.

| 177. | kutsub komisjoni üles kehtestama liikmesriikidele, linnadele, piirkondadele ja tööstusele ajakavad ning parandama 5G halduslikku heakskiitmisprotsessi; nõuab, et piirkondades, kus väljaarendamist teostab avalik sektor, eraldataks rohkem rahalisi vahendeid, et viia kiire ühenduvus eraldatud kogukondadeni ja aidata kaasa digilõhe kaotamisele; nõuab lairibaühenduse ja ühenduvuse projektide toetamist mitmeaastase finantsraamistiku raames, mis võimaldab kohalikele omavalitsustele lihtsamat juurdepääsu, et vältida avaliku sektori vahendite alakasutamist; |
| --- | --- |

177.

| 178. | kutsub komisjoni üles hindama tehisintellekti ja järgmise digitaristu laine vastastikust mõju, mis võimaldab Euroopal võtta juhtrolli järgmise põlvkonna võrkude, sealhulgas 6G-võrkude alal; |
| --- | --- |

178.

| 179. | nõuab selget strateegiat kiudoptilise võrgu väljaehitamiseks ja lairibaühenduse kasutuselevõtuks maapiirkondades, mis on võtmetähtsusega ka andmemahukate tehnoloogiate, näiteks tehisintellekti jaoks; nõuab sellega seoses Euroopa Investeerimispanga suuremat toetust ühenduvuse projektidele maapiirkondades; |
| --- | --- |

179.

| 180. | rõhutab, et märkimisväärsed investeeringud, mis on vajalikud võrgu kiireks kasutuselevõtuks, et saavutada digikompassis seatud eesmärgid, nõuavad taristu jagamise kokkuleppeid, mis on olulised ka kestlikkuse edendamiseks ja energiatarbimise vähendamiseks; rõhutab, et need püüdlused on veel algetapis ja vajavad laiendamist; |
| --- | --- |

180.

ii.   KESTLIKKUS

| 181. | nõuab tungivalt, et EL võtaks juhtrolli rohelise digitaristu 2030. aastaks kliimaneutraalseks ja energiatõhusaks muutmisel kooskõlas Pariisi kokkuleppe eesmärkidega ja integreeritult Euroopa rohelise kokkuleppe poliitikaprogrammiga, sealhulgas hinnates tehisintellektil põhinevate süsteemide ulatusliku kasutuselevõtu keskkonnamõju, võttes arvesse tehisintellekti arendamise ja kasutamise suurenenud energiavajadust; nõuab koordineeritud mitmepoolseid ülemaailmseid meetmeid, et kasutada tehisintellekti võitluses kliimamuutuste, keskkonnaseisundi halvenemise ning bioloogilise mitmekesisuse vähenemise vastu; |
| --- | --- |

181.

| 182. | nõuab tehisintellekti rakendamist omavalitsustes energia tarbimise jälgimiseks ja energiatõhususe meetmete väljatöötamiseks; |
| --- | --- |

182.

| 183. | tunnistab, et mõned suuremahulised tehisintellektirakendused on andme- ja ressursimahukad, millel on ka vastav mõju keskkonnale; tuletab meelde, et selleks, et Euroopa tehisintellekt oleks kestlik ja keskkonnaalaselt vastutustundlik, tuleks tehisintellektisüsteeme kavandades, arendades ja kasutusele võttes pidada silmas rohepööret, kliimaneutraalsust ja ringmajandust; |
| --- | --- |

183.

| 184. | kutsub komisjoni üles stimuleerima selliste energiatõhusate andmekeskuste kasutamist, mis võivad toetada CO2-neutraalsust; |
| --- | --- |

184.

| 185. | rõhutab, et praegune andmekeskuste teabejagamise puudumine takistab võimalust võtta asjakohaseid avalikke meetmeid ja saada võrdlev ülevaade andmekeskuste keskkonnatoimest; kutsub üles suurendama oluliselt tehisintellekti arendamise keskkonnamõju kohta tehtavate hindamiste arvu; nõuab selliste nõuete väljatöötamist, mis tagaksid asjakohaste tõendite kättesaadavuse suuremahuliste tehisintellektirakenduste keskkonnajalajälje mõõtmiseks; juhib tähelepanu vajadusele selgete eeskirjade ja suuniste järele tehisintellekti keskkonnamõju hindamiseks, sealhulgas mitme kriteeriumiga olelustsükli hindamiseks; nõuab avatud juurdepääsu andmekeskuste põhilistele keskkonnaalastele tulemusnäitajatele, ELi standardite arendamist ja ELi rohelise pilvandmetöötluse märgiste loomist; |
| --- | --- |

185.

| 186. | nõuab ringmajanduse kava digitehnoloogia ja tehisintellekti jaoks ning rõhutab, et EL peaks tagama tugeva IKT ringlussevõtuahela; |
| --- | --- |

186.

| 187. | soovitab edendada tehisintellektil põhinevate lahenduste kasutamist kooskõlas rohe- ja digipöördega kõigis sektorites, et kooskõlastada ettevõtete jaoks kestlikke standardeid ning võimaldada energiatõhususe jälgimist, kogudes teavet heitkoguste ja toodete olelusringi kohta; |
| --- | --- |

187.

| 188. | kutsub komisjoni üles korraldama konkursse ja missioone tehisintellekti lahenduste jaoks, mis tegeleksid spetsiifiliste keskkonnaprobleemidega, ja tugevdama seda osa programmis „Euroopa horisont“ ja digitaalse Euroopa programmis; tuletab meelde, et tehisintellekti keskkonnaprobleemide lahendamise potentsiaaliga seotud projektid tuleks ellu viia vastutustundlike ja eetiliste teadusuuringute ja innovatsiooni alusel; |
| --- | --- |

188.

| 189. | kutsub komisjoni üles töötama välja keskkonnakriteeriumid ning siduma tehisintellektiga seotud ELi eelarve, rahastamise ja riigihankemenetlused nende keskkonnatoimega; |
| --- | --- |

189.

| 190. | kutsub komisjoni üles edendama arukaid linnu, hõlmates arukaid hooneid, arukaid võrke, andmesideühendusega autosid, liikuvusplatvorme, avalikke teenuseid ja logistikat; toetab projektide ja rakenduste jaoks parimate tavade ühise kogumi väljatöötamist; rõhutab, et arukad linnad vajavad head koostööd nii riigi ja kohalike omavalitsuste kui ka nende asutuste ja eraõiguslike osapoolte vahel; |
| --- | --- |

190.

| 191. | rõhutab vajadust määratleda põhimõtted, mis tagavad asjakohaste kliima- ja kestlikkuse andmete integreerimise uute kestlikkuse andmeruumide loomisel; |
| --- | --- |

191.

| 192. | kutsub komisjoni üles tegema koostööd liikmesriikide ja erasektoriga selliste testimisasutuste loomiseks ja toetamiseks, kus on võimalik testida tehisintellektirakenduste kestlikkust, ning anda suuniseid selle kohta, kuidas vähendada nende rakenduste keskkonnajalajälge; julgustab olemasolevate testimisrajatiste kohandamist, et keskenduda kasutusmallidele ringluspõhises tootmises; |
| --- | --- |

192.

| 193. | kutsub komisjoni üles edendama kestlikku transporditaristut, mis kasutab tehisintellekti tõhususe suurendamiseks, saaste vähendamiseks ja kasutajate vajadustega kohanemise edendamiseks; |
| --- | --- |

193.

d)   Tipptaseme ökosüsteem

i.   TALENDID

| 194. | kutsub komisjoni üles looma üksikisikute jaoks tehisintellektiga seotud oskuste raamistikku, mis tugineb digipädevuse raamistikule, et pakkuda kodanikele, töötajatele ja ettevõtjatele asjakohaseid tehisintellekti koolitus- ja õppimisvõimalusi ning parandada teadmiste, parimate tavade ning meedia- ja andmepädevuse jagamist organisatsioonide ja ettevõtjate vahel nii ELi kui ka riiklikul tasandil; palub komisjonil kiiresti luua sellise pädevusraamistiku, tuginedes olemasolevatele tehisintellekti hariduskavadele; soovitab luua Euroopa tehisintellekti alaste oskuste andmeruumi, et toetada Euroopa oskuste alast koolitust valdkondlikul ja piirkondlikul tasandil kõigis liikmesriikides; rõhutab, et digi- ja tehisintellektialaste oskuste omandamine ning sellealane haridus peab olema kättesaadav kõigile, eelkõige naistele ja vähe kaitstud rühmadele; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid toetaksid tasuta veebikursusi, mis tõhustavad tehisintellekti põhikoolitust; |
| --- | --- |

194.

| 195. | nõuab tungivalt investeeringuid teadusuuringutesse, et paremini mõista tehisintellektiga seotud struktuurseid suundumusi tööturul, sealhulgas seda, milliste oskuste järele on suurem nõudlus või milliseid oskusi ei pruugi tulevikus vaja olla, et anda teavet töötajate üleminekukavade kohta; |
| --- | --- |

195.

| 196. | märgib murega, et täiskasvanute kutsekoolituse valdkonnas puuduvad sihipärased ja süstemaatilised meetmed; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama välja poliitikameetmeid, mis hõlmavad asjakohaseid investeeringuid tööjõu ümber- ja täiendõppesse, sealhulgas kodanike teavitamist algoritmide toimimisest ja nende mõjust igapäevaelule; nõuab, et erilist tähelepanu pöörataks neile, kes on kaotanud töö või kellel on digipöörde tõttu oht töö kaotada, et valmistada neid ette töötama tehisintellekti ja IKTga seotud tehnoloogiatega; kutsub komisjoni üles investeerima paljude sidusrühmade oskuste partnerlustesse ja neid stimuleerima, et katsetada parimaid tavasid; soovitab jälgida tehisintellektiga seotud kvaliteetsete töökohtade loomist ELis; |
| --- | --- |

196.

| 197. | rõhutab, et olemasolevad digilõhed saab likvideerida ainult sihipäraste ja kaasavate meetmetega, mis on suunatud nii naistele kui ka eakatele, ning seega nõuab märkimisväärseid investeeringuid sihipärasesse oskuste täiendamisse ja haridusmeetmetesse, et kõrvaldada sellised digilõhed; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama sellega seoses sooliselt võrdõiguslikku kultuuri ja töötingimusi; |
| --- | --- |

197.

| 198. | kutsub komisjoni üles edendama soolist võrdõiguslikkust tehisintellekti ja IKT valdkonnas tegutsevates ettevõtetes, sealhulgas rahastades naiste juhitud projekte digisektoris ning suurendades tehisintellekti ja IKTga seotud teadusuuringute rahastamise projektikonkurssides osalevate naisteadlaste minimaalset arvu; |
| --- | --- |

198.

| 199. | rõhutab vajadust tegeleda talentide puudusega, tagades tipptalentide arvu kasvu, nende ligimeelitamise ja hoidmise; nõuab tungivalt, et komisjon järgiks oma eesmärki, mille kohaselt töötaks ELis 20 miljonit IKT-spetsialisti; rõhutab, et tehisintellekti tipptalendi hoidmiseks ja ajude äravoolu vältimiseks peab EL võimaldama konkurentsivõimelisi palku, paremaid töötingimusi, piiriülest koostööd ja konkurentsivõimelist taristut; |
| --- | --- |

199.

| 200. | rõhutab liidu lihtsustatud ja ühtlustatud raamistiku lisaväärtust rahvusvaheliste talentide ligimeelitamiseks tehnoloogiasektoris, mis võimaldab talendivoogu ja liikuvust ELis ning välismaalt, parandab rahvusvaheliste talentide juurdepääsu liidu tööturule ning meelitab nõudmise korral kohale töötajaid ja üliõpilasi; rõhutab, et on vaja uusi ja uuenduslikke vahendeid ning õigusakte, et aidata viia tööandjaid kokku tulevaste IKT sektori töötajatega, tegeleda tööturu puudusega ning hõlbustada rahvusvaheliste kvalifikatsioonide ja oskuste tunnustamist; soovitab luua ELi talendireservi koos vastava platvormiga, mis oleks ühtne kontaktpunkt rahvusvahelist päritolu andekatele inimestele, kes soovivad kandideerida töökohale ELis, ning ka tööandjatele, kes otsivad välismaalt võimalikke töötajaid; kutsub komisjoni üles laiendama ELi sinise kaardi kohaldamisala, et tagada Euroopa avatus ülemaailmsetele talentidele; |
| --- | --- |

200.

| 201. | kutsub komisjoni üles tegelema suurenenud nõudlusega kaugtöö järele piiriüleselt, et võimaldada ELi ja rahvusvahelistel töötajatel teha kaugtööd teises liikmesriigis kui see, kus nad elavad; soovitab sellega seoses põhjalikult läbi vaadata kaugtööga seotud õiguslikud ja muud takistused ning käsitleda neid tulevastes seadusandlikes ettepanekutes; |
| --- | --- |

201.

| 202. | rõhutab vajadust tugevdada innovatsioonialast ühtekuuluvust ELi piirkondade ja liikmesriikide vahel, kuna talentide jaotus võib olla ebaühtlane; |
| --- | --- |

202.

| 203. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama töötajate õiguste ja heaolu asjakohase kaitse, nagu mittediskrimineerimine, eraelu puutumatus, autonoomsus ja inimväärikus tehisintellekti kasutamisel ja algoritmilisel haldamisel, sealhulgas seoses põhjendamatute jälgimise tavadega; rõhutab, et kui tehisintellekti kasutatakse tööl, peavad tööandjad olema läbipaistvad selle kasutamise viisi ja mõju kohta töötingimustele, ning rõhutab, et töötajaid tuleks alati teavitada ja nendega tuleks konsulteerida enne tehisintellektil põhinevate seadmete ja tavade kasutamist; rõhutab asjaolu, et algoritmide üle peab alati olema inimjärelevalve ning et nende otsused peavad olema vastutustundlikud, vaidlustatavad ja vajaduse korral tagasipööratavad; on veendunud, et tuleks ergutada algoritmide arendajate koolitamist eetilistes, läbipaistvusega seotud ja diskrimineerimisvastastes küsimustes; |
| --- | --- |

203.

| 204. | nõuab laste puhul tehisintellekti ohutu kasutamise Euroopa strateegiat, mille eesmärk on teavitada lapsi tehisintellekti abil suhtlemisest, et kaitsta neid ohtude ja võimaliku kahju eest; |
| --- | --- |

204.

| 205. | kutsub liikmesriike üles muutma digipädevused ja digikirjaoskus põhihariduse ja elukestva õppe osaks; nõuab kvaliteetset tehisintellektialase hariduse süsteemi, mis edendab digikirjaoskust, digioskusi ja digitaalset tegevuskerksust juba varajases arenguetapis alates põhiharidusest; rõhutab, et tõhusa digiõppe õppekava väljatöötamine nõuab poliitilist tahet, piisavalt ressursse ja teadusuuringuid; kutsub komisjoni üles edendama tehisintellektialaste ja arvutipädevuste kursuste kasutuselevõttu kõigis Euroopa koolides, ülikoolides ja haridusasutustes; rõhutab, et selline oskuste arendamine on vajalik nii täiskasvanuhariduses kui ka põhi- või keskhariduses; nõuab komisjonilt ja liikmesriikidelt terviklikku ja järjepidevat poliitilist algatust tehisintellekti oskuste ja hariduse kohta ELi tasandil, samuti seadusandlikku algatust tehisintellekti kohta töökohal; |
| --- | --- |

205.

| 206. | juhib tähelepanu vajadusele koostada eri valdkondi hõlmavad ülikooli õppekavad, mis keskenduvad digi- ja tehisintellektiga seotud oskustele, kaasa arvatud tervishoiuvaldkonnas, ning samuti vajadusele luua mitut valdkonda hõlmavad uurimisasutused; on veendunud, et tähtsustada tuleks ka tehisintellekti valdkonna täiendusõpet (nt magistri- ja doktorikraadi õpe ning osalise tööajaga õpe); |
| --- | --- |

206.

| 207. | kutsub liikmesriike üles tähtsustama innovatiivsete õpetamismeetodite ja õppekavade väljatöötamist STEMi ja programmeerimise valdkondades ning eelkõige parandama tehisintellekti algoritmide mõistmise eesmärgil matemaatika ja statistilise analüüsi kvaliteeti; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama STEMi akadeemilisi erialasid, et suurendada nende valdkondade üliõpilaste arvu; rõhutab, et STEM-valdkondadega seotud valdkonnad on samuti digioskuste edendamisel äärmiselt olulised; |
| --- | --- |

207.

| 208. | julgustab liikmesriike edendama naiste osalemist STEM-, IKT- ja tehisintellektialastes õpingutes ja ametikohtadel, et saavutada sooline võrdõiguslikkus, sealhulgas määrates kindlaks STEM- ja tehisintellektiprojektides osalevate naisteadlaste sihtarvu; |
| --- | --- |

208.

| 209. | rõhutab, et digiõpe peaks samuti tõstma teadlikkust igapäevaelu aspektidest, mida masinõpe võib mõjutada, kaasa arvatud soovitusmootorid, suunatud reklaam, sotsiaalmeediaalgoritmid ja süvavõltsingud; rõhutab, et digitaalne vastupanuvõime nõuab täiendavat meediaharidust, mis aitaks uusi digitaalseid ja tehisintellekti oskusi kontekstualiseerida, ning kutsub seetõttu üles toetama ja heaks kiitma uusi ja juba olemasolevaid kõigile kodanikele kättesaadavaid tehisintellektipädevuse kursusi; |
| --- | --- |

209.

| 210. | nõuab meetmeid tagamaks, et igal haridusasutusel on lairibaühendus ja tugev digiõppe taristu; rõhutab vajadust tagada Euroopa ülikoolidele ja nende võrgustikele piisavad andmetöötlusressursid, mis on vajalikud üha kallimaks muutuvate tehisintellekti mudelite treenimiseks; rõhutab vajadust tagada, et õpetajatel oleksid vajalikud tehisintellektiga seotud oskused ja vahendid; nõuab suuremat keskendumist õpetajate tehnilisele koolitusele ning innovatiivsete õpetamis- ja õppimisvahendite väljatöötamisele; |
| --- | --- |

210.

| 211. | nõuab investeeringuid noorte programmeerimisoskuste algatustesse, et edendada noorte tehisintellektiga seonduvaid oskusi ja kõrgetasemelisi kvalifikatsioone, kaasa arvatud programmeerimiskoolid, suvekooli programmid ja tehisintellektile suunatud stipendiumid; on arvamusel, et ELi projekti „Digitaalne võimalus“ tuleks laiendada ka kutseõppe valdkonda; |
| --- | --- |

211.

ii.   TEADUSUURINGUD

| 212. | nõuab, et EL suurendaks investeeringuid tehisintellekti ja muude võtmetehnoloogiate teadusuuringutesse, nagu robootika, kvantandmetöötlus, mikroelektroonika, asjade internet, nanotehnoloogia ja 3D-printimine; kutsub komisjoni üles töötama välja ja säilitama Euroopa tehisintellekti strateegilist teadusuuringute tegevuskava, milles käsitletakse peamisi valdkondadevahelisi probleeme, milles tehisintellekt võib olla osa lahendusest; rõhutab, et investeeringud peaksid olema suunatud kasutusmallidele, mis tõenäoliselt suurendavad kestlikke lahendusi, heaolu ja kaasatust ühiskonnas; |
| --- | --- |

212.

| 213. | julgustab kõiki liikmesriike kulutama suurema osa oma SKPst digitehnoloogia alastele teadusuuringutele; nõuab tungivalt programmi „Euroopa horisont“, eelkõige selle tehisintellekti, andmete ja robootika partnerluse ning Euroopa Innovatsiooninõukogu jätkuvat tugevdamist; nõuab tungivalt programmi „Digitaalne Euroopa“ laiendamist ja on seisukohal, et sellele eraldatud 7,6 miljardi euro suurust rahastamist tuleks suurendada; |
| --- | --- |

213.

| 214. | rõhutab vajadust tähtsustada tehisintellekti valdkonna teadusuuringuid ELi tasandil; kutsub komisjoni üles lihtsustama teadusuuringute rahastamise struktuuri, sealhulgas toetuse taotlemise nõudeid ja protseduure; rõhutab vajadust parandada ettepanekute läbivaatamise kvaliteeti ja järjepidevust ning suurendada rahastamisvahendite prognoositavust ja ajastust, et toetada pikaajalist planeerimist Euroopa tehisintellekti teadusuuringute tegevuskava kasutades; kutsub komisjoni üles rahastama tehisintellekti valdkonnas rohkemaid rakendusi, ühendades erinevad rahastamisvahendid, nagu Euroopa Teadusnõukogu, Marie Curie meetmed, Euroopa Innovatsiooninõukogu ning Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut; |
| --- | --- |

214.

| 215. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles seadma prioriteediks selliste tehisintellektialaste teadusuuringute rahastamise, mis keskenduvad kestlikule ja sotsiaalselt vastutustundlikule tehisintellektile, aidates leida lahendusi, mis kaitsevad ja edendavad põhiõigusi, ning vältima selliste programmide rahastamist, mis kujutavad endast vastuvõetamatut ohtu nendele õigustele, sealhulgas massilise jälgimise, sotsiaalse hindamise ja muude selliste süsteemide rahastamist, millel võib olla negatiivne sotsiaalne mõju, samuti selliste tehnoloogiate rahastamist, mis aitavad kaasa keskkonnakahjustuste tekkimisele; |
| --- | --- |

215.

| 216. | julgustab looma Euroopa ülikoolides rohkem tehisintellekti õpetavaid ametikohti, inimväärseid palku tehisintellektialasteks teadusuuringuteks ning pakkuma rohkem avaliku sektori rahalisi vahendeid, et praeguse ja järgmise põlvkonna teadlasi ja talente nõuetekohaselt koolitada ja hoida ning vältida ajude äravoolu; rõhutab vajadust vähendada bürokraatlikke tõkkeid, mis takistavad ülikoolide teadlaste juurdepääsu rahalistele vahenditele ning kutsub komisjoni üles tagama vahendid ülikoolide vahelise digitaalse ühenduvuse suurendamiseks nii liikmesriikides kui ka nende vahel; nõuab tungivalt tehisintellekti valdkonnaüleste võrgustike arendamist Euroopa ülikoolides, teadusasutustes ja erasektoris, samuti spetsiaalseid multidistsiplinaarseid tehisintellekti uurimiskeskusi; |
| --- | --- |

216.

| 217. | soovitab ülikoolidel suurendada selliste rakendusuuringute projektide rahastamist, mille puhul võetakse arvesse tehisintellekti mõõdet; |
| --- | --- |

217.

| 218. | kutsub komisjoni üles parandama teadmussiiret tehisintellektiuuringute ja üldsuse vahel, luues ärivõrgustikke ja kontaktpunkte ülikoolide õigusspetsialistide ja ärikonsultantidega, samuti luues kodanikupaneele, teadus- ja ühiskonnaplatvorme ning kaasates avalikkust tehisintellektiuuringute kavade koostamisse; rõhutab, kui oluline on sujuv üleminek akadeemilisest ringkonnast tööstusele ning nende kahe valdkonna lähedus edukate ja dünaamiliste tehisintellekti ökosüsteemide ja tööstuskeskuste jaoks; |
| --- | --- |

218.

| 219. | rõhutab vajadust kiirendada ELis teadmussiiret teadusuuringutest ja teadusest tehisintellektirakendustesse tööstuses ja avalikus sektoris; peab kiiduväärseks tehisintellekti käsitleva avaliku ja erasektori partnerluse loomist; kutsub komisjoni üles looma Euroopa tehisintellekti andmekeskusi, mis on välja töötatud koos tööstuse ja kodanikuühiskonnaga; rõhutab, kui olulised on tehisintellekti testimise kohad; viitab konkreetselt kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõttele, peamiste digitehnoloogiate ühisettevõttele ning nutivõrkude ja -süsteemide ühisettevõttele; |
| --- | --- |

219.

| 220. | nõuab tehisintellektikeskuse loomist programmi „Euroopa horisont“ raames, tuginedes piirkondlike tehisintellekti tippkeskuste olemasolevatele ja tulevastele võrgustikele, eesmärgiga luua tugevate Euroopa teadusorganisatsioonide liit, millel on ühine tegevuskava alus- ja rakendusuuringute tipptaseme toetamiseks, et ühtlustada riiklikke tehisintellekti käsitlevaid pingutusi, soodustada innovatsiooni ja investeeringuid, meelitada ligi ja hoida Euroopas tehisintellektitalente ning luua sünergiat ja mastaabisäästu; usub, et keskuse kontseptsioon meelitaks ligi parimaid ja helgemaid päid välismaalt ning tooks Euroopasse olulisi erainvesteeringuid; |
| --- | --- |

220.

| 221. | lisab, et tehisintellektikeskusi tuleks koostöös teiste teadusasutuste ja tööstusega piisavalt rahastada; rõhutab hästi läbimõeldud regulatiivsete testimiskeskkondade kasulikkust tehisintellekti toodete, teenuste ja lähenemisviiside testimiseks kontrollitud reaalses keskkonnas enne nende turule laskmist; |
| --- | --- |

221.

| 222. | juhib tähelepanu sellele, et Euroopa digitaalse innovatsiooni keskuste määramine programmi „Digitaalne Euroopa“ raames on veel üks oluline samm tipptasemel tehisintellekti ökosüsteemi ülesehitamisel, mis põhineb ülikoolide ja tööstuse klastritel; kritiseerib siiski asjaolu, et Euroopa digitaalse innovatsiooni keskuste määramise kriteeriumid jäävad ebamääraseks ja seetõttu erinevad Euroopa digitaalse innovatsiooni keskused kogu Euroopas oma võimaluste ja arengu poolest, ning et koostoime teiste Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi poolt ja programmi „Euroopa horisont“ raames määratud digitaalsete keskustega on ebaselge; teeb seetõttu ettepaneku, et vaja on rohkem koordineerimist ja jõupingutusi, nagu ka koostööd tegeva üldise detsentraliseeritud tehisintellekti keskuste klastri loomist, mis põhineks kogu ELi hõlmaval õigusliku ekspertiisi, andmete, rahastamise ja stiimulite raamistikul; väljendab heameelt komisjoni algatuste üle luua idufirmade võrgustikud kogu ELis ja ka väljaspool seda, näiteks Start-up Europe ja Start-up Europe Mediterranean, et edendada ideede vahetust, äritegevust ja võrgustike loomise võimalusi; |
| --- | --- |

222.

| 223. | teeb ettepaneku laiendada ja ühtlustada olemasolevaid algatusi, nagu Euroopa õppe- ja intelligentsete süsteemide labor ja Euroopa tehisintellektialaste teadusuuringute laborite konföderatsioon, ning juhtprojekte, nagu inimkeskne tehisintellekt ja AI4EU, et edendada ambitsioonikaid, koostööl põhinevaid ja kogu ELi hõlmavaid teadus- ja arendustegevuse eesmärke ja projekte; |
| --- | --- |

223.

e)   Usalduse ökosüsteem

i.   ÜHISKOND JA TEHISINTELLEKT

| 224. | teeb ettepaneku, et lisaks soovitatud tehisintellektialasele koolitusele korraldaksid EL ja selle liikmesriigid teadlikkuse suurendamise kampaaniaid, sealhulgas kohalikul tasandil peetavaid avalikke arutelusid, mis on lisavahend kodanikeni jõudmiseks, nende teavitamiseks ja nende võimestamiseks, et mõista paremini tehisintellekti võimalusi, riske ning ühiskondlikku, õiguslikku ja eetilist mõju, aitamaks veelgi kaasa tehisintellekti usaldusväärsusele ja demokratiseerimisele; on veendunud, et paralleelselt inimkeskset ja usaldusväärset tehisintellekti käsitleva selge ja usaldusväärse õigusraamistiku loomisega aitaks see vähendada kodanike muresid, mis võivad olla seotud tehisintellekti laialdase kasutamisega Euroopas; |
| --- | --- |

224.

| 225. | kutsub ELi üles tagama, et tehisintellekti arendamisel, kasutuselevõtmisel ja kasutamisel austataks täielikult demokraatlikke põhimõtteid ja põhiõigusi ning järgitaks seadusi viisil, mis võimaldab võidelda järelevalvemehhanismide vastu, ei sekku sobimatult valimistesse ega aita kaasa desinformatsiooni levitamisele; |
| --- | --- |

225.

| 226. | rõhutab, et valitsused ja ettevõtjad peaksid kasutusele võtma ja hankima üksnes usaldusväärseid tehisintellektisüsteeme, mis on vajaduse korral kavandatud töötajate õiguste kaitsmiseks ning kvaliteetse hariduse ja digikirjaoskuse edendamiseks, mis ei suurenda soolist lõhet ja diskrimineerimist ega takista võrdseid võimalusi kõigile; |
| --- | --- |

226.

| 227. | toetab tarbijakaitseseaduste kohandamist, mis on veel üks viis suurendada usaldust tehisintellekti vastu, näiteks andes tarbijatele õiguse teada, kas nad suhtlevad tehisintellekti agendiga ja võimaldada neil nõuda tehisintellektipõhiste otsuste läbivaatamist inimese poolt ning anda neile vahendid kaubandusseire või isikupärastatud hinnakujunduse vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

227.

| 228. | rõhutab, et kui töökohal võetakse kasutusele teatavad tehisintellektitehnoloogiad, näiteks töötajate andmeid kasutavad tehnoloogiad, peaks konsulteerima töötajate esindajate ja sotsiaalpartneritega; juhib tähelepanu asjaolule, et töötajatel ja nende esindajatel peaks olema võimalik nõuda tööandjatelt teavet selle kohta, milliseid andmeid kogutakse, kus neid andmeid hoitakse, kuidas neid andmeid töödeldakse ja milliseid kaitsemeetmeid nende kaitsmiseks rakendatakse; |
| --- | --- |

228.

| 229. | kutsub ELi üles tagama, et tehisintellektisüsteemid kajastaksid ELi kultuurilist mitmekesisust ja mitmekeelsust, et vältida kallutatust ja diskrimineerimist; rõhutab, et tehisintellekti kallutatuse käsitlemiseks on vaja edendada mitmekesisust meeskondades, kes arendavad, rakendavad ja hindavad spetsiifilisi tehisintellektipõhiseid rakendusi; rõhutab, et tehisintellekti algoritmide hindamiseks tuleb kasutada soopõhiselt eristatud andmeid ja et sooline analüüs peab olema osa kõigist tehisintellekti riskihinnangutest; |
| --- | --- |

229.

| 230. | rõhutab, kui oluline on pidev teadustegevus ja järelevalve tehisintellekti mõju kohta ühiskonna eri aspektidele nii riiklikul kui ka ELi tasandil; teeb ettepaneku kaasata sellesse Eurostat ja teised ELi ametid; |
| --- | --- |

230.

| 231. | rõhutab, et seiresüsteemi tulemuste põhjal võiks kaaluda Euroopa üleminekufondi loomist, et aidata hallata näiteks töökohtade kadumist vähe kaitstud sektorites või eri piirkondades; |
| --- | --- |

231.

ii.   E-VALITSUS

| 232. | kutsub liikmesriike üles täitma Tallinna deklaratsiooni e-valitsuse kohta, asetama kodanikud teenuste keskmesse ja kehtestama mehhanismid, et pakkuda tehisintellektil põhinevaid piirideta, koostalitlusvõimelisi, isikustatud, kasutajasõbralikke ja algusest lõpuni digitaalseid avalikke teenuseid kõigile kodanikele kõigil avaliku halduse tasanditel; on seisukohal, et eesmärk peaks olema luua järgmise viie aasta jooksul kodanikele digitaalsete ja tehisintellektil põhinevate e-valitsuse teenuste pakkumine, tagades samal ajal endiselt inimestevahelise suhtluse; tuletab meelde, et taaste- ja vastupidavusrahastu vahenditel ning riiklikel taaste- ja vastupidavuskavadel on selles keskne roll; kutsub avaliku sektori asutusi üles toetama ja arendama tehisintellekti avalikus sektoris; tunneb heameelt eIDASe määruse (41) läbivaatamise üle ja selle rolli üle digitaalsete avalike teenuste tõhusamal pakkumisel; rõhutab, et kedagi ei tohiks kõrvale jätta ja et alati peaksid olema kättesaadavad internetivälised alternatiivid; |
| --- | --- |

232.

| 233. | kutsub komisjoni üles uuendama e-valitsuse tegevuskava ja looma koostoime programmiga „Digitaalne Euroopa“, et toetada haldusasutusi tehisintellekti kasutuselevõtmisel kooskõlas Euroopa avatud lähtekoodiga tarkvara strateegiaga; |
| --- | --- |

233.

| 234. | rõhutab, et e-valitsusel on digitaalsel ühtsel turul andmemajanduse ja digitaalse innovatsiooni arendamisel oluline osa; märgib, et koostöö ja heade tavade jagamine kõigis haldusasutustes ja piiriüleselt on e-valitsuse kasutuselevõtu oluline osa kogu ELis; nõuab standarditud ja ühtlustatud avaliku halduse menetlusi tõhusamaks teabevahetuseks ELi liikmesriikides ja kõikidel haldustasanditel; |
| --- | --- |

234.

| 235. | märgib, et kvaliteetsete võrguteenuste väljatöötamiseks on vaja pädevaid eksperte; rõhutab vajadust suurendada valitsuse värbamis- ja koolituspoliitikat tehisintellektialaste teadmistega digipädevate inimeste jaoks; |
| --- | --- |

235.

| 236. | nõuab, et kiirendataks ühtse digivärava rakendamist ja edendataks koostalitlusvõimeliste platvormide väljatöötamist, mis pakuvad piiriüleseid teenuseid ELis, järgides samas ühiseid turvastandardeid kõigis liikmesriikides; rõhutab, et kaaluda tuleks võimalikku laiendamist lisaks praegu määruses (EL) 2018/1724 (42) (millega luuakse ühtne digivärav) sisalduvale piiratud teenustevalikule; |
| --- | --- |

236.

| 237. | rõhutab, et ELi ja liikmesriikide institutsioonide avaliku arutelu platvormid suurendavad digitaalse teabe kaasamist ja sellele juurdepääsu; soovitab investeerida kasutatavuse ja juurdepääsetavuse parandamisse, nagu kokkuvõtete ja teabe pakkumine mitmes keeles, samuti sihtotstarbelisse turundusse ja digitaalsete avalikkuse kaasamise platvormide sihipärasesse teavitamisse; |
| --- | --- |

237.

| 238. | soovitab intensiivistada interaktiivseid ja isiklikke dialooge ELi kodanikega veebipõhiste konsultatsioonide, sidusrühmadega peetavate dialoogivormide või digifunktsioonide kaudu, et kommenteerida ELi õigusakte ja algatusi; |
| --- | --- |

238.

iii.   E-TERVIS

| 239. | nõuab inimkeskset kavandamist ja tõenduspõhist lähenemisviisi tehisintellektile tervishoius, mis keskendub personaalsele, patsiendikesksele, kulutõhusale ja kvaliteetsele tervishoiule, mis töötatakse välja tihedas koostöös tervishoiutöötajate ja patsientidega, säilitades samal ajal inimjärelevalve ja otsuste tegemise inimeste poolt; nõuab tungivalt rahastamise prioriseerimist, strateegiliste eesmärkide seadmist, koostöö edendamist ja tehisintellektirakenduste kasutuselevõtmist tervishoius kui kriitilise tähtsusega sektoris, kus tehisintellekti pakutavad võimalused võivad kodanike tervisele ja heaolule tuua tohutut kasu, kui sellega kaasnevaid riske asjakohaselt juhtida; |
| --- | --- |

239.

| 240. | rõhutab, et tehisintellekti kasutuselevõttu tervishoiuasutustes tuleks edendada kui vahendit tervishoiutöötajate abistamiseks ja nende koormuse vähendamiseks, mis võimaldab neil keskenduda oma kliinilistele ülesannetele, mitte tervishoiutöötajate asendajana või sõltumatu osalejana tervishoiusüsteemides; rõhutab vajadust tagada kvaliteedi, ohutuse ja turvalisuse tase, mis oleks samaväärne ravimite, vaktsiinide ja meditsiiniseadmete õigusliku heakskiitmise protsessiga; nõuab kliinilise uuringu laadset meetodit tehisintellekti adekvaatsuse testimiseks ja selle kasutuselevõtu jälgimiseks kliinilistes tingimustes; leiab, et oleks kasulik hinnata, milliseid tervishoiuteenuseid saab eetiliselt ja vastutustundlikult automatiseerida; |
| --- | --- |

240.

| 241. | on seisukohal, et tervishoiule võrdse juurdepääsu põhimõtet tuleks laiendada tervisega seotud tehisintellektipõhistele rakendustele, sealhulgas haiguste tuvastamise süsteemidele, krooniliste haiguste ravile, tervishoiuteenuste osutamisele ja ravimite avastamisele; rõhutab vajadust võtta vastu asjakohased meetmed, et tegeleda terviseriskidega, mis on seotud digilõhe, algoritmide kallutatuse ja diskrimineerimise ning tervishoiule piiratud juurdepääsuga vähe kaitstud isikute või kultuuriliste vähemuste marginaliseerimisega; |
| --- | --- |

241.

| 242. | tuletab meelde Euroopa Parlamendi seisukohta, et kindlustusfirmadel ega teistel teenuseosutajatel, kellel on õigus pääseda juurde e-tervise rakenduste andmetele, ei tohi lubada kasutada neid andmeid diskrimineeriva hinnakujunduse eesmärgil; |
| --- | --- |

242.

| 243. | on veendunud, et praegused ELi projektid ja algatused, nagu EU4Health, Euroopa terviseandmete ruumid ja harvikhaiguste registreerimise Euroopa platvorm, on sammud õiges suunas, kuna need võimaldavad liikmesriikidel ressursse koondada ja suurendada kasulikku koostööd tervishoiusüsteemide vahel ning võimaldada kvaliteetsete andmete turvalist ja eraelu puutumatust säilitavat vahetamist teadusuuringute ja innovatsiooni jaoks; |
| --- | --- |

243.

| 244. | nõuab, et liidu tasandil kehtestataks nõuetekohaselt tervisealase tehisintellekti raamistik ja selle positsioneerimine; rõhutab, et paljud riskitasemed arenevad aja jooksul tehisintellektitehnoloogiate edendamise kaudu; |
| --- | --- |

244.

| 245. | rõhutab vajadust anda rohkem suuniseid terviseandmete töötlemise kohta isikuandmete kaitse üldmääruse alusel, et kasutada tehisintellekti täit potentsiaali üksikisikute hüvanguks, austades samal ajal põhiõigusi; kutsub komisjoni üles kiiremini ja paremini ühtlustama terviseandmete töötlemist, sealhulgas jagamist, anonüümimist ja koostalitlusvõimet reguleerivaid standardeid liikmesriikides; |
| --- | --- |

245.

| 246. | kutsub komisjoni üles edendama eetiliste reeglite integreerimist tehisintellektirakenduste arendamise, kavandamise ja kasutamise igas etapis; rõhutab vajadust edendada täiendavaid uuringuid treenitud tehisintellektisüsteemis kasutatavate meetodite ja eelarvamuste kohta, et vältida ebaeetilisi ja diskrimineerivaid järeldusi inimeste terviseandmete puhul; soovitab luua ELi tegevusjuhendi terviseandmete töötlemiseks täielikus kooskõlas isikuandmete kaitse üldmäärusega; |
| --- | --- |

246.

| 247. | kutsub komisjoni üles kaaluma neuroõiguste algatust, mille eesmärk on kaitsta inimaju tehisintellektil põhineva neurotehnoloogia sekkumise, manipuleerimise ja kontrolli eest; julgustab komisjoni toetama ÜRO tasandil neuroõiguste tegevuskava, et lisada neuroõigused inimõiguste ülddeklaratsiooni, täpsemalt seoses õigusega identiteedile, vabale tahtele, vaimsele privaatsusele, võrdsele juurdepääsule edusammudele ajumahu suurendamise valdkonnas ja kaitsele algoritmide kallutatuse eest; |
| --- | --- |

247.

| 248. | kutsub komisjoni üles kaaluma veebipõhiste meditsiiniliste konsultatsioonide õigusraamistikku; |
| --- | --- |

248.

| 249. | rõhutab vajadust meetmete järele, millega edendatakse võrdset juurdepääsu tervishoiuteenustele ja suurendatakse tervishoiuteenuste osutajate poolt tehisintellekti lahenduste kasutuselevõttu; |
| --- | --- |

249.

| 250. | kutsub komisjoni üles toetama koostöömehhanismi loomist ja toimimist Euroopa terviseandmete ruumi kontekstis, et soodustada terviseandmete jagamist ja toetada elektroonsete terviselugude väljatöötamist kooskõlas kohaldatavate õigusnormidega; nõuab tungivalt iga ELi kodaniku jaoks kättesaadavate andmete kvaliteedi parandamist, võimaldades digivahendite nõuetekohast toimimist (nt iseõppivate algoritmide või suurandmete analüüsi alusel); soovitab, et kooskõlas isikuandmete kaitse üldmäärusega säilitatavad andmed oleksid kättesaadavad edasisteks uuringuteks, samuti uute ravimite ja individuaalsete ravimeetodite väljatöötamiseks; |
| --- | --- |

250.

| 251. | rõhutab, et tervishoiutöötajate koolitusse tuleb lisada digi- ja tehisintellektialased oskused, samuti teadmised ELi andmekaitsealastest õigusaktidest ja tundlike andmetega tegelemisest, sealhulgas andmete anonüümimise edendamisest; |
| --- | --- |

251.

| 252. | nõuab juhiseid vastutusraamistike ja ühtlustatud heakskiitmisrežiimide kohaldatavuse kohta tehisintellektil põhinevate meditsiinirakenduste ja ravimite jaoks, mis on arendatud või mida on testitud tehisintellekti ja masinõppe abil; rõhutab, et mistahes tulevase regulatiivse reformi käigus tuleks käsitleda ebapiisavast ressursside eraldamisest tingitud kahju või tehisintellektiga töötavate soovitussüsteemide abil osutatavate hoolekandeteenuste puudumist tervishoiusektoris; rõhutab, et tervishoiurakenduste sertifitseerimiseks ja heakskiitmiseks kooskõlas vastutusriskidega on vaja asjakohaseid parimaid tavasid, standardeid ja kriteeriume; |
| --- | --- |

252.

| 253. | kutsub komisjoni üles pakkuma ja kasutama pandeemiate jaoks inimkeskseid ennustusmudeleid, milles erinevad andmekogumid kogunevad reaalajas, et anda teavet otsuste tegemiseks; |
| --- | --- |

253.

f)   Tööstusstrateegia

i.   STRATEEGILINE PLANEERIMINE JA INVESTEERINGUD

| 254. | on veendunud, et EL peaks asetama tehisintellekti ja andmemajanduse ambitsioonika digitaalse tööstusstrateegia keskmesse, et anda innovatiivsetele ettevõtetele ja ettevõtjatele võimalus konkureerida Euroopa ja maailma parimate tehnoloogiliste ja ärimudelite uuenduste nimel ning tugevdada ELi avatud strateegilist autonoomiat, kehtestades samal ajal usaldusväärsed õiguslikud, eetilised, tehnoloogilised ja turvastandardid kõigile ELi ühtsel turul kasutamiseks mõeldud tehisintellektisüsteemidele ja komponentidele; |
| --- | --- |

254.

| 255. | julgustab komisjoni kasutama suurandmete tehisintellekti analüüsi, et aidata läbi viia stressiteste, et hinnata väärtusahelate vastupidavust ja kaardistada sõltuvusi; |
| --- | --- |

255.

| 256. | nõuab tungivalt, et komisjon viiks läbi põhjaliku tugevuste ja nõrkuste analüüsi, et teha kindlaks ELi nõrkused, kriitilised valdkonnad ja kõrge riskiga sõltuvused, luua tehisintellektiga seotud realistlikud tehnilised ja majanduslikud ootused ning hinnata mõjusid kõigis Euroopa tööstussektorites; rõhutab, et komisjon peaks sel eesmärgil tegema koostööd asjaomaste sidusrühmadega; |
| --- | --- |

256.

| 257. | teeb ettepaneku, et EL peaks selle analüüsi põhjal välja töötama ja vastu võtma pikaajalise tehisintellektitööstuse strateegia, mis sisaldaks digikompassi laiendusena selget visiooni järgmiseks kümneks aastaks; selgitab, et seda strateegiat tuleks täiendada põhiliste tulemusnäitajatega ja igal aastal ajakohastatava seiresüsteemiga; rõhutab siiski, et on vaja koondada ja ühtlustada suur hulk üksikalgatusi, mille komisjon on käivitanud ELi tehisintellektitööstuse toetamiseks enne nende lisamist uude tehisintellektivaldkonna strateegiasse; |
| --- | --- |

257.

| 258. | kutsub komisjoni üles kaaluma, kuidas saaks üldist tööstusstrateegiat täiendada sihipäraste avaliku sektori investeeringutega; juhib siiski tähelepanu sellele, et liigsed suunamata investeerimisprogrammid keerulistesse tehnoloogiatesse võivad mõnel juhul moonutada kapitali tõhusat jaotamist ja viia luhtunud investeeringuteni; rõhutab sellega seoses, et ettevõtjate ja teadlaste võimestamine eraettevõtlusel põhinevate tehisintellektitehnoloogia lahenduste väljatöötamisel ja turustamisel on ELi tööstusstrateegia keskne osa, sealhulgas võrdsete võimaluste tagamise ning digitaalse ühtse turu ja kapitaliturgude liidu väljakujundamise kaudu; soovitab hõlbustada juurdepääsu rahastamisele, eelkõige riskifinantseerimisvahenditele, eriti varajases etapis rahastamisele; on seisukohal, et programmide „InvestEU“ ja „Digitaalne Euroopa“ kaudu tehisintellektile eraldatud vahendite osakaal tuleks läbi vaadata ja vajadusel tuleks seda oluliselt suurendada; |
| --- | --- |

258.

| 259. | rõhutab vajadust kiiresti rakendada hiljuti vastu võetud ELi välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute raamistik (43) ja hiljuti muudetud määrus kahesuguse kasutusega kaupade ekspordikontrolli ELi korra kohta (44); märgib, et tehisintellekti ning robootikat ja muud digitaristut tuleks käsitleda kriitilise tähtsusega sektorina; märgib, et intellektuaalomandi õiguste kaitse ja kriitilise tähtsusega tehnoloogiate väljavoolu suhtes tuleks kohaldada rangemat jõustamist; |
| --- | --- |

259.

| 260. | rõhutab, et Euroopa jaoks on ülioluline varustada end piisava digitaristuga; väljendab heameelt selliste algatuste üle nagu Euroopa protsessorialgatus, hiljuti esitatud kiipide õigusakt ja Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõte; |
| --- | --- |

260.

ii.   VKED JA IDUFIRMAD

| 261. | teeb ettepaneku, et ELi ja valitsuse tasandil toetataks tehisintellekti idufirmasid erakapitalile ja kvalifitseeritud töötajatele juurdepääsu kaudu, võimalusega hankida algoritmide treenimiseks kvaliteetseid andmekogumeid ja võimalusega laieneda üle liikmesriigi piiride; rõhutab veel, et väga tõhus avaliku korra vahend idufirmade majanduse toetamiseks on tõhus konkurentsiõiguse jõustamine, et vältida turgu valitseva turujõu kuritarvitamist ja kõrvaldada turule sisenemise tõkked; rõhutab sellega seoses, et EL peaks suurendama oma pingutusi, et pakkuda VKEdele ja idufirmadele arenguvõimalusi ja -teenuseid; leiab, et see võiks hõlmata ka nn sõbrasüsteemi kasutuselevõttu, mis ühendab kogenud tehisintellektile orienteeritud ettevõtted väiksemate ettevõtetega, kes soovivad seda tehnoloogiat rakendada; rõhutab, et suutmatus endale lubada suuri juriidilisi meeskondi takistab sageli idufirmadel ja ettevõtjatel siseneda keerukatesse reguleerivatesse keskkondadesse; rõhutab, et VKEd vajavad juurdepääsu konkreetsele juriidilisele ja tehnilisele toele; rõhutab samuti vajadust edendada partnerlusi, kus tehisintellektiga tegelevad ettevõtted ja turule sisenejad saaksid koostööd teha; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid pakuksid paremat nõustamist ja konkreetsemat tuge võrgustike, digikeskuste, tehisintellekti koolitajate, ärinõustamise, kohapealsete külastuste ja õiguskliinikute kaudu; rõhutab inimestevaheliste vahetusprogrammide, nagu programm „Erasmus noortele ettevõtjatele“, tähtsust, ning et neid tuleks edasi arendada ja julgustada; |
| --- | --- |

261.

| 262. | teeb ettepaneku leevendada VKEde ja idufirmade halduskoormust tehisintellekti valdkonnas, näiteks lihtsustades aruandlus-, teavitamis- või dokumenteerimiskohustusi ning andes suuniseid tsiviilõiguse ühiste menetlusstandardite kohta, mis tuleb vastu võtta riiklikul tasandil; nõuab ühtse digivärava kiiret rakendamist, et luua eri keeltes ühtne ELi veebiportaal, mis sisaldab kõiki teises ELi liikmesriigis tegutsemiseks vajalikke menetlusi ja formaalsusi; rõhutab, et kõik riiklikul tasandil loodud ühtsed kontaktpunktid peaksid olema ühtse digivärava kaudu kergesti juurdepääsetavad ning peaksid pakkuma teavet ja haldusteenuseid liikmesriikides, sealhulgas käibemaksueeskirjade ja teenuste osutamise nõudeid käsitleva teabe osas, kasutades kättesaadavat terminoloogiat ja tagades täieliku juurdepääsetavuse, kusjuures koolitatud abipunktide töötajad peaksid pakkuma tõhusat kasutajasõbralikku tuge; |
| --- | --- |

262.

| 263. | märgib, et võimalikud viisid, kuidas ELi liikmesriigid saavad VKEsid ja idufirmasid toetada, on järgmised: maksusoodustused põhjalikele teadusuuringutele, parem juurdepääs arvutivõimekusele ja kvaliteetsetele andmekogumitele ning toetus tehnoloogiauuringutele ja tehisintellekti alasele haridusele, koolitusele ja töötajate ümberõppele; |
| --- | --- |

263.

| 264. | rõhutab, et tehisintellektiga tegelevad VKEd ja idufirmad vajavad paremat juurdepääsu riigihangetele; nõuab tungivalt, et komisjon kujundaks ümber riigihangete taotlemise menetlused ja ELi programmide rahastamise, et anda idufirmadele ja VKEdele õiglane võimalus saada riigihankeprojekte ning teadus- ja arendustegevuse toetusi; tuletab sellega seoses meelde edukaid GovTechi programme, mis on toetanud väikeettevõtete osalemist digitaalsetes riigihangetes; rõhutab, et kogu Euroopas tuleks edendada ka tehisintellektiga tegelevate idufirmade aktsiaoptsioonikavasid; |
| --- | --- |

264.

iii.   RAHVUSVAHELINE ETAPP

| 265. | juhib tähelepanu sellele, et EL peaks looma tugeva rahvusvahelise põhiväärtustel põhineva tehnoloogialiidu ja olema selles eeskujuks, tehes koostööd sarnaselt meelestatud partneritega, et kehtestada ühised regulatiivsed standardid, saada kasu parimatest tavadest tehisintellekti, eraelu puutumatuse õiguste, andmevoogude ja konkurentsieeskirjade valdkonnas ning kõrvaldada strateegilised nõrkused, tuginedes üksteise tugevatele külgedele ja koondades ressursse valdkondades, kus see on vastastikku kasulik; rõhutab, et EL peaks aktiivselt toetama ka tugevdatud rahvusvahelist koostööd eetilise, usaldusväärse ja inimkeskse tehisintellekti valdkonnas asjakohastel mitmepoolsetel ja kahepoolsetel foorumitel, näiteks ÜRO süsteemis, OECDs, Euroopa Nõukogus, Maailma Kaubandusorganisatsioonis, Maailma Majandusfoorumis ja G20s; peab eriti kiiduväärseks ELi-USA kaubandus- ja tehnoloogianõukogu loomist, milles peetakse esmatähtsaks tehisintellekti standardite alast koostööd, ning väidab, et arvestades selle strateegilist potentsiaali, tuleb kaubandus- ja tehnoloogianõukogu tugevdada parlamentidevahelise mõõtmega, kaasates Euroopa Parlamendi ja USA Kongressi; |
| --- | --- |

265.

| 266. | teeb ettepaneku luua ka spetsiaalne Atlandi-ülene tehisintellekti käsitlev töörühm, kuhu kuuluksid valitsuste, standardiorganisatsioonide, erasektori ja kodanikuühiskonna esindajad, et töötada välja tehisintellekti käsitlevad ühised standardid ja eetilised suunised; teeb ettepaneku luua koos teiste sarnaselt mõtlevate partneritega pikaajaline platvorm teabevahetuseks tehisintellekti ning muude oluliste digi- ja kaubandusküsimuste teemal, tuginedes praegusele ELi-USA kaubandus- ja tehnoloogianõukogule; |
| --- | --- |

266.

| 267. | rõhutab, et EL peaks edendama tehisintellekti sotsiaalselt vastutustundlikku ja eetilist kasutamist ning tegema koostööd rahvusvaheliste standardiasutustega, et veelgi parandada eetika-, ohutus-, usaldusväärsuse, koostalitlusvõime ja turvalisuse standardeid; kiidab heaks hiljutised standardimisalgatused, mille on käivitanud sellised osalejad nagu Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni ja Rahvusvahelise Elektrotehnikakomisjoni ühine tehniline komitee, mille eesmärk on ühtlustada ülemaailmselt erinevaid tehisintellekti koode; rõhutab lisaks, et Euroopa peaks edendama ja arendama standardeid, sealhulgas aruka tootmise, asjade interneti, robootika ja andmeanalüüsi valdkonnas; teeb ettepaneku toetada paremini akadeemilisi ringkondi, kodanikuühiskonda ja VKEsid standardimisfoorumites osalemiseks; |
| --- | --- |

267.

| 268. | toetab Maailma Kaubandusorganisatsiooni e-kaubanduse algatust, mille eesmärk on töötada välja kaasav, range, äriliselt mõttekas, tõenditel põhinev ja sihipärane poliitika, et paremini võidelda digitaalkaubanduse tõketega; rõhutab, et kokkulepe peaks kajastama ka hea valitsemistava põhimõtteid ja andma valitsustele võimaluse astuda vastu digitaalsele protektsionismile, kaitstes ja suurendades samal ajal tarbijate usaldust ning luues maailmamajandusele tõelist väärtust; |
| --- | --- |

268.

| 269. | soovitab komisjonil jätkuvalt tegutseda selle nimel, et kõrvaldada Euroopa tehisintellektiettevõtjatele kolmandates riikides kehtivad põhjendamatud kaubandustõkked, eelkõige mittetariifsed tõkked või turulepääsu piirangud; rõhutab, et kaubandus-, naabrus- ja arengupoliitikat tuleks aktiivselt kasutada ka tehisintellekti käsitleva rahvusvahelise arutelu kujundamiseks ja tehisintellektiga seotud Euroopa eetikapõhimõtete edendamiseks; |
| --- | --- |

269.

g)   Julgeolek

i.   TEHISINTELLEKT JA ÕIGUSKAITSE

| 270. | rõhutab, kui oluline on õiguskaitseasutuste suutlikkus tuvastada tehisintellektitehnoloogia abil kuritegevust ja selle vastu võidelda; |
| --- | --- |

270.

| 271. | rõhutab, et tehisintellekti väärkasutamine õiguskaitses võib põhjustada kahju, sealhulgas kodanike automaatset diskrimineerimist ja ebaseaduslikku kohtlemist, pakkudes samas vähe õiguskaitsevahendeid; nõuab tungivalt, et liikmesriigid rakendaksid sisulisi inimjärelevalve nõudeid ja tagaksid õiguskaitsevahendid neile, kelle suhtes kohaldatakse tehisintellekti abil tehtud otsuseid; |
| --- | --- |

271.

| 272. | teeb ettepaneku, et EL peaks osalema pehme õiguse lähenemisviisides, mille on loonud ÜRO Regioonidevaheline Kuritegevuse ja Õigusküsimuste Uurimise Instituut, mis on välja töötanud toimivad tehisintellekti töövahendid ja alustanud partnerlust Interpoliga, olles ainulaadne foorum tehisintellektialaseks dialoogiks ja koostööks õiguskaitseasutuste, tööstuse, akadeemiliste ringkondade ja kodanikuühiskonna vahel täielikus kooskõlas ELi andmekaitse ja eraelu puutumatust käsitleva õigustikuga; |
| --- | --- |

272.

| 273. | võtab teadmiseks Europoli rolli koostöös Euroopa andmekaitseinspektoriga tehisintellekti vahendite väljatöötamisel, treenimisel ja valideerimisel, et võidelda organiseeritud kuritegevuse, terrorismi ja küberkuritegevuse vastu, austades täielikult ELi põhiväärtusi, eelkõige mittediskrimineerimist ja süütuse presumptsiooni; |
| --- | --- |

273.

| 274. | kutsub komisjoni üles suurendama ELi sisejulgeoleku innovatsioonikeskuse rahalisi ja inimressursse; väljendab heameelt Eurojusti, Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti ja Europoli pingutuste üle töötada õigus- ja sisejulgeoleku valdkonna töötajatele välja üldiste aruandluspõhimõtete kogum tehisintellekti kasutamiseks (AP4AI raamistik); kutsub komisjoni üles andma sellele algatusele sihtotstarbelist rahalist toetust, et edendada ELi aruandlusstandardeid ja väärtusi tehisintellekti valdkonnas; |
| --- | --- |

274.

ii.   KÜBERTURVALISUS

| 275. | palub liikmesriikidel tõhustada koostööd küberturvalisuse valdkonnas Euroopa tasandil, et võimaldada ELil ja liikmesriikidel paremini koondada ressursse, tõhusamalt koordineerida ja ühtlustada riiklikke küberturvalisuse poliitikameetmeid, suurendada veelgi küberturvalisuse alase suutlikkuse parandamist ja teadlikkuse tõstmist ning pakkuda kiiresti küberturvalisuse alaseid teadmisi ja tehnilist abi VKEdele ja teistele traditsioonilisematele sektoritele; |
| --- | --- |

275.

| 276. | julgustab ELi võtma juhtrolli tugevate krüptograafia ja muude turvastandardite väljatöötamisel, mis tagavad tehisintellektisüsteemide usaldusväärsuse ja koostalitlusvõime; rõhutab, et rahvusvahelise lähenemise saavutamiseks IKT riskijärelevalve valdkonnas tuleks tugineda olemasolevatele rahvusvahelistele standarditele ja neid võimalikult suurel määral arvesse võtta; |
| --- | --- |

276.

| 277. | teeb ettepaneku kehtestada horisontaalsed küberturvalisuse nõuded, mis põhinevad kehtivatel õigusaktidel ja vajaduse korral uutel horisontaalsetel seadusandlikel aktidel, et vältida killustatust ja tagada ühtne küberturvalisuse lähenemisviis kõigis tooterühmades; märgib, et digitaalse ühtse turu tehisintellektitooted, mis kannavad CE-märgist, võivad tulevikus olla nii füüsilise ohutuse kõrge taseme kui ka küberturvalisuse piisava tasemega ning anda märku asjaomaste ELi õigusaktide järgimisest; |
| --- | --- |

277.

| 278. | teeb liikmesriikidele ettepaneku stimuleerida riigihankepoliitika kaudu tehisintellektisüsteemide küberturvalisuse nõudeid, sealhulgas muutes teatavad eetika-, julgeoleku- ja ohutuspõhimõtted tehisintellektirakenduste hangete puhul kohustuslikuks, eelkõige elutähtsates sektorites; |
| --- | --- |

278.

| 279. | nõuab, et Euroopa Liidu Küberturvalisuse Amet (ENISA) viiks läbi valdkondlikke julgeolekuriskide hindamisi, alustades avaliku ja erasektori valdkondadest, kus tehisintellekti kasutamisega on seotud kõige suuremad riskid ja tundlikumad aspektid ning kus sellel on suurim potentsiaal avaldada negatiivset mõju inimeste tervisele, ohutusele, julgeolekule ja põhiõigustele; rõhutab, et ENISA peaks koos Euroopa küberturvalisuse pädevuskeskuse ning riiklike koordineerimiskeskuste võrgustikuga hindama küberturvalisuse intsidente, et teha kindlaks lüngad ja uued nõrkused ning anda ELi institutsioonidele õigel ajal nõu asjakohaste parandusmeetmete kohta; |
| --- | --- |

279.

| 280. | julgustab ettevõtjaid, kes kasutavad, arendavad või võtavad kasutusele digitaalsel ühtsel turul aktiivseid tehisintellektil põhinevaid süsteeme, töötama välja selge ja sõltumatult hinnatud küberturvalisuse strateegia, mis põhineb nende individuaalsel riskiolukorral; julgustab kasutama ohtude modelleerimisel ja turvariskide juhtimisel tehisintellektisüsteeme; soovitab komisjonil, ENISA-l ja riiklikel ametiasutustel seda protsessi toetada; |
| --- | --- |

280.

| 281. | märgib, et tehisintellektitoodete küberturvalisuse nõuded peaksid hõlmama kogu nende olelustsüklit; rõhutab, et samuti peab olema selge, et iga tarneahelas osalev ettevõtja peab täitma oma osa vastupidavate tehisintellektitoodete loomisel; juhib tähelepanu asjaolule, et uute nõuete aluseks peaksid olema konkreetse tooterühmaga seotud riskid ja mõju riskitasemele, et vältida VKEde ja idufirmade ebaproportsionaalset koormust; |
| --- | --- |

281.

| 282. | teeb ettepaneku võtta kogu ELi hõlmava usaldusväärse tehisintellekti sertifitseerimissüsteemi väljatöötamisel arvesse teatavate liikmesriikide algatusi, nagu Saksamaa tehisintellekti pilveteenuste nõuetelevastavuse kriteeriumide kataloog või Malta tehisintellekti sertifitseerimise programm; |
| --- | --- |

282.

iii.   KÜBERKAITSE

| 283. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid edendaksid aktiivset Euroopa küberdiplomaatia poliitikat ning mõistaksid hukka välisriikide toetatud ja nendega seostatavad küberründed, sealhulgas tehisintellektil põhinevad küberründed, kasutades samal ajal ära kõik ELi diplomaatia vahendid; väljendab heameelt selle üle, et ELi kübervahendite kogum hõlmab rahalise abi lõpetamist ja sanktsioone nende riikide või vahendajate suhtes, kes tegelevad pahatahtliku kübertegevusega või osalevad desinformatsioonikampaaniaid hõlmavates hübriidrünnetes või toetavad küberkuritegevust; tunnistab, et tehisintellektil põhinev küberkaitse on mõnevõrra tulemuslikum, kui see hõlmab ka mõningaid ründevahendeid ja -meetmeid, tingimusel et nende kasutamine on kooskõlas rahvusvahelise õigusega; |
| --- | --- |

283.

| 284. | teeb lisaks ettepaneku tugevdada Euroopa Kaitseagentuuri küberturvalisuse võimekust, kasutades muu hulgas tehisintellektil põhinevaid süsteeme, et toetada koordineeritud ja kiiret reageerimist küberrünnetele; soovitab jälgida küberkaitsepoliitika rakendamist igas liikmesriigis ja hinnata asjakohaste ressursside eraldamist ELis; |
| --- | --- |

284.

| 285. | rõhutab vajadust analüüsida tehisintellekti mõju Euroopa julgeolekule ja töötada välja soovitused selle kohta, kuidas lahendada uusi julgeolekuprobleeme ELi tasandil koostöös liikmesriikide, erasektori, uurimisasutuste, teadlaste ja kodanikuühiskonnaga; |
| --- | --- |

285.

| 286. | julgustab liikmesriike võtma meetmeid, et hüvitada tehisintellektil põhinevate toodete, süsteemide ja protsesside nõrkusi ja selle avastamist ning toetada nende auditeid; |
| --- | --- |

286.

iv.   TEHISINTELLEKTI SÕJALINE KASUTAMINE

| 287. | märgib, et tehisintellekti sõjalise kasutamise suhtes tuleb kohaldada rangeid inimkontrolli ja -järelevalve mehhanisme ja eetikapõhimõtteid ning täielikult austada rahvusvahelisi inimõigusi ja humanitaarõigust; märgib lisaks, et EL peaks tegema koostööd oma sarnaselt meelestatud partneritega, et luua rahvusvaheline raamistik tehisintellekti abil toimivate relvade turvaliseks teadus- ja arendustegevuseks ning kasutamiseks, mis tugevdaks rahvusvahelist humanitaarõigust, sealhulgas relvakonflikte käsitleva õiguse kontekstis; tuletab meelde rahvusvahelisi norme ja põhimõtteid, näiteks proportsionaalsuse põhimõtet, mida tuleb uute sõjaliste tehnoloogiate väljatöötamisel ja kasutamisel järgida; |
| --- | --- |

287.

| 288. | märgib, et tehisintellektil põhinevad tehnoloogiad on sõjalise varustuse ja strateegia üha olulisem osa; rõhutab, et tehisintellekti ainuüksi sõjalist ja riiklikku julgeolekualast kasutust tuleks käsitleda rangelt eraldi tsiviilkasutuse juhtumitest; tuletab meelde, et sõjavaldkonna kujunemisjärgus tehnoloogiatega seotud küsimusi, sealhulgas tehisintellektiga seotud küsimusi, käsitleb valitsusekspertide rühm, mis tegeleb autonoomsete surmavate relvasüsteemide valdkonnas kujunemisjärgus tehnoloogiatega ning milles on esindatud ELi liikmesriigid; |
| --- | --- |

288.

| 289. | väljendab heameelt ELi tulevase strateegilise kompassi üle, mis peaks tagama raamistiku ja teatava ambitsiooni tehisintellekti julgeoleku- ja kaitseaspektidega tegelemiseks; tuletab meelde, et alaline struktureeritud koostöö ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika ning Euroopa Kaitsefondi raames võimaldab liikmesriikidel ja liidul suurendada investeeringuid, võimekust ja koostalitlusvõimet uute tehnoloogiate, sealhulgas tehisintellekti valdkonnas; |
| --- | --- |

289.

| 290. | märgib, et EL peaks käsitlema tehisintellekti Euroopa tehnoloogilise suveräänsuse olulise osana; |
| --- | --- |

290.

| 291. | järeldab, et liikmesriigid peaksid koolitama jätkuvalt oma sõjaväelasi tagamaks, et neil on vajalikud digioskused tehisintellekti kasutamiseks kontrolli-, operatiiv- ja sidesüsteemides; väljendab heameelt Euroopa Kaitsefondi lähenemisviisi üle autonoomsetele surmavatele relvasüsteemidele ja selle artikli 10 lõike 6 üle; rõhutab Euroopa Kaitsefondi tähtsust ELi riikide piiriülese koostöö toetamisel sõjalise tehisintellekti alaste teadusuuringute valdkonnas, tipptasemel kaitsetehnoloogia arendamisel ja vajaliku taristu, nimelt tugeva kübervõimega andmekeskuste rajamisel; |
| --- | --- |

291.

| 292. | kutsub nõukogu üles võtma vastu ühise seisukoha autonoomsete relvasüsteemide kohta, mis tagaks sisulise inimkontrolli nende kriitilise tähtsusega funktsioonide üle; nõuab tungivalt rahvusvaheliste läbirääkimiste alustamist õiguslikult siduva instrumendi üle, millega keelustataks täielikult autonoomsed relvasüsteemid; märgib, et sellises rahvusvahelises kokkuleppes tuleks kindlaks määrata, et kõigi tehisintellektil põhinevate surmavate relvade suhtes tuleb rakendada tegelikku inimjärelevalvet ja -kontrolli, mis tähendab, et inimene jääb mängu ja on seega lõppkokkuvõttes vastutav sihtmärgi valimise ja surmava tegevuse eest; |
| --- | --- |

292.

| 293. | nõuab tihedamat koostööd NATOga küberkaitse valdkonnas ning kutsub NATO liitlasi üles toetama mitmepoolseid pingutusi tehisintellekti sõjalise kasutamise reguleerimiseks; |
| --- | --- |

293.

5.   
  Järeldus: kiireloomuline üleskutse tegutsemiseks!

| 294. | on veendunud, et käimasolev digiüleminek, milles tehisintellektil on keskne roll, on käivitanud ülemaailmse konkurentsi tehnoloogilise juhtpositsiooni nimel; rõhutab, et EL on seni maha jäänud, mistõttu on oht, et tulevasi tehnoloogilisi standardeid töötatakse välja ilma ELi piisava panuseta, sageli ebademokraatlike osalejate poolt, mis kujutab endast probleemi poliitilisele stabiilsusele ja majanduslikule konkurentsivõimele; järeldab, et EL peab tegutsema tehisintellekti ülemaailmsete standardite kehtestajana; |
| --- | --- |

294.

| 295. | rõhutab, et kuigi tehisintellekti kujutatakse sageli ettearvamatu ohuna, võib see olla võimas digivahend ja muuta mängu paljudes olulistes aspektides, sealhulgas pakkudes uuenduslikke tooteid ja teenuseid, suurendades tarbijate valikuvõimalusi ja muutes tootmisprotsesse tõhusamaks; märgib, et tehisintellekti tehnoloogiate kasutuselevõtt toob selget kasu ja võimalusi kogu ühiskonnale, sealhulgas tervishoiu, kestlikkuse, julgeoleku ja konkurentsivõime valdkonnas; juhib tähelepanu sellele, et samal ajal kaasneb tehisintellekti tehnoloogiatega oht vähendada inimmõju ja asendada inimeste autonoomia; rõhutab, et nii nendest eelistest kui ka riskidest tuleks juhinduda tehisintellekti reguleerimisel ja üldsuse teavitamisel; |
| --- | --- |

295.

| 296. | rõhutab, et ELil on potentsiaali kujundada rahvusvahelist arutelu tehisintellekti üle ning töötada välja ülemaailmselt juhtivad ühised eeskirjad ja standardid, edendades inimkeskset, usaldusväärset ja kestlikku lähenemisviisi tehisintellektile, mis on täielikult kooskõlas põhiõigustega; rõhutab siiski, et võimalus konsolideerida selline Euroopa lähenemisviis tehisintellektile rahvusvahelisel areenil nõuab kiiret tegutsemist, mistõttu EL peab varsti kokku leppima ühises tehisintellekti strateegias ja õigusraamistikus; rõhutab, et rahvusvaheliste tehnoloogianormide ja -standardite kujundamine nõuab tihedamat koordineerimist ja koostööd sarnaselt meelestatud demokraatlike partneritega; |
| --- | --- |

296.

| 297. | rõhutab, et praegu ei ole EL veel kaugeltki täitnud oma püüdlusi saada tehisintellekti valdkonnas ülemaailmsel tasandil konkurentsivõimeliseks; rõhutab sellega seoses ühtlustatud eeskirjade ja standardite, õiguskindluse ja võrdsete võimaluste tagamise tähtsust, et edendada tehisintellekti kasutuselevõttu ja innovatsiooni, sealhulgas kõrvaldades tarbetud haldustõkked idufirmade, VKEde ja kodanikuühiskonna jaoks; tunnistab, et sedavõrd ulatuslikud radikaalsed muutused mõjutavad ühiskonna eri osi erinevalt, ning rõhutab, et digiüleminekul tuleb täielikult austada põhiõigusi; kutsub komisjoni, liikmesriike ja parlamenti, sealhulgas selle asjaomaseid komisjone üles järgima ELi tehisintellekti tegevuskavas esitatud soovitusi; |
| --- | --- |

297.

| 298. | nõuab tehisintellekti jaoks regulatiivset keskkonda, mis tagab tõhusa juhtimise ja põhiõiguste kaitse, hõlbustades samas igas suuruses osalejate konkurentsivõimelist juurdepääsu digiturgudele, et edendada innovatsiooni ja majanduskasvu kõigi hüvanguks; rõhutab, et konkurentsivõimeline, juurdepääsetav ja õiglane andmemajandus, mis põhineb ühistel standarditel, on tehisintellekti asjakohase arendamise ja treenimise eeltingimus; juhib sellega seoses tähelepanu turu kontsentratsiooni ohule andmepõhises majanduses, mis võib laieneda tehisintellektirakenduste majandusele; |
| --- | --- |

298.

| 299. | järeldab, et edusammud ELi digieesmärkide saavutamisel sellistes valdkondades nagu tehisintellekt nõuavad palju suuremat integreerimist ja ühtlustamist digitaalsel ühtsel turul, et edendada piiriülest vahetust ja tagada, et kogu ELis kohaldatakse samu eeskirju ja standardeid; rõhutab sellega seoses, et ELi institutsioonid peavad võitlema turuvõimu kuritarvitamise vastu, et tagada võrdsed võimalused; |
| --- | --- |

299.

| 300. | järeldab, et võtta tuleb vajalikke meetmeid tagamaks, et digiüleminek edendab, mitte ei takista rohepööret; järeldab, et tehisintellektisüsteemid vajavad tugevat taristut ja ühenduvussuutlikkust; rõhutab, et rohelise kokkuleppega kooskõlas olev digitaristu on suunatud kõigile sektoritele ja väärtusahelatele ning peaks järgima ringmajanduse põhimõtteid; rõhutab, et tehisintellekt ei toimi siiski ilma digitaristu, sealhulgas lairibaühenduse, kiudoptilise võrgu, servasõlmede ja 5G nõuetekohase kasutuselevõtuta; rõhutab, kui oluline on leevendada suurenevat energiatarbimist ja ressursikasutust, et saavutada 2030. aastaks kliimaneutraalne digitaristu; |
| --- | --- |

300.

| 301. | rõhutab, et tehisintellektiga kaasnev kiire tehnoloogiline areng mõjutab ka kõigi nende inimeste elatusvahendeid, kellel ei ole oskusi nende uute tehnoloogiatega piisavalt kiiresti kohaneda; märgib, et oskuste täiendamine ja ümberõpe võivad aidata lahendada paljusid sellest tulenevaid sotsiaal-majanduslikke probleeme, kuid rõhutab, et neid mõjusid tuleks käsitleda ka sotsiaalhoolekandesüsteemide, linna- ja maapiirkondade taristu ning demokraatlike protsesside kontekstis; järeldab, et tehisintellekti uuenduste kasutuselevõtu ja tehisintellektil põhinevate rakenduste omaksvõtu edendamiseks ning selleks, et kedagi ei jäetaks kõrvale, on vaja anda ELi kodanikele vahendid digioskuste omandamiseks; rõhutab, et digikirjaoskuse ja digivastupidavusvõime suurendamiseks peab IKT-l ning STEM-valdkonnal põhinev haridus algama varases etapis ning jääma ligipääsetavaks kõigis eluetappides; leiab, et äärmiselt olulised on algatused, mille eesmärk on luua tipptasemel tehisintellekti ökosüsteemid, meelitada tehisintellekti talente ELi ja võidelda ajude äravoolu vastu; |
| --- | --- |

301.

| 302. | rõhutab, kui oluline on tegeleda tehisintellektist tulenevate põhiõigustega seotud probleemidega, võimaldades seeläbi tehisintellekti tõhusat kasutamist inimeste ja ühiskonna teenistuses ning ühise heaolu ja üldiste huvide taotlemisel; järeldab, et selleks, et suurendada kodanike usaldust tehisintellekti vastu, tuleb nende põhiõigusi kaitsta kõigis eluvaldkondades, sealhulgas seoses tehisintellekti kasutamisega avalikus sfääris ja töökohal; rõhutab eelkõige vajadust kajastada digiüleminekul naiste ja vähemuskogukondade õigusi, eesmärke ja huve; rõhutab, et avalikud teenused ja nende haldusstruktuurid peavad olema eeskujuks; rõhutab, et EL peab kiirendama tehisintellektil põhinevate süsteemide ja e-valitsuse kasutuselevõttu, et hõlbustada tehisintellekti turvalist kasutamist avalikus halduses; rõhutab lisaks, et tehisintellekt võib avada tervishoiusektoris uusi lahendusi, kui riske juhitakse asjakohaselt ja võrdse juurdepääsu põhimõte tervishoiule laieneb täielikult ka tervishoiuga seotud tehisintellektirakendustele; |
| --- | --- |

302.

| 303. | järeldab, et ELi tehisintellekti strateegias ei tohiks jätta tähelepanuta sõjalisi ja julgeolekukaalutlusi ning probleeme, mis tulenevad tehisintellekti tehnoloogiate ülemaailmsest kasutuselevõtust; rõhutab, et rahvusvahelist koostööd sarnaselt meelestatud partneritega tuleb suurendada, et kaitsta põhiõigusi ja samal ajal teha koostööd uute tehnoloogiliste ohtude minimeerimiseks; |
| --- | --- |

303.

o

o o

| 304. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

304.

---

(1)  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

(2)  ELT C 132, 24.3.2022, lk 102.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0504.

(4)  ELT L 119, 4.5.2016, lk 1.

(5)  ELT L 166, 11.5.2021, lk 1.

(6)  ELT L 170, 12.5.2021, lk 1.

(7)  ELT L 303, 28.11.2018, lk 59.

(8)  ELT L 170, 12.5.2021, lk 149.

(9)  ELT L 136, 22.5.2019, lk 1.

(10)  ELT L 256, 19.7.2021, lk 3.

(11)  ELT C 288, 31.8.2017, lk 1.

(12)  ELT C 252, 18.7.2018, lk 239.

(13)  ELT C 307, 30.8.2018, lk 163.

(14)  ELT C 132, 24.3.2022, lk 45.

(15)  ELT C 433, 23.12.2019, lk 86.

(16)  ELT C 449, 23.12.2020, lk 37.

(17)  ELT C 294, 23.7.2021, lk 14.

(18)  ELT C 404, 6.10.2021, lk 107.

(19)  ELT C 404, 6.10.2021, lk 129.

(20)  ELT C 404, 6.10.2021, lk 63.

(21)  ELT C 456, 10.11.2021, lk 34.

(22)  ELT C 15, 12.1.2022, lk 204.

(23)  ELT C 494, 8.12.2021, lk 37.

(24)  ELT C 15, 12.1.2022, lk 28.

(25)  ELT C 132, 24.3.2022, lk 17.

(26)  Roberts, M., Driggs, D., Thorpe, M. et al., „Common pitfalls and recommendations for using machine learning to detect and prognosticate for COVID-19 using chest radiographs and CT scans“, Nature Machine Intelligence, 3, lk 199–217, 15. märts 2021.

(27)  Liidu sisepoliitika peadirektoraadi uuring „Opportunities of Artificial Intelligence“ (Tehisintellekti võimalused), juuni 2020.

(28)  AIDA-komisjoni töödokument „Artificial Intelligence and the Green Deal“ (Tehisintellekt ja roheline kokkulepe), märts 2021.

(29)  Komisjoni 18. novembri 2021. aasta teatis uutele eesmärkidele vastava konkurentsipoliitika kohta (COM(2021)0713).

(30)  Acemoglu, D. jt, „AI and Jobs: Evidence from Online Vacancies“ (Tehisintellekt ja töö: tõendid vabade veebitöökohtade valdkonnast), riiklik majandusuuringute büroo, detsember 2020.

(31)  Euroopa Komisjoni 9. märtsi 2021. aasta teatis „Digikompass 2030: Euroopa tee digikümnendil“ (COM(2021)0118).

(32)  Euroopa Komisjon, „Tehisintellekti käsitlev kooskõlastatud kava“ (COM(2018)0795).

(33)  Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega nähakse ette tehisintellekti käsitlevad ühtlustatud õigusnormid (tehisintellekti käsitlev õigusakt) ja muudetakse teatavaid liidu õigusakte (COM(2021)0206).

(34)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Tehisintellektialase Euroopa lähenemisviisi edendamine“ (COM(2021)0205).

(35)  2018. aasta andmed.

(36)  Koerner, K., „(How) will the EU become an AI superstar?“ (Kas EList saab tehisintellekti superstaar, ja kui jah, siis kuidas?), Deutsche Bank, märts 2020.

(37)  ELT L 316, 14.11.2012, lk 12.

(38)  Nõukogu 25. juuli 1985. aasta direktiiv 85/374/EMÜ liikmesriikide tootevastutust käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta (EÜT L 210, 7.8.1985, lk 29).

(39)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/1024 avaandmete ja avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamise kohta (ELT L 172, 26.6.2019, lk 56).

(40)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/61/EL,15. mai 2014, kiire elektroonilise side võrkude kasutuselevõtukulude vähendamise meetmete kohta (ELT L 155, 23.5.2014, lk 1).

(41)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 910/2014, 23. juuli 2014 , e-identimise ja e-tehingute jaoks vajalike usaldusteenuste kohta siseturul ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 1999/93/EÜ (ELT L 257, 28.8.2014, lk 73).

(42)  ELT L 295, 21.11.2018, lk 1.

(43)  ELT L 79 I, 21.3.2019, lk 1.

(44)  ELT L 206, 11.6.2021, lk 1.

---

Kolmapäev, 4. mai 2022

| 6.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 465/109 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 465/109

---

P9_TA(2022)0141

Euroopa tuleviku konverentsi järelmeetmed

Euroopa Parlamendi 4. mai 2022. aasta resolutsioon Euroopa tuleviku konverentsi järelduste järelmeetmete kohta (2022/2648(RSP))

(2022/C 465/07)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa tuleviku konverentsi (edaspidi „konverents“) kodukorda, mille juhatus on heaks kiitnud ja mis on avaldatud konverentsi mitmekeelsel digiplatvormil, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa tuleviku konverentsi (edaspidi „konverents“) kodukorda, mille juhatus on heaks kiitnud ja mis on avaldatud konverentsi mitmekeelsel digiplatvormil,

| — | võttes arvesse konverentsi üheksa temaatilise töörühma järeldusi, mis kiideti heaks konverentsi täiskogu istungil 30. aprillil 2022, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse konverentsi üheksa temaatilise töörühma järeldusi, mis kiideti heaks konverentsi täiskogu istungil 30. aprillil 2022,

| — | võttes arvesse Euroopa tuleviku konverentsi mitmekeelse digiplatvormi tegevusaruannet, mis avaldati 2022. aasta veebruaris, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa tuleviku konverentsi mitmekeelse digiplatvormi tegevusaruannet, mis avaldati 2022. aasta veebruaris,

| — | võttes arvesse Euroopa tuleviku konverentsi mitmekeelse digiplatvormi kaudu esitatud liikmesriikide panust, mis avaldati 2022. aasta veebruaris, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa tuleviku konverentsi mitmekeelse digiplatvormi kaudu esitatud liikmesriikide panust, mis avaldati 2022. aasta veebruaris,

| — | võttes arvesse riigisiseste kodanike paneelarutelude ja sündmuste aruandeid, mis on avaldatud konverentsi mitmekeelsel digiplatvormil, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse riigisiseste kodanike paneelarutelude ja sündmuste aruandeid, mis on avaldatud konverentsi mitmekeelsel digiplatvormil,

| — | võttes arvesse 8.–9. oktoobril 2021 toimunud Euroopa noorteürituse tulemusena avaldatud noorte ideede aruannet Euroopa tuleviku konverentsi jaoks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 8.–9. oktoobril 2021 toimunud Euroopa noorteürituse tulemusena avaldatud noorte ideede aruannet Euroopa tuleviku konverentsi jaoks,

| — | võttes arvesse Euroopa kodanike 1. paneelarutelu „Tugevam majandus, sotsiaalne õiglus ja töökohad / haridus, kultuur, noored ja sport / digiüleminek“ soovitusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa kodanike 1. paneelarutelu „Tugevam majandus, sotsiaalne õiglus ja töökohad / haridus, kultuur, noored ja sport / digiüleminek“ soovitusi,

| — | võttes arvesse Euroopa kodanike 2. paneelarutelu „Euroopa demokraatia / väärtused ja õigused, õigusriigi põhimõte, julgeolek“ soovitusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa kodanike 2. paneelarutelu „Euroopa demokraatia / väärtused ja õigused, õigusriigi põhimõte, julgeolek“ soovitusi,

| — | võttes arvesse Euroopa kodanike 3. paneelarutelu „Kliimamuutused, keskkond / tervis“ soovitusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa kodanike 3. paneelarutelu „Kliimamuutused, keskkond / tervis“ soovitusi,

| — | võttes arvesse Euroopa kodanike 4. paneelarutelu „EL maailmas / ränne“ soovitusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa kodanike 4. paneelarutelu „EL maailmas / ränne“ soovitusi,

| — | võttes arvesse oma 15. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni, mis käsitleb Euroopa Parlamendi seisukohta Euroopa tuleviku konverentsi kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni, mis käsitleb Euroopa Parlamendi seisukohta Euroopa tuleviku konverentsi kohta (1),

| — | võttes arvesse oma 16. veebruari 2017. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu toimimise parandamise kohta Lissaboni lepingu võimalusi kasutades (2), 16. veebruari 2017. aasta resolutsiooni võimalike muutuste ja kohanduste kohta Euroopa Liidu praeguses institutsioonilises ülesehituses (3), 13. veebruari 2019. aasta resolutsiooni Euroopa tulevikku käsitleva arutelu seisu kohta (4) ja 26. novembri 2020. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi valimiste kokkuvõtte kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. veebruari 2017. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu toimimise parandamise kohta Lissaboni lepingu võimalusi kasutades (2), 16. veebruari 2017. aasta resolutsiooni võimalike muutuste ja kohanduste kohta Euroopa Liidu praeguses institutsioonilises ülesehituses (3), 13. veebruari 2019. aasta resolutsiooni Euroopa tulevikku käsitleva arutelu seisu kohta (4) ja 26. novembri 2020. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi valimiste kokkuvõtte kohta (5),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõiget 2,

| A. | arvestades, et võrreldes ajaga, kui konverentsiprotsess käivitati, on Euroopa Liit praegu enneolematus olukorras, mis nõuab Euroopa integratsiooni hoogustamist ja veelgi jõulisemat ühist tegutsemist ja solidaarsust, kuna Euroopasse on taas jõudmas sõda; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et võrreldes ajaga, kui konverentsiprotsess käivitati, on Euroopa Liit praegu enneolematus olukorras, mis nõuab Euroopa integratsiooni hoogustamist ja veelgi jõulisemat ühist tegutsemist ja solidaarsust, kuna Euroopasse on taas jõudmas sõda;

| B. | arvestades, et ELi hinnatakse tema suutlikkuse järgi väljuda praegustest kriisidest ja seetõttu peaks ta püüdma saada tugevamaks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ELi hinnatakse tema suutlikkuse järgi väljuda praegustest kriisidest ja seetõttu peaks ta püüdma saada tugevamaks;

| C. | arvestades, et Euroopa Parlament on konverentsile täielikult pühendunud ja on kindlalt veendunud, et ELi tuleb reformida, et suuta lahendada mitte ainult praeguseid, vaid ka tulevasi probleeme; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Parlament on konverentsile täielikult pühendunud ja on kindlalt veendunud, et ELi tuleb reformida, et suuta lahendada mitte ainult praeguseid, vaid ka tulevasi probleeme;

| D. | arvestades, et konverentsi järeldustes tuleb käsitleda ka kõiki tagajärgi, mis tulenevad Venemaa sissetungist Ukrainasse, seda juba niigi väga keerukas pandeemiajärgses olukorras; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et konverentsi järeldustes tuleb käsitleda ka kõiki tagajärgi, mis tulenevad Venemaa sissetungist Ukrainasse, seda juba niigi väga keerukas pandeemiajärgses olukorras;

| E. | arvestades, et kodanike osalusel esitatud ettepanekutes, mis kajastuvad konverentsi lõppjäreldustes, nõutakse, et Euroopa Liit muutuks demokraatlikumaks, turvalisemaks, tulemuslikumaks, jõukamaks, õiglasemaks, kestlikumaks ja tegutsemisvõimelisemaks ning saaks mõjukamaks ülemaailmseks osalejaks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kodanike osalusel esitatud ettepanekutes, mis kajastuvad konverentsi lõppjäreldustes, nõutakse, et Euroopa Liit muutuks demokraatlikumaks, turvalisemaks, tulemuslikumaks, jõukamaks, õiglasemaks, kestlikumaks ja tegutsemisvõimelisemaks ning saaks mõjukamaks ülemaailmseks osalejaks;

| F. | arvestades, et ELil peaksid olema piisavad ja asjakohased vahendid eespool nimetatud eesmärkide saavutamiseks, mis rõhutab veel kord vajadust parandada institutsioonide toimimist; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ELil peaksid olema piisavad ja asjakohased vahendid eespool nimetatud eesmärkide saavutamiseks, mis rõhutab veel kord vajadust parandada institutsioonide toimimist;

| G. | arvestades, et seetõttu tuleks ELile anda vahendid, mis võimaldaksid tal tegeleda oluliste riikidevaheliste probleemidega julgeoleku, tervishoiu, kliimamuutuste ja keskkonna, rände, digitaliseerimise, kaitse, maksunduse, ebavõrdsuse vähendamise, majandus- ja sotsiaalpoliitika ning geopoliitika valdkonnas; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et seetõttu tuleks ELile anda vahendid, mis võimaldaksid tal tegeleda oluliste riikidevaheliste probleemidega julgeoleku, tervishoiu, kliimamuutuste ja keskkonna, rände, digitaliseerimise, kaitse, maksunduse, ebavõrdsuse vähendamise, majandus- ja sotsiaalpoliitika ning geopoliitika valdkonnas;

| H. | arvestades, et lisaks seadusandlikele ettepanekutele on kodanike osalusprotsessi soovituste rakendamiseks ja ootuste täitmiseks vaja algatada institutsiooniliste reformide protsess; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et lisaks seadusandlikele ettepanekutele on kodanike osalusprotsessi soovituste rakendamiseks ja ootuste täitmiseks vaja algatada institutsiooniliste reformide protsess;

| I. | arvestades, et uued poliitikameetmed ja mõnel juhul aluslepingu muutmine ei ole vajalik iseenesest, vaid kõigi eurooplaste huvides, seades eesmärgiks ELi ümberkujundamise viisil, mis tagab selle avatud strateegilise autonoomia, turvalisuse, kestlikkuse ja konkurentsivõime, elu- ja töötingimuste parandamise ning õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste austamise; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et uued poliitikameetmed ja mõnel juhul aluslepingu muutmine ei ole vajalik iseenesest, vaid kõigi eurooplaste huvides, seades eesmärgiks ELi ümberkujundamise viisil, mis tagab selle avatud strateegilise autonoomia, turvalisuse, kestlikkuse ja konkurentsivõime, elu- ja töötingimuste parandamise ning õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste austamise;

| J. | arvestades, et konverents näitab taas kord, et liidu mis tahes reform nõuab Euroopa Parlamendi, komisjoni, nõukogu ja asjaomaste sidusrühmade täielikku kaasamist ning otsest suhtlemist kodanikega; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et konverents näitab taas kord, et liidu mis tahes reform nõuab Euroopa Parlamendi, komisjoni, nõukogu ja asjaomaste sidusrühmade täielikku kaasamist ning otsest suhtlemist kodanikega;

| K. | arvestades, et konverentsi kogemused kinnitavad, kui oluline on edendada kõiki võimalikke dialoogi- ja koostöövõimalusi Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide parlamentide vahel; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et konverentsi kogemused kinnitavad, kui oluline on edendada kõiki võimalikke dialoogi- ja koostöövõimalusi Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide parlamentide vahel;

| 1. | väljendab heameelt konverentsi järelduste üle, mis kiideti konverentsi täiskogu istungil heaks 30. aprillil 2022; |
| --- | --- |

1.

| 2. | väljendab rahulolu konverentsi sõnastatud laiahaardeliste ja konstruktiivsete ettepanekutega, mis põhinevad Euroopa ja riigisiseste kodanike paneelarutelude, Euroopa noorteürituse ja veebiplatvormi soovitustel ja ideedel; väljendab heameelt asjaolu üle, et konverentsi järeldused koostati kodanikukeskse protsessi käigus, ning rõhutab, kui oluline on kodanike osalemine Euroopa demokraatias; |
| --- | --- |

2.

| 3. | on seisukohal, et konverents on viinud Euroopa kodanike uuendusliku ja eduka osalemiseni ning andnud Euroopa institutsioonidele lisavõimaluse, mis on toonud kaasa kodanike, riikide parlamentide, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste, sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonide ulatusliku dialoogi liidu tuleviku üle; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab konverentsi protsessi parlamentaarse mõõtme tähtsust ning väljendab soovi edendada ja tugevdada liikmesriikide parlamentide ja Euroopa Parlamendi dialoogi ja koostööd; |
| --- | --- |

4.

| 5. | on veendunud, et kodanike suurem osalemine ELi otsustusprotsessis muudab liidu institutsioonid demokraatlikumaks, läbipaistvamaks ja vastutustundlikumaks; toetab lisaks kodanike jätkuvat kaasamist sellesse protsessi ja kodanikega konsulteerimist; |
| --- | --- |

5.

| 6. | juhib tähelepanu sellele, et hiljutised kriisid nõuavad ühiseid Euroopa lahendusi; usub, et konverents kujutas endast ainulaadset võimalust esitada ELile sellega seoses tulevikku suunatud ettepanekuid; |
| --- | --- |

6.

| 7. | on seisukohal, et Venemaa agressioon Ukraina vastu näitab vajadust geopoliitiliselt tugevama ELi järele, kes kõneleks maailmas ühel häälel ning järgiks ühist poliitikat julgeoleku, kaitse, energeetika ja rände valdkonnas, tuginedes ühisele tegevusele ja täielikule solidaarsusele; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tuletab meelde, et COVID-19 pandeemiale reageerimisel on EL näidanud oma suutlikkust tegutseda ning edendada uuenduslikke ja ühiseid lahendusi tervishoiu, majanduskasvu ja sotsiaalse ühtekuuluvuse valdkonnas; on arvamusel, et need positiivsed meetmed tuleb muuta uueks alaliseks institutsiooniliseks ja poliitiliseks raamistikuks; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab, et konverentsi järeldused näitavad tungivat vajadust, et ELil peaks olema kliimamuutustega tegelemisel, elurikkuse kaitsmisel ja kestlikkuse edendamisel juhtiv roll; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rõhutab vajadust viia ellu konverentsi järeldused ja täita kodanike ootused, töötades ulatuslike muudatuste saavutamiseks mõnes meie kõige olulisemas poliitikavaldkonnas; |
| --- | --- |

10.

| 11. | on veendunud, et sügavamat poliitilist integratsiooni ja tõelist demokraatiat, nagu on rõhutatud konverentsi järeldustes, on võimalik saavutada Euroopa Parlamendile seadusandliku algatuse õiguse andmise ja nõukogus ühehäälsuse kaotamisega; |
| --- | --- |

11.

| 12. | võtab teadmiseks, et konverentsi järeldustes nõutakse aluslepingu muutmist, muu hulgas ELi institutsioonilise struktuuri lihtsustamist, suuremat läbipaistvust ja vastutust otsustusprotsessis ning uut arutelu ELi pädevuse üle; |
| --- | --- |

12.

| 13. | toetab, nagu on rõhutatud konverentsi töörühmade järeldustes, üleminekut kestlikule, kaasavale ja vastupidavale majanduskasvu mudelile, ELi majanduse konkurentsi- ja vastupanuvõime tugevdamist, pöörates erilist tähelepanu VKEdele kui meie majanduse alustalale, ja konkurentsivõime kontrolli, Euroopa sotsiaalõiguste samba, sealhulgas selle 2030. aasta peamiste eesmärkide täielikku rakendamist, sotsiaalse arengu protokolli ning tulevikku suunatud investeeringute soodustamist, mis keskenduvad õiglasele, rohelisele ja digitaalsele üleminekule, millel on tugev sotsiaalne mõõde, mis hõlmab soolist võrdõiguslikkust, võttes samuti arvesse taasterahastu „NextGenerationEU“ ja eriolukorras töötuseriski leevendamiseks pakutava ajutise toetuse Euroopa rahastu (TERA) näiteid; |
| --- | --- |

13.

| 14. | on veendunud, et kodanike taotluste elluviimiseks on oluline keskenduda konverentsi ettepanekute suhtes võetavatele järelmeetmetele; ootab, et kõik Euroopa institutsioonid tegutseksid järelmeetmete igas etapis konstruktiivselt ja edasipüüdlikult kooskõlas oma rolli ja pädevusega, sealhulgas tehes seadusandlikke ettepanekuid; |
| --- | --- |

14.

| 15. | on valmis täitma oma rolli ja tagama konverentsi tulemuste suhtes nõuetekohased järelmeetmed; nõuab seetõttu konvendi kokkukutsumist, käivitades Euroopa Liidu lepingu artiklis 48 sätestatud aluslepingute läbivaatamise menetluse, ning palub põhiseaduskomisjonil algatada selleks vajalik menetlus; |
| --- | --- |

15.

| 16. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  ELT C 270, 7.7.2021, lk 71.

(2)  ELT C 252, 18.7.2018, lk 215.

(3)  ELT C 252, 18.7.2018, lk 201.

(4)  ELT C 449, 23.12.2020, lk 90.

(5)  ELT C 425, 20.10.2021, lk 98.

---

Neljapäev, 5. mai 2022

| 6.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 465/112 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 465/112

---

P9_TA(2022)0199

Osman Kavala juhtum Türgis

Euroopa Parlamendi 5. mai 2022. aasta resolutsioon Osman Kavala juhtumi kohta Türgis (2022/2656(RSP))

(2022/C 465/08)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Türgi kohta, eelkõige 19. mai 2021. aasta resolutsiooni komisjoni 2019. ja 2020. aasta Türgit käsitlevate aruannete kohta (1) ja 21. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni inimõiguste olukorra kohta Türgis ning eelkõige Selahattin Demirtaşi ja teiste meelsusvangide juhtumi kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Türgi kohta, eelkõige 19. mai 2021. aasta resolutsiooni komisjoni 2019. ja 2020. aasta Türgit käsitlevate aruannete kohta (1) ja 21. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni inimõiguste olukorra kohta Türgis ning eelkõige Selahattin Demirtaşi ja teiste meelsusvangide juhtumi kohta (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi Türgi alalise raportööri ja ELi–Türgi parlamentaarses ühiskomisjonis osaleva delegatsiooni juhi 21. aprilli 2022. aasta avaldust Gezi kohtuprotsessi viimase istungi kohta ja 18. detsembri 2020. aasta avaldust Osman Kavala kohta tehtud kohtuotsuse kohta ning ELi–Türgi parlamentaarses ühiskomisjonis osaleva delegatsiooni juhi 20. veebruari 2020. aasta avaldust Osman Kavala kinnipidamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi Türgi alalise raportööri ja ELi–Türgi parlamentaarses ühiskomisjonis osaleva delegatsiooni juhi 21. aprilli 2022. aasta avaldust Gezi kohtuprotsessi viimase istungi kohta ja 18. detsembri 2020. aasta avaldust Osman Kavala kohta tehtud kohtuotsuse kohta ning ELi–Türgi parlamentaarses ühiskomisjonis osaleva delegatsiooni juhi 20. veebruari 2020. aasta avaldust Osman Kavala kinnipidamise kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni 19. oktoobri 2021. aasta teatist ELi laienemispoliitika kohta (COM(2021)0644) ja sellele lisatud 2021. aasta aruannet Türgi kohta (SWD(2021)0290), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. oktoobri 2021. aasta teatist ELi laienemispoliitika kohta (COM(2021)0644) ja sellele lisatud 2021. aasta aruannet Türgi kohta (SWD(2021)0290),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 24. juuni 2021. aasta järeldusi ning kõiki varasemaid asjakohaseid nõukogu ja Euroopa Ülemkogu järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 24. juuni 2021. aasta järeldusi ning kõiki varasemaid asjakohaseid nõukogu ja Euroopa Ülemkogu järeldusi,

| — | võttes arvesse nõukogu 14. detsembri 2021. aasta järeldusi laienemise ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 14. detsembri 2021. aasta järeldusi laienemise ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi kohta,

| — | võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 26. aprilli 2022. aasta avaldust Osman Kavala süüdimõistmise kohta ning Euroopa välisteenistuse varasemaid avaldusi tema juhtumi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 26. aprilli 2022. aasta avaldust Osman Kavala süüdimõistmise kohta ning Euroopa välisteenistuse varasemaid avaldusi tema juhtumi kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Inimõiguste Kohtu 10. detsembri 2019. aasta otsust kohtuasjas Kavala vs. Türgi (28749/18), mis jõustus 11. mail 2020, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Inimõiguste Kohtu 10. detsembri 2019. aasta otsust kohtuasjas Kavala vs. Türgi (28749/18), mis jõustus 11. mail 2020,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu ministrite komitee asjakohaseid resolutsioone, sealhulgas 2. detsembri 2021. aasta vaheresolutsiooni Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuse täitmise kohta kohtuasjas Kavala vs. Türgi ning 2. veebruari 2022. aasta vaheresolutsiooni samal teemal, mille tulemusel algatati Türgi suhtes rikkumismenetlus, kuna Türgi keeldus Euroopa Inimõiguste Kohtu 2019. aasta otsust täitmast ja Osman Kavalat vabastamast, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu ministrite komitee asjakohaseid resolutsioone, sealhulgas 2. detsembri 2021. aasta vaheresolutsiooni Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuse täitmise kohta kohtuasjas Kavala vs. Türgi ning 2. veebruari 2022. aasta vaheresolutsiooni samal teemal, mille tulemusel algatati Türgi suhtes rikkumismenetlus, kuna Türgi keeldus Euroopa Inimõiguste Kohtu 2019. aasta otsust täitmast ja Osman Kavalat vabastamast,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu peasekretäri 18. veebruari 2020. aasta avaldust seoses Türgis Osman Kavala suhtes langetatud otsusega ning Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku 19. veebruari 2020. aasta avaldust seoses Osman Kavala taasvahistamisega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu peasekretäri 18. veebruari 2020. aasta avaldust seoses Türgis Osman Kavala suhtes langetatud otsusega ning Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku 19. veebruari 2020. aasta avaldust seoses Osman Kavala taasvahistamisega,

| — | võttes arvesse 4. novembri 1950. aasta Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, mille osalisriik Türgi on, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 4. novembri 1950. aasta Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, mille osalisriik Türgi on,

| — | võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklit 46, milles on sätestatud, et „[k]onventsiooniosalised kohustuvad täitma [Euroopa Inimõiguste Kohtu] jõustunud sisulisi otsuseid igas asjas, mille pooleks nad on“, ning võttes seetõttu arvesse Türgi kohustust täita kõiki Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuseid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklit 46, milles on sätestatud, et „[k]onventsiooniosalised kohustuvad täitma [Euroopa Inimõiguste Kohtu] jõustunud sisulisi otsuseid igas asjas, mille pooleks nad on“, ning võttes seetõttu arvesse Türgi kohustust täita kõiki Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuseid,

| — | võttes arvesse 19. detsembril 1966. aastal ÜRO Peaassambleel vastu võetud kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, mille osalisriik Türgi on, ning eriti selle artiklit 9 meelevaldse vahistamise ja kinnipidamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 19. detsembril 1966. aastal ÜRO Peaassambleel vastu võetud kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, mille osalisriik Türgi on, ning eriti selle artiklit 9 meelevaldse vahistamise ja kinnipidamise kohta,

| — | võttes arvesse Istanbuli 13. kõrgema kriminaalkohtu 25. aprilli 2022. aasta otsust Gezi kohtuasjas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Istanbuli 13. kõrgema kriminaalkohtu 25. aprilli 2022. aasta otsust Gezi kohtuasjas,

| — | võttes arvesse Istanbuli 30. kõrgema kriminaalkohtu 18. veebruari 2020. aasta otsust Gezi kohtuasjas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Istanbuli 30. kõrgema kriminaalkohtu 18. veebruari 2020. aasta otsust Gezi kohtuasjas,

| — | võttes arvesse ELi suuniseid inimõiguste kaitsjate kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi suuniseid inimõiguste kaitsjate kohta,

| — | võttes arvesse 10. detsembri 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 10. detsembri 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4,

| A. | arvestades, et 25. aprillil 2022. aastal mõistis Istanbuli 13. kõrgem kriminaalkohus, mille eesistujaks oli kohtunik Mesut Özdemir, filantroobile ja silmapaistvale inimõiguste kaitsjale Osman Kavalale eluaegse vangistuse ilma ennetähtaegse vabanemise võimaluseta, mõistes ta süüdi valitsuse kukutamise katses, kuid mõistis ta spionaažis õigeks; arvestades, et ülejäänud seitse kohtualust, nende hulgas arhitekt Mücella Yapıcı, advokaat Can Atalay, linnaplaneerija Tayfun Kahraman, Boğaziçi Euroopa Poliitikakooli direktor Ali Hakan Altınay, Istanbuli Bilgi Ülikooli asutaja Yiğit Ali Ekmekçi, filmiprodutsent Çiğdem Mater Utku ja dokumentaalfilmide tegija Mine Özerden mõisteti samade süüdistuste alusel 18 aastaks vangi; arvestades, et kohus andis korralduse nad kohtusaalis viivitamatult vahistada; arvestades, et need süüdistused on poliitiliselt motiveeritud ja neid ei ole kunagi põhjendatud, isegi mitte 25. aprilli 2022. aasta otsuses; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 25. aprillil 2022. aastal mõistis Istanbuli 13. kõrgem kriminaalkohus, mille eesistujaks oli kohtunik Mesut Özdemir, filantroobile ja silmapaistvale inimõiguste kaitsjale Osman Kavalale eluaegse vangistuse ilma ennetähtaegse vabanemise võimaluseta, mõistes ta süüdi valitsuse kukutamise katses, kuid mõistis ta spionaažis õigeks; arvestades, et ülejäänud seitse kohtualust, nende hulgas arhitekt Mücella Yapıcı, advokaat Can Atalay, linnaplaneerija Tayfun Kahraman, Boğaziçi Euroopa Poliitikakooli direktor Ali Hakan Altınay, Istanbuli Bilgi Ülikooli asutaja Yiğit Ali Ekmekçi, filmiprodutsent Çiğdem Mater Utku ja dokumentaalfilmide tegija Mine Özerden mõisteti samade süüdistuste alusel 18 aastaks vangi; arvestades, et kohus andis korralduse nad kohtusaalis viivitamatult vahistada; arvestades, et need süüdistused on poliitiliselt motiveeritud ja neid ei ole kunagi põhjendatud, isegi mitte 25. aprilli 2022. aasta otsuses;

| B. | arvestades, et Osman Kavala vahistati ja vangistati esimest korda 1. novembril 2017 süüdistuste alusel, mis olid seotud 2013. aastal Gezi pargis toimunud meeleavaldustega ja 2016. aastal toimunud riigipöördekatsega; arvestades, et Gezi pargi kohtuprotsess algas 2019. aasta juunis; arvestades, et Osman Kavalat süüdistati Gezi pargi meeleavalduste rahastamises ja korraldamises; arvestades, et 18. veebruaril 2020 mõistis Istanbuli 30. kõrgem kriminaalkohus Osman Kavala Gezi kohtuasjas õigeks ja andis korralduse ta viivitamata vabastada, viidates konkreetsete ja materiaalsete tõendite täielikule puudumisele väidetavate kuritegude toimepanemise kohta; arvestades, et kohus mõistis õigeks ka Mücella Yapıcı, Can Atalay, Tayfun Kahramani, Ali Hakan Altınay, Yiğit Aksakoğlu, Yiğit Ali Ekmekçi, Çiğdem Mater Utku ja Mine Özerdeni; arvestades, et Osman Kavala oli ainus kohtualune, kes oli õigeksmõistmise ajal endiselt vahi all, kuna teda oli peetud alates 18. oktoobrist 2017 põhjendamatute süüdistuste alusel ebaseaduslikult eelvangistuses; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Osman Kavala vahistati ja vangistati esimest korda 1. novembril 2017 süüdistuste alusel, mis olid seotud 2013. aastal Gezi pargis toimunud meeleavaldustega ja 2016. aastal toimunud riigipöördekatsega; arvestades, et Gezi pargi kohtuprotsess algas 2019. aasta juunis; arvestades, et Osman Kavalat süüdistati Gezi pargi meeleavalduste rahastamises ja korraldamises; arvestades, et 18. veebruaril 2020 mõistis Istanbuli 30. kõrgem kriminaalkohus Osman Kavala Gezi kohtuasjas õigeks ja andis korralduse ta viivitamata vabastada, viidates konkreetsete ja materiaalsete tõendite täielikule puudumisele väidetavate kuritegude toimepanemise kohta; arvestades, et kohus mõistis õigeks ka Mücella Yapıcı, Can Atalay, Tayfun Kahramani, Ali Hakan Altınay, Yiğit Aksakoğlu, Yiğit Ali Ekmekçi, Çiğdem Mater Utku ja Mine Özerdeni; arvestades, et Osman Kavala oli ainus kohtualune, kes oli õigeksmõistmise ajal endiselt vahi all, kuna teda oli peetud alates 18. oktoobrist 2017 põhjendamatute süüdistuste alusel ebaseaduslikult eelvangistuses;

| C. | arvestades, et 22. jaanuaril 2021 tühistas Istanbuli piirkonnakohtu kolmas kriminaalkolleegium (apellatsioonikohus) otsuse, millega Osman Kavala ja veel kaheksa kohtualust õigeks mõisteti; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 22. jaanuaril 2021 tühistas Istanbuli piirkonnakohtu kolmas kriminaalkolleegium (apellatsioonikohus) otsuse, millega Osman Kavala ja veel kaheksa kohtualust õigeks mõisteti;

| D. | arvestades, et kõnealuses kohtuasjas kohtualuste vastu esitatud süüdistustele viidates põhjendas kohus otsuse tühistamist väitega, et selliseid tõendeid nagu süüdistatavate sotsiaalmeediapostitusi, pressiavaldusi ja nende hüütud loosungeid ei olnud varasema otsuse tegemisel arvesse võetud; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kõnealuses kohtuasjas kohtualuste vastu esitatud süüdistustele viidates põhjendas kohus otsuse tühistamist väitega, et selliseid tõendeid nagu süüdistatavate sotsiaalmeediapostitusi, pressiavaldusi ja nende hüütud loosungeid ei olnud varasema otsuse tegemisel arvesse võetud;

| E. | arvestades, et seitse süüdistatavat, sealhulgas ajakirjanik Can Dündar ja näitleja Mehmet Ali Alabora, jäid kohtuprotsessi ajaks välismaale; arvestades, et kohus eraldas nende kohtuasja üheksa endiselt riigis viibiva süüdistatava kohtuasjast ja väljastas nende suhtes vahistamismääruse; arvestades, et 18. veebruari 2020. aasta otsusega tühistas kohus vahistamismäärused; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et seitse süüdistatavat, sealhulgas ajakirjanik Can Dündar ja näitleja Mehmet Ali Alabora, jäid kohtuprotsessi ajaks välismaale; arvestades, et kohus eraldas nende kohtuasja üheksa endiselt riigis viibiva süüdistatava kohtuasjast ja väljastas nende suhtes vahistamismääruse; arvestades, et 18. veebruari 2020. aasta otsusega tühistas kohus vahistamismäärused;

| F. | arvestades, et vaid paar tundi pärast õigeksmõistmist ja enne tema vabastamiskorralduse täitmist vahistati Osman Kavala taas ja võeti Istanbuli peaprokuröri İrfan Fidani korraldusel Türgi kriminaalkoodeksi artikli 309 alusel politsei valve alla, süüdistatuna katses õõnestada põhiseaduslikku korda käimasoleva paralleelse uurimise raames, mis käsitles tema väidetavat osalemist 15. juuli 2016. aasta riigipöördekatses; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et vaid paar tundi pärast õigeksmõistmist ja enne tema vabastamiskorralduse täitmist vahistati Osman Kavala taas ja võeti Istanbuli peaprokuröri İrfan Fidani korraldusel Türgi kriminaalkoodeksi artikli 309 alusel politsei valve alla, süüdistatuna katses õõnestada põhiseaduslikku korda käimasoleva paralleelse uurimise raames, mis käsitles tema väidetavat osalemist 15. juuli 2016. aasta riigipöördekatses;

| G. | arvestades, et 19. veebruaril 2020 mõistis Türgi president Recep Tayyip Erdoğan Istanbuli 30. kõrgema kriminaalkohtu otsuse hukka, väites, et Osman Kavala õigeksmõistmine on osa plaanist, mille on haudunud isikud, „kes soovivad vallandada teatud riikides ülestõuse ja tekitada rahutusi“, ning viitas neile isikutele kui „riigi ja selle rahva tahtlikele vaenlastele“; arvestades, et president Erdoğani ja teiste kõrgete ametiisikute avaldused õõnestavad aktiivselt Türgi kohtusüsteemi sõltumatust; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 19. veebruaril 2020 mõistis Türgi president Recep Tayyip Erdoğan Istanbuli 30. kõrgema kriminaalkohtu otsuse hukka, väites, et Osman Kavala õigeksmõistmine on osa plaanist, mille on haudunud isikud, „kes soovivad vallandada teatud riikides ülestõuse ja tekitada rahutusi“, ning viitas neile isikutele kui „riigi ja selle rahva tahtlikele vaenlastele“; arvestades, et president Erdoğani ja teiste kõrgete ametiisikute avaldused õõnestavad aktiivselt Türgi kohtusüsteemi sõltumatust;

| H. | arvestades, et prokuratuur kaebas õigeksmõistvad otsused edasi ning prokurör Edip Şahiner nõudis õigeksmõistvate otsuste tühistamist, et kohtumenetlust kunstlikult pikendada; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et prokuratuur kaebas õigeksmõistvad otsused edasi ning prokurör Edip Şahiner nõudis õigeksmõistvate otsuste tühistamist, et kohtumenetlust kunstlikult pikendada;

| I. | arvestades, et pärast president Erdoğani avaldusi algatas kohtunike ja prokuröride nõukogu (HSK), kes vastutab kohtunike ja prokuröride ametisse nimetamise ja haldusküsimuste eest, uurimise kolme kohtuniku suhtes, kes mõistsid Osman Kavala ja tema kaheksa kaaskohtualust õigeks, viidates nende otsuses esinevatele vigadele; arvestades, et kohtunike suhtes algatatud distsiplinaarmenetlused tunduvad kujutavat endast otsest sekkumist nende otsustuspädevusse ja võisid avaldada heidutavat mõju kõigi kohtusüsteemi liikmete sõltumatusele; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et pärast president Erdoğani avaldusi algatas kohtunike ja prokuröride nõukogu (HSK), kes vastutab kohtunike ja prokuröride ametisse nimetamise ja haldusküsimuste eest, uurimise kolme kohtuniku suhtes, kes mõistsid Osman Kavala ja tema kaheksa kaaskohtualust õigeks, viidates nende otsuses esinevatele vigadele; arvestades, et kohtunike suhtes algatatud distsiplinaarmenetlused tunduvad kujutavat endast otsest sekkumist nende otsustuspädevusse ja võisid avaldada heidutavat mõju kõigi kohtusüsteemi liikmete sõltumatusele;

| J. | arvestades, et vastavalt Türgi seadusele nr 7188, millega muudetakse kriminaalmenetluse seadustikku ja teatavaid seadusi, võib terrorismis või riigivastastes kuritegudes kahtlustatavat isikut hoida eelvangistuses maksimaalselt kaks aastat enne kohtuprotsessi algust; arvestades, et Osman Kavala uurimistoimik avati 25. veebruaril 2018 Türgi kriminaalkoodeksi artikli 309 alusel; arvestades, et kuna Türgi ametivõimud ei vabastanud Osman Kavalat 25. veebruaril 2020, kujutab see endast Türgi kriminaalkoodeksi rikkumist; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et vastavalt Türgi seadusele nr 7188, millega muudetakse kriminaalmenetluse seadustikku ja teatavaid seadusi, võib terrorismis või riigivastastes kuritegudes kahtlustatavat isikut hoida eelvangistuses maksimaalselt kaks aastat enne kohtuprotsessi algust; arvestades, et Osman Kavala uurimistoimik avati 25. veebruaril 2018 Türgi kriminaalkoodeksi artikli 309 alusel; arvestades, et kuna Türgi ametivõimud ei vabastanud Osman Kavalat 25. veebruaril 2020, kujutab see endast Türgi kriminaalkoodeksi rikkumist;

| K. | arvestades, et Istanbuli peaprokuratuuri suutmatus viia pärast Osman Kavala taasvahistamist läbi uut ülekuulamist näitab, et pärast 11. oktoobri 2019. aasta ex officio vabastamiskorraldust ei ole leitud uusi tõendeid, mis kinnitaksid talle Türgi kriminaalkoodeksi artikli 309 alusel esitatud süüdistusi; arvestades, et uute tõendite puudumine tähendab seda, et Osman Kavala taasvahistamiseks samade süüdistuste alusel puudus usaldusväärne alus; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Istanbuli peaprokuratuuri suutmatus viia pärast Osman Kavala taasvahistamist läbi uut ülekuulamist näitab, et pärast 11. oktoobri 2019. aasta ex officio vabastamiskorraldust ei ole leitud uusi tõendeid, mis kinnitaksid talle Türgi kriminaalkoodeksi artikli 309 alusel esitatud süüdistusi; arvestades, et uute tõendite puudumine tähendab seda, et Osman Kavala taasvahistamiseks samade süüdistuste alusel puudus usaldusväärne alus;

| L. | arvestades, et Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku Dunja Mijatovići sõnul kujutab Osman Kavala taasvahistamine endast näidet väärkohtlemisest; arvestades, et karistusliku iseloomuga otsus Osman Kavala uuesti vahistada kujutab endast nii riikliku kui ka rahvusvahelise õiguse avalikku rikkumist; arvestades, et kogu protsess Osman Kavala vastu on endast kujutanud järjestikuseid poliitilise varjundiga kohtulikke manöövreid ja eeskirjade eiramisi, mille peamine eesmärk on olnud pikendada Osman Kavala kinnipidamist; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku Dunja Mijatovići sõnul kujutab Osman Kavala taasvahistamine endast näidet väärkohtlemisest; arvestades, et karistusliku iseloomuga otsus Osman Kavala uuesti vahistada kujutab endast nii riikliku kui ka rahvusvahelise õiguse avalikku rikkumist; arvestades, et kogu protsess Osman Kavala vastu on endast kujutanud järjestikuseid poliitilise varjundiga kohtulikke manöövreid ja eeskirjade eiramisi, mille peamine eesmärk on olnud pikendada Osman Kavala kinnipidamist;

| M. | arvestades, et lisaks muudele absurdsetele otsustele liideti ajavahemikul 2021. aasta augustist kuni 2022. aasta veebruarini Gezi kohtuasi nn Çarşı protsessiga, mille kohtualused pidid samuti tunnistama oma õigeksmõistvate otsuste tühistamist; arvestades, et Istanbuli 30. kõrgema kriminaalkohtu eesistuja, kohtunik Mahmut Başbuğ, kes taotles kohtuasjade liitmist, oli sama kohtunik, kes tegi nende liitmise otsuse 13. kõrgemas kriminaalkohtus pärast seda, kui ta oli ajutiselt sinna ametisse määratud; arvestades, et seejärel, 2022. aasta veebruaris, otsustas 13. kõrgem kriminaalkohus need kohtuasjad ilma mingi selge põhjuseta uuesti lahku lüüa; arvestades, et üks 13. kõrgema kriminaalkohtu kohtukoosseisu kohtunikest 25. aprilli 2022. aasta kohtuprotsessil, Murat Bircan, esitas 2018. aastal taotluse kandideerida valitseva partei nimekirjas Türgi parlamenti; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et lisaks muudele absurdsetele otsustele liideti ajavahemikul 2021. aasta augustist kuni 2022. aasta veebruarini Gezi kohtuasi nn Çarşı protsessiga, mille kohtualused pidid samuti tunnistama oma õigeksmõistvate otsuste tühistamist; arvestades, et Istanbuli 30. kõrgema kriminaalkohtu eesistuja, kohtunik Mahmut Başbuğ, kes taotles kohtuasjade liitmist, oli sama kohtunik, kes tegi nende liitmise otsuse 13. kõrgemas kriminaalkohtus pärast seda, kui ta oli ajutiselt sinna ametisse määratud; arvestades, et seejärel, 2022. aasta veebruaris, otsustas 13. kõrgem kriminaalkohus need kohtuasjad ilma mingi selge põhjuseta uuesti lahku lüüa; arvestades, et üks 13. kõrgema kriminaalkohtu kohtukoosseisu kohtunikest 25. aprilli 2022. aasta kohtuprotsessil, Murat Bircan, esitas 2018. aastal taotluse kandideerida valitseva partei nimekirjas Türgi parlamenti;

| N. | arvestades, et 10. detsembril 2019 otsustas Euroopa Inimõiguste Kohus, et Osman Kavala kinnipidamine rikub Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 5 lõiget 1, kuna puudub põhjendatud kahtlustus, artikli 5 lõiget 4, kuna konstitutsioonikohus ei ole läbi viinud kiiret kohtulikku läbivaatamist, ning artiklit 18 koostoimes artikli 5 lõikega 1, kuna tema kinnipidamine oli poliitiliselt motiveeritud ja selle eesmärk oli avaldada inimõiguste kaitsjatele heidutavat mõju; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et 10. detsembril 2019 otsustas Euroopa Inimõiguste Kohus, et Osman Kavala kinnipidamine rikub Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 5 lõiget 1, kuna puudub põhjendatud kahtlustus, artikli 5 lõiget 4, kuna konstitutsioonikohus ei ole läbi viinud kiiret kohtulikku läbivaatamist, ning artiklit 18 koostoimes artikli 5 lõikega 1, kuna tema kinnipidamine oli poliitiliselt motiveeritud ja selle eesmärk oli avaldada inimõiguste kaitsjatele heidutavat mõju;

| O. | arvestades, et Euroopa Inimõiguste Kohtu otsus puudutab nii süüdistusi, mis esitati Osman Kavalale Türgi kriminaalkoodeksi artikli 312 alusel seoses tema väidetava osalemisega Gezi pargi meeleavaldustel, kui ka süüdistusi, mis talle esitati kriminaalkoodeksi artikli 309 alusel seoses tema väidetava osalemisega 15. juuli 2016. aasta ebaõnnestunud riigipöördes; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Euroopa Inimõiguste Kohtu otsus puudutab nii süüdistusi, mis esitati Osman Kavalale Türgi kriminaalkoodeksi artikli 312 alusel seoses tema väidetava osalemisega Gezi pargi meeleavaldustel, kui ka süüdistusi, mis talle esitati kriminaalkoodeksi artikli 309 alusel seoses tema väidetava osalemisega 15. juuli 2016. aasta ebaõnnestunud riigipöördes;

| P. | arvestades, et Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuses nõuti, et Türgi ametivõimud tagaksid Osman Kavala viivitamatu vabastamise; arvestades, et hoolimata Euroopa Inimõiguste Kohtu 2019. aasta siduvast otsusest ning Euroopa Nõukogu ministrite komitee 2. detsembri 2021. aasta ja 2. veebruari 2022. aasta vaheresolutsioonidest, millega algatati Türgi vastu rikkumismenetlus seoses keeldumisega täita Euroopa Inimõiguste Kohtu õiguslikult siduvat otsust ja Osman Kavala viivitamata vabastada, ei ole tema vabastamisel edu saavutatud, mis suurendab ELi muret seoses sellega, kuidas Türgi kohtusüsteem järgib rahvusvahelisi ja ELi norme; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuses nõuti, et Türgi ametivõimud tagaksid Osman Kavala viivitamatu vabastamise; arvestades, et hoolimata Euroopa Inimõiguste Kohtu 2019. aasta siduvast otsusest ning Euroopa Nõukogu ministrite komitee 2. detsembri 2021. aasta ja 2. veebruari 2022. aasta vaheresolutsioonidest, millega algatati Türgi vastu rikkumismenetlus seoses keeldumisega täita Euroopa Inimõiguste Kohtu õiguslikult siduvat otsust ja Osman Kavala viivitamata vabastada, ei ole tema vabastamisel edu saavutatud, mis suurendab ELi muret seoses sellega, kuidas Türgi kohtusüsteem järgib rahvusvahelisi ja ELi norme;

| Q. | arvestades, et Türgi valitsev erakond on korduvalt õõnestanud õigusriiki ning demokraatlikke ja inimõiguste norme olukorras, kus tihti on maha surutud poliitilisi oponente ja inimõiguste kaitsjaid, kelle vastu sageli kasutatakse üldsõnaliselt määratletud terrorismisüüdistusi; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Türgi valitsev erakond on korduvalt õõnestanud õigusriiki ning demokraatlikke ja inimõiguste norme olukorras, kus tihti on maha surutud poliitilisi oponente ja inimõiguste kaitsjaid, kelle vastu sageli kasutatakse üldsõnaliselt määratletud terrorismisüüdistusi;

| R. | arvestades, et pärast seda, kui mitmed ELi liikmesriigid tegid avaldusi, milles mõistsid hukka Osman Kavala jätkuva kinnipidamise, ähvardas Türgi kuulutada kümme nende riikide suursaadikut Türgis persona non grataks; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et pärast seda, kui mitmed ELi liikmesriigid tegid avaldusi, milles mõistsid hukka Osman Kavala jätkuva kinnipidamise, ähvardas Türgi kuulutada kümme nende riikide suursaadikut Türgis persona non grataks;

| S. | arvestades, et Türgi kui ELi kandidaatriik peab järgima demokraatia kõrgeimaid standardeid, sealhulgas austama inimõigusi, õigusriiki, põhivabadusi ja universaalset õigust õiglasele kohtulikule arutamisele ning järgima rangelt süütuse presumptsiooni põhimõtet ja õigust nõuetekohasele menetlusele; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et Türgi kui ELi kandidaatriik peab järgima demokraatia kõrgeimaid standardeid, sealhulgas austama inimõigusi, õigusriiki, põhivabadusi ja universaalset õigust õiglasele kohtulikule arutamisele ning järgima rangelt süütuse presumptsiooni põhimõtet ja õigust nõuetekohasele menetlusele;

| T. | arvestades, et Türgi on olnud Euroopa Nõukogu liige alates 9. augustist 1949, mistõttu Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioon ja Euroopa Inimõiguste Kohtu otsused on tema jaoks siduvad; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et Türgi on olnud Euroopa Nõukogu liige alates 9. augustist 1949, mistõttu Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioon ja Euroopa Inimõiguste Kohtu otsused on tema jaoks siduvad;

| 1. | mõistab resoluutselt hukka Istanbuli 13. kõrgema kriminaalkohtu hiljutise otsuse, millega mõisteti Osman Kavalale eluaegne vangistus raskendatud asjaoludel pärast enam kui nelja ja poole aasta pikkust ebaõiglast, ebaseaduslikku ja õigusvastast kinnipidamist ning vähem kui kolm kuud pärast seda, kui Euroopa Nõukogu ministrite komitee oli algatanud Türgi vastu rikkumismenetluse, kuna riik keeldus rakendamast Euroopa Inimõiguste Kohtu õiguslikult siduvat otsust; on veendunud, et Osman Kavala on süüdi mõistetud põhjendamatute süüdistuste alusel, eesmärgiga vaigistada teda kui inimõiguste kaitsjat ja heidutada kriitilisi hääli Türgis; mõistab samuti hukka tema kaaskohtualuste Mücella Yapıcı, Can Atalay, Tayfun Kahramani, Ali Hakan Altınay, Yiğit Ali Ekmekçi, Çiğdem Mater Utku ja Mine Özerdeni süüdimõistmise; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nõuab Osman Kavala viivitamatut ja tingimusteta vabastamist kooskõlas Euroopa Inimõiguste Kohtu 2019. aasta otsusega, kõigi tema vastu esitatud süüdistuste viivitamatut tühistamist ning tema õiguste ja vabaduste täielikku tagamist, samuti sama kohtuasja ülejäänud seitsme kohtualuse viivitamatut vabastamist; mõistab hukka asjaolu, et Osman Kavalalt on võetud vabadus juba alates 2017. aasta oktoobrist, ning kutsub Türgit üles tegutsema kooskõlas oma rahvusvaheliste ja riigisiseseste kohustustega; |
| --- | --- |

2.

| 3. | väljendab täielikku solidaarsust Osman Kavalaga, ülejäänud kohtualustega Gezi kohtuprotsessis ja nende peredega; |
| --- | --- |

3.

| 4. | on sügavalt mures põhiõiguste ja -vabaduste ning õigusriigi olukorra jätkuva halvenemise pärast Türgis, eriti pärast ebaõnnestunud riigipööret; kutsub Türgi ametivõime üles lõpetama inimõiguste kaitsjate, haritlaste, ajakirjanike, vaimsete juhtide ja juristide kohtuliku ahistamise; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kutsub Türgit kui Euroopa Nõukogu liiget üles täielikult rakendama kõiki Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuseid kooskõlas Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikliga 46, mis on absoluutne kohustus ja tuleneb Türgi kuulumisest Euroopa Nõukogusse ja mis on sätestatud Türgi põhiseaduses; rõhutab, et Türgi keeldumine Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuse rakendamisest Osman Kavala kohtuasjas suurendab veelgi ELi muret seoses sellega, kuidas Türgi kohtusüsteem järgib rahvusvahelisi ja Euroopa norme; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mõistab hukka järjepidevad püüdlused ja katsed pikendada Osman Kavala vangistust, hoolimata usaldusväärsete või konkreetsete tõendite puudumisest, tehes seda mitmete keerukate õiguslike kõrvalehoidmise taktika võtete abil, sealhulgas kohtuasjade toimikute liitmine ja lahutamine, ning pideva eeskirjade rikkumisega, eirates täielikult õiglase kohtumenetluse norme ja teenides poliitilist eesmärki; |
| --- | --- |

6.

| 7. | on šokeeritud asjaolust, et Istanbuli 13. kõrgem kriminaalkohus määras Osman Kavalale eluaegse vangistuse raskendatud asjaoludel väidetava jõu ja vägivallaga valitsuse kukutamise katse eest, eirates jämedalt asjaolu, et Euroopa Inimõiguste Kohus oli oma otsustes selle süüdistuse juba konkreetselt rahuldamata jätnud; |
| --- | --- |

7.

| 8. | väljendab heameelt Euroopa Nõukogu ministrite komitee korduvate otsuste üle, milles nõutakse Osman Kavala vabastamist ja mis kulmineerusid enneolematu rikkumismenetluse algatamisega Türgi vastu 2021. aasta detsembris ja 2022. aasta veebruaris vastu võetud vaheresolutsioonides riigi keeldumise kohta järgida Euroopa Inimõiguste Kohtu lõplikku otsust; märgib, et rikkumismenetlustes rõhutatakse, et Türgi rikub rängalt kohustusi, mille ta on võtnud Euroopa Nõukogu liikmena ja ELi kandidaatriigina; kutsub Euroopa Nõukogu ministrite komiteed üles võtma vajalikke meetmeid tagamaks, et Türgi valitsus rakendab Euroopa Inimõiguste Kohtu otsust viivitamata; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mõistab hukka Osman Kavala alandava ja ebainimliku kohtlemise Türgi ametivõimude poolt, millega rikutakse tema õigusi, mis tulenevad Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonist, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelisest paktist ja Türgi siseriiklikust õigusest, samuti tema inimväärikust vastavalt Türgi Vabariigi põhiseaduse artiklile 17; kutsub Türgit üles hoiduma edasistest temavastastest hirmutamismeetmetest ja tagama talle Türgi põhiseaduses ning ELi ja rahvusvahelises õiguses sätestatud inimõigused; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mõistab hukka Türgi kohtunike ja prokuröride nõukogu otsuse algatada uurimine kolme kohtuniku suhtes, kes Osman Kavala kategooriliselt ja ühemõtteliselt õigeks mõistsid; on šokeeritud, et teisalt nimetati hiljuti justiitsministri asetäitjaks ning kohtunike ja prokuröride nõukogu ex officio liikmeks endine Istanbuli riigiprokuröri asetäitja Hasan Yılmaz, kes vastutas teise Kavala vastase süüdistusakti esitamise eest; |
| --- | --- |

10.

| 11. | väljendab sügavat muret vahejuhtumite pärast, mis viitavad valitsuse selgele sekkumisele kohtuasjadesse, mis on seotud Osman Kavalale süüdistuse esitamisega; on sügavalt mures selle pärast, et Türgi kohtusüsteem ja ametivõimud on eiranud Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuseid ning Türgi kohtusüsteemi teatavad osad ei järgi üha sagedamini Türgi konstitutsioonikohtu otsuseid; nõuab, et Türgi ametivõimud võtaksid kõik võimalikud meetmed, et tegeleda kohtusüsteemi praeguse halva olukorraga ja taastada selle sõltumatus kooskõlas Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikliga 6, tagades kõigi Türgi kohtuorganite erapooletuse ja kaitstes neid poliitilise sekkumise eest; |
| --- | --- |

11.

| 12. | nõuab tungivalt, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja, komisjon ja liikmesriigid võtaksid Osman Kavala juhtumi ning kõigi teiste meelevaldselt kinnipeetavate, muu hulgas inimõiguste kaitsjate, advokaatide, ajakirjanike, poliitikute ja haritlaste juhtumid Türgi kolleegidega jätkuvalt teemaks ning annaksid neile diplomaatilist ja poliitilist tuge, sh kohtumenetluse ja juhtumite jälgimise kaudu; nõuab, et Euroopa Parlamendi delegatsioon osaleks Osman Kavala ja tema kaaskohtualuste kohtuprotsessil, kui see jätkub; võtab teadmiseks võimaluse kaevata viimane kohtuotsus edasi Türgi kassatsioonikohtusse ja konstitutsioonikohtusse; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles suurendama inimõiguste kaitsjatega seotud erakorraliste toetuste kasutamist ja tagama inimõiguste kaitsjaid käsitlevate ELi suuniste täieliku rakendamise; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab, et Osman Kavalale ja teistele sarnases olukorras olevatele Türgi kodanikele võib vajaduse korral anda poliitilise varjupaiga ELis; |
| --- | --- |

14.

| 15. | märgib, et otsusega eirata avalikult Euroopa Inimõiguste Kohtu siduvaid otsuseid Osman Kavala ja teiste kohtuasjades, on praegune Türgi valitsus tahtlikult hävitanud kõik lootused praeguses olukorras ELiga ühinemisprotsessi taasavamiseks või uute peatükkide avamiseks või avatud peatükkide sulgemiseks; tuletab Euroopa Ülemkogule meelde, et ELi ja Türgi ametlike suhete parandamine ning Euroopa Ülemkogu 2021. aasta juuni, 2021. aasta märtsi ja 2020. aasta detsembri järeldustes pakutud positiivse tegevuskavaga seotud edusammud peaksid sõltuma kodaniku- ja inimõiguste ning õigusriigi olukorra tegelikust paranemisest Türgis; |
| --- | --- |

15.

| 16. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Türgi presidendile, valitsusele ja parlamendile ning palub tõlkida käesoleva resolutsiooni türgi keelde. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  ELT C 15, 12.1.2022, lk 81.

(2)  ELT C 456, 10.11.2021, lk 247.

---

| 6.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 465/117 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 465/117

---

P9_TA(2022)0200

Jätkuvad teated elundite eemaldamisest Hiinas

Euroopa Parlamendi 5. mai 2022. aasta resolutsioon seoses teadetega elundite jätkuva eemaldamise kohta Hiinas (2022/2657(RSP))

(2022/C 465/09)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone ELi ja Hiina suhete kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone ELi ja Hiina suhete kohta,

| — | võttes arvesse oma 12. detsembri 2013. aasta resolutsiooni elundite eemaldamise kohta Hiinas (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. detsembri 2013. aasta resolutsiooni elundite eemaldamise kohta Hiinas (1),

| — | võttes arvesse liidu sisepoliitika peadirektoraadi 12. aprillil 2016. aastal avaldatud uuringut „Proceedings of the Workshop on „Organ Harvesting in China“ (Seminari „Elundite eemaldamine Hiinas“ dokumendid) (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu sisepoliitika peadirektoraadi 12. aprillil 2016. aastal avaldatud uuringut „Proceedings of the Workshop on „Organ Harvesting in China“ (Seminari „Elundite eemaldamine Hiinas“ dokumendid) (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2010. aasta direktiivi 2010/53/EL siirdamiseks ettenähtud inimelundite kvaliteedi- ja ohutusstandardite kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2010. aasta direktiivi 2010/53/EL siirdamiseks ettenähtud inimelundite kvaliteedi- ja ohutusstandardite kohta (3),

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni ja 2009. aasta Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eelkõige selle artiklit 3 õiguse kohta isikupuutumatusele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni ja 2009. aasta Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eelkõige selle artiklit 3 õiguse kohta isikupuutumatusele,

| — | võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti ning piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni, mille Hiina ratifitseeris 4. oktoobril 1988, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti ning piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni, mille Hiina ratifitseeris 4. oktoobril 1988,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu inimelunditega kauplemise vastast konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu inimelunditega kauplemise vastast konventsiooni,

| — | võttes arvesse Istanbuli deklaratsiooni elundikaubanduse ja siirdamisturismi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Istanbuli deklaratsiooni elundikaubanduse ja siirdamisturismi kohta,

| — | võttes arvesse genotsiidi vältimise ja selle eest karistamise konventsiooni, millele Hiina kirjutas alla 1949. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse genotsiidi vältimise ja selle eest karistamise konventsiooni, millele Hiina kirjutas alla 1949. aastal,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ekspertide 14. juuni 2021. aasta avaldust teadete kohta seoses väidetava elundite eemaldamisega, mis puudutab Hiina vähemusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ekspertide 14. juuni 2021. aasta avaldust teadete kohta seoses väidetava elundite eemaldamisega, mis puudutab Hiina vähemusi,

| — | võttes arvesse inimõiguste allkomisjoni 29. novembril 2021. aastal korraldatud kuulamist elundite eemaldamise kohta Hiinas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste allkomisjoni 29. novembril 2021. aastal korraldatud kuulamist elundite eemaldamise kohta Hiinas,

| — | võttes arvesse Hiinas meelsusvangidelt elundite tahtevastast eemaldamist uuriva sõltumatu kohtu (edaspidi „Hiina asjade kohus“) 1. märtsi 2020. aasta lõplikku otsust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Hiinas meelsusvangidelt elundite tahtevastast eemaldamist uuriva sõltumatu kohtu (edaspidi „Hiina asjade kohus“) 1. märtsi 2020. aasta lõplikku otsust,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4,

| A. | arvestades, et inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi edendamine ja järgimine on ELi ja Hiina suhete keskmes, kooskõlas ELi võetud kohustusega toetada neid väärtusi oma välistegevuses ning Hiina võetud kohustusega järgida neid omaenda arengu- ja rahvusvahelises koostöös; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi edendamine ja järgimine on ELi ja Hiina suhete keskmes, kooskõlas ELi võetud kohustusega toetada neid väärtusi oma välistegevuses ning Hiina võetud kohustusega järgida neid omaenda arengu- ja rahvusvahelises koostöös;

| B. | arvestades, et pärast seda, kui president Xi Jinping 2013. aasta märtsis võimule tuli, on inimõiguste olukord Hiinas pidevalt halvenenud; arvestades, et Hiina valitsus on muutunud üha vaenulikumaks inimõiguste ja õigusriigi suhtes; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et pärast seda, kui president Xi Jinping 2013. aasta märtsis võimule tuli, on inimõiguste olukord Hiinas pidevalt halvenenud; arvestades, et Hiina valitsus on muutunud üha vaenulikumaks inimõiguste ja õigusriigi suhtes;

| C. | arvestades, et igal aastal tehakse kogu maailmas 10 000 ebaseaduslikku inimelundi siirdamist; arvestades, et Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) andmetel teenitakse inimelunditega kaubitsemise pealt aastas rohkem kui miljard eurot kasumit; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et igal aastal tehakse kogu maailmas 10 000 ebaseaduslikku inimelundi siirdamist; arvestades, et Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) andmetel teenitakse inimelunditega kaubitsemise pealt aastas rohkem kui miljard eurot kasumit;

| D. | arvestades, et Hiina Rahvavabariigis on traditsiooniliste uskumuste tõttu väga madal vabatahtliku elundidoonorluse määr; arvestades, et 1984. aastal hakkas Hiina rakendama õigusakte, mis lubavad eemaldada elundeid hukatud vangidelt; arvestades, et Hiina teatas, et ta lõpetas 2015. aastal hukatud vangide elundite kasutamise ja on käivitanud riikliku doonorlussüsteemi, kuid ei keelustanud täielikult seda tava, mis on endiselt seaduslik; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Hiina Rahvavabariigis on traditsiooniliste uskumuste tõttu väga madal vabatahtliku elundidoonorluse määr; arvestades, et 1984. aastal hakkas Hiina rakendama õigusakte, mis lubavad eemaldada elundeid hukatud vangidelt; arvestades, et Hiina teatas, et ta lõpetas 2015. aastal hukatud vangide elundite kasutamise ja on käivitanud riikliku doonorlussüsteemi, kuid ei keelustanud täielikult seda tava, mis on endiselt seaduslik;

| E. | arvestades, et Hiina elundisiirdamise süsteem ei vasta WHO nõuetele läbipaistvuse ja elundite hanketeede jälgitavuse osas, ning arvestades, et Hiina valitsus ei soovi lasta süsteemi erapooletult kontrollida; arvestades, et vabatahtlik ja teadev nõusolek on eetilise elundidoonorluse eeltingimus; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Hiina elundisiirdamise süsteem ei vasta WHO nõuetele läbipaistvuse ja elundite hanketeede jälgitavuse osas, ning arvestades, et Hiina valitsus ei soovi lasta süsteemi erapooletult kontrollida; arvestades, et vabatahtlik ja teadev nõusolek on eetilise elundidoonorluse eeltingimus;

| F. | arvestades, et elundite tahtevastast eemaldamist tuleb mõista kui isiku tapmist ilma tema nõusolekuta, et tema elundeid saaks eemaldada ja siirdada teisele isikule; arvestades, et seda tava tuleb pidada põhiõiguse elule jõhkraks ja lubamatuks rikkumiseks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et elundite tahtevastast eemaldamist tuleb mõista kui isiku tapmist ilma tema nõusolekuta, et tema elundeid saaks eemaldada ja siirdada teisele isikule; arvestades, et seda tava tuleb pidada põhiõiguse elule jõhkraks ja lubamatuks rikkumiseks;

| G. | arvestades, et ÜRO piinamisvastane komitee ning ÜRO piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise eriraportöör on väljendanud muret väidete pärast, mis puudutavad elundite eemaldamist vangidelt, ning on kutsunud Hiina Rahvavabariigi valitsust üles suurendama elundisiirdamissüsteemi aruandekohustust ja läbipaistvust ning karistama kuritarvituste toimepanijaid; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ÜRO piinamisvastane komitee ning ÜRO piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise eriraportöör on väljendanud muret väidete pärast, mis puudutavad elundite eemaldamist vangidelt, ning on kutsunud Hiina Rahvavabariigi valitsust üles suurendama elundisiirdamissüsteemi aruandekohustust ja läbipaistvust ning karistama kuritarvituste toimepanijaid;

| H. | arvestades, et Hiina asjade kohus (4) tegi oma lõpliku otsuse 2020. aasta märtsis, jõudes järeldusele, et kogu Hiinas on aastaid märkimisväärses ulatuses toimunud elundite tahtevastane eemaldamine ning et Falun Gongi järgijad on olnud üks ja tõenäoliselt peamine elundite hankimise allikas; arvestades, et Hiina valitsus on keeldunud kohtus tunnistusi andmast; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Hiina asjade kohus (4) tegi oma lõpliku otsuse 2020. aasta märtsis, jõudes järeldusele, et kogu Hiinas on aastaid märkimisväärses ulatuses toimunud elundite tahtevastane eemaldamine ning et Falun Gongi järgijad on olnud üks ja tõenäoliselt peamine elundite hankimise allikas; arvestades, et Hiina valitsus on keeldunud kohtus tunnistusi andmast;

| I. | arvestades, et suur sõltuvus hukatud ja elusolevatest vangidest siirdatavate elundite allikana toob kaasa mitmesugused vastuvõetamatud inimõiguste ja meditsiinieetika rikkumised; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et suur sõltuvus hukatud ja elusolevatest vangidest siirdatavate elundite allikana toob kaasa mitmesugused vastuvõetamatud inimõiguste ja meditsiinieetika rikkumised;

| J. | arvestades, et ÜRO inimõiguste ekspertide 10. juuni 2021. aasta avalduse kohaselt on olemas usaldusväärne teave selle kohta, et Hiina etnilistesse, keele- või usuvähemustesse kuuluvad kinnipeetavad on läbinud arstlikud läbivaatused, sealhulgas vereanalüüsid ja elundite uuringud, nagu ultraheli- ja röntgenuuringud, mis on olulised elundite siirdamiseks sobivuse kontrollimiseks, ilma nende vaba, vabatahtliku ja teadliku nõusolekuta; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ÜRO inimõiguste ekspertide 10. juuni 2021. aasta avalduse kohaselt on olemas usaldusväärne teave selle kohta, et Hiina etnilistesse, keele- või usuvähemustesse kuuluvad kinnipeetavad on läbinud arstlikud läbivaatused, sealhulgas vereanalüüsid ja elundite uuringud, nagu ultraheli- ja röntgenuuringud, mis on olulised elundite siirdamiseks sobivuse kontrollimiseks, ilma nende vaba, vabatahtliku ja teadliku nõusolekuta;

| K. | arvestades, et ÜRO inimõiguste eksperdid on varem tõstatanud selle küsimuse Hiina valitsusega 2006. ja 2007. aastal; arvestades, et Hiina valitsuse vastustes on puudunud andmed, näiteks teave siirdekirurgias kasutatavate elundite allikate kohta või teabevahetussüsteemide kohta, mis oleksid saanud aidata tuvastada ja kaitsta inimkaubanduse ohvreid ning tulemuslikult uurida ja vastutusele võtta inimkaubitsejaid; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ÜRO inimõiguste eksperdid on varem tõstatanud selle küsimuse Hiina valitsusega 2006. ja 2007. aastal; arvestades, et Hiina valitsuse vastustes on puudunud andmed, näiteks teave siirdekirurgias kasutatavate elundite allikate kohta või teabevahetussüsteemide kohta, mis oleksid saanud aidata tuvastada ja kaitsta inimkaubanduse ohvreid ning tulemuslikult uurida ja vastutusele võtta inimkaubitsejaid;

| L. | arvestades, et Hiina valitsus on eitanud süüdistusi elundite eemaldamise kohta, eelkõige oma vastustes ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroole, ning on korduvalt ja kategooriliselt eitanud, et Falun Gongi järgijaid on tapetud nende elundite pärast; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Hiina valitsus on eitanud süüdistusi elundite eemaldamise kohta, eelkõige oma vastustes ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroole, ning on korduvalt ja kategooriliselt eitanud, et Falun Gongi järgijaid on tapetud nende elundite pärast;

| 1. | väljendab tõsist muret teadete pärast, et Hiina Rahvavabariigi vangidelt ja eelkõige Falun Gongi järgijatelt ning muudesse vähemustesse kuulujatelt, nagu uiguuridelt, tiibetlastelt ja kristlastelt, võetakse järjepidevalt, süstemaatiliselt ja ebainimlikult ning riigi nõusolekul elundeid; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tuletab meelde, et Hiina on ratifitseerinud piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastase konventsiooni, millega nähakse ette piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise või karistamise täielik ja eranditeta keelustamine; |
| --- | --- |

2.

| 3. | on seisukohal, et Hiina Rahvavabariigis elundite eemaldamine surmamõistetutelt ja meelsusvangidelt võib kujutada endast inimsusevastaseid kuritegusid, nagu on määratletud Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi artiklis 7; nõuab tungivalt, et Hiina Rahvavabariik allkirjastaks Rooma statuudi ja ühineks sellega; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palub Hiina ametivõimudel viivitamata reageerida väidetele elundite eemaldamise kohta ja võimaldada rahvusvahelistel inimõiguste olukorra jälgimise mehhanismidel, sealhulgas ÜRO inimõiguste ülemvoliniku bürool teostada sõltumatut järelevalvet; |
| --- | --- |

4.

| 5. | väljendab muret sõltumatu järelevalve puudumise pärast selle üle, kas vangid või kinnipeetavad annavad elundidoonorluseks kehtiva nõusoleku; mõistab hukka asjaolu, et Hiina ametivõimud ei ole esitanud teavet kaebuste kohta, et surnud kinnipeetavate ja vangide perekondadele tehakse takistusi surnukehade kättesaamisel; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nõuab tungivalt, et seoses arstliku läbivaatusega taotleksid Hiina ametivõimud vangide või kinnipeetavate vaba ja teadlikku nõusolekut ja tagaksid selle ning võtaksid kooskõlas rahvusvaheliste konventsioonidega vastu reguleeriva raamistiku vabatahtliku ja läbipaistva elundidoonorluse süsteemi kohta; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nõuab, et EL ja selle liikmesriigid tõstataksid Hiinas elundite eemaldamise küsimuse igas inimõiguste alases dialoogis; nõuab, et EL ja selle liikmesriigid mõistaksid avalikult hukka elundisiirdamisega seotud kuritarvitused Hiinas; kutsub liikmesriike üles võtma vajalikke meetmeid, et takistada oma kodanike reisimist Hiinasse elundisiirdamise eesmärgil ja suurendada Hiinasse reisivate kodanike teadlikkust sellest küsimusest; |
| --- | --- |

7.

| 8. | väljendab heameelt ÜRO inimõiguste ülemvoliniku Michelle Bachelet’ visiidi üle Hiinasse; nõuab tungivalt, et ÜRO jätkaks selle visiidi ajal elundikaubanduse uurimist; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nõuab, et EL ja selle liikmesriigid tõstataksid elundite tahtevastase eemaldamise küsimuse dialoogis kolmandate riikidega, eelkõige oma partneritega Pärsia lahe piirkonnas, kus Hiina siirdamiskeskused on reklaaminud uiguuride ja Hiina moslemivähemuste „halal-elundeid“; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub Hiinat üles täielikult järgima WHO nõudeid läbipaistvuse ja elundite hanketeede jälgitavuse osas; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub liikmesriike üles tagama, et nende tervishoiu- ja teadusuuringute valdkonna konventsioonides ja koostöölepingutes kolmandate riikidega, sealhulgas Hiinaga, järgitaks elundidoonorlust ning inimkehaga seotud elementide ja toodete teaduslikel eesmärkidel kasutamist käsitlevaid ELi eetikapõhimõtteid; kutsub liikmesriikide asjaomaseid institutsioone üles hindama ja läbi vaatama oma koostöö tingimusi Hiina asutustega siirdamismeditsiini, teadusuuringute ja koolituse valdkonnas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | nõuab, et Hiina ametivõimud võimaldaksid ÜRO inimõiguste ülemvolinikule ja ÜRO Inimõiguste Nõukogu erimenetluste volitatud esindajatele Xinjiangi külastamiseks vaba, piiranguteta ja toimiva juurdepääsu; palub Hiina valitsusel teha selles küsimuses koostööd ÜRO organisatsioonidega; nõuab tungivalt, et ÜRO Inimõiguste Nõukogu tegeleks esmajärjekorras elundite tahtevastase eemaldamise küsimusega; |
| --- | --- |

12.

| 13. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Hiina Rahvavabariigi valitsusele ja parlamendile ning ÜRO inimõiguste ülemvolinikule. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  ELT C 468, 15.12.2016, lk 208.

(2)  Uuring „Proceedings of the Workshop „Organ Harvesting in China““, Euroopa Parlament, liidu sisepoliitika peadirektoraat, poliitikaosakond A – majandus- ja teaduspoliitika, 12. aprill 2016.

(3)  ELT L 207, 6.8.2010, lk 14.

(4)  https://chinatribunal.com/

---

| 6.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 465/120 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 465/120

---

P9_TA(2022)0201

Kambodža poliitilise opositsiooni pidev represseerimine

Euroopa Parlamendi 5. mai 2022. aasta resolutsioon poliitilise opositsiooni pideva represseerimise kohta Kambodžas (2022/2658(RSP))

(2022/C 465/10)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Kambodža kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Kambodža kohta,

| — | võttes arvesse Kambodža inimõiguste olukorraga tegeleva ÜRO eriraportööri varasemaid aruandeid ja avaldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kambodža inimõiguste olukorraga tegeleva ÜRO eriraportööri varasemaid aruandeid ja avaldusi,

| — | võttes arvesse komisjoni 12. veebruari 2020. aasta otsust peatada alates 12. augustist 2020 osaliselt tariifsed soodustused, mis anti Kambodžale Euroopa Liidu kaubanduskava „Kõik peale relvade“ raames, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. veebruari 2020. aasta otsust peatada alates 12. augustist 2020 osaliselt tariifsed soodustused, mis anti Kambodžale Euroopa Liidu kaubanduskava „Kõik peale relvade“ raames,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsiooni ühinemisvabaduse ja organiseerumisõiguse kaitse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsiooni ühinemisvabaduse ja organiseerumisõiguse kaitse kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO juures tegutseva ELi delegatsiooni 29. märtsi 2022. aasta avaldust ÜRO Inimõiguste Nõukogu 49. istungjärgul aset leidnud interaktiivsete dialoogide kohta Kambodža inimõiguste olukorra eriraportööriga, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO juures tegutseva ELi delegatsiooni 29. märtsi 2022. aasta avaldust ÜRO Inimõiguste Nõukogu 49. istungjärgul aset leidnud interaktiivsete dialoogide kohta Kambodža inimõiguste olukorra eriraportööriga,

| — | võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu 11. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni 48/23 Kambodžale pakutavate nõustamisteenuste ja tehnilise abi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu 11. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni 48/23 Kambodžale pakutavate nõustamisteenuste ja tehnilise abi kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste komitee 30. märtsi 2022. aasta lõppmärkusi Kambodžat puudutava kolmanda perioodilise aruande kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste komitee 30. märtsi 2022. aasta lõppmärkusi Kambodžat puudutava kolmanda perioodilise aruande kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Kambodža Kuningriigi vahel 29. aprillil 1997 Luxembourgis sõlmitud koostöölepingut (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Kambodža Kuningriigi vahel 29. aprillil 1997 Luxembourgis sõlmitud koostöölepingut (1),

| — | võttes arvesse 23. oktoobri 1991. aasta üldist Kambodža rahulepet, eelkõige selle artiklit 15, milles on sätestatud kohustus austada Kambodžas inimõigusi ja põhivabadusi, muu hulgas rahvusvahelise kogukonna nimel allakirjutanute poolt, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 23. oktoobri 1991. aasta üldist Kambodža rahulepet, eelkõige selle artiklit 15, milles on sätestatud kohustus austada Kambodžas inimõigusi ja põhivabadusi, muu hulgas rahvusvahelise kogukonna nimel allakirjutanute poolt,

| — | võttes arvesse 10. detsembri 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni ning 16. detsembri 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 10. detsembri 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni ning 16. detsembri 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4,

| A. | arvestades, et 16. novembril 2017 teatas Kambodža ülemkohus suurima opositsioonierakonna, Kambodža Rahvusliku Päästepartei (Cambodia National Rescue Party, CNRP) laialisaatmisest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 16. novembril 2017 teatas Kambodža ülemkohus suurima opositsioonierakonna, Kambodža Rahvusliku Päästepartei (Cambodia National Rescue Party, CNRP) laialisaatmisest;

| B. | arvestades, et pärast seda, kui ülemkohus 2018. aasta valimiste eel CNRP laiali saatis, on Kambodža valitsus tegelenud poliitilise opositsiooni liikmete mahasurumisega, mis on sundinud neid meelevaldse vahistamise või kättemaksu hirmus pagulusse suunduma; arvestades, et valitsuse 2017. aastal alanud repressioonid sõltumatu meedia, kodanikuühiskonna organisatsioonide ja poliitilise opositsiooni vastu on jätkunud kogu 2021. ja 2022. aasta jooksul; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et pärast seda, kui ülemkohus 2018. aasta valimiste eel CNRP laiali saatis, on Kambodža valitsus tegelenud poliitilise opositsiooni liikmete mahasurumisega, mis on sundinud neid meelevaldse vahistamise või kättemaksu hirmus pagulusse suunduma; arvestades, et valitsuse 2017. aastal alanud repressioonid sõltumatu meedia, kodanikuühiskonna organisatsioonide ja poliitilise opositsiooni vastu on jätkunud kogu 2021. ja 2022. aasta jooksul;

| C. | arvestades, et peaminister Hun Sen on olnud võimul peaaegu katkematult 37 aastat ning valitseval Kambodža Rahvaparteil on riigi ja seadusandlike organite üle absoluutne võim; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et peaminister Hun Sen on olnud võimul peaaegu katkematult 37 aastat ning valitseval Kambodža Rahvaparteil on riigi ja seadusandlike organite üle absoluutne võim;

| D. | arvestades, et Kambodžas toimuvad 2022. aasta juunis kohalikud valimised ja järgmised üldvalimised toimuvad eeldatavasti 2023. aasta juulis; arvestades, et enne 2022. aasta juunis toimuvaid kohalikke valimisi ja järgmise aasta riiklikke valimisi on Kambodža inimõiguste olukord jõudnud kriisipunkti, kuna valitsus on COVID-19 meetmete varjus intensiivistanud poliitilise opositsiooni, ajakirjanike, sõltumatu meedia ja kodanikuühiskonna mahasurumist; arvestades, et Kambodža riiklik valimiskomisjon eemaldas 5. juunil 2022 riigi kohalikel valimistel osalevate isikute nimekirjast enam kui 100 opositsioonilise Küünlavalguspartei (Candlelight Party (2)) kandidaati; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Kambodžas toimuvad 2022. aasta juunis kohalikud valimised ja järgmised üldvalimised toimuvad eeldatavasti 2023. aasta juulis; arvestades, et enne 2022. aasta juunis toimuvaid kohalikke valimisi ja järgmise aasta riiklikke valimisi on Kambodža inimõiguste olukord jõudnud kriisipunkti, kuna valitsus on COVID-19 meetmete varjus intensiivistanud poliitilise opositsiooni, ajakirjanike, sõltumatu meedia ja kodanikuühiskonna mahasurumist; arvestades, et Kambodža riiklik valimiskomisjon eemaldas 5. juunil 2022 riigi kohalikel valimistel osalevate isikute nimekirjast enam kui 100 opositsioonilise Küünlavalguspartei (Candlelight Party (2)) kandidaati;

| E. | arvestades, et pärast kohtukutsete väljasaatmist 2020. aasta novembris alustasid ametivõimud 2021. aastal kollektiivseid kohtuprotsesse rohkem kui 100 opositsiooniliikme ja inimõiguste kaitsja vastu, kes olid kasutanud oma väljendusvabadust ja rahumeelse kogunemise vabadust; arvestades, et nendel kohtuprotsessidel esines rida õigusnormide rikkumisi, muu hulgas usaldusväärsete tõendite puudumine, õiglase kohtuliku arutamise õiguste ja nõuetekohase menetluse tagatiste rikkumine ning mitme süüdistatava suhtes tagaselja kohtumõistmine, millega rikuti inimõiguste tagatisi; arvestades, et praegu on vanglas üle 60 inimõiguste kaitsja, sealhulgas ametiühingute juhte ja keskkonnaaktiviste; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et pärast kohtukutsete väljasaatmist 2020. aasta novembris alustasid ametivõimud 2021. aastal kollektiivseid kohtuprotsesse rohkem kui 100 opositsiooniliikme ja inimõiguste kaitsja vastu, kes olid kasutanud oma väljendusvabadust ja rahumeelse kogunemise vabadust; arvestades, et nendel kohtuprotsessidel esines rida õigusnormide rikkumisi, muu hulgas usaldusväärsete tõendite puudumine, õiglase kohtuliku arutamise õiguste ja nõuetekohase menetluse tagatiste rikkumine ning mitme süüdistatava suhtes tagaselja kohtumõistmine, millega rikuti inimõiguste tagatisi; arvestades, et praegu on vanglas üle 60 inimõiguste kaitsja, sealhulgas ametiühingute juhte ja keskkonnaaktiviste;

| F. | arvestades, et 2021. aasta märtsis mõisteti üheksa kõrgemat parteijuhti, sealhulgas Sam Rainsy tagaselja süüdi karistusseadustiku artiklite 27 ja 451 kohases kuriteo toimepanemise katses ja ründes, ning neile mõisteti 25-aastane vanglakaristus; arvestades, et Sam Rainsy, Mu Sochua ja teised opositsioonipoliitikud mõisteti süüdi tagaselja, sest neil ei lubatud Kambodžasse tagasi pöörduda, et end kohtus kaitsta; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 2021. aasta märtsis mõisteti üheksa kõrgemat parteijuhti, sealhulgas Sam Rainsy tagaselja süüdi karistusseadustiku artiklite 27 ja 451 kohases kuriteo toimepanemise katses ja ründes, ning neile mõisteti 25-aastane vanglakaristus; arvestades, et Sam Rainsy, Mu Sochua ja teised opositsioonipoliitikud mõisteti süüdi tagaselja, sest neil ei lubatud Kambodžasse tagasi pöörduda, et end kohtus kaitsta;

| G. | arvestades, et samal ajal kui peeti muid kohtuprotsesse, lükati peaaegu kaheks aastaks edasi kohtuprotsess Kem Sokha suhtes, kes vabastati kautsjoni vastu piiravatel tingimustel, vaatamata korduvatele taotlustele kohtuprotsessi jätkamiseks; arvestades, et tema kohtuprotsess algas uuesti 2022. aasta jaanuaris, kuid selle lõppu ei ole võimalik ette näha, mis jätab poliitiku ilma tema põhiõigusest poliitikas osaleda; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et samal ajal kui peeti muid kohtuprotsesse, lükati peaaegu kaheks aastaks edasi kohtuprotsess Kem Sokha suhtes, kes vabastati kautsjoni vastu piiravatel tingimustel, vaatamata korduvatele taotlustele kohtuprotsessi jätkamiseks; arvestades, et tema kohtuprotsess algas uuesti 2022. aasta jaanuaris, kuid selle lõppu ei ole võimalik ette näha, mis jätab poliitiku ilma tema põhiõigusest poliitikas osaleda;

| H. | arvestades, et CNRP juht Kem Sokha vahistati 2017. aasta septembris ning ta seisab jätkuvalt silmitsi väljamõeldud süüdistusega riigireetmises; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et CNRP juht Kem Sokha vahistati 2017. aasta septembris ning ta seisab jätkuvalt silmitsi väljamõeldud süüdistusega riigireetmises;

| I. | arvestades, et 17. märtsil 2022 määras Phnom Penhi linnakohus valitseva partei poliitilistele oponentidele 5–10 aasta pikkused vanglakaristused ilma kautsjoni võimaluseta; arvestades, et 17. märtsil 2022. aastal mõistis Phnom Penhi linnakohus 20 opositsioonipoliitikut ja aktivisti ebamääraste kuriteole kihutamise ja konspiratsiooni süüdistuste alusel süüdi ning mõistis neile pikad vanglakaristused; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et 17. märtsil 2022 määras Phnom Penhi linnakohus valitseva partei poliitilistele oponentidele 5–10 aasta pikkused vanglakaristused ilma kautsjoni võimaluseta; arvestades, et 17. märtsil 2022. aastal mõistis Phnom Penhi linnakohus 20 opositsioonipoliitikut ja aktivisti ebamääraste kuriteole kihutamise ja konspiratsiooni süüdistuste alusel süüdi ning mõistis neile pikad vanglakaristused;

| J. | arvestades, et 2021. aasta novembris saadeti CNRP toetajad Veourn Veasna, Voeung Samnang ja Lanh Thavry, kelle pagulasestaatust kinnitas ÜRO pagulaste ülemvolinik, sunniviisiliselt Taist tagasi Kambodžasse, pärast mida peeti nad kinni ja neile esitati süüdistus kuriteole kihutamises ja COVID-19 seaduse rikkumises; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 2021. aasta novembris saadeti CNRP toetajad Veourn Veasna, Voeung Samnang ja Lanh Thavry, kelle pagulasestaatust kinnitas ÜRO pagulaste ülemvolinik, sunniviisiliselt Taist tagasi Kambodžasse, pärast mida peeti nad kinni ja neile esitati süüdistus kuriteole kihutamises ja COVID-19 seaduse rikkumises;

| K. | arvestades, et 2021. aasta augustis mõisteti kuriteole või ühiskondlikele rahutustele kihutamises süüdi endised poliitilise opositsiooni liikmed Sar Kanika ja Ton Nimol ning ametiühingujuht Rong Chhun ja neile mõisteti 20 kuu kuni 2 aasta pikkused vanglakaristused ning 400 miljoni rieli suurune rahatrahv (mis võrdub peaaegu 95 000 euroga); arvestades, et 2021. aasta novembris vabastati Rong Chhun, Sar Kanika, Ton Nimol ja teised samal ajal vahistatud aktivistid tingimisi karistusega ning sellest ajast saadik on nad olnud vabaduses; arvestades, et oma püüetes rahumeelseid streike laiali ajada on valitsus neis osalevaid naisi korduvalt ja ebaproportsionaalses ulatuses sihikule võtnud; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et 2021. aasta augustis mõisteti kuriteole või ühiskondlikele rahutustele kihutamises süüdi endised poliitilise opositsiooni liikmed Sar Kanika ja Ton Nimol ning ametiühingujuht Rong Chhun ja neile mõisteti 20 kuu kuni 2 aasta pikkused vanglakaristused ning 400 miljoni rieli suurune rahatrahv (mis võrdub peaaegu 95 000 euroga); arvestades, et 2021. aasta novembris vabastati Rong Chhun, Sar Kanika, Ton Nimol ja teised samal ajal vahistatud aktivistid tingimisi karistusega ning sellest ajast saadik on nad olnud vabaduses; arvestades, et oma püüetes rahumeelseid streike laiali ajada on valitsus neis osalevaid naisi korduvalt ja ebaproportsionaalses ulatuses sihikule võtnud;

| L. | arvestades, et eelvangistuses hoitakse üle 60 dokumenteeritud poliitvangi, ning et poliitilise opositsiooni esindajaid, kogukonnaaktiviste ja ametiühingutegelasi ähvardab vahistamine, kinnipidamine ja ebaseaduslik kinnipidamine; arvestades, et alates 2015. aastast on kinnipeetavate arv Kambodža vanglates enam kui kahekordistunud ning valitsuse andmetel hoitakse Kambodža kinnipidamisasutustes kokku vangistuses 38 977 inimest, kuigi ametlikult mahutavad need vaid 8 804 inimest; arvestades, et selline erakordne ülerahvastatus kujutab endast vangide õiguste ränka rikkumist, kusjuures pahatihti puudub neil juurdepääs puhtale veele ja arstiabile; arvestades, et samuti ei ole valitsus võtnud piisavaid meetmeid, et hoida ära suuri COVID-19 puhanguid vangide seas; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et eelvangistuses hoitakse üle 60 dokumenteeritud poliitvangi, ning et poliitilise opositsiooni esindajaid, kogukonnaaktiviste ja ametiühingutegelasi ähvardab vahistamine, kinnipidamine ja ebaseaduslik kinnipidamine; arvestades, et alates 2015. aastast on kinnipeetavate arv Kambodža vanglates enam kui kahekordistunud ning valitsuse andmetel hoitakse Kambodža kinnipidamisasutustes kokku vangistuses 38 977 inimest, kuigi ametlikult mahutavad need vaid 8 804 inimest; arvestades, et selline erakordne ülerahvastatus kujutab endast vangide õiguste ränka rikkumist, kusjuures pahatihti puudub neil juurdepääs puhtale veele ja arstiabile; arvestades, et samuti ei ole valitsus võtnud piisavaid meetmeid, et hoida ära suuri COVID-19 puhanguid vangide seas;

| M. | arvestades, et teadete kohaselt on viimase kahe kuu jooksul vangistatud viis Küünlavalguspartei kandidaati; arvestades, et teisi kandidaate on sunnitud oma kandidatuuri tagasi võtma, et neile ei esitataks selliseid valesüüdistusi nagu kuriteo kavandamine; arvestades, et valitsus on varem kasutanud sarnaseid süüdistusi opositsioonierakondadest ja -kandidaatidest vabanemiseks; arvestades, et 2021. aastal keeldusid ametivõimud registreerimast Kambodža Rahvuslikku Südameparteid (Cambodia National Heart Party), mille korraldaja on nüüd siseministeeriumi uurimise all; arvestades, et viimastel nädalatel on Kambodža Rahvapartei kontrolli all olev riiklik valimiskomisjon takistanud paljudel küünlavalguspartei kandidaatidel eelseisvatel valimistel kandideerida; arvestades, et mitme otsusega on 11 omavalitsusüksuses tühistatud kogu kandidaatide nimekiri; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et teadete kohaselt on viimase kahe kuu jooksul vangistatud viis Küünlavalguspartei kandidaati; arvestades, et teisi kandidaate on sunnitud oma kandidatuuri tagasi võtma, et neile ei esitataks selliseid valesüüdistusi nagu kuriteo kavandamine; arvestades, et valitsus on varem kasutanud sarnaseid süüdistusi opositsioonierakondadest ja -kandidaatidest vabanemiseks; arvestades, et 2021. aastal keeldusid ametivõimud registreerimast Kambodža Rahvuslikku Südameparteid (Cambodia National Heart Party), mille korraldaja on nüüd siseministeeriumi uurimise all; arvestades, et viimastel nädalatel on Kambodža Rahvapartei kontrolli all olev riiklik valimiskomisjon takistanud paljudel küünlavalguspartei kandidaatidel eelseisvatel valimistel kandideerida; arvestades, et mitme otsusega on 11 omavalitsusüksuses tühistatud kogu kandidaatide nimekiri;

| N. | arvestades, et 2021. aasta märtsis võttis valitsus vastu uue ulatusliku seaduse COVID-19 ja muude raskete, ohtlike ja nakkushaiguste leviku tõkestamise meetmete kohta, millega nähakse COVID-19 meetmete rikkumise eest ette kuni 20-aastane vanglakaristus ja muid ebaproportsionaalseid karistusi; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et 2021. aasta märtsis võttis valitsus vastu uue ulatusliku seaduse COVID-19 ja muude raskete, ohtlike ja nakkushaiguste leviku tõkestamise meetmete kohta, millega nähakse COVID-19 meetmete rikkumise eest ette kuni 20-aastane vanglakaristus ja muid ebaproportsionaalseid karistusi;

| O. | arvestades, et 2021. aasta veebruaris võttis valitsus vastu alldekreedi, millega karmistatakse kontrolli internetis ja laiendatakse veebipõhist seiret valitsuskriitiliste internetikasutajate üle; arvestades, et 2022. aasta märtsis teatas valitsus, et alldekreedi rakendamine lükatakse määramata ajaks edasi; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et 2021. aasta veebruaris võttis valitsus vastu alldekreedi, millega karmistatakse kontrolli internetis ja laiendatakse veebipõhist seiret valitsuskriitiliste internetikasutajate üle; arvestades, et 2022. aasta märtsis teatas valitsus, et alldekreedi rakendamine lükatakse määramata ajaks edasi;

| 1. | mõistab hukka peaminister Hun Seni ja tema Kambodža Rahvapartei eestvõttel opositsioonipoliitikutele, ametiühingutegelastele, inimõiguste kaitsjatele, ajakirjanikele, keskkonnakaitsjatele, üliõpilastele ja teistele süüdistuste esitamise oma arvamuste avaldamise eest; kutsub Kambodža peaministrit ja tema valitsust üles viivitamata lõpetama opositsiooniliikmete, ametiühingutegelaste, inimõiguste kaitsjate ning meedia ja kodanikuühiskonna osalejate hirmutamise ja ahistamise, sealhulgas kohtuliku ahistamise; kutsub julgeolekujõude üles hoiduma tarbetust ja ülemäärasest jõu kasutamisest rahumeelsetel meeleavaldustel osalejate vastu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mõistab hukka CNRP laialisaatmise ja kordab oma nõudmist, et Kem Sokha, Sam Rainsy, Mu Sochua ja teiste opositsioonipoliitikute vastu esitatud süüdistustest viivitamata loobutaks; nõuab tungivalt, et Kambodža ametivõimud vabastaksid kohe kõik meelsusvangid, samuti inimesed, kes on vangistatud oma seadusliku töö eest või oma õiguste kasutamise eest, nende seas ajakirjanikud, inimõiguste kaitsjad, keskkonnaaktivistid ja ametiühingutegelased; kutsub Kambodža ametivõime üles korraldama sõltumatud uurimised kõigi ahistamise, hirmutamise, meelevaldse vahistamise ning vägivalla ja piinamise juhtumite kohta, mis on opositsioonierakondade liikmete ja kodanikuühiskonna osalejate vastu väidetavalt toime pandud, ning tooma süüdlased kohtu ette; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, et poliitilise opositsiooni liikmete, kodanikuühiskonna aktivistide, inimõiguste kaitsjate, ajakirjanike ja tavakodanike vastu algatatud kohtuprotsessid on täiesti vastuolus rahvusvaheliste õiglase kohtumõistmise normidega; kutsub valitsust üles reformima politiseeritud kohtusüsteemi, tagama kõigile õiguse nõuetekohasele menetlusele ning vabastama viivitamata ja tingimusteta kõik poliitvangid; kutsub Kambodža ametivõime üles kaitsma kohtusüsteemi täielikku sõltumatust ja erapooletust ning võtma tõhusaid õiguslikke ja muid meetmeid, et vähendada vanglate suurt ülerahvastatust, sealhulgas lõpetama eelvangistused; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nõuab tungivalt, et Kambodža ametivõimud tagaksid kõigi väidetavate kohtuväliste hukkamiste, sealhulgas Sin Khoni ja Kem Ley juhtumite kiire ja erapooletu uurimise ning süüdlaste vastutusele võtmise; kutsub Kambodža ametivõime üles võtma kõik vajalikud meetmed selliste tapmiste ennetamiseks ja peatamiseks; |
| --- | --- |

4.

| 5. | väljendab sügavat muret inimõiguste üha suurema piiramise pärast Kambodžas 2022. aasta juunis ees seisvate kohalike valimiste ja 2023. aasta riiklike valimiste eel, sealhulgas sõltumatu aruandluse piirangute, sõnavabaduse kasutamise kriminaliseerimise ja rahumeelse kogunemise de facto keelustamise pärast; nõuab tungivalt, et Kambodža ametivõimud lõpetaksid kõik ebaseaduslikud piirangud inimeste osalemisele avalikes asjades ning tagaksid, et kõik parteid saaksid korraldada võrdse, vaba ja läbipaistva valimiskampaania, alustades 5. juunil 2022 toimuvatest kohalikest valimistest ja 2023 aasta juulis peetavatest riiklikest valimistest; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tunneb suurt muret valitsuse korraldatava veebiseire ning sõnavabaduse ja eraelu puutumatuse ohustamise pärast; palub Kambodža ametivõimudel tühistada 2022. aasta veebruari seadus riikliku internetivärava kohta, mis võimaldab valitsusel jälgida kogu internetitegevust ja korraldada kohtumenetlusi isikute vastu, kes teatavad valitsuse või politsei tegevusest; kutsub Kambodža valitsust üles tunnistama kehtetuks kõik repressiivsed seadused, eelkõige erakondade seaduse, ametiühinguseaduse ja kõik muud sõnavabadust ja poliitilisi vabadusi piiravad õigusaktid, samuti õigusaktid, mis ei ole täielikult kooskõlas rahvusvaheliste standardite ja Kambodža rahvusvaheliste kohustustega; |
| --- | --- |

6.

| 7. | väljendab muret tugevnevate repressioonide pärast keskkonnaaktivistide, sealhulgas maaõiguste aktivistide vastu, kes on hiljuti toimunud kollektiivsetel kohtuprotsessidel eriti sihikule võetud; peab sellega seoses äärmiselt kahetsusväärseks, et pandeemia ajal sagenes Kambodža kaitsealustes metsades ebaseaduslik metsaraie, ning nõuab, et EL ja liikmesriigid toetaksid rahvusvahelist koordineerimist, et vältida loata kaupade ebaseaduslikku eksporti Kambodžast; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tuletab ELis asuvatele ettevõtetele meelde vajadust põhjalikult täita inimõiguste ja keskkonnakaitsega seotud hoolsuskohustust ning hoiduda sidemetest poliitiliste juhtide või julgeolekujõudude juhtidega, kes vastutavad ränkade inimõiguste rikkumiste ning opositsiooni laialisaatmise ja sellele järgnenud represseerimise eest Kambodžas, samuti üksustega, mis on nende juhtide omandis või kontrolli all ning mis saavad kasu ebaseaduslikust metsaraiest ja maa hõivamisest; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nõuab, et EL, liikmesriigid ja rahvusvaheline üldsus, pidades silmas Kambodža rolli Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni (ASEAN) eesistujana, kasutaksid võimalust avaldada survet ja võtta avalikke meetmeid, et kaitsta aktiviste ja inimõiguste kaitsjaid ning toetada erakondi nende püüdlustes uuesti avada teatav poliitiline ja kodanikuühiskonna tegutsemisruum, pidades silmas eelseisvaid 5. juuni 2022. aasta kohalikke valimisi ja 2023. aasta riiklikke valimisi; rõhutab, et viimased sündmused vähendavad veelgi Kambodža valitsuse usaldusväärsust positiivse inimõiguste tegevuskava rakendamisel piirkonnas ja ASEANi eesistujana; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kordab oma üleskutset, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja tähelepanelikult jälgiks Kambodža olukorda, eelkõige tagamaks, et Küünlavalguse parteid ei saadeta laiali samasuguste naeruväärsete põhjendustega nagu CNRPd; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kordab üleskutset kehtestada sihipärased sanktsioonid ja nõuab tungivalt, et nõukogu võtaks kogu maailmas rakendatava inimõiguste rikkujate vastase ELi sanktsioonirežiimi alusel vastu piiravad meetmed, sealhulgas reisikeelud ja varade külmutamine, poliitiliste liidrite ja julgeolekujõudude juhtide ning nende majandushuvide suhtes, et võtta vastutusele kõik isikud, kes vastutavad inimõiguste raskete rikkumiste ning opositsiooni laialisaatmise ja sellele järgnenud represseerimise eest Kambodžas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub komisjoni üles eelseisvaid kohalikke valimisi väga tähelepanelikult jälgima ja olema valmis kasutama kõiki võimalikke vahendeid, sealhulgas Kambodža staatuse täielik peatamine erikorra „Kõik peale relvade“ raames ja muud sanktsioonid, kui valimisvaatlejad leiavad tõendeid valimiste ebaaususe kohta; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nõuab tungivalt, et komisjon rõhutaks Kambodža valitsusega suhtlemisel selgelt määratletud inimõiguste võrdlusnäitajaid ning lisaks käesolevas resolutsioonis tõstatatud mureküsimused, sealhulgas küsimused, mis on seotud Kambodža staatusega erikorra „Kõik peale relvade“ raames, Kambodža ametiasutustega jätkuva tõhustatud koostöö raamistikku; palub komisjonil olukorda tähelepanelikult jälgida ja hinnata erikorra soodustuste osalise tühistamise mõju kodanikuühiskonna kõige kaitsetumatele osadele; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kutsub komisjoni üles jälgima kogu kahepoolset rahalist toetust Kambodža valitsusele ning tagama, et see toetus antaks Kambodža kodanikuühiskonna organisatsioonidele ja opositsioonierakondadele; |
| --- | --- |

14.

| 15. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile/liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ASEANi peasekretärile ning Kambodža valitsusele, peaministrile ja Rahvuskogule. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  EÜT L 269, 19.10.1999, lk 18.

(2)  CNRP asutati 2012. aastal küünlavalguspartei ja inimõiguste partei (Human Rights Party) ühinemise tulemusel. pärast CNRP sunniviisilist laialisaatmist 2017. aastal sai taaselustatud küünlavalgusparteist Kambodža peamine opositsioonipartei;

---

| 6.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 465/124 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 465/124

---

P9_TA(2022)0202

Konkurentsipoliitika – 2021. aasta aruanne

Euroopa Parlamendi 5. mai 2022. aasta resolutsioon konkurentsipoliitika 2021. aasta aruande kohta (2021/2185(INI))

(2022/C 465/11)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut (ELi toimimise leping), eriti selle artikleid 101–109, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut (ELi toimimise leping), eriti selle artikleid 101–109,

| — | võttes arvesse komisjoni asjakohaseid norme, suuniseid, resolutsioone, avalikke konsultatsioone, teatisi ja dokumente, milles käsitletakse konkurentsi teemat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asjakohaseid norme, suuniseid, resolutsioone, avalikke konsultatsioone, teatisi ja dokumente, milles käsitletakse konkurentsi teemat,

| — | võttes arvesse komisjoni 7. juulil 2021. aastal avaldatud 2020. aasta konkurentsipoliitika aruannet (COM(2021)0373) ning selle täienduseks samal kuupäeval avaldatud komisjoni talituste töödokumenti (SWD(2021)0177), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 7. juulil 2021. aastal avaldatud 2020. aasta konkurentsipoliitika aruannet (COM(2021)0373) ning selle täienduseks samal kuupäeval avaldatud komisjoni talituste töödokumenti (SWD(2021)0177),

| — | võttes arvesse oma 9. juuni 2021. aasta resolutsiooni konkurentsipoliitika 2020. aasta aruande kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. juuni 2021. aasta resolutsiooni konkurentsipoliitika 2020. aasta aruande kohta (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust ECON-VII/015 komisjoni 7. juulil 2021. aastal avaldatud 2020. aasta konkurentsipoliitika aruande kohta (COM(2021)0373), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust ECON-VII/015 komisjoni 7. juulil 2021. aastal avaldatud 2020. aasta konkurentsipoliitika aruande kohta (COM(2021)0373),

| — | võttes arvesse oma 18. juuni 2020. aasta resolutsiooni konkurentsipoliitika 2019. aasta aruande kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. juuni 2020. aasta resolutsiooni konkurentsipoliitika 2019. aasta aruande kohta (2),

| — | võttes arvesse komisjoni 19. märtsi 2020. aasta, 3. aprilli 2020. aasta, 8. mai 2020. aasta, 29. juuni 2020. aasta, 13. oktoobri 2020. aasta, 28. jaanuari 2021. aasta ja 18. novembri 2021. aasta teatisi praeguse COVID-19 puhangu kontekstis majanduse toetamiseks võetud riigiabi meetmete ajutise raamistiku kohta (C(2021)8442), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. märtsi 2020. aasta, 3. aprilli 2020. aasta, 8. mai 2020. aasta, 29. juuni 2020. aasta, 13. oktoobri 2020. aasta, 28. jaanuari 2021. aasta ja 18. novembri 2021. aasta teatisi praeguse COVID-19 puhangu kontekstis majanduse toetamiseks võetud riigiabi meetmete ajutise raamistiku kohta (C(2021)8442),

| — | võttes arvesse komisjoni 5. mai 2021. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus siseturgu moonutavate välisriigi subsiidiumide kohta (COM(2021)0223), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 5. mai 2021. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus siseturgu moonutavate välisriigi subsiidiumide kohta (COM(2021)0223),

| — | võttes arvesse komisjoni 23. novembri 2021. aasta esimest aastaaruannet ELi välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. novembri 2021. aasta esimest aastaaruannet ELi välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute kohta (3),

| — | võttes arvesse õigusaktide paketti, mis sisaldab komisjoni 15. detsembri 2020. aasta ettepanekuid võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb digiteenuste ühtset turgu (digiteenuste õigusakt) (COM(2020)0825), ja määrus konkurentsile avatud ja õiglaste turgude kohta digisektoris (digiturgude õigusakt) (COM(2020)0842), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õigusaktide paketti, mis sisaldab komisjoni 15. detsembri 2020. aasta ettepanekuid võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb digiteenuste ühtset turgu (digiteenuste õigusakt) (COM(2020)0825), ja määrus konkurentsile avatud ja õiglaste turgude kohta digisektoris (digiturgude õigusakt) (COM(2020)0842),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiivi (EL) 2019/1, mille eesmärk on anda liikmesriikide konkurentsiasutustele volitused, et tulemuslikumalt tagada konkurentsinormide täitmine ja et tagada siseturu nõuetekohane toimimine (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiivi (EL) 2019/1, mille eesmärk on anda liikmesriikide konkurentsiasutustele volitused, et tulemuslikumalt tagada konkurentsinormide täitmine ja et tagada siseturu nõuetekohane toimimine (4),

| — | võttes arvesse 12. juuli 2021. aasta komisjoni talituste töödokumenti komisjoni 9. detsembri 1997. aasta asjaomase turu mõistet ühenduse konkurentsiõiguses käsitleva teatise hindamise kohta (SWD(2021)0199), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12. juuli 2021. aasta komisjoni talituste töödokumenti komisjoni 9. detsembri 1997. aasta asjaomase turu mõistet ühenduse konkurentsiõiguses käsitleva teatise hindamise kohta (SWD(2021)0199),

| — | võttes arvesse komisjoni konkurentsi peadirektoraadi tellitud ja 2021. aasta juunis avaldatud toetavat uuringut, mis on lisatud asjaomast turu mõistet ühenduse konkurentsiõiguses käsitlevale komisjoni teatise hindamisele (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni konkurentsi peadirektoraadi tellitud ja 2021. aasta juunis avaldatud toetavat uuringut, mis on lisatud asjaomast turu mõistet ühenduse konkurentsiõiguses käsitlevale komisjoni teatise hindamisele (5),

| — | võttes arvesse konkurentsi peadirektoraadi tellitud ja 2019. aastal avaldatud erinõunike aruannet „Konkurentsipoliitika digitaalajastul“ (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse konkurentsi peadirektoraadi tellitud ja 2019. aastal avaldatud erinõunike aruannet „Konkurentsipoliitika digitaalajastul“ (6),

| — | võttes arvesse komisjoni õigus- ja tarbijaküsimuste peadirektoraadi tellitud ja 2016. aastal avaldatud aruannet „Consumer vulnerability across key markets in the European Union“ („Tarbijate haavatavus peamistel turgudel Euroopa Liidus“) (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni õigus- ja tarbijaküsimuste peadirektoraadi tellitud ja 2016. aastal avaldatud aruannet „Consumer vulnerability across key markets in the European Union“ („Tarbijate haavatavus peamistel turgudel Euroopa Liidus“) (7),

| — | võttes arvesse komisjoni 18. novembri 2021. aasta teatist konkurentsipoliitika kohta, mis toetab uute probleemide lahendamist (COM(2021)0713), ja selle lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. novembri 2021. aasta teatist konkurentsipoliitika kohta, mis toetab uute probleemide lahendamist (COM(2021)0713), ja selle lisa,

| — | võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatist ja tegevuskava „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatist ja tegevuskava „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019)0640),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/1119, millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik ja muudetakse määrusi (EÜ) nr 401/2009 ja (EL) 2018/1999 (Euroopa kliimamäärus) (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/1119, millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik ja muudetakse määrusi (EÜ) nr 401/2009 ja (EL) 2018/1999 (Euroopa kliimamäärus) (8),

| — | võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2021. aasta teatist „Kliima-, keskkonnakaitse- ja energiaalase riigiabi suunised alates aastast 2022“ (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2021. aasta teatist „Kliima-, keskkonnakaitse- ja energiaalase riigiabi suunised alates aastast 2022“ (9),

| — | võttes arvesse komisjoni 6. detsembri 2021. aasta teatist „Suunised riskifinantseerimisinvesteeringute edendamiseks antava riigiabi kohta“ (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. detsembri 2021. aasta teatist „Suunised riskifinantseerimisinvesteeringute edendamiseks antava riigiabi kohta“ (10),

| — | võttes arvesse komisjoni 9. detsembri 2021. aasta teatist „Suunised ELi konkurentsiõiguse kohaldamise kohta füüsilistest isikutest ettevõtjate töötingimusi käsitlevate kollektiivlepingute suhtes“ (C(2021)8838), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 9. detsembri 2021. aasta teatist „Suunised ELi konkurentsiõiguse kohaldamise kohta füüsilistest isikutest ettevõtjate töötingimusi käsitlevate kollektiivlepingute suhtes“ (C(2021)8838),

| — | võttes arvesse komisjoni 10. märtsi 2020. aasta teatist „Euroopa uus tööstusstrateegia“ (COM(2020)0102) ja 5. mai 2021. aasta teatist nimetatud strateegia ajakohastamise kohta (COM(2021)0350), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. märtsi 2020. aasta teatist „Euroopa uus tööstusstrateegia“ (COM(2020)0102) ja 5. mai 2021. aasta teatist nimetatud strateegia ajakohastamise kohta (COM(2021)0350),

| — | võttes arvesse komisjoni 23. juuli 2021. aasta määrust (EL) 2021/1237, millega muudetakse määrust (EL) nr 651/2014 ELi aluslepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse siseturuga kokkusobivaks (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. juuli 2021. aasta määrust (EL) 2021/1237, millega muudetakse määrust (EL) nr 651/2014 ELi aluslepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse siseturuga kokkusobivaks (11),

| — | võttes arvesse teatist komisjoni 21. detsembri 2021. aasta teatise „Kliima-, keskkonnakaitse- ja energiaalase riigiabi suunised alates aastast 2022“ kavandi sisu heakskiitmise kohta (C(2021)9817), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse teatist komisjoni 21. detsembri 2021. aasta teatise „Kliima-, keskkonnakaitse- ja energiaalase riigiabi suunised alates aastast 2022“ kavandi sisu heakskiitmise kohta (C(2021)9817),

| — | võttes arvesse oma 21. oktoobri 2021. aasta resolutsioon kliima-, energia- ja keskkonnaalase riigiabi suuniste kohta (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. oktoobri 2021. aasta resolutsioon kliima-, energia- ja keskkonnaalase riigiabi suuniste kohta (12),

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 24/2020 „Komisjoni ELi ühinemiskontroll ja monopolidevastased menetlused: turujärelevalvet tuleb laiendada“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 24/2020 „Komisjoni ELi ühinemiskontroll ja monopolidevastased menetlused: turujärelevalvet tuleb laiendada“,

| — | võttes arvesse komisjoni 26. märtsi 2021. aasta teatist „Suunised ühinemismääruse artiklis 22 sätestatud üleandmismehhanismi kohaldamise kohta teatavat liiki koondumisasjade suhtes“ (C(2021)1959), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. märtsi 2021. aasta teatist „Suunised ühinemismääruse artiklis 22 sätestatud üleandmismehhanismi kohaldamise kohta teatavat liiki koondumisasjade suhtes“ (C(2021)1959),

| — | võttes arvesse komisjoni 9. juuli 2021. aasta teatist sisulise heakskiidu kohta komisjoni määruse eelnõule, mis käsitleb ELi toimimise lepingu artikli 101 lõike 3 kohaldamist teatavat liiki vertikaalsete kokkulepete ja kooskõlastatud tegevuse suhtes (C(2021)5026), ja selle lisa ning komisjoni 9. juuli 2021. aasta niisuguse teatise lisa, mis käsitleb komisjoni teatist „Suunised vertikaalsete piirangute kohta“ (C(2021)5038), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 9. juuli 2021. aasta teatist sisulise heakskiidu kohta komisjoni määruse eelnõule, mis käsitleb ELi toimimise lepingu artikli 101 lõike 3 kohaldamist teatavat liiki vertikaalsete kokkulepete ja kooskõlastatud tegevuse suhtes (C(2021)5026), ja selle lisa ning komisjoni 9. juuli 2021. aasta niisuguse teatise lisa, mis käsitleb komisjoni teatist „Suunised vertikaalsete piirangute kohta“ (C(2021)5038),

| — | võttes arvesse komisjoni 14. juuli 2021. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse piiril kohaldatav süsinikdioksiidi kohandusmehhanism (COM(2021)0564), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. juuli 2021. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse piiril kohaldatav süsinikdioksiidi kohandusmehhanism (COM(2021)0564),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A9-0064/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A9-0064/2022),

| A. | arvestades, et ELi konkurentsipoliitikal on oluline roll – eriti ebakindluse ja kaksikülemineku ajal – tõhusa konkurentsi tagamisel, et soodustada innovatsiooni, töökohtade loomist, majanduskasvu, konkurentsivõimet ja ettevõtlikkust, luua õiglased majandustingimused, eelkõige edendades innovatsiooni, mis aitab töötada välja uusi tehnoloogiaid, mis omakorda võivad aidata saavutada rohkemat, tekitades samas keskkonnale vähem kahju, ning edendada ressursside tõhusat jaotamist, pakkuda tarbijatele suuremat valikut ja õiglaseid hindu ning suurendada ühtse turu vastupanuvõimet; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELi konkurentsipoliitikal on oluline roll – eriti ebakindluse ja kaksikülemineku ajal – tõhusa konkurentsi tagamisel, et soodustada innovatsiooni, töökohtade loomist, majanduskasvu, konkurentsivõimet ja ettevõtlikkust, luua õiglased majandustingimused, eelkõige edendades innovatsiooni, mis aitab töötada välja uusi tehnoloogiaid, mis omakorda võivad aidata saavutada rohkemat, tekitades samas keskkonnale vähem kahju, ning edendada ressursside tõhusat jaotamist, pakkuda tarbijatele suuremat valikut ja õiglaseid hindu ning suurendada ühtse turu vastupanuvõimet;

| B. | arvestades, et liidu konkurentsipoliitika eesmärk on tagada konkurentsi kaitse siseturul; arvestades, et konkurentsipoliitikal on vaieldamatu mõju kaupu või teenuseid ostvate lõppkasutajate konkreetsetele majanduslikele huvidele; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et liidu konkurentsipoliitika eesmärk on tagada konkurentsi kaitse siseturul; arvestades, et konkurentsipoliitikal on vaieldamatu mõju kaupu või teenuseid ostvate lõppkasutajate konkreetsetele majanduslikele huvidele;

| C. | arvestades, et komisjon reageeris COVID-19 kriisi puhkemisele kiiresti, võttes vastu spetsiaalsed konkurentsireeglid, mis peaksid jääma ajutiseks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et komisjon reageeris COVID-19 kriisi puhkemisele kiiresti, võttes vastu spetsiaalsed konkurentsireeglid, mis peaksid jääma ajutiseks;

| D. | arvestades, et konkurentsipoliitika peab ergutama ettevõtjaid investeerima ja kasutusele võtma kõrgetasemelisemat digitaristut ja -vahendeid (nt pilvetehnoloogia, mikroprotsessorid ja tehisintellekt) ning vähem saastavaid ja tõhusamaid tootmistehnoloogiaid; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et konkurentsipoliitika peab ergutama ettevõtjaid investeerima ja kasutusele võtma kõrgetasemelisemat digitaristut ja -vahendeid (nt pilvetehnoloogia, mikroprotsessorid ja tehisintellekt) ning vähem saastavaid ja tõhusamaid tootmistehnoloogiaid;

| E. | arvestades, et komisjonil on vaja asjakohaseid ja tõhusaid meetmeid, meetodeid ja vahendeid, et tagada konkurentsipoliitika range jõustamine, jõustada konkurentsireegleid ja nõuetekohaselt tagada nende ühtne rakendamine ning aidata seeläbi saavutada peamisi poliitilisi prioriteete; arvestades, et komisjon peab tegutsema erapooletult ja objektiivselt, et säilitada ELi konkurentsipoliitika usaldusväärsus; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et komisjonil on vaja asjakohaseid ja tõhusaid meetmeid, meetodeid ja vahendeid, et tagada konkurentsipoliitika range jõustamine, jõustada konkurentsireegleid ja nõuetekohaselt tagada nende ühtne rakendamine ning aidata seeläbi saavutada peamisi poliitilisi prioriteete; arvestades, et komisjon peab tegutsema erapooletult ja objektiivselt, et säilitada ELi konkurentsipoliitika usaldusväärsus;

| F. | arvestades, et asjakohane konkurentsipoliitika õigusraamistik on hädavajalik, et muuta kogu ELi turg ELis tegutseda soovivate rahvusvaheliste ettevõtete ja investorite jaoks atraktiivsemaks ning tugevdada ELi tootmisbaasi ja luua liidus töökohti; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et asjakohane konkurentsipoliitika õigusraamistik on hädavajalik, et muuta kogu ELi turg ELis tegutseda soovivate rahvusvaheliste ettevõtete ja investorite jaoks atraktiivsemaks ning tugevdada ELi tootmisbaasi ja luua liidus töökohti;

| G. | arvestades, et liikmesriikide konkurentsiasutuste poliitiline sõltumatus on konkurentsipoliitika erapooletuse ja usaldusväärsuse tagamiseks äärmiselt oluline; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et liikmesriikide konkurentsiasutuste poliitiline sõltumatus on konkurentsipoliitika erapooletuse ja usaldusväärsuse tagamiseks äärmiselt oluline;

| H. | arvestades, et liidu konkurentsireeglite tasakaalustatud ühitamine liidu tööstus- ja rahvusvahelise kaubanduse poliitikaga on oluline väärtusahela tegevuste ELi tagasitoomiseks ja üleilmse konkurentsivõime tugevdamiseks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et liidu konkurentsireeglite tasakaalustatud ühitamine liidu tööstus- ja rahvusvahelise kaubanduse poliitikaga on oluline väärtusahela tegevuste ELi tagasitoomiseks ja üleilmse konkurentsivõime tugevdamiseks;

| I. | arvestades, et digiturud on muutumas üha kontsentreeritumaks ning et halveneva turudünaamika ja suurema turuvõimu tõttu on oht, et vähenevad investeeringud innovatsiooni ja esineb üldisi häireid; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et digiturud on muutumas üha kontsentreeritumaks ning et halveneva turudünaamika ja suurema turuvõimu tõttu on oht, et vähenevad investeeringud innovatsiooni ja esineb üldisi häireid;

| J. | arvestades, et energiakandjate hind on Euroopas enneolematult kõrgele kerkinud, kusjuures gaasihinnad kallinesid 2021. aasta sügisel võrreldes sama aasta kevadega 400 %, mis on muu hulgas tingitud ülemaailmse konkurentsi puudumisest gaasitarneturul; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et energiakandjate hind on Euroopas enneolematult kõrgele kerkinud, kusjuures gaasihinnad kallinesid 2021. aasta sügisel võrreldes sama aasta kevadega 400 %, mis on muu hulgas tingitud ülemaailmse konkurentsi puudumisest gaasitarneturul;

| K. | arvestades, et ELi konkurentsipoliitika peaks toetama kestlikku kaksiküleminekut; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ELi konkurentsipoliitika peaks toetama kestlikku kaksiküleminekut;

| L. | arvestades, et rahvusvaheline vahetus ja koostöö on väga olulised, et saavutada kogu maailmas võrdsed konkurentsitingimused; arvestades, et ELi konkurentsipoliitika peab olema ühtse turu terviklikkuse ja vastupidavuse tugisammas, mis aitab samal ajal saavutada liidu prioriteete, eelkõige hõlbustades kooskõlastatud viisil ökoloogilist ja digitaalset kaksiküleminekut; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et rahvusvaheline vahetus ja koostöö on väga olulised, et saavutada kogu maailmas võrdsed konkurentsitingimused; arvestades, et ELi konkurentsipoliitika peab olema ühtse turu terviklikkuse ja vastupidavuse tugisammas, mis aitab samal ajal saavutada liidu prioriteete, eelkõige hõlbustades kooskõlastatud viisil ökoloogilist ja digitaalset kaksiküleminekut;

| M. | arvestades, et rahvusvaheline koostöö ja uued vahendid, nagu välisriigi subsiidiumide määrus, on olulised tagamaks, et ELi mittekuuluvad riigid ei soodustaks liidus tegutsevate ettevõtjate moonutatud subsideerimist kooskõlas ühtse turu normidega, millega keelatakse liikmesriikide ja ELi ettevõtjate selline tegevus; arvestades, et EL peaks sellega seoses vaatlema ja tähelepanelikult jälgima kolmandate riikide ja üksuste poliitikat ja tavasid; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et rahvusvaheline koostöö ja uued vahendid, nagu välisriigi subsiidiumide määrus, on olulised tagamaks, et ELi mittekuuluvad riigid ei soodustaks liidus tegutsevate ettevõtjate moonutatud subsideerimist kooskõlas ühtse turu normidega, millega keelatakse liikmesriikide ja ELi ettevõtjate selline tegevus; arvestades, et EL peaks sellega seoses vaatlema ja tähelepanelikult jälgima kolmandate riikide ja üksuste poliitikat ja tavasid;

| N. | arvestades, et ühelt poolt rohelise kokkuleppe ja Pariisi kokkuleppe raames seatud liidu poliitikaeesmärke ning teiselt poolt konkurentsireegleid on vaja paremini koordineerida; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ühelt poolt rohelise kokkuleppe ja Pariisi kokkuleppe raames seatud liidu poliitikaeesmärke ning teiselt poolt konkurentsireegleid on vaja paremini koordineerida;

Üldised märkused

| 1. | rõhutab, et COVID-19 pandeemiast tulenevaid probleeme tuleb piisavalt arvesse võtta ning juhtpõhimõtteks peaks olema konkreetsete toetusmeetmete mõistlik järkjärguline ja proportsionaalne kaotamine, tagades samal ajal täieliku vastavuse ELi konkurentsireeglitele, kaitstes liidu ettevõtete võrdseid tingimusi ja konkurentsivõimet, eelkõige seoses ELi tööstuse vajadustega; juhib tähelepanu, et majanduse kosudes peaksid toetusmeetmed muutuma järk-järgult sihtotstarbelisemaks, enne kui need lõpuks täielikult kaotatakse; rõhutab vajadust vältida kaljuefekti ja asümmeetrilist taastumist ning erinevuste süvenemise ohtu ühtsel turul; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et konkurentsipoliitika, mille eesmärk on tagada võrdsed tingimused kõigis sektorites, edendades seeläbi innovatsiooni ja kvaliteeti ning pakkudes tarbijatele rohkem valikuvõimalusi, on ühtse turu nõuetekohase toimimise tagamiseks otsustava tähtsusega; juhib tähelepanu kahjulikele tavadele, mis tulenevad soovitusliku jaemüügihinna poliitikast, mis kahjustab siseturgu ja ettevõtetevahelist konkurentsi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, et EL ei tohiks olla liigselt sõltuv ülemaailmsetest tarneahelatest, eriti strateegilise autonoomia ning vastupanuvõimelise ja kestliku majanduse jaoks olulistes sektorites, mis on pandeemia ajal osutunud ebakindlaks; |
| --- | --- |

3.

| 4. | võtab teadmiseks komisjoni konsultatsiooni seoses suunistega ELi konkurentsiõiguse kohaldamise kohta füüsilistest isikutest ettevõtjate töötingimusi käsitlevate kollektiivlepingute suhtes; kutsub komisjoni üles võtma suunistes arvesse kõiki füüsilisest isikust ettevõtjaid nii internetis kui ka väljaspool seda; |
| --- | --- |

4.

| 5. | on seisukohal, et suurem konkurents tooteturul vähendab kasumimarginaale ja hinnataset ning aitab seega inflatsiooni vaos hoida; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nõuab, et töötataks välja tõhus süsteem, mis hõlmaks hästi kohandatud ja üksteist täiendavaid õiguslikke ja normide täitmise tagamise vahendeid, et hõlbustada digi- ja roheüleminekut, samuti tööstuse arengut ning lähenemist, mis edendaks kestlikku majanduskasvu ja töökohtade loomist ELis; märgib, et kaksiküleminek peab olema protsess, millega kaasneb töökohtade loomine ja mis loob ELi ettevõtetele võimaluse saada ülemineku rakendamisel konkurentsieelis, suurendades seeläbi ELi konkurentsivõimet; juhib tähelepanu Euroopa kliimamäärusele, mille eesmärke on tõeliselt võimalik saavutada ainult era- ja avaliku sektori investeeringutega; |
| --- | --- |

6.

| 7. | väljendab heameelt, et ELi konkurentsipoliitika on osutunud tõhusaks uutele turusuundumustele reageerimisel; nõuab tugevat ja tõhusat konkurentsipoliitikat ja selle jõustamist, et anda ELi majandusele võimalus taas jalule saada ning saavutada kestlik, sotsiaalselt ja territoriaalselt kaasav ökoloogiline ja digitaalne kaksiküleminek; rõhutab, et kohandustega tuleb tagada, et ELi konkurentsipoliitikaga ergutatakse jätkuvalt innovatsiooni kaksiküleminekul, suurendatakse ühtse turu vastupanuvõimet ja säilitatakse kõrge konkurentsivõimega sotsiaalne turumajandus, tagades samal ajal, et tarbijad saavad kasu õiglastest hindadest; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab, et väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd) on Euroopa majanduse selgroog, moodustades 99,8 % kõikidest ELi ettevõtetest; märgib, et suur panus töökohtade loomisse ja lisaväärtusse muudab VKEd ülioluliseks majanduskasvu ja sotsiaalse integratsiooni tagamisel ELis; kahetseb, et hoolimata kasvuvõimalustest võib VKEdel olla raskusi rahastamisele juurdepääsu saamisega; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tunnustab Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) 2021. aasta soovitusi konkurentsi erapooletuse kohta ja kutsub komisjoni üles säilitama siseturu regulatiivses keskkonnas konkurentsi erapooletuse; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tuletab meelde, et teenused on ELi suurima kogulisandväärtusega majandustegevuse valdkond ning et teenuste ühtne turg jääb kaupade ühtsest turust tunduvalt maha; rõhutab vajadust asuda kõrvaldama teenuste ühtse turu arengu teel veel seisvaid põhjendamatuid tõkkeid, sealhulgas konkurentsireeglite täitmise tagamise kaudu; tunnustab sellega seoses teenuste riigisisese reguleerimise ühisalgatust, mille kiitis heaks Maailma Kaubandusorganisatsioon, et vähendada bürokraatiat teenustekaubanduses; |
| --- | --- |

10.

| 11. | tuletab meelde Rahvusvahelise Valuutafondi 2021. aasta aruannet konkurentsi, innovatsiooni ja kaasava majanduskasvu kohta, milles märgitakse, et konkurentsivõimel ja innovatsioonil põhinev majanduskasv on tootlikkuse suurendamiseks ja laiapõhjalise majanduskasvu toetamiseks otsustava tähtsusega; märgib, et aruandes nenditakse ka, et innovatsiooni toetav poliitika võib muuta ka ettevõtted dünaamilisemaks ja vähendada turujõudu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kinnitab veel kord, et olemasolevad konkurentsivahendid tuleb põhjalikult läbi vaadata ja tagada nende tõhus rakendamine ning vajaduse korral töötada välja digiturgude uurimiseks sobivad uued vahendid; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rõhutab vajadust reageerida asjakohaselt uutele väljakutsetele, suurendades uurimiste tõhusust, kasutades konkurentsipoliitika jõustamisel uusi andmetöötlusvahendeid (nt suurandmed, tehisintellekt ja masinõpe/süvaõpe); |
| --- | --- |

13.

| 14. | on seisukohal, et põhjalik analüüs peaks keskenduma ühtse turu terviklikkuse kaitsmisele, kestliku ja kaasava majanduskasvu edendamisele tarbijate hüvanguks ning tarbijaõiguste tugevdamisele nii internetis kui ka väljaspool seda; on siiski veendunud, et mingil juhul ei tohiks erakorralised meetmed pakkuda võimalust suunata avaliku sektori vahendeid (kas riiklikke või ELi rahalisi vahendeid) ettevõtetesse, mis ei ole majanduslikult elujõulised või millel puudub üldsuse jaoks tõeline strateegiline huvi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | võtab teadmiseks komisjoni valvsuse riigiabi normide jõustamisel maksustamise valdkonnas ning kutsub komisjoni üles valvsust mitte minetama; märgib siiski, et Üldkohus on tühistanud mitu hiljutist komisjoni otsust kõrgetasemelistes konkurentsijuhtumites maksustamise valdkonnas; kutsub komisjoni üles tegema kohtuotsustest vajalikud järeldused, et vähendada tühistamise ohtu tulevaste juhtumite puhul selles valdkonnas; |
| --- | --- |

15.

COVID-19 pandeemiale reageerimise poliitika

| 16. | võtab teadmiseks majanduse taastumise kiirendamise eesmärgil COVID-19 kriisile reageerimiseks kehtestatud riigiabi meetmete ajutise raamistiku pikendamise kuue kuu võrra; rõhutab, et pikendamise põhjus oli COVID-19 kriisi majandusliku mõju pikem tunda andmine mitmes põhitööstuses uute viirusetüvede esilekerkimise tõttu; tuletab meelde, et riigiabi kavad töötatakse välja liikmesriikide tasandil, mis võib luua ühtsel turul tegutsevatele ettevõtjatele ebavõrdsed tingimused; nõuab tungivalt, et komisjon jälgiks kõiki selliseid võimalikke konkurentsimoonutusi; nõuab tungivalt, et komisjon jälgiks tähelepanelikult Euroopa tööstusstrateegia võimalikku killustatust ja väldiks seda; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kutsub komisjoni üles viima võimalikult kiiresti ja õigeaegselt läbi ajutise riigiabi raamistiku hindamise, et Euroopa Parlamendil oleks poliitilises arutelus võimalik tugineda kindlatele faktidele ning pidades silmas edaspidist tööd ELi konkurentsipoliitika valdkonnas; |
| --- | --- |

17.

| 18. | märgib, et riiklikud taaste- ja vastupidavuskavad on sobivad vahendid, millega kiirendada majanduse taastumist ja käsitleda majanduse struktuurimuutusi; on veendunud, et riiklike taaste- ja vastupidavuskavadesse integreeritud riigiabimeetmeid tuleks käsitleda paindlikult ja esmajärjekorras; rõhutab, et erilist tähelepanu tuleks pöörata riiklike taaste- ja vastupidavuskavade raames tehtavatele investeeringutele, et võimaldada erasektori osaluse arengut keskpikas perspektiivis; tuletab meelde, et riiklike taaste- ja vastupidavuskavade meetmete puhul tuleb järgida kõiki taaste- ja vastupidavusrahastu määruses sätestatud nõudeid (13), eelkõige rohe- ja digipöörde osas; |
| --- | --- |

18.

| 19. | tunneb heameelt üldist majandushuvi pakkuvaid tervishoiu- ja sotsiaalteenuseid käsitlevate normide kavandatud hindamise üle, et tagada kõnealuste normide eesmärkide täitmine ja sobivus ettenähtud otstarbeks; tuletab meelde, et kodanikele tuleb pakkuda kvaliteetseid üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kordab üleskutset, et riigiabi lubamine üldist majandushuvi pakkuvate teenuste kontekstis on paljude Euroopa kogukondade püsimajäämise seisukohast jätkuvalt hädavajalik, eriti seoses liidu isoleeritud, kaugematele või äärealadele suunatud riikliku toetusega; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab pandeemia põhjustatud raskusi liidu külalismajanduse sektoris; tunnustab sektorile suunatud abi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | rõhutab, kui oluline on, et komisjon ja liikmesriigid käivitaksid COVID-19 järgse tegevuskava, et kaotada järk-järgult COVID-19 pandeemiast tingitud avaliku sektori toetus, asendades selle mittemoonutava ja sihtotstarbelisema riigiabiga, et mitte takistada majanduse elavdamist, konkurentsivõimet ja majanduskasvu ning tagada kvaliteetsed töökohad; rõhutab, et märkimisväärne osa riigiabist eraldati ettevõtjate toetamiseks pandeemia leviku tõkestamise meetmete tagajärgede leevendamisel; rõhutab, et protsessi käigus tuleb arvesse võtta siseturu dünaamikat ja tõsiasja, et suured liikmesriigid suudavad anda rohkem riigiabi kui väiksemad liikmesriigid, millega võib kaasneda ühtse turu killustumine; |
| --- | --- |

22.

| 23. | märgib, et COVID-19 kriisi ajal eraldatud toetusmeetmed olid enneolematut tervise- ja majanduskriisi silmas pidades erakorralised ja vajalikud, kuid selline erakorraline avaliku sektori toetus ei tohi muutuda uueks reaalsuseks; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rõhutab, et COVID-19 järgses tegevuskavas tuleb arvesse võtta maapiirkondade ja vähem arenenud piirkondade VKEsid, kellele tuleb tagada ulatuslikum juurdepääs turgudele, ning kõrvaldada ebasoodsatest geograafilistest tingimustest tulenevad probleemid, seades eesmärgiks pakkuda sellistele VKEdele võrdset toetust, õiglasi võimalusi ja tasakaalustatud arengut kogu ühtsel turul; |
| --- | --- |

24.

Õigusnormide täitmise tagamise ja üleilmastumisega seotud konkurentsipoliitika

| 25. | rõhutab, kui tähtis on säilitada järjest suurema globaalse konkurentsi kontekstis Euroopa äriühingute konkurentsivõime, püüelda vastastikkuse poole ja tagada aus konkurents ühtsel turul; märgib, et konkurentsi- ja ühinemiskontrolli küsimustes asjaomase turu määratlemise üle otsustamisel tuleb hoolikalt analüüsida rahvusvahelist keskkonda; kutsub komisjoni üles töötama välja asjaomase turu kaasava ja laiaulatusliku perspektiivi, et anda Euroopa ettevõtetele võimalus globaliseerunud areenil tõhusalt konkurentsis püsida; rõhutab, kui oluline on tagada võrdsed võimalused; |
| --- | --- |

25.

| 26. | rõhutab struktureeritud ülemaailmse dialoogi ja koostöö tähtsust konkurentsipoliitika jõustamisel, eelkõige riigiabi küsimustes; |
| --- | --- |

26.

| 27. | tunnustab komisjoni püüdeid parandada rikkumismenetluste algatamise kaudu ühtse turu normide täitmise tagamist vastavalt reguleeritud kutsealade proportsionaalsuse kontrolli käsitlevale direktiivile (14); kutsub liikmesriike üles rakendama riiklike normide kehtestamisel nõuetekohaselt proportsionaalsuse kontrolli; rõhutab, et proportsionaalsuse kontrolli käsitlevate ELi nõuete puudulik rakendamine võib lõppkokkuvõttes seada tarbijad ebasoodsasse olukorda ülemääraste hindade näol, kahjustada uuenduslike teenuste arengut või isegi vähendada teenuste kättesaadavust; |
| --- | --- |

27.

| 28. | tunneb heameelt komisjoni ettepaneku üle võtta vastu uus määrus välisriigi subsiidiumide kohta, et piirata ühtsele turule avalduvat võimalikku moonutavat mõju, kaotada õigusnormide täitmise tagamise alased puudused, kaitsta liidu huve ja luua võrdsed tingimused nii Euroopa äriühingutele kui ka kõigile siseturul tegutsevatele ettevõtetele, kasutades ELi konkurentsiõiguse vahendeid ja nende keskse tähtsusega põhielemente; rõhutab, kui oluline on edendada Euroopa õigusraamistikku, mis stimuleerib välisinvesteeringuid ja rahvusvaheliste ettevõtete äritegevust ELis; |
| --- | --- |

28.

| 29. | rõhutab, et ELi riigiabi norme tuleks kohaldada kõigi ühtsel turul tegutsevate ettevõtete suhtes; rõhutab, et liit peaks jääma avatuks välismaistele otseinvesteeringutele, ning juhib tähelepanu sihipärastele poliitikameetmetele ja investeeringutele töökohtade ELi tagasitoomiseks ning positiivse sotsiaalse ja keskkonnaalase välismõju edendamiseks; kutsub komisjoni üles kontrollima sidusal viisil ühinemisi, uurima välismaiste otseinvesteeringute tausta ja kontrollima välisriigi subsiidiume; |
| --- | --- |

29.

| 30. | märgib, et riikide maksupoliitika ja -meetmed võivad mõjutada maksude kogumist teistes liikmesriikides; kordab, et maksustamist võidakse mõnikord kasutada kaudse riigiabi andmiseks, luues sellega siseturul ebavõrdsed tingimused, mistõttu rõhutab, et komisjon on soovitanud liikmesriikidel mitte anda rahalist toetust maksuparadiisidega seotud ettevõtetele; tuletab meelde nõukogu üleskutset komisjonile kaaluda, kuidas võidelda moonutava mõjuga, mis tuleneb selliste pakkujate osalemisest, kes kasutavad maksuparadiise maksustamise vältimise eesmärgil; |
| --- | --- |

30.

| 31. | tuletab meelde, et OECD 2021. aasta uuringu jaoks tehtud empiirilises analüüsis jõuti järeldusele, et turutingimustest madalam rahastamine võis mitmes sektoris kaasa aidata liigse tootmisvõimsuse tekkimisele ning ka subsiidiumid näivad olevat negatiivses korrelatsioonis ettevõtete tootlikkusega; märgib, et OECD järeldused tõid esile ka märkimisväärse mure läbipaistvuse puudumise pärast seoses turutingimustest madalama rahastamisega; on veendunud, et EL peaks nende siseturul avalduvate välismaiste subsiidiumide negatiivsete tagajärgedega tõhusalt tegelema, võttes arvesse reguleerimise võimalikku negatiivset mõju, sealhulgas haldus- ja regulatiivset koormust, survemeetmeid ning mõju investeeringutele ja majanduskasvule; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kutsub komisjoni üles ka edaspidi konkurentsipoliitikat rangelt ja erapooletult jõustama, püüdes samal ajal jätkata sarnaselt meelestatud partnerite ja sidusrühmadega konstruktiivse dialoogi pidamist ja koostöö tegemist peamiste tehnoloogiliste ja majandusküsimuste valdkonnas; rõhutab riiklike konkurentsiasutuste tähtsust turgude säilitamisel ja võrdsete tingimuste tagamisel COVID-19 puhangu ajal; rõhutab nende suuremat tähtsust platvormimajandusega seotud küsimustes; |
| --- | --- |

32.

| 33. | tunneb heameelt selle üle, et loodud on ELi-USA kaubandus- ja tehnoloogianõukogu ning käivitatud ühine tehnoloogilise konkurentsivõime alane dialoog, mille eesmärk on süvendada ühistel väärtustel põhinevaid majanduslikke ja Atlandi-üleseid suhteid; märgib, et digiplatvormi äriühingute suhtes kehtivate ELi õigusnormide ümberkujundamine kajastub USA võrreldavates seadusandlikes algatustes ja üksikjuhtumite uurimistes; |
| --- | --- |

33.

| 34. | rõhutab, et ELi mittekuuluvate riikidega sõlmitud sihtotstarbelised koostöökokkulepped konkurentsipoliitika valdkonnas võivad oluliselt suurendada selle tõhusust, ning tunnistab riiklike konkurentsiasutuste tähtsust ELi konkurentsipoliitika jõustamisel ja selle kohaldamise tagamisel; |
| --- | --- |

34.

Konkurentsipoliitika ja riigiabi, mis toetavad uute probleemide lahendamist

| 35. | peab kiiduväärseks digiturgude õigusakti alaseid täiskogul vastu võetud Euroopa Parlamendi läbirääkimisvolitusi ning rõhutab, et Euroopa Parlament on valmis tegema tööd läbirääkimiste kiirendatud lõpuleviimiseks ja uute õigusnormide jõustumiseks; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kutsub komisjoni üles tagama uute reguleerivate meetmete sujuva ja kiire rakendamise ning tagama samal ajal sünergia ja hoidma ära kattumised olemasolevate ja tulevaste meetmetega või nende dubleerimise; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kutsub komisjoni üles tagama, et reguleerimis- ja jõustamisülesanded delegeeritakse selle talitustes kiiresti ja läbipaistvalt, et kaotada ebatõhusus ja halduskoormus; kordab, et piiratud juurdepääs asjakohastele andmetele võib takistada osalejate sisenemist turule; rõhutab, et digipööre suurendab vajadust kohandada konkurentsipoliitika jõustamist; rõhutab vajadust tagada eriteadmised digivaldkonna küsimustes; kutsub sellega seoses komisjoni üles eraldama digiturgude õigusakti jõustamise korraldamiseks piisavad ja nõuetekohased inimressursid ja rahalised vahendid; on veendunud, et täiendavaid monopolidevastase võitluse ja digiturgude õigusakti kaasusi nii riiklikul kui ka ELi tasandil tuleks tõhusamalt koordineerida ja jõustada, lisades praegusesse konkurentsiraamistikku uue vahendi; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kutsub komisjoni üles parandama riigiabi hindamise protsessi läbipaistvust, mis peaks hõlmama selget põhjendust, riigiabi kirjeldust ja mõõdetavaid näitajaid, mis võimaldavad järelkontrolli ja -hindamist; rõhutab seetõttu vajadust hinnata järelkontrolli raames, kas heaks kiidetud riigiabi juhtumite rakendamine on olnud tõhus; on seisukohal, et avalikustada tuleks ka konsultatsioonifaasi tulemused; |
| --- | --- |

38.

| 39. | peab kiiduväärseks Euroopa Liidu Üldkohtu hiljutist otsust (15), milles kinnitatakse komisjoni hinnangut turgu valitseva seisundi kohta ning mis on tõend ja näide ELi traditsiooniliste konkurentsinormide tõhusast kohaldamisest digimajanduse kontekstis, eeskätt mis puudutab digiteenuste õigusakti ja ülemaailmsete digiplatvormide interaktsiooni teiste Euroopa ettevõtetega; võtab teadmiseks konkurentsireeglite rikkumise juhtumite (16) pikaldase kohtus menetlemise ja loodab, et digiturgude õigusakti alusel kättesaadavad uued vahendid pakuvad konkurentsivastase käitumise korral kiiremaid lahendusi; |
| --- | --- |

39.

| 40. | peab kiiduväärseks ELi konkurentsiõiguse vahendite läbivaatamist, nagu on esitatud komisjoni 18. novembri 2021. aasta teatises; tuletab aga meelde, et see ei tohiks välistada vajaduse korral uute vahendite väljatöötamist ega olemasolevate vahendite paremat kasutamist; on seisukohal, et konkurentsiolukorra hinnanguid tuleks kohandada ELi konkurentsipoliitika jõustamise ja areneva turudünaamikaga; |
| --- | --- |

40.

| 41. | väljendab heameelt komisjoni otsuse üle tegeleda ebaõiglaste tingimuste probleemiga, et toetada hindade läbipaistvust ning vältida ebaausaid ja ebamõistlikke kaubandustavasid; juhib tähelepanu, et sagenenud on ekspluateerivate tavade ja tõrjuvate võtete esinemine, näiteks oma toodete ja teenuste eelistamine; |
| --- | --- |

41.

| 42. | tuletab meelde Euroopa Kontrollikoja soovitusi (17), milles märgitakse, et komisjon peaks järgima ennetavamat lähenemisviisi – koguma ja töötlema järjepidevalt ja kulutõhusalt turuga seotud teavet ning valima uurimise jaoks välja juhtumid selgelt kaalutud kriteeriumide alusel, näiteks kasutades punktisüsteemi; rõhutab, et kooskõlas kontrollikoja soovitustega tuleb uute reeglitega parandada nõuete täitmise tagamise tulemuste aruandlust, selle asemel et meetmete kohta aru anda; |
| --- | --- |

42.

| 43. | tuletab meelde, et kasumit taotlevat käitumist tuleks aktsepteerida ja seda ei tohiks ilma objektiivse ja faktidel põhineva põhjuseta süüdistada konkurentsivastasuses; tuletab meelde, et konkurentsivastane käitumine on keelatud, ent ülikonkureeriv käitumine mitte; juhib tähelepanu asjaolule, et eripakkumine, mis on mugavuse tõttu paljude tarbijate jaoks atraktiivne, ei ole iseenesest piisav põhjus muret tunda; kutsub komisjoni üles konkurentsireeglite täitmise tagamisel nende käitumisviiside vahel vahet tegema; |
| --- | --- |

43.

| 44. | tunneb heameelt riigiabi normide käimasoleva läbivaatamise üle, mille eesmärk on tagada kooskõla nii kehtivate kui ka uute kaksikülemineku seisukohast asjakohaste regulatiivsete põhimõtetega; |
| --- | --- |

44.

| 45. | rõhutab, et komisjon hindab riigiabi juhtumeid iga juhtumi puhul eraldi, ning rõhutab, et tuleks suurendada riigiabi juhtumite hindamise protsessi läbipaistvust; tunnistab, et üleeuroopalist huvi pakkuvad tähtsad projektid on oluline vahend, arvestades turutõrgete selget ja hästi dokumenteeritud olemasolu; kordab, et üleeuroopalist huvi pakkuvatele tähtsatele projektidele antav riigiabi tuleks reeglina suunata teadus- ja arendustegevusse; |
| --- | --- |

45.

| 46. | võtab teadmiseks üldise grupierandi määruse (18) asjakohaste jagude kavandatud läbivaatamise; |
| --- | --- |

46.

| 47. | võtab teadmiseks komisjoni uued suunised kliima, keskkonnakaitse ja energeetika valdkonna riigiabi normide kohta, komisjoni pingutused karmistada 2014. aasta suuniseid ja viia need kooskõlla Euroopa rohelise kokkuleppega, ning toetab uute suuniste vastuvõtmist, et tagada tasakaalustatud majanduslik ja keskkonnaalane kestlikkus; on seisukohal, et keskkonnasäästlik riigiabi on keskse tähtsusega ELi kliima-, energia- ja keskkonnakaitse eesmärkide saavutamisel ning tagab samal ajal õiglase ülemineku; kinnitab, et avaliku ja erasektori investeeringud rohepöördeks vajalikesse tehnoloogiatesse on keskse tähtsusega Euroopa kliimamääruse rakendamisel ning eelkõige murranguliste uuenduslike lahenduste ja kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamiseks vajaliku asjakohase kõrgtehnoloogia väljatöötamisel; rõhutab, et ambitsioonika paketi „Eesmärk 55“ täitmiseks on vaja, et mõned konkreetsed energeetikasektorid saaksid üleminekuga toimetulekuks teatud ulatuses avaliku sektori toetust; |
| --- | --- |

47.

| 48. | nõuab, et suunistes võetaks arvesse neid, kes kannatavad energiakulude suurenemise tõttu, pidades samas silmas selle doominoefekti ELi majandusele ja välisele konkurentsivõimele ning sotsiaal-majanduslikku mõju, mida avaldab nii energia- kui ka lõpptoodete hinnatõus ELi kodanikele; |
| --- | --- |

48.

| 49. | väljendab heameelt kliima-, energia- ja keskkonnaalase riigiabi suuniste uue peatüki üle söe-, põlevkivi- ja turbakaevanduste enneaegseks sulgemiseks antava abi kohta; rõhutab, et järkjärguline söe kasutamisest loobumine on üks kõige olulisemaid CO2 heite vähendamise tegureid ning tuletab meelde oma 20. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni, milles nõutakse selgeid kaitsemeetmeid järkjärguliseks fossiilkütuste kasutamise lõpetamiseks ja märgitakse, et kõnealused kaitsemeetmed võiksid hõlmata kohustuslikke sulgemistähtaegu; tuletab lisaks meelde, et nimetatud resolutsioonis märgitakse, et riigiabi normid ei tohiks põhjustada ega soodustada kasvuhoonegaaside heitkoguste osas seotuse efekti või varade kasutuskõlbmatuks muutumist, ning palub komisjonil jälgida ja kohaldada meetmeid, et võimaluse korral vältida seotuse efekti viisil, mis on täielikult kooskõlas liidu kliimaeesmärkidega, kaitstes samal ajal taastumist COVID-19 kriisist, töökohtade loomist ELis ja konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

49.

| 50. | on veendunud, et rohe- ja digipöörde strateegiate süvalaiendamine on ELis toimuva ülemineku jaoks väga oluline; palub komisjonil lisada see lähenemisviis vähese tähtsusega abi määruse (19) kehtivusaja lõppedes tehtava hindamise raames riigiabi tulevaste tingimuste hulka; märgib, et vähese tähtsusega abi ülemmäärad tuleks uuesti läbi vaadata, võttes arvesse liikmesriikides valitsevaid majandusolusid ja eesmärke, mis tuleb saavutada keskkonna, energeetika ja digiülemineku valdkonnas; |
| --- | --- |

50.

| 51. | väljendab muret selle pärast, kuidas ELi saare-, kaugete ja äärepoolsete piirkondade ühenduvus on madalhooajal praktiliselt seiskunud, mis kahjustab nende piirkondade elanikke ja ettevõtteid; kutsub komisjoni üles pöörama piisavat tähelepanu riigiabi käsitlevatele otsustele seoses ELi saare-, kaugete ja äärepoolsete piirkondade ühenduvusega, eelkõige kuna pandeemia on neid eriti rängalt tabanud; |
| --- | --- |

51.

| 52. | nõuab ettevaatlikkust ELi lennundussektori konsolideerimisel, pidades silmas teatavatele ELi lennuettevõtjatele lubatud suuri riigiabi summasid, tagamaks, et lennuettevõtjatel ei oleks võimalik ELi väiksemaid konkurente kõrvaldada või üle võtta; |
| --- | --- |

52.

| 53. | märgib, et nii mõnelgi konkreetsel finantsandmete turul on palju müüjaid ja kuigi ühelgi neist ei ole domineerivat turuosa, on konkurents endiselt väga väike; märgib, et sellel turul on konkurentsi suurendamise meetmed osutunud ebapiisavaks; |
| --- | --- |

53.

| 54. | tunnistab, et komisjoni konkurentsi peadirektoraadi (DG COMP) ressursid tuleks viia vastavusse peadirektoraadi töökoormuse ja erinevate ülesannetega; peab vajalikuks tagada eriteadmised digitaalmajanduse küsimustes; |
| --- | --- |

54.

| 55. | rõhutab, et metaversumi suhtes kohaldatakse asjakohaseid õigusraamistikke, nagu eraelu puutumatuse ja andmekaitse raamistik, digitaalsed õigusaktid ja konkurentsiraamistik; kutsub sellega seoses komisjoni üles aktiivselt tagama, et ettevõtted ja üksused, kes töötavad metaversumis ja selle heaks, järgiksid eespool nimetatud õigusraamistikke; |
| --- | --- |

55.

| 56. | mõistab hukka varasemad konkurentsist vabanemise eesmärgil toimuvad omandamised, mis ei kuulunud EÜ ühinemismääruse (20) reguleerimisalasse; |
| --- | --- |

56.

Ühinemised

| 57. | nõuab tungivalt, et komisjon täidaks kiiremini lubaduse vaadata läbi teatis asjaomase turu mõiste kohta ühenduse konkurentsiõiguses; märgib, et komisjon on algatanud tagasisidekorje menetluse turu mõistet käsitleva teatise läbivaatamise ja ajakohastamise kohta; rõhutab, et seda läbivaatamist tuleks ajakohastada ja kohandada, et võtta arvesse suurenenud ülemaailmset konkurentsi, tulevast konkurentsiolukorda ja kaksiküleminekut, sealhulgas digituru ökosüsteemi muutuvaid turuomadusi, mitmepoolseid turge ning andme- ja nullhinna turgude tähtsust; |
| --- | --- |

57.

| 58. | tuletab meelde, et andmed on märkimisväärse majandusliku jõu ja mõjuvõimu allikas ning on seisukohal, et digiturgude määratlemisel tuleks arvesse võtta mitterahalisi tegureid; |
| --- | --- |

58.

| 59. | kutsub komisjoni üles kaaluma ühinemissuuniste läbivaatamist, et võtta arvesse ELi tööstuse konkurentsivõime probleemi; tunneb heameelt konkurentsi peadirektoraadi prioriteetide ja strateegilise koordineerimise üksuse rolli üle, et kasutada konkurentsi peadirektoraadi juhtumite uurimisel komisjoni kõigi peadirektoraatide asjatundlikkust; on veendunud, et komisjoni tööstuslikku või valdkondlikku strateegiat toetavat asjatundlikkust võiks suurendada, et abistada konkurentsi peadirektoraadi uurimisrühmi komisjoni prioriteetidega seotud abinõude teostatavuse ja nende tagajärgede kindlakstegemisel; |
| --- | --- |

59.

| 60. | tunnustab EÜ ühinemismääruse panust siseturu nõuetekohasesse toimimisse ning kutsub komisjoni üles jätkama selle aluspõhimõtete edendamist ja jõustamist; |
| --- | --- |

60.

| 61. | rõhutab, et hind ei ole digitaalmajanduse puhul turu määratlemisel alati kõikehõlmav parameeter; rõhutab, et nullhinna digiturgudel saavad tarbijad oma andmete eest kasutada tooteid ja teenuseid ning puutuvad vastutasuks kokku profiilianalüüsi ja reklaamiga, samas on sellised funktsioonid nagu kvaliteet, privaatsus, andmetöötlus ja tähelepanu sobivamad parameetrid; tuletab meelde, et hindadega seotud testimine ei ole ainus komisjoni käsutuses olev meetod asjaomase tooteturu määratlemisel; |
| --- | --- |

61.

| 62. | rõhutab, et veebipõhiseks isikustamiseks ja hinnapõhiseks diskrimineerimiseks vajalikke tehnoloogilisi vahendeid ja isikuandmete kogumise viise on palju, nad arenevad kiiresti ja neid on raske avastada; tuletab meelde, et internetipõhised kauplemiskohad, platvormid ja sotsiaalmeedia võivad kasutada andmeanalüüsi ja profiilianalüüsi tehnikaid, et parandada reklaami tõhusust üksiktarbijate tasandil, pakkumiste järjestust isikustada või hindu muuta, et kajastada üksikklientidele teenuste kohandamise kulusid; |
| --- | --- |

62.

| 63. | kinnitab veel kord, et andmed on digituru puhul keskse tähtsusega; kutsub seetõttu komisjoni üles kasutama parimal viisil ära digiturgude õigusakti ja esitama täiendavaid seadusandlikke ettepanekuid sarnaselt andmealase õigusaktiga; |
| --- | --- |

63.

| 64. | võtab teadmiseks komisjoni suunised EÜ ühinemismääruse artikli 22 teatavate aspektide kohta; tunneb siiski muret, et kõnealune algatus ei pruugi olla piisav määruse kohandamiseks tänapäevaste ärimudelite vajadustega, näiteks konkurentsist vabanemise eesmärgil toimuvate omandamistega, mis võivad ohustada innovatsiooni; kutsub komisjoni üles selgitama oma suuniste praktilist kohaldamist, et tagada nende hallatavus nii riiklike ametiasutuste kui ka ühinevate osapoolte jaoks; |
| --- | --- |

64.

| 65. | kutsub komisjoni üles isikuandmete hindamisel läbi vaatama ühinemise ja omandamise normid; kutsub eelkõige komisjoni üles digitaalsete ühinemiste ja omandamiste üle otsustamisel täielikult arvesse võtma ja hindama isikuandmetest varasid samamoodi nagu kõiki tavapäraseid materiaalseid varasid; nõuab tungivalt, et komisjon võtaks digitaalsete ühinemiste hindamisel laiema vaatenurga ja hindaks andmete koondumise mõju; märgib, et konkreetsete andmeressurssidega sihtmärkide omandamine võib viia koondkontrollini väärtuslike ja kopeerimatute andmeressursside üle ning tulemuseks on ühinevate osapoolte parem juurdepääs andmetele oma konkurentidega võrreldes; rõhutab, et andmete ühendamine ühinemiste kaudu võib tugevdada turgu valitsevat seisundit või võimaldada omandaval üksusel võimendada oma turuvõimu ja tekitada mõnikord probleeme turulepääsu piiramisega; |
| --- | --- |

65.

| 66. | kutsub komisjoni üles tuginema olemasolevatele algatustele, et suurendada konkurentsiasutuste ja andmekaitset reguleerivate asutuste koostööd, et kontrollida nii ettevõtete andmete väärkasutust kui ka takistada ettevõtetel kasutamast tarbijaandmeid ebaõiglase konkurentsieelise saamiseks; |
| --- | --- |

66.

| 67. | märgib, et käibekünnised ei pruugi olla sobivad parameetrid, et teha kindlaks kõik juhtumid, mida konkurentsiasutused peaksid kontrollima; |
| --- | --- |

67.

| 68. | märgib, et riigi ametiasutustel peaks olema võimalik kasutada digiturgude õigusakti artikli 12 kohaldamisel saadud teavet, et ühinemismääruse artikli 22 kohaselt taotleda koondumise läbivaatamist; |
| --- | --- |

68.

Monopolidevastane võitlus ja kartellid

| 69. | toetab vertikaalsete kokkulepete kehtiva korra sisulist läbivaatamist, „safe harbour“-põhimõtete täpsustamist ja niisuguste normide vastuvõtmist, mille eesmärk on vastata e-kaubanduse ja platvormipõhise äritegevuse vajadustele, et hoida ära turupiiranguid, mis on tingitud kõnealuste kokkulepete ambivalentsest mõjust, ning tagada samal ajal kooskõla praeguses sõnastuses esitatud digiturgude normidega; |
| --- | --- |

69.

| 70. | märgib eelkõige, et viimastel aastatel on monopolidevastased menetlused olnud liiga pikad, aeglustades hädavajalike otsuste tegemist ja mõjutades seetõttu negatiivselt konkurentsiõiguse jõustamist, eriti kiiresti kasvavate digiturgude puhul; juhib seetõttu tähelepanu, et digiturgude õigusakt ja monopolidevastased menetlused on hädavajalikud; |
| --- | --- |

70.

| 71. | võtab teadmiseks, et komisjon on algatanud konkurentsireeglitega seotud uurimised võimaliku konkurentsivastase käitumise väljaselgitamiseks internetireklaami tehnoloogia sektoris; soovitab komisjonil viia läbi kõnealuse sektori turu-uuring ELis, et uurida konkurentsi mõjutavaid küsimusi; |
| --- | --- |

71.

| 72. | märgib, et tarbijale suunatud asjade interneti sektor kasvab lähiaastail märkimisväärselt, kuid tunnistab, et selles sektoris esineb endiselt puudusi, nagu puudulik koostalitlusvõime, mis võib vähendada konkurentsi ja tarbijate valikuvõimalusi; kutsub komisjoni üles koostama sellega seoses siseturule avalduva võimaliku mõju kohta põhjaliku analüüsi, mis hõlmaks igasuguse regulatiivse sekkumise kulude-tulude analüüsi; väljendab heameelt komisjoni algatatud asjade interneti sektori uuringu üle ning kutsub komisjoni üles võtma vajadusel täiendavaid meetmeid seoses standardite, andmete ülekantavuse ja neile juurdepääsuga; |
| --- | --- |

72.

| 73. | on jätkuvalt sügavalt mures ulatusliku koondumise pärast Euroopa põllumajandustoodete ja toiduainete tarneahelas; kordab üleskutset komisjonile viia kiiremas korras läbi põhjalik analüüs ostuliitude ulatuse ja mõju kohta, pöörates seejuures erilist tähelepanu ausa konkurentsi ja suurema läbipaistvuse tagamisele super- ja hüpermarketikettide kaubandustavades, eriti kui sellised tavad mõjutavad kaubamärgi väärtust ja tootevalikut või piiravad innovatsiooni või hindade võrreldavust; |
| --- | --- |

73.

| 74. | märgib, et vertikaalsete kokkulepete grupierandi määrust (21) ja sellega seotud vertikaalseid suuniseid (22) ei ole piisavalt kohandatud hiljutiste turusuundumustega, eelkõige internetimüügi ja veebiplatvormide kasvuga; märgib samuti, et komisjon valmistab praegu ette ettepanekut määruse ja suuniste paremaks kohandamiseks; rõhutab, et on veel mureküsimusi seoses kestvuskaupade sektoriga, kus tootjad konkureerivad vahetult jaevõrguettevõtjatega, muutes vertikaalse turustussuhte lepingutingimusi ja asetades turustajad seega ebasoodsasse konkurentsiolukorda ning tõrjudes väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad turult välja; rõhutab, et kestvuskaupade sektori digiteerimine tekitab probleeme ka konkurentsi osas; palub komisjonil tagada, et tulevases läbivaatamises võetaks arvesse valikuliste turustuskokkulepete, märgistamise ja muude meetmete kuritarvitamist, et vältida kaupade piiriülest ostmist, turustamist ja edasimüüki; |
| --- | --- |

74.

| 75. | on seisukohal, et vertikaalsete kokkulepete grupierandi määruse läbivaatamise suuniste eelnõus edasimüügihindade kujundamise (mis moonutab turgu) ja reklaamitud miinimumhinna (mis võiks teatud tingimustel ja olukordades olla lubatud) eristamine võiks olla vahend, mis aitab VKEdel internetipõhiste turgude agressiivses hinnakonkurentsis vastu pidada; palub sellega seoses komisjonil selgitada suunistes tingimusi, mille kohaselt reklaamitud miinimumhind ei kujuta endast edasimüügihindade kujundamist; |
| --- | --- |

75.

| 76. | kordab üleskutset komisjonile tegeleda territoriaalsete tarnepiirangute konkurentsivastase mõjuga, et saavutada täielikult toimiv ühtne turg ja sellest tulenev võimalik kasu tarbijatele; kordab, et territoriaalsete tarnepiirangute taga võivad olla eri tavad, nagu tarnimisest keeldumine, ähvardamine lõpetada tarned konkreetsele turustajale, müügiks saadaolevate koguste piiramine, tootevaliku ja hindade seletamatu eristamine ELi liikmesriikide vahel või toote pakendi keelevalikute piiramine; |
| --- | --- |

76.

| 77. | tuletab meelde oma varasemat üleskutset komisjonile jälgida põhjendamatuid asukohapõhiseid piiranguid ja muid piiriülest internetimüüki takistavaid asjaolusid, mis, nagu selgus asukohapõhise tõkestuse määruse (23) esimese lühiajalise läbivaatamise käigus, on endiselt alles, ning need kõrvaldada; peab sellega seoses kiiduväärseks sidusrühmadega dialoogi alustamist; |
| --- | --- |

77.

| 78. | rõhutab, kui tähtis on liikmesriikide konkurentsiasutuste koostöö Euroopa konkurentsivõrgustikus; toonitab, et nende jõustamisalane panus on praegusel kujul digiturgude õigusakti nurgakivi; kutsub komisjoni üles hindama põhjalikult direktiivi (EL) 2019/1 (24) rakendamist; peab kiiduväärseks direktiivi (EL) 2019/1 liikmesriikide õigusesse ülevõtmist, millega antakse liikmesriikide konkurentsiasutustele volitused konkurentsipoliitika tulemuslikumaks jõustamiseks; rõhutab, et liikmesriikide konkurentsiasutuste suurem uurimissuutlikkus ja otsustusvõime ning piisavad inimressursid ja rahalised vahendid võimaldavad konkurentsireeglite paremat sõltumatut ja erapooletut jõustamist; soovitab suurendada liikmesriikide konkurentsiasutuste analüüsivõimet, et nad saaksid paremini toime tulla digiturgudel konkurentsiõiguse jõustamisel tekkivate raskustega; soovitab lisaks liikmesriikide konkurentsiasutustel teha koostööd parimate tavade jagamisel ja teiste pädevate asutustega, et jõustamisel lähtutaks killustatud lähenemisviisi asemel valdkondadevahelisest lähenemisviisist, kuna konkurentsivastane tegevus võib hõlmata ka andmekaitse või tarbijakaitseõiguse aspekte; |
| --- | --- |

78.

| 79. | rõhutab, kui olulised on riiklike järelevalve- ja konkurentsiasutuste sõltumatuse tagatised ning kordab üha kasvavat vajadust tagada tõhusamad ELi tasandi suhtlus-, teabe- ja koostöökanalid; rõhutab sellega seoses vajadust tagada neile asutustele ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks vajalikud inim- ja tehnoloogilised ressursid ning rahalised vahendid; rõhutab ühtlasi, kui oluline on säilitada nende asutuste volituste suhtes kõige rangemad läbipaistvuse ja sõltumatuse nõuded, alates ametisse nimetamise mehhanismidest kuni teabele juurdepääsu normideni; |
| --- | --- |

79.

| 80. | rõhutab, et jõustamine peab jääma sõltumatuks ning selleks peavad olemas olema otstarbekohased seirevahendid ja asjakohase kvalifikatsiooniga inimressursid, et tulla tõhusalt toime üha rohkemate ja keerukamate juhtumitega; |
| --- | --- |

80.

| 81. | tuletab meelde, et direktiivi 2014/104/EL (25) põhjalik analüüs ei olnud võimalik, kuna ülevõtmine viibis ja puudus kohtuasju käsitlev asjakohane teave; kutsub komisjoni siiski üles jätkuvalt jälgima direktiivi rakendamist ja avaldama analüüsi tulemused; |
| --- | --- |

81.

| 82. | on seisukohal, et Euroopa Parlament peaks konkurentsipoliitikat käsitlevas poliitilises arutelus aktiivselt osalema; märgib, et parlament peaks vaatlejana olema ulatuslikumalt kaasatud töö- ja eksperdirühmade, näiteks rahvusvahelise konkurentsivõrgustiku ja OECD tegevusse, eesmärgiga rohkem asjaomaseid teadmisi omandada ja arengutega kursis olla, et end kaasseadusandja rolliks paremini ette valmistada; rõhutab, et Euroopa Parlament peaks osalema ELi konkurentsinädalatel ja muudel kohtumistel, kuhu on kutsutud liikmesriikide esindajad; märgib, et konkurentsiküsimuste töörühm on kasulik lüli teabevahetuse edendamiseks Euroopa Parlamendi ja konkurentsi peadirektoraadi vahel; |
| --- | --- |

82.

| 83. | mõistab hukka Venemaa provotseerimata ja põhjendamatu agressiooni Ukraina vastu; peab kiiduväärseks erakorralisi meetmeid, mida EL võtab Ukraina rahva abistamiseks; toetab meetmeid nende valitsusväliste organisatsioonide ja ettevõtete toetamiseks, kes aitavad pagulastel sõjast räsitud riikidest liitu põgeneda; |
| --- | --- |

83.

| 84. | kutsub komisjoni üles olukorda tähelepanelikult jälgima ja vajaduse korral kasutama ELi riigiabi raamistiku vajalikku paindlikkust, et võimaldada liikmesriikidel toetada ettevõtteid ja sektoreid, kes on Venemaa Ukraina vastu suunatud jätkuva sõjalise agressiooni tõttu kõige suurematesse raskustesse sattunud ning ettevõtteid ja sektoreid, kes kannatavad kahju Venemaa suhtes kehtestatud sanktsioonide tõttu; |
| --- | --- |

84.

o

o o

| 85. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide parlamentidele ning liikmesriikide riiklikele ja vajaduse korral piirkondlikele konkurentsiasutustele. |
| --- | --- |

85.

---

(1)  ELT C 67, 8.2.2022, lk 2.

(2)  ELT C 362, 8.9.2021, lk 22.

(3)  Komisjoni 23. novembri 2021. aasta esimene aastaaruanne ELi välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute kohta (COM(2021)0714).

(4)  ELT L 11, 14.1.2019, lk 3.

(5)  https://ec.europa.eu/competition-policy/system/files/2021-06/kd0221712enn_market_definition_notice__1.pdf

(6)  Euroopa Komisjoni konkurentsi peadirektoraat, Montjoye, Y., Schweitzer, H., Crémer, J., „Konkurentsipoliitika digitaalajastul“, väljaannete talitus, 2019, https://data.europa.eu/doi/10.2763/407537.

(7)  Euroopa Komisjoni Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusamet, „Consumer vulnerability across key markets in the European Union: final report“, väljaannete talitus, 2016, https://data.europa.eu/doi/10.2818/056024.

(8)  ELT L 243, 9.7.2021, lk 1.

(9)  ELT C 80, 18.2.2022, lk 1.

(10)  ELT C 508, 16.12.2021, lk 1.

(11)  ELT L 270, 29.7.2021, lk 39.

(12)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0441.

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. juuni 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/958, milles käsitletakse uute kutsealasid reguleerivate õigusnormide vastuvõtmisele eelnevat proportsionaalsuse kontrolli, ELT L 173, 9.7.2018, lk 25.

(15)  Kohtuotsus, Üldkohus, 10. november 2021, Google ja Alphabet vs. komisjon, T-612/17, ECLI:EU:T:2021:763.

(16)  Samas.

(17)  Euroopa Kontrollikoja eriaruanne nr 24/2020 „Komisjoni ELi ühinemiskontroll ja monopolivastased menetlused: turujärelevalvet tuleb laiendada“, 19. november 2020.

(18)  ELT L 187, 26.6.2014, lk 1.

(19)  ELT L 352, 24.12.2013, lk 1.

(20)  Nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (EÜ ühinemismäärus) (ELT L 24, 29.1.2004, lk 1).

(21)  Komisjoni 20. aprilli 2010. aasta määrus (EL) nr 330/2010 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 lõike 3 kohaldamise kohta teatavat liiki vertikaalsete kokkulepete ja kooskõlastatud tegevuse suhtes (ELT L 102, 23.4.2010, lk 1).

(22)  ELT C 130, 19.5.2010, lk 1.

(23)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. veebruari 2018. aasta määrus (EL) 2018/302, mis käsitleb siseturul toimuvat põhjendamatut asukohapõhist tõkestust ja muul viisil diskrimineerimist kliendi kodakondsuse, elukoha või asukoha alusel (ELT L 60 I, 2.3.2018, lk 1).

(24)  ELT L 11, 14.1.2019, lk 3.

(25)  ELT L 349, 5.12.2014, lk 1.

---

| 6.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 465/137 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 465/137

---

P9_TA(2022)0203

Lääne-Aafrika ja Aafrika Saheli piirkonna stabiilsust, julgeolekut ja demokraatiat ähvardavad ohud

Euroopa Parlamendi 5. mai 2022. aasta resolutsioon Lääne-Aafrika ja Aafrika Saheli piirkonna stabiilsust, julgeolekut ja demokraatiat ähvardavate ohtude kohta (2022/2650(RSP))

(2022/C 465/12)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 16. septembri 2020. aasta resolutsiooni ELi ja Aafrika julgeolekukoostöö kohta Saheli piirkonnas, Lääne-Aafrikas ja Aafrika Sarvel (1) ning 25. märtsi 2021. aasta resolutsiooni uue ELi Aafrika-strateegia ning kestlikku ja kaasavat arengut toetava partnerluse kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. septembri 2020. aasta resolutsiooni ELi ja Aafrika julgeolekukoostöö kohta Saheli piirkonnas, Lääne-Aafrikas ja Aafrika Sarvel (1) ning 25. märtsi 2021. aasta resolutsiooni uue ELi Aafrika-strateegia ning kestlikku ja kaasavat arengut toetava partnerluse kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 20. mai 2021. aasta resolutsiooni olukorra kohta Tšaadis (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. mai 2021. aasta resolutsiooni olukorra kohta Tšaadis (3),

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2021. aasta resolutsiooni inimõiguste rikkumise kohta eraõiguslike sõjaliste ja turvateenuste osutajate, eelkõige Wagneri rühmituse poolt (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2021. aasta resolutsiooni inimõiguste rikkumise kohta eraõiguslike sõjaliste ja turvateenuste osutajate, eelkõige Wagneri rühmituse poolt (4),

| — | võttes arvesse oma 17. veebruari 2022. aasta resolutsioone ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamist käsitleva 2021. aasta aruande kohta (5) ning ühise välis- ja julgeolekupoliitika rakendamist käsitleva 2021. aasta aruande kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. veebruari 2022. aasta resolutsioone ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamist käsitleva 2021. aasta aruande kohta (5) ning ühise välis- ja julgeolekupoliitika rakendamist käsitleva 2021. aasta aruande kohta (6),

| — | võttes arvesse oma 1. märtsi 2022. aasta resolutsiooni Ukraina vastu suunatud Venemaa agressiooni kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 1. märtsi 2022. aasta resolutsiooni Ukraina vastu suunatud Venemaa agressiooni kohta (7),

| — | võttes arvesse Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide (AKV) organisatsiooni ning ELi 41. parlamentaarset ühisassambleed, mis toimus 1.–3. aprillil 2022. aastal Prantsusmaal Strasbourgis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide (AKV) organisatsiooni ning ELi 41. parlamentaarset ühisassambleed, mis toimus 1.–3. aprillil 2022. aastal Prantsusmaal Strasbourgis,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti,

| — | võttes arvesse Lääne-Aafrika riikide majandusühenduse (ECOWAS) protokolli demokraatia ja hea valitsemistava kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Lääne-Aafrika riikide majandusühenduse (ECOWAS) protokolli demokraatia ja hea valitsemistava kohta,

| — | võttes arvesse Aafrika Liidu (AL) tegevuskava aastani 2063, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Liidu (AL) tegevuskava aastani 2063,

| — | võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat,

| — | võttes arvesse demokraatia, valimiste ja valitsemise Aafrika hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse demokraatia, valimiste ja valitsemise Aafrika hartat,

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni korruptsioonivastast konventsiooni, mis jõustus 14. detsembril 2005. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni korruptsioonivastast konventsiooni, mis jõustus 14. detsembril 2005. aastal,

| — | võttes arvesse koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele on alla kirjutatud Cotonous 23. juunil 2000 (8) (Cotonou leping) ning mida on muudetud 2005. ja 2010. aastal (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele on alla kirjutatud Cotonous 23. juunil 2000 (8) (Cotonou leping) ning mida on muudetud 2005. ja 2010. aastal (9),

| — | võttes arvesse kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ja ÜRO kestliku arengu eesmärke, eeskätt eesmärki nr 16: kestliku arengu saavutamiseks toetada õiglaseid, rahumeelseid ja kaasavaid ühiskondi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ja ÜRO kestliku arengu eesmärke, eeskätt eesmärki nr 16: kestliku arengu saavutamiseks toetada õiglaseid, rahumeelseid ja kaasavaid ühiskondi,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/947, millega luuakse naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrument „Globaalne Euroopa“ (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/947, millega luuakse naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrument „Globaalne Euroopa“ (10),

| — | võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 9. märtsi 2020. aasta ühisteatist „Tervikliku Aafrika strateegia suunas“ (JOIN(2020)0004), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 9. märtsi 2020. aasta ühisteatist „Tervikliku Aafrika strateegia suunas“ (JOIN(2020)0004),

| — | võttes arvesse 2016. aasta septembris vastu võetud G5 Saheli riikide julgeoleku- ja arengustrateegiat, 2020. aasta veebruaris vastu võetud integreeritud prioriteetsete meetmete raamistikku, Saheli allianssi ning Saheli piirkonna julgeoleku- ja stabiilsuspartnerlust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2016. aasta septembris vastu võetud G5 Saheli riikide julgeoleku- ja arengustrateegiat, 2020. aasta veebruaris vastu võetud integreeritud prioriteetsete meetmete raamistikku, Saheli allianssi ning Saheli piirkonna julgeoleku- ja stabiilsuspartnerlust,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu liikmete ja G5 Saheli liikmesriikide 28. aprilli 2020. aasta ühisavaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu liikmete ja G5 Saheli liikmesriikide 28. aprilli 2020. aasta ühisavaldust,

| — | võttes arvesse Aafrika Liidu (AL) ja ELi välisministrite 25.–26. oktoobril 2021. aastal toimunud teise kohtumise ühiskommünikeed, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Liidu (AL) ja ELi välisministrite 25.–26. oktoobril 2021. aastal toimunud teise kohtumise ühiskommünikeed,

| — | võttes arvesse 17. veebruaril 2022. aastal Pariisis toimunud Saheli konverentsi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. veebruaril 2022. aastal Pariisis toimunud Saheli konverentsi,

| — | võttes arvesse 17.–18. veebruaril 2022. aastal toimunud ALi ja ELi kuuenda tippkohtumise ühisavaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17.–18. veebruaril 2022. aastal toimunud ALi ja ELi kuuenda tippkohtumise ühisavaldust,

| — | võttes arvesse nõukogu 21. veebruari 2022. aasta järeldusi, milles käsitletakse koordineeritud merelise kohaloleku kontseptsiooni rakendamise pikendamist ja tõhustamist Guinea lahes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 21. veebruari 2022. aasta järeldusi, milles käsitletakse koordineeritud merelise kohaloleku kontseptsiooni rakendamise pikendamist ja tõhustamist Guinea lahes,

| — | võttes arvesse nõukogu 25. veebruari 2020. aasta otsust (ÜVJP) 2020/253, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2018/906, millega pikendatakse Sahelisse nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. veebruari 2020. aasta otsust (ÜVJP) 2020/253, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2018/906, millega pikendatakse Sahelisse nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi (11),

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 30. augusti 2021. aasta resolutsiooni 2590 (2021) ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2374 (2017) kehtestatud sanktsioonide pikendamise ja Malit käsitleva eksperdirühma volituste pikendamise kohta kuni 30. septembrini 2022, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 30. augusti 2021. aasta resolutsiooni 2590 (2021) ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2374 (2017) kehtestatud sanktsioonide pikendamise ja Malit käsitleva eksperdirühma volituste pikendamise kohta kuni 30. septembrini 2022,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu peasekretäri 11. novembri 2021. aasta aruannet G5 Saheli ühendvägede kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu peasekretäri 11. novembri 2021. aasta aruannet G5 Saheli ühendvägede kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 1. märtsi 2022. aasta resolutsiooni A/ES-11/1 Ukraina vastu suunatud agressiooni kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 1. märtsi 2022. aasta resolutsiooni A/ES-11/1 Ukraina vastu suunatud agressiooni kohta,

| — | võttes arvesse naisi, rahu ja julgeolekut käsitlevat ÜRO tegevuskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naisi, rahu ja julgeolekut käsitlevat ÜRO tegevuskava,

| — | võttes arvesse Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekunõukogu 31. jaanuari 2022. aasta kommünikeed olukorra kohta Burkina Fasos, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekunõukogu 31. jaanuari 2022. aasta kommünikeed olukorra kohta Burkina Fasos,

| — | võttes arvesse Aafrika Liidu Komisjoni esimehe 6. augusti 2021. aasta teatist pärast Burkina Faso, Mali, Nigeri ja Tšaadi vastu suunatud terrorirünnakuid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Liidu Komisjoni esimehe 6. augusti 2021. aasta teatist pärast Burkina Faso, Mali, Nigeri ja Tšaadi vastu suunatud terrorirünnakuid,

| — | võttes arvesse Aafrika Liidu Komisjoni esimehe 24. jaanuari 2022. aasta teatist olukorra kohta Burkina Fasos, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Liidu Komisjoni esimehe 24. jaanuari 2022. aasta teatist olukorra kohta Burkina Fasos,

| — | võttes arvesse ECOWASi riigipeade ja valitsusjuhtide kogu 3. veebruari 2022. aasta erakorralist tippkohtumist poliitilise olukorra küsimuses Burkina Fasos, Guineas ja Malis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ECOWASi riigipeade ja valitsusjuhtide kogu 3. veebruari 2022. aasta erakorralist tippkohtumist poliitilise olukorra küsimuses Burkina Fasos, Guineas ja Malis,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Josep Borrelli 26. jaanuari 2022. aasta avaldust Burkina Faso kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Josep Borrelli 26. jaanuari 2022. aasta avaldust Burkina Faso kohta,

| — | võttes arvesse 21. juunil 2017. aastal vastu võetud AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee resolutsiooni julgeolekuolukorra kohta Saheli ja Sahara piirkonnas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 21. juunil 2017. aastal vastu võetud AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee resolutsiooni julgeolekuolukorra kohta Saheli ja Sahara piirkonnas,

| — | võttes arvesse AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee 11. märtsi 2021. aasta resolutsiooni demokraatia ja põhiseaduse austamise kohta ELi ja AKV riikides, 28. septembri 2021. aasta resolutsiooni parlamentide võimaliku rolli kohta rahvusvahelise julgeoleku tugevdamisel ja 21. novembri 2019. aasta resolutsiooni sotsiaalmeedia mõju kohta valitsemisele, arengule, demokraatiale ja stabiilsusele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee 11. märtsi 2021. aasta resolutsiooni demokraatia ja põhiseaduse austamise kohta ELi ja AKV riikides, 28. septembri 2021. aasta resolutsiooni parlamentide võimaliku rolli kohta rahvusvahelise julgeoleku tugevdamisel ja 21. novembri 2019. aasta resolutsiooni sotsiaalmeedia mõju kohta valitsemisele, arengule, demokraatiale ja stabiilsusele,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et asjaomastes piirkondades on vaesusest, põhilistele sotsiaalteenustele juurdepääsu puudumisest, kliimamuutustest, terroristlikest relvastatud rühmitustest, kasvavast kogukondadevahelisest vägivallast maa ja ressursside pärast, toiduga kindlustamatusest, elanikkonna sundümberasustamisest ja soolisest vägivallast tingitud ohtude koosmõju põhjustanud keeruka ebastabiilsuse ja ebakindluse olukorra; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et asjaomastes piirkondades on vaesusest, põhilistele sotsiaalteenustele juurdepääsu puudumisest, kliimamuutustest, terroristlikest relvastatud rühmitustest, kasvavast kogukondadevahelisest vägivallast maa ja ressursside pärast, toiduga kindlustamatusest, elanikkonna sundümberasustamisest ja soolisest vägivallast tingitud ohtude koosmõju põhjustanud keeruka ebastabiilsuse ja ebakindluse olukorra;

| B. | arvestades, et Sahelil ja Lääne-Aafrikal on oluline roll kogu Aafrika mandri julgeoleku ja stabiilsuse tagamisel; arvestades, et nende piirkondade julgeolekuolukord on viimastel aastatel järsult halvenenud, mis kujutab endast ohtu piirkondlikule ja rahvusvahelisele stabiilsusele; arvestades, et vägivald Sahelis on alates Gaddafi režiimi kokkukukkumisest Liibüas 2011. aastal kasvanud ning et seetõttu kuulub Sahel niisuguste piirkondade hulka, mida ebaseaduslike väikerelvade levik kõige rohkem mõjutab; arvestades, et Sahel on üks maailma vaesemaid piirkondi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Sahelil ja Lääne-Aafrikal on oluline roll kogu Aafrika mandri julgeoleku ja stabiilsuse tagamisel; arvestades, et nende piirkondade julgeolekuolukord on viimastel aastatel järsult halvenenud, mis kujutab endast ohtu piirkondlikule ja rahvusvahelisele stabiilsusele; arvestades, et vägivald Sahelis on alates Gaddafi režiimi kokkukukkumisest Liibüas 2011. aastal kasvanud ning et seetõttu kuulub Sahel niisuguste piirkondade hulka, mida ebaseaduslike väikerelvade levik kõige rohkem mõjutab; arvestades, et Sahel on üks maailma vaesemaid piirkondi;

| C. | arvestades, et Mali valitsuse taotluse alusel käivitas Prantsusmaa sõjavägi 2013. aastal operatsiooni Serval, et tõrjuda Mali põhjaosast välja džihaadivõitlejate ja muude sõjaväeliste mässuliste rühmitused, kes olid alustanud edasitungimist Mali keskossa; arvestades, et Prantsusmaa sõjavägi täitis selle missiooni eesmärgi edukalt; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Mali valitsuse taotluse alusel käivitas Prantsusmaa sõjavägi 2013. aastal operatsiooni Serval, et tõrjuda Mali põhjaosast välja džihaadivõitlejate ja muude sõjaväeliste mässuliste rühmitused, kes olid alustanud edasitungimist Mali keskossa; arvestades, et Prantsusmaa sõjavägi täitis selle missiooni eesmärgi edukalt;

| D. | arvestades, et viimastel aastatel on käivitatud arvukalt rahvusvahelisi missioone ja algatusi, sealhulgas ÜRO mitmemõõtmeline integreeritud stabiliseerimismissioon Malis (MINUSMA) 2013. aastal, Euroopa Liidu võimete tugevdamise missioon Nigeris 2012. aastal, Euroopa Liidu väljaõppemissioon Malis 2013. aastal, Euroopa Liidu võimete tugevdamise missioon Malis 2014. aastal, operatsioon Barkhane 2014. aastal, G5 Sahel 2014. aastal, G5 Saheli ühendväed 2017. aastal, Saheli allianss 2017. aastal, Saheli koalitsioon 2020. aastal ja Takuba rakkerühm 2020. aastal; arvestades, et viimase kümne aasta jooksul on Aafrika julgeolekuasutused siirnud Aafrika rahuoperatsioonidesse tuhandeid inimesi; arvestades, et nende sekkumistega ei ole suudetud kõnealuse piirkonna julgeolekuprobleeme ikka veel lahendada; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et viimastel aastatel on käivitatud arvukalt rahvusvahelisi missioone ja algatusi, sealhulgas ÜRO mitmemõõtmeline integreeritud stabiliseerimismissioon Malis (MINUSMA) 2013. aastal, Euroopa Liidu võimete tugevdamise missioon Nigeris 2012. aastal, Euroopa Liidu väljaõppemissioon Malis 2013. aastal, Euroopa Liidu võimete tugevdamise missioon Malis 2014. aastal, operatsioon Barkhane 2014. aastal, G5 Sahel 2014. aastal, G5 Saheli ühendväed 2017. aastal, Saheli allianss 2017. aastal, Saheli koalitsioon 2020. aastal ja Takuba rakkerühm 2020. aastal; arvestades, et viimase kümne aasta jooksul on Aafrika julgeolekuasutused siirnud Aafrika rahuoperatsioonidesse tuhandeid inimesi; arvestades, et nende sekkumistega ei ole suudetud kõnealuse piirkonna julgeolekuprobleeme ikka veel lahendada;

| E. | arvestades, et rohkem kui 200 ÜRO rahuvalvajat ning rohkem kui 50 Servali ja Barkhane missioonides osalenud Prantsuse sõdurit ning arvukad Aafrika sõdurid on Saheli piirkonna julgeoleku eest võideldes langenud; arvestades, et arvukalt Euroopa ja ÜRO sõdureid on saanud piirkonnas lähetuses olles haavata; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et rohkem kui 200 ÜRO rahuvalvajat ning rohkem kui 50 Servali ja Barkhane missioonides osalenud Prantsuse sõdurit ning arvukad Aafrika sõdurid on Saheli piirkonna julgeoleku eest võideldes langenud; arvestades, et arvukalt Euroopa ja ÜRO sõdureid on saanud piirkonnas lähetuses olles haavata;

| F. | arvestades, et vaatamata Saheli piirkonna riikide ja rahvusvahelise üldsuse arvukatele rahuvalvealastele pingutustele on olukord piirkonnas endiselt väga ebastabiilne; arvestades, et terrorirühmitused, sealhulgas ISISega seotud islamistlikud terroristid, nagu Boko Haram ja Islamiriigi Lääne-Aafrika Provints (ISWAP), on suurendanud oma kohalolekut Saheli ja Lääne-Aafrika piirkonnas ning vastutavad massiliste tapmiste, piinamise, seksuaalvägivalla, kadunuks jääma sundimiste, rüüstamise ja sundrände eest; arvestades, et 2020. aastal suurenes järsult tapmiste arv, mida seostatakse muu hulgas islamistliku vägivallaga, ning Aafrika strateegiliste uuringute keskuse andmetel on teatatud kokku 4 250 surmajuhtumist; arvestades, et seitsmes Saheli piirkonna riigis on sunniviisiliselt ümber asustatud üle 7,7 miljoni inimese; arvestades, et selles piirkonnas on praegu rohkem kui 3 miljonit riigisiseselt ümberasustatud isikut; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et vaatamata Saheli piirkonna riikide ja rahvusvahelise üldsuse arvukatele rahuvalvealastele pingutustele on olukord piirkonnas endiselt väga ebastabiilne; arvestades, et terrorirühmitused, sealhulgas ISISega seotud islamistlikud terroristid, nagu Boko Haram ja Islamiriigi Lääne-Aafrika Provints (ISWAP), on suurendanud oma kohalolekut Saheli ja Lääne-Aafrika piirkonnas ning vastutavad massiliste tapmiste, piinamise, seksuaalvägivalla, kadunuks jääma sundimiste, rüüstamise ja sundrände eest; arvestades, et 2020. aastal suurenes järsult tapmiste arv, mida seostatakse muu hulgas islamistliku vägivallaga, ning Aafrika strateegiliste uuringute keskuse andmetel on teatatud kokku 4 250 surmajuhtumist; arvestades, et seitsmes Saheli piirkonna riigis on sunniviisiliselt ümber asustatud üle 7,7 miljoni inimese; arvestades, et selles piirkonnas on praegu rohkem kui 3 miljonit riigisiseselt ümberasustatud isikut;

| G. | arvestades, et mitmesuguste omavahel seotud kriiside tõttu on humanitaarabivajadus suurenenud; arvestades, et praegu vajab Kesk-Saheli piirkonnas kiireloomulist humanitaarabi 20 miljonit inimest; arvestades, et kriis mõjutab kõige rohkem naisi ja lapsi, kes on eriti kaitsetud; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et mitmesuguste omavahel seotud kriiside tõttu on humanitaarabivajadus suurenenud; arvestades, et praegu vajab Kesk-Saheli piirkonnas kiireloomulist humanitaarabi 20 miljonit inimest; arvestades, et kriis mõjutab kõige rohkem naisi ja lapsi, kes on eriti kaitsetud;

| H. | arvestades, et julgeolek, areng ja põhiliste inimõiguste kaitse tugevdavad üksteist vastastikku ja on vajalikud püsiva rahu saavutamiseks; arvestades, et selline kestlik rahu saavutatakse üksnes siis, kui tegeletakse ebakindluse algpõhjustega, sealhulgas selliste probleemidega nagu vaesus, korruptsioon, nälg ja ressursside nappus; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et julgeolek, areng ja põhiliste inimõiguste kaitse tugevdavad üksteist vastastikku ja on vajalikud püsiva rahu saavutamiseks; arvestades, et selline kestlik rahu saavutatakse üksnes siis, kui tegeletakse ebakindluse algpõhjustega, sealhulgas selliste probleemidega nagu vaesus, korruptsioon, nälg ja ressursside nappus;

| I. | arvestades, et julgeolekuprobleemid Lääne-Aafrikas ja Saheli piirkonnas on riigiti erinevad; arvestades, et nende probleemide hulka kuuluvad rahvusvaheliste džihaadivõitlejate võrgustikega seotud terroristlike ühenduste tegevus, etnilised ja hõimukonfliktid, kokkupõrked loodusvaradele juurdepääsu pärast, relvarühmituste ja julgeolekuteenistuste kohtuväline tegevus, relvastatud mässud, separatistlikud konfliktid ning poliitiline ja valimistega seotud vägivald; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et julgeolekuprobleemid Lääne-Aafrikas ja Saheli piirkonnas on riigiti erinevad; arvestades, et nende probleemide hulka kuuluvad rahvusvaheliste džihaadivõitlejate võrgustikega seotud terroristlike ühenduste tegevus, etnilised ja hõimukonfliktid, kokkupõrked loodusvaradele juurdepääsu pärast, relvarühmituste ja julgeolekuteenistuste kohtuväline tegevus, relvastatud mässud, separatistlikud konfliktid ning poliitiline ja valimistega seotud vägivald;

| J. | arvestades, et Euroopa ja Aafrika julgeolek on omavahel tihedalt seotud; arvestades, et terroristid, relvastatud grupid, relvarühmitused ja inimkaubitsejad kasutavad ära mitmeid keerukaid kattuvaid probleeme piirkonnas, nagu vaesus, juurdepääsu puudumine põhilistele sotsiaalteenustele, toiduga kindlustamatus, raadamine, keskkonnaseisundi halvenemine, nõrgad institutsioonid, korruptsioon ja puudulik usaldus riigi vastu; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Euroopa ja Aafrika julgeolek on omavahel tihedalt seotud; arvestades, et terroristid, relvastatud grupid, relvarühmitused ja inimkaubitsejad kasutavad ära mitmeid keerukaid kattuvaid probleeme piirkonnas, nagu vaesus, juurdepääsu puudumine põhilistele sotsiaalteenustele, toiduga kindlustamatus, raadamine, keskkonnaseisundi halvenemine, nõrgad institutsioonid, korruptsioon ja puudulik usaldus riigi vastu;

| K. | arvestades, et kliimamuutustel on piirkonnas tõsine mõju; arvestades, et see võib kaasa tuua edasise destabiliseerumise; arvestades, et Lääne-Aafrikas ja Sahelis on majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnaalase marginaliseerumise tõttu tõsine radikaliseerumise oht; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et kliimamuutustel on piirkonnas tõsine mõju; arvestades, et see võib kaasa tuua edasise destabiliseerumise; arvestades, et Lääne-Aafrikas ja Sahelis on majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnaalase marginaliseerumise tõttu tõsine radikaliseerumise oht;

| L. | arvestades, et Saheli ja Lääne-Aafrika piirkondade riikide üldisele stabiilsusele on ohuks ka võlakoorem; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Saheli ja Lääne-Aafrika piirkondade riikide üldisele stabiilsusele on ohuks ka võlakoorem;

| M. | arvestades, et COVID-19 pandeemia on niisuguste julgeolekuprobleemidega tegelemise suutlikkust veelgi nõrgestanud; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et COVID-19 pandeemia on niisuguste julgeolekuprobleemidega tegelemise suutlikkust veelgi nõrgestanud;

| N. | arvestades, et demokraatia tugevdamist Lääne-Aafrikas ja Aafrika Saheli piirkonnas õõnestavad veelgi sõjaväelised riigipöörded, ebademokraatlikud põhiseaduslikud muudatused, rahva protestide mahasurumised, kogunemis- ja väljendusvabaduse ning ajakirjandusvabaduse piiramine ning opositsioonierakondadele ja -poliitikutele kehtestatud piirangud; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et demokraatia tugevdamist Lääne-Aafrikas ja Aafrika Saheli piirkonnas õõnestavad veelgi sõjaväelised riigipöörded, ebademokraatlikud põhiseaduslikud muudatused, rahva protestide mahasurumised, kogunemis- ja väljendusvabaduse ning ajakirjandusvabaduse piiramine ning opositsioonierakondadele ja -poliitikutele kehtestatud piirangud;

| O. | arvestades, et lisaks julgeolekuohtudele õõnestavad demokraatia tugevdamist Lääne-Aafrikas ja Aafrika Saheli piirkonnas ka korruptsioon, rahva protestide ja kogunemiste mahasurumine, väljendus- ja ajakirjandusvabaduse piiramine, opositsioonierakondadele ja -poliitikutele kehtestatud piirangud, presidendi ametiaja piirangute ja muude põhiseaduse sätete ignoreerimine ning suutlikkusega seotud probleemid sundkorras ümberasustatud elanikkonnale kaasavate ja läbipaistvate valimiste tagamisel; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et lisaks julgeolekuohtudele õõnestavad demokraatia tugevdamist Lääne-Aafrikas ja Aafrika Saheli piirkonnas ka korruptsioon, rahva protestide ja kogunemiste mahasurumine, väljendus- ja ajakirjandusvabaduse piiramine, opositsioonierakondadele ja -poliitikutele kehtestatud piirangud, presidendi ametiaja piirangute ja muude põhiseaduse sätete ignoreerimine ning suutlikkusega seotud probleemid sundkorras ümberasustatud elanikkonnale kaasavate ja läbipaistvate valimiste tagamisel;

| P. | arvestades, et viimasel kahekümnel aastal on EL, Aafrika Liit, ECOWAS ja muud rahvusvahelised organisatsioonid korraldanud valimisvaatlusmissioone Lääne-Aafrika ja Saheli piirkonna riikides; arvestades, et avaldatud on põhjalikud aruanded, mis sisaldavad olulisi reformisoovitusi, millega on vaid osaliselt edasi tegeletud; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et viimasel kahekümnel aastal on EL, Aafrika Liit, ECOWAS ja muud rahvusvahelised organisatsioonid korraldanud valimisvaatlusmissioone Lääne-Aafrika ja Saheli piirkonna riikides; arvestades, et avaldatud on põhjalikud aruanded, mis sisaldavad olulisi reformisoovitusi, millega on vaid osaliselt edasi tegeletud;

| Q. | arvestades, et 2021. aasta korruptsioonitaju indeksi kohaselt on korruptsiooni tase Lääne-Aafrikas ebaühtlane, kusjuures Cabo Verdel ja Senegalil on korruptsioonivastaste reformide osas ette näidata parimad tulemused ning Libeerial, Malil ja Nigeerial ühed halvimaist; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et 2021. aasta korruptsioonitaju indeksi kohaselt on korruptsiooni tase Lääne-Aafrikas ebaühtlane, kusjuures Cabo Verdel ja Senegalil on korruptsioonivastaste reformide osas ette näidata parimad tulemused ning Libeerial, Malil ja Nigeerial ühed halvimaist;

| R. | arvestades, et suurenenud julgeolekuprobleemid ja üldsuse rahulolematus valitsuste ja rahvusvahelise üldsusega on viinud mitme avaliku meeleavalduseni, millega nõutakse uusi valitsusreforme ja julgeolekuolukorra parandamist; arvestades, et piirkondlikke valitsusasutusi on pikka aega süüdistatud korruptsioonis ja onupojapoliitikas, mis on pidevalt vähendanud usaldust valitsuste ja valitsusinstitutsioonide vastu ja nendega rahulolu; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et suurenenud julgeolekuprobleemid ja üldsuse rahulolematus valitsuste ja rahvusvahelise üldsusega on viinud mitme avaliku meeleavalduseni, millega nõutakse uusi valitsusreforme ja julgeolekuolukorra parandamist; arvestades, et piirkondlikke valitsusasutusi on pikka aega süüdistatud korruptsioonis ja onupojapoliitikas, mis on pidevalt vähendanud usaldust valitsuste ja valitsusinstitutsioonide vastu ja nendega rahulolu;

| S. | arvestades, et demokraatia ja julgeolekukoostöö üldine olukord Sahelis sai tohutu tagasilöögi, kui Mali ja Burkina Faso sõjaväelased kukutasid oma valitsused, nimelt Malis 2020. aasta augustis ja seejärel uuesti 2021. aasta mais, kui sõjavägi kukutas valitsuse, kelle ta oli ise varem ametisse pannud, ning 2022. aasta jaanuaris, kui Burkina Fasos toimus riigipööre; arvestades, et see kajastab piirkonnas sügavalt juurdunud kriisi; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et demokraatia ja julgeolekukoostöö üldine olukord Sahelis sai tohutu tagasilöögi, kui Mali ja Burkina Faso sõjaväelased kukutasid oma valitsused, nimelt Malis 2020. aasta augustis ja seejärel uuesti 2021. aasta mais, kui sõjavägi kukutas valitsuse, kelle ta oli ise varem ametisse pannud, ning 2022. aasta jaanuaris, kui Burkina Fasos toimus riigipööre; arvestades, et see kajastab piirkonnas sügavalt juurdunud kriisi;

| T. | arvestades, et ECOWAS ja AL korraldasid mitmel korral vahetusi ja visiite Malisse ja Burkina Fasosse, et olla vahendajaks ja jõuda kompromissideni eri osalejate vahel; arvestades, et ECOWAS on korduvalt rõhutanud, kui oluline on määrata kindlaks selge ajakava demokraatlike protsesside juurde tagasipöördumiseks, määrates muu hulgas peatse kuupäeva demokraatlike valimiste toimumiseks; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et ECOWAS ja AL korraldasid mitmel korral vahetusi ja visiite Malisse ja Burkina Fasosse, et olla vahendajaks ja jõuda kompromissideni eri osalejate vahel; arvestades, et ECOWAS on korduvalt rõhutanud, kui oluline on määrata kindlaks selge ajakava demokraatlike protsesside juurde tagasipöördumiseks, määrates muu hulgas peatse kuupäeva demokraatlike valimiste toimumiseks;

| U. | arvestades, et pärast Guineas 2021. aasta septembris toimunud riigipööret ja hiljuti vabastatud president Alpha Condé vahistamist jääb riik ECOWASist välja seni, kuni põhiseaduslik kord ei ole taastatud; arvestades, et sõjaväevõimudele määrati üleminekukava üksikasjade esitamise tähtajaks 25. aprill 2022; arvestades, et sel kuupäeval palusid nad ülemineku ajakava esitamiseks uut tähtaega; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et pärast Guineas 2021. aasta septembris toimunud riigipööret ja hiljuti vabastatud president Alpha Condé vahistamist jääb riik ECOWASist välja seni, kuni põhiseaduslik kord ei ole taastatud; arvestades, et sõjaväevõimudele määrati üleminekukava üksikasjade esitamise tähtajaks 25. aprill 2022; arvestades, et sel kuupäeval palusid nad ülemineku ajakava esitamiseks uut tähtaega;

| V. | arvestades, et riigi põhiseadusliku korra ja õigusriigi austamine on rahu ja stabiilsuse tagamiseks sama oluline kui terrorismivastaseks võitluseks ja sõjalise julgeoleku tagamiseks; arvestades, et demokraatlike põhimõtete järgimine, sealhulgas läbipaistvate ja kaasavate valimiste korraldamine, on äärmiselt oluline, et tagada valitsustele ulatuslik avalik mandaat; arvestades, et kodanikud toetavad tõelisi demokraatlikke protsesse ja püüavad nendes õiglaselt osaleda; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et riigi põhiseadusliku korra ja õigusriigi austamine on rahu ja stabiilsuse tagamiseks sama oluline kui terrorismivastaseks võitluseks ja sõjalise julgeoleku tagamiseks; arvestades, et demokraatlike põhimõtete järgimine, sealhulgas läbipaistvate ja kaasavate valimiste korraldamine, on äärmiselt oluline, et tagada valitsustele ulatuslik avalik mandaat; arvestades, et kodanikud toetavad tõelisi demokraatlikke protsesse ja püüavad nendes õiglaselt osaleda;

| W. | arvestades, et riikide parlamentide kaasamine julgeolekuküsimusi käsitlevate otsuste tegemisse on pikaajalise julgeoleku ja ühiskonna stabiilsuse saavutamiseks väga oluline; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et riikide parlamentide kaasamine julgeolekuküsimusi käsitlevate otsuste tegemisse on pikaajalise julgeoleku ja ühiskonna stabiilsuse saavutamiseks väga oluline;

| X. | arvestades, et julgeolek, areng ja põhiliste inimõiguste kaitse tugevdavad üksteist vastastikku ja on vajalikud püsiva rahu saavutamiseks; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et julgeolek, areng ja põhiliste inimõiguste kaitse tugevdavad üksteist vastastikku ja on vajalikud püsiva rahu saavutamiseks;

| Y. | arvestades, et kodanikuühiskonna organisatsioonide tegutsemisruumi ja ajakirjandusvabaduse piiramine teatavates Lääne-Aafrika ja Aafrika Saheli piirkonna riikides ohustab tugevalt demokraatiat, õigusriiki ja põhiõigusi; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et kodanikuühiskonna organisatsioonide tegutsemisruumi ja ajakirjandusvabaduse piiramine teatavates Lääne-Aafrika ja Aafrika Saheli piirkonna riikides ohustab tugevalt demokraatiat, õigusriiki ja põhiõigusi;

| Z. | arvestades, et Euroopa Liit on pühendunud Lääne-Aafrika ja Saheli piirkonna julgeoleku ja arengu toetamisele poliitiliste, diplomaatiliste ja humanitaarpartnerluste abil, mis hõlmavad muu hulgas tehnilist toetust julgeolekusektori reformile, sõjaväelist ja politseikoolitust, valimisprotsesse ja aruandekohustust ning kodanikuühiskonna tugevdamist; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et Euroopa Liit on pühendunud Lääne-Aafrika ja Saheli piirkonna julgeoleku ja arengu toetamisele poliitiliste, diplomaatiliste ja humanitaarpartnerluste abil, mis hõlmavad muu hulgas tehnilist toetust julgeolekusektori reformile, sõjaväelist ja politseikoolitust, valimisprotsesse ja aruandekohustust ning kodanikuühiskonna tugevdamist;

| AA. | arvestades, et AL on ELi lähedane partner rahu ja stabiilsuse alastes jõupingutustes; arvestades, et piirkondlike julgeolekuvaldkonna osalejate, sealhulgas ECOWASi ja ALi Aafrika valmisolekuvägede eesmärgid kattuvad ELi huviga aidata raskustes olevaid riike rahu ja heaolu tagamisel; arvestades, et ELi ja ALi juhid on leppinud kokku rahu- ja julgeolekukoostöö edendamises Aafrika mandril; arvestades, et ALi ja ELi rahu, julgeolekut ja valitsemistava käsitleva vastastikuse mõistmise memorandumi ning Euroopa rahutagamisrahastu eesmärk on võidelda ebastabiilsuse, radikaliseerumise, vägivaldse äärmusluse ja terrorismi vastu ning käsitleda kogu konfliktitsüklit integreeritult; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et AL on ELi lähedane partner rahu ja stabiilsuse alastes jõupingutustes; arvestades, et piirkondlike julgeolekuvaldkonna osalejate, sealhulgas ECOWASi ja ALi Aafrika valmisolekuvägede eesmärgid kattuvad ELi huviga aidata raskustes olevaid riike rahu ja heaolu tagamisel; arvestades, et ELi ja ALi juhid on leppinud kokku rahu- ja julgeolekukoostöö edendamises Aafrika mandril; arvestades, et ALi ja ELi rahu, julgeolekut ja valitsemistava käsitleva vastastikuse mõistmise memorandumi ning Euroopa rahutagamisrahastu eesmärk on võidelda ebastabiilsuse, radikaliseerumise, vägivaldse äärmusluse ja terrorismi vastu ning käsitleda kogu konfliktitsüklit integreeritult;

| AB. | arvestades, et G5 Sahel, mida toetavad EL ja AL, tagab julgeoleku ja piirkonna arengu, püüdes võidelda terrorismi vastu ja tuua Saheli piirkonda stabiilsust; arvestades, et G5 Sahelil on probleeme edusammude tegemise ja avalikkuse toetuse säilitamisega; arvestades, et ELi rahastatud meetmed konfliktide ennetamiseks, vahendustegevuseks, dialoogiks ja lepitamiseks on endiselt piiratud; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et G5 Sahel, mida toetavad EL ja AL, tagab julgeoleku ja piirkonna arengu, püüdes võidelda terrorismi vastu ja tuua Saheli piirkonda stabiilsust; arvestades, et G5 Sahelil on probleeme edusammude tegemise ja avalikkuse toetuse säilitamisega; arvestades, et ELi rahastatud meetmed konfliktide ennetamiseks, vahendustegevuseks, dialoogiks ja lepitamiseks on endiselt piiratud;

| AC. | arvestades, et kõik rahvusvahelise kogukonna pingutused on sisaldanud demokraatlike ja julgeolekusektori reformide väga tugevaid komponente; arvestades, et enamikus piirkonna riikides puudub riigil suutlikkus viia tõhusalt ellu hädavajalikke reforme; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et kõik rahvusvahelise kogukonna pingutused on sisaldanud demokraatlike ja julgeolekusektori reformide väga tugevaid komponente; arvestades, et enamikus piirkonna riikides puudub riigil suutlikkus viia tõhusalt ellu hädavajalikke reforme;

| AD. | arvestades, et välismaiste sõjalise ja julgeolekuvaldkonna eraettevõtete kohalolek Lääne-Aafrikas destabiliseerib jätkuvalt piirkonna julgeoleku- ja poliitilist keskkonda; arvestades, et nn Wagneri rühm, mis on Venemaa valitsuse nimel asendussõda pidav palgasõdurite rühm, on olnud Malis esindatud pärast seda, kui sõjaväehunta 2021. aasta lõpus rühma kohale kutsus; arvestades, et Wagneri rühm kasutab väidetavalt Venemaa sõjalist taristut ning Venemaa kaitseministeerium osaleb Wagneri rühma liikmete rahastamises, värbamises, koolitamises ja kaitsmises; arvestades, et Wagneri rühma süüdistatakse inimõiguste rasketes rikkumistes; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et välismaiste sõjalise ja julgeolekuvaldkonna eraettevõtete kohalolek Lääne-Aafrikas destabiliseerib jätkuvalt piirkonna julgeoleku- ja poliitilist keskkonda; arvestades, et nn Wagneri rühm, mis on Venemaa valitsuse nimel asendussõda pidav palgasõdurite rühm, on olnud Malis esindatud pärast seda, kui sõjaväehunta 2021. aasta lõpus rühma kohale kutsus; arvestades, et Wagneri rühm kasutab väidetavalt Venemaa sõjalist taristut ning Venemaa kaitseministeerium osaleb Wagneri rühma liikmete rahastamises, värbamises, koolitamises ja kaitsmises; arvestades, et Wagneri rühma süüdistatakse inimõiguste rasketes rikkumistes;

| AE. | arvestades, et ÜRO eksperdid on jõudnud ühisele järeldusele, et Wagneri rühm on pannud Kesk-Aafrika Vabariigis toime raskeid ja süstemaatilisi inimõiguste rikkumisi, sealhulgas massilised kiirhukkamised, meelevaldsed kinnipidamised, seksuaalvägivald, rüüstamine, kadunuks jääma sundimine ja piinamine ülekuulamiste ajal; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et ÜRO eksperdid on jõudnud ühisele järeldusele, et Wagneri rühm on pannud Kesk-Aafrika Vabariigis toime raskeid ja süstemaatilisi inimõiguste rikkumisi, sealhulgas massilised kiirhukkamised, meelevaldsed kinnipidamised, seksuaalvägivald, rüüstamine, kadunuks jääma sundimine ja piinamine ülekuulamiste ajal;

| AF. | arvestades, et Venemaa on levitanud ja levitab jätkuvalt aktiivselt desinformatsiooni kogu Saheli piirkonnas, et kuulutada õigusvastaseks Euroopa algatused, mille eesmärk on tagada piirkonna abistamiseks stabiilsus ja julgeolek; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et Venemaa on levitanud ja levitab jätkuvalt aktiivselt desinformatsiooni kogu Saheli piirkonnas, et kuulutada õigusvastaseks Euroopa algatused, mille eesmärk on tagada piirkonna abistamiseks stabiilsus ja julgeolek;

| AG. | arvestades, et ELi ja selle ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika missioonide kohta on korraldatud desinformatsioonikampaaniaid ja neile tuleb kiiresti anda vahendid tulemuslikuks strateegiliseks teabevahetuseks; arvestades, et desinformatsioon on läinud nii kaugele, et Prantsusmaa sõjaväge süüdistatakse vääralt Malis Gossi piirkonnas toime pandud massimõrvades, kuigi tõendid näitavad, et Wagneri rühma kuulumises kahtlustatavad Mali elanikud ja välismaalased vastutavad jõhkralt tekitatud ja eksitavate tõendite fabritseerimise eest; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et ELi ja selle ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika missioonide kohta on korraldatud desinformatsioonikampaaniaid ja neile tuleb kiiresti anda vahendid tulemuslikuks strateegiliseks teabevahetuseks; arvestades, et desinformatsioon on läinud nii kaugele, et Prantsusmaa sõjaväge süüdistatakse vääralt Malis Gossi piirkonnas toime pandud massimõrvades, kuigi tõendid näitavad, et Wagneri rühma kuulumises kahtlustatavad Mali elanikud ja välismaalased vastutavad jõhkralt tekitatud ja eksitavate tõendite fabritseerimise eest;

| AH. | arvestades, et Mali üleminekuvõimude püstitatud arvukate takistuste tulemusel jõudsid rahvusvahelised osalejad järeldusele, et tingimused sõjalise osalemise jätkamiseks Malis ei ole enam täidetud; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et Mali üleminekuvõimude püstitatud arvukate takistuste tulemusel jõudsid rahvusvahelised osalejad järeldusele, et tingimused sõjalise osalemise jätkamiseks Malis ei ole enam täidetud;

| AI. | arvestades, et Euroopa ja rahvusvahelised osalejad on oma Aafrika partnerite taotlusel leppinud kokku jätkata terrorismivastast ühismeedet Saheli piirkonnas, sealhulgas Nigeris ja Guinea lahes, ning on alustanud nendega poliitilisi ja sõjalisi konsultatsioone, et määrata 2022. aasta juuniks kindlaks ühise tegevuse tingimused; |
| --- | --- |

AI.

arvestades, et Euroopa ja rahvusvahelised osalejad on oma Aafrika partnerite taotlusel leppinud kokku jätkata terrorismivastast ühismeedet Saheli piirkonnas, sealhulgas Nigeris ja Guinea lahes, ning on alustanud nendega poliitilisi ja sõjalisi konsultatsioone, et määrata 2022. aasta juuniks kindlaks ühise tegevuse tingimused;

| AJ. | arvestades, et olukord Sahelis on tihedalt seotud olukorraga Guinea lahe piirkonnas; arvestades, et piraatlus on Guinea lahel endiselt julgeolekuoht; arvestades, et nõukogu on pikendanud koordineeritud merelise kohaloleku kontseptsiooni rakendamist Guinea lahel kahe aasta võrra; |
| --- | --- |

AJ.

arvestades, et olukord Sahelis on tihedalt seotud olukorraga Guinea lahe piirkonnas; arvestades, et piraatlus on Guinea lahel endiselt julgeolekuoht; arvestades, et nõukogu on pikendanud koordineeritud merelise kohaloleku kontseptsiooni rakendamist Guinea lahel kahe aasta võrra;

| 1. | mõistab teravalt hukka Lääne-Aafrikas ja Saheli piirkonnas esineva vägivalla ja inimeste hukkumise, sealhulgas sõjaliste operatsioonide käigus toime pandud kuritarvitused, ning väljendab muret Sahelis suurenenud ebastabiilsuse pärast, mis kahjustab asjaomaste riikide julgeolekut ja stabiilsust ning millel on sügavad piirkondlikud ja rahvusvahelised tagajärjed; väljendab solidaarsust kõigi terrorirünnakute ohvrite perekondadega kogu piirkonnas ja avaldab neile kaastunnet; väljendab veel kord oma tugevat toetust Lääne-Aafrika ja Saheli piirkonna rahvastele ning nende püüdlustele saavutada rahu, tagada inimõigused, julgeolek, stabiilsus ja majanduslik areng ning sotsiaalne ja demokraatlik edasiminek; avaldab tunnustust kohalike ja rahvusvaheliste osalejate arvukatele jõupingutustele rahu ja edasimineku toetamiseks kogu piirkonnas; tunnistab, et julgeolekuolukord Sahelis kujutab endast jätkuvalt suurt väljakutset ning et paljud tsiviilisikud kannatavad julgeoleku puudumise pärast ja langevad terrorirünnakute ohvriks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et terviklik reageerimine Lääne-Aafrika ja Saheli ees seisvatele väljakutsetele nõuab julgeoleku-, kliima-, arengu- ja kaubanduspoliitika kooskõlastamist; |
| --- | --- |

2.

| 3. | väljendab sügavat muret demokraatia olukorra pärast Saheli piirkonnas ja seal hiljuti toimunud riigipöörete pärast; kutsub kõiki riigipöörde läbiviijaid üles määrama selgelt kindlaks poliitilise üleminekuperioodi kestuse ning tagama kiire tagasipöördumise põhiseadusliku korra, õigusriigi ja tsiviilvalitsuste juurde ning hõlbustama läbipaistvate ja kaasavate valimiste korraldamist; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kordab kindlalt oma seisukohta, et mis tahes pikaajaliseks julgeoleku- ja poliitiliseks koostööks ELi osalejatega on vajalikud realistlikud ajakavad demokraatia juurde tagasipöördumiseks, sealhulgas selged ja mõõdetavad vahe-eesmärgid; tuletab meelde, et selliste realistlike ajakavade puudumisel seatakse igasugune tulevane koostöö ELi osalejatega kahtluse alla; |
| --- | --- |

4.

| 5. | märgib, et riigipöörded nõrgestavad jõupingutusi tugevdada õigusriiki ja kindlustada valitsuse tegevuse demokraatlik legitiimsus; tuletab meelde, et tõeline demokraatiale üleminek ja demokraatlikud reformid peavad toimuma tsiviilstruktuuride juhtimisel ning need peavad võimaldama kodanikuühiskonna organisatsioonide, naiste ja noorte ning opositsioonierakondade täielikku ja aktiivset kaasamist; nõuab tungivalt, et ametivõimud austaksid ja kaitseksid Lääne-Aafrikas ja Aafrika Saheli piirkonnas meediavabadust ning kogunemis-, ühinemis- ja väljendusvabadust; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab, et kogu piirkonnas on vajalikud sellised tõelised dialoogid riikide tasandil, kuhu oleksid kaasatud kõik kodanikuühiskonna sektorid, et visandada selge tulevikunägemus demokraatiast, sealhulgas konkreetsed eesmärgid, mille suhtes on ühiselt kokku lepitud ja mida jagavad eri mittesõjalised ja valitsusvälised osalejad; kutsub rahvusvahelist üldsust üles toetama selle dialoogi korraldamist vahendajana; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab, et parim viis piirkonna ees seisvate arvukate probleemide lahendamiseks on ühtsus; toetab seetõttu ALi väljakuulutatud meetmeid ning ECOWASi poolt demokraatia ja õigusriigi kaitseks tehtud jõupingutusi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kutsub kõigi Saheli piirkonna riikide sõjalist juhtkonda üles täitma oma rahvusvahelisi kohustusi, sealhulgas austama täielikult inimõigusi; toetab ECOWASi püüdeid töötada välja inimõiguste tagamise ja rikkujate vastutusele võtmise valdkonna reformikava, et hoida ära uusi inimõiguste rikkumisi ja lahendada mitmesuguseid kriise terviklike jõupingutustega; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tuletab meelde, et naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ abil ei toetata niisuguste teatavate operatsioonide rahastamist, mis on seotud sõjaväe- või riikliku julgeoleku sektoriga või mille tulemuseks võib olla inimõiguste rikkumine partnerriikides; tunnistab Saheli ja Sahara piirkondade ees seisvaid arvukaid probleeme, nagu kliimamuutused, majanduskriisid ja terrorirünnakud; kutsub Euroopat üles näitama üles suuremat solidaarsust ja toetama piirkonda poliitiliselt ja sõjaliselt, sealhulgas Euroopa rahutagamisrahastu kaudu, pakkudes relvaalast koolitust, mis on piisav inimõiguste kaitsmiseks, arendamiseks ja austamiseks; kutsub kõiki ELi liikmesriike üles täitma oma inimõigustealaseid kohustusi ja hoiduma relvade üleandmisest, mis võib õhutada inimõiguste rikkumisi Lääne-Aafrikas ja Aafrika Saheli piirkonnas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tuletab meelde, et Aafrika noortel võib olla oluline roll piirkonna jõuka tuleviku kujundamisel; nõuab naiste suuremat kaasamist ja aktiivset osalemist demokraatliku otsustusprotsessi kõikidel tasanditel ning rahu kindlustamise ja lepitamise alastes jõupingutustes; mõistab hukka seksuaalvägivalla kasutamise ja igasuguse hirmutamise igat liiki konfliktiolukordades; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rõhutab, et inimeste kasvav vaesumine loob sotsiaal-majandusliku aluse kuritegelike ja terrorirühmituste tekkeks; rõhutab, et elanikkonna juurdepääsu puudumine olulistele avalikele teenustele, nagu vesi, kanalisatsioon, tervishoid või haridus, on terrorismi tekkimise sotsiaal-majanduslik alus; rõhutab hariduse tähtsust majanduskasvu hoogustamise ning demokraatliku ühiskonna loomise ja äärmusluse ennetamise alusena; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab riikide parlamentide rolli stabiilsuse tagamise ja demokratiseerimise protsessis; nõuab, et ECOWASi riigid kaasaksid julgeolekuküsimustesse rohkem riiklikke ja piirkondlikke demokraatlikke organeid; on veendunud, et ELi iga sellist sekkumist tuleks eelnevalt arutada asjaomase riigi parlamendis; nõuab, et EL ja ECOWASi riigid suurendaksid julgeoleku-, arengu-, humanitaar- ja demokraatia toetamise abi koordineerimist, et tagada kogu piirkonnas kestvaks kestlikuks arenguks vajalik integreeritud lähenemisviis rahule ja julgeolekule; |
| --- | --- |

12.

| 13. | juhib tähelepanu ELi ja selle liikmesriikide märkimisväärsele panusele arengukoostöösse ja humanitaarabisse ning peab kiiduväärseks Saheli alliansi tööd G5 Saheli riikide valitsuste juhitud arengupüüdluste toetamisel; nõuab G5 Sahel rakendataks täielikult tööle ja ELi liikmesriigid teeksid sellega sel eesmärgil tihedat koostööd finantssuutlikkuse suurendamise, sõjavarustuse vahetamise ning sõjaliste ja tsiviiloperatsioonide tõhusa väljaõppe pakkumise kaudu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab, et piirkonna julgeolekuolukorra parandamiseks tuleb tegeleda vägivalla ja konfliktide algpõhjustega, sealhulgas niisuguste probleemidega nagu vaesus, kliimamuutused, sundränne ning puudulik juurdepääs haridusele ja muudele võimalustele, mida kõiki on süvendanud COVID-19 pandeemia; tunnistab, et vägivaldse äärmusluse ja terrorismi algpõhjused on keerukad; rõhutab vajadust elavdada piirkonna majandust, toetada töökohtade loomist ja panna alus kestlikule pikaajalisele arengule; kutsub ELi üles kohandama oma investeeringuid ja arengukoostööd terrorismi ja ebakindluse algpõhjustega tegelemiseks; |
| --- | --- |

14.

| 15. | väljendab sügavat muret Lääne-Aafrikas ja Saheli piirkonnas järsult halveneva toiduga kindlustatuse olukorra pärast, mis nende piirkondade põllumajanduslike toidusüsteemide ja tarneahelate jätkuva ja suureneva haavatavuse tõttu mõjutab praegu kümneid miljoneid inimesi; rõhutab, et Lääne-Aafrika ja Saheli piirkond sõltuvad Ukraina nisutarnetest; väljendab sügavat muret murettekitavate lühikese ja keskmise kestusega tagajärgede pärast toiduga kindlustatusele Lääne-Aafrikas ja Saheli piirkonnas, mille on põhjustanud Venemaa provotseerimata sõda Ukraina vastu, ning sellest tuleneva suure võimaluse pärast, et sõda tekitab uue ja ohtliku nälja- ja toitumiskriisi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tunnustab Lääne-Aafrika ja Saheli piirkonna õigust toidualasele sõltumatusele kui vahendit toitumisalase kindlustatuse ja vaesuse vähenemise saavutamiseks, pöörates erilist tähelepanu naistele ja põllumajanduslikule pereettevõtlusele, et tagada taskukohase hinnaga ja kättesaadav toit; |
| --- | --- |

16.

| 17. | tunnistab, et EL on maailma juhtiv humanitaar- ja arenguabi andja; nõuab, et ELi ja selle liikmesriigid suurendaksid oma rahalist toetust ja humanitaarabi, et rahuldada mõjutatud elanikkonna kiireloomulisi vajadusi; peab kahetsusväärseks, et mitmed ELi liikmesriigid ei ole saavutanud eesmärki eraldada ametlikuks arenguabiks 0,7 % oma kogurahvatulust; |
| --- | --- |

17.

| 18. | toonitab, kui oluline on võimaldada konfliktipiirkondades vaba juurdepääsu humanitaarabile ja põhiteenustele, sealhulgas inimeste jaoks, kes elavad territooriumidel, mis ei ole valitsuse kontrolli all; tuletab meelde, et kõik osalised peavad järgima rahvusvahelist humanitaarõigust, et vältida humanitaarabi kõrvalesuunamise ohtu; rõhutab, kui oluline on, et humanitaarabi kohaletoimetamist peetaks neutraalseks ja erapooletuks, ning et tagataks humanitaartöötajate turvalisus; |
| --- | --- |

18.

| 19. | väljendab heameelt edusammude üle, mida mõned riigid on teinud korruptsiooni kaotamisel; nõuab tungivalt, et Aafrika ja ELi riigid võitleksid kõigi korruptsioonijuhtumite vastu; rõhutab seost korruptsiooni ja keskkonnakuritegude vahel, mis mõlemad kujutavad endast kasvavat ohtu kestliku arengu eesmärkide saavutamisele; märgib, et ebastabiilsuse vastu võitlemine piirkonnas on eeltingimus selleks, et edendada ülemaailmset julgeolekut ja teha edusamme kestliku arengu eesmärkide saavutamisel; nõuab tungivalt, et EL ja selle liikmesriigid rakendaksid korruptsioonivastast poliitikat suutlikkuse suurendamise kaudu õigusrikkumiste puhul, mida EL, Interpol ja ÜRO Keskkonnaprogramm käsitlevad keskkonnakuritegudena; |
| --- | --- |

19.

| 20. | tuletab meelde, et kliimamuutused on üha olulisem tegur Lääne-Aafrika ja Saheli piirkonna stabiilsuses; kutsub Lääne-Aafrika ja Saheli riike üles tegema ELi liikmesriikidega koostööd, et võidelda negatiivsete tagajärgedega, mida kliimamuutused avaldavad piirkonna julgeolekule ja stabiilsusele; |
| --- | --- |

20.

| 21. | tuletab meelde, et terrorismivastaseks võitluseks ja riigisiseste probleemide lahendamiseks on vaja tugevaid institutsioone; rõhutab, kui oluline on kooskõlas rahvusvaheliste standarditega mõtestada ümber strateegia terrorismi ja vägivaldse äärmusluse vastu võitlemiseks asjaomastes piirkondades, ning kutsub üles kõiki selliste tegude toimepanijaid vastutusele võtma ja neid kohtu alla andma; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kutsub piirkonna riiklikke ametiasutusi üles dekriminaliseerima samast soost inimeste seksuaalsuhted ja tagama LGBTI-inimeste õigused; rõhutab, et inimestel, kes põgenevad LGBTI-inimeste hulka kuulumise tõttu tagakiusamise eest, peab olema õigus saada ELis rahvusvahelist kaitset; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rõhutab ELi võetud kohustust tegeleda piirkonnas igakülgselt poliitilise toetuse ning tehnilise ja rahalise abi andmisega, eelkõige julgeolekusektori reformide läbiviimiseks, sõjaliseks väljaõppeks ning kodanikuühiskonna kaitse ja tugevdamise toetamiseks, mis on julgeolekuohtudega võitlemiseks hädavajalikud; kutsub ECOWASi ja ELi liikmesriike üles tõhusalt rakendama rahu, julgeolekut ja valitsemist käsitlevat vastastikuse mõistmise memorandumit; |
| --- | --- |

23.

| 24. | toonitab, et ELi humanitaar- ja arenguabiga püütakse ära hoida tsiviilelanikkonna kannatusi ja parandada nende põhilisi elamistingimusi; tuletab meelde, et Aafrikas on kestlik areng võimalik ainult inimkapitali ja välise arengutoetuse kombineerimise kaudu; tuletab meelde, et ränne ei tohiks põhjustada ajude äravoolu; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles hindama koostöös oma rahvusvaheliste partnerite ja asjaomaste rahvusvaheliste institutsioonidega kiiresti kõiki olemasolevaid vahendeid Aafrika riikide võlamaksete viivituste vältimiseks; |
| --- | --- |

24.

| 25. | väljendab toetust ÜRO, ELi ja piirkondlikule tegevusele Lääne-Aafrikas ja Saheli piirkonnas rahuvalve, sõjalise väljaõppe ja tehnilise abi valdkonnas, eelkõige ELi väljaõppe- ja võimete tugevdamise missioonide raames, ning ECOWASi ja Aafrika Liidu algatustele; |
| --- | --- |

25.

| 26. | on sügavalt mures Mali julgeolekujõudude poolt toime pandud arvukate väga raskete inimõiguste rikkumiste pärast, millest on teatanud ÜRO MINUSMA ja mis võivad humanitaarõiguslikult kujutada endast sõjakuritegusid; võtab teadmiseks komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja otsuse peatada osa ELi Mali väljaõppemissiooni ja ELi Malis võimete tugevdamiseks loodud missiooni poolt Mali relvajõududele ja rahvuskaardile pakutavast väljaõppest ning nõuab tungivalt igasuguse muu Mali julgeolekusektorile antava ELi abi peatamist, kuni kõigi kuritegude toimepanijad on vastutusele võetud; |
| --- | --- |

26.

| 27. | tunnistab, et erinevate rahvusvaheliste missioonide puhul ei ole saavutatud nende peamist eesmärki tagada piirkonnas püsiv rahu ning seetõttu on vajalik algatada rahvusvaheliste missioonide ja poliitikavaldkondade mandaate ja rolli käsitlev aruteluprotsess; rõhutab, et ELi volituste ja kohustuste läbivaatamisel tuleks keskenduda sellele, et muuta Lääne-Aafrika ja Aafrika Saheli piirkonna riikidega tehtav koostöö ennetavamaks; nõuab tungivalt, et ECOWASi riigid ja EL töötaksid ühiselt välja uue lähenemisviisi julgeolekusektori reformi ja julgeolekualase abi suhtes; |
| --- | --- |

27.

| 28. | mõistab hukka desinformatsiooni ELi ning selle ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika missioonide kohta; nõuab, et EL varustaks end kõigi vajalike vahenditega, et strateegiline kommunikatsioon oleks tõhusam; |
| --- | --- |

28.

| 29. | rõhutab, et igasugust Euroopa või rahvusvahelist toetust tuleks käsitada üksnes riiklikke ja piirkondlikke jõupingutusi täiendavatena; tuletab meelde, et vastuvõtvatele riikidele peab jääma vastutus kõigi oma territooriumil toimuvate algatuste eest; tuletab meelde, et seetõttu peab poliitiline ja ühiskondlik juhtimine selliseid algatusi toetama, et need oleksid edukad; |
| --- | --- |

29.

| 30. | tunnistab, et hoolimata jätkuvatest julgeolekuprobleemidest on tehtud edusamme võitluses relvastatud islamistlike rühmituste vastu; kordab vajadust võidelda terroristlike propaganda- ja värbamisalgatuste vastu ulatuslikumate strateegiate abil, et võidelda terrorismile vastuvõtlikkuse ja värbamise vastu terroristide poolt; rõhutab samal ajal vajadust ergutada võitlejate deserteerumist vägivaldsetest äärmusrühmitustest ning suurendada jõupingutusi selliste võitlejate deradikaliseerimiseks ja ühiskonda taasintegreerimiseks; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kritiseerib teravalt Mali valitsuse otsust takistada koostööd Euroopa osalejatega, mida väljendati muu hulgas sellega, et 2. mail 2022 denonsseeriti kaks olulist lepingut, nimelt vägede staatuse leping, millega kehtestatakse õigusraamistik Prantsuse Barkhane ja Euroopa Takuba vägede kohalolekuks Malis, ning Mali ja Prantsusmaa vaheline 2014. aasta kaitsekoostöö leping; kritiseerib teravalt Mali 2022. aasta jaanuaris esitatud nõudmist, et Taani ja Prantsusmaa sõjalised üksused lahkuksid tema territooriumilt, ning keeldumist anda Saksamaa lennukile luba Mali õhuruumis lennata; |
| --- | --- |

31.

| 32. | mõistab hukka Kremli toetusel tegutseva Venemaa Wagneri rühma üha ulatuslikuma kohaloleku Saheli piirkonnas; on kindlalt veendunud, et Wagneri rühma osalemine Lääne-Aafrikas on vastuolus eesmärgiga tagada piirkonnas rahu, julgeolek ja stabiilsus ning see ei ole kooskõlas ELiga tehtava julgeoleku- ja kaitsekoostööga; kutsub kõiki riike üles uurima Wagneri rühma tegusid, eelkõige Kesk-Aafrika Vabariigis; väljendab väga sügavat muret arvukate inimõigusalaste rikkumiste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumise pärast, mida see rühm on toime pannud ja millest jätkuvalt teatatakse; mõistab karmilt hukka Wagneri rühma ning teiste sõjalise ja julgeolekuvaldkonna eraettevõtete poolt Lääne-Aafrikas ja Saheli piirkonnas toime pandud kuriteod; |
| --- | --- |

32.

| 33. | palub kõiki riike, kes teevad koostööd Wagneri rühmaga või kavatsevad seda teha, võtta arvesse arengut Ukrainas, kus Venemaa režiim peab jõhkrat ja ebainimlikku sõda, millega rängalt rikutakse rahvusvahelist õigust; kutsub kõiki riike üles loobuma igasugustest illusioonidest selle suhtes, millised võivad olla Venemaa tegevuse lõppeesmärgid nende riigis, ning tunnistama, et Venemaa ja selle Wagneri rühm keskenduvad üksnes oma huvidele ja kasutavad nii palju jõudu, kui nad vajalikuks peavad, nagu on näha Ukrainas ja mujal, kus tsiviilelanikkond maksab selle eest kõrget hinda; |
| --- | --- |

33.

| 34. | tuletab meelde, et julgeolekuolukord Sahelis, Lääne-Aafrika rannikuriikides ja Magribi riikides on omavahel tihedalt seotud; nõuab, et antaks hinnang puudustele, mistõttu ELi väljaõppemissioonid ei saanud täita oma eesmärki anda partnerriikide relvajõududele asjakohast koolitust, et nad saaksid võidelda džihadismi vastu; nõuab, et järgmised ELi väljaõppemissioonid viidaks läbi nii, et need suured puudujäägid oleksid kõrvaldatud; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kordab, et seoses Barkhane operatsiooni ümberpaigutamisega Nigerisse tuleks õppida kogemustest ja kavandada ümber reaktsioonid, pöörates suuremat tähelepanu ennetamisele ning lähenedes valitsemisele, julgeolekule ja arenguabile terviklikumal moel; |
| --- | --- |

35.

| 36. | rõhutab, et rahvusvaheline üldsus peaks intensiivistama majanduslikku ja poliitilist koostööd riikidega, kes on valmis läbi viima reforme ja saavutama edu, et olla piirkonnas eeskujuks, mis võib aidata stabiliseerida kogu piirkonda; väljendab heameelt jõupingutuste üle, mida mõned riigid on teinud demokratiseerimiseks; toonitab asjaolu, et piirkondlikud edulood, näiteks Lääne-Aafrika rannikupiirkonna puhul, võivad etendada rolli kogu piirkonna stabiliseerimisel, ning on seetõttu veendunud, et selliseid positiivseid näiteid tuleb veelgi ergutada ja toetada; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kordab, et tsiviilisikute kaitse ja turvalisus on iga valitsuse peamisi ülesandeid, ning rõhutab, et tsiviilelanike kaitse parandamiseks tuleks võtta lisameetmeid; teeb ettepaneku, et sellised meetmed võiksid hõlmata relvastamata tsiviilkaitsemeetodeid, mis ÜRO on muudes konfliktiolukordades juba edukalt kasutusele võtnud; |
| --- | --- |

37.

| 38. | märgib eelkõige, kui oluline on kaasata julgeolekustrateegiate koostamisse sisukalt ka naised, keda ebakindlus ja vägivald mõjutavad ebaproportsionaalselt suurel määral, ning noored, kelle tulevik – nagu ka piirkonna tulevik – sõltub juurdepääsust haridusele ja tööhõivele, kuna see aitab tagada rahumeelset arengut ja tõkestada džihaadivõitlejate värbamist; kutsub piirkonna riike ja rahvusvahelist üldsust üles toetama ka edaspidi noori, rahu ja julgeolekut käsitleva ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2250 (2015) rakendamist ning kordab oma toetust ÜRO naiste, rahu ja julgeoleku tegevuskava rakendamisele Saheli piirkonnas; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kiidab heaks nõukogu otsuse pikendada ja tõhustada koordineeritud merelise kohaloleku kontseptsiooni rakendamist Guinea lahes; kutsub nõukogu üles kaaluma Guinea lahe kontseptsiooni tugevdamist lennuvahendite abil; nõuab Guinea lahe rannikuriikide ulatuslikumat kaasamist ja nendega laialdasema koostöö tegemist, kasutades selleks naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahendit „Globaalne Euroopa“ ning Euroopa rahutagamisrahastut; |
| --- | --- |

39.

| 40. | väljendab heameelt valimisvaatlusmissioonide rolli üle demokraatliku protsessi toetamisel ja tugevdamisel; tuletab meelde, et ELi liikmesriigid ning Lääne-Aafrika ja Saheli piirkonna riigid on kutsunud vaatlusi tegema ametlikke vaatlusmissioone, ning nõuab tungivalt, et Lääne-Aafrika ja Saheli piirkonna riikide valitsused jätkaksid seda tegevust läbipaistvate, kaasavate ja tõeliselt konkurentsipõhiste valimiste korraldamise raames; |
| --- | --- |

40.

| 41. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, AKV-ELi nõukogule, AKV ministrite nõukogule, Aafrika Liidu liikmetele ning ECOWASi, Accra algatuse ja G5 Saheli sekretariaatidele. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  ELT C 385, 22.9.2021, lk 24.

(2)  ELT C 494, 8.12.2021, lk 80.

(3)  ELT C 15, 12.1.2022, lk 166.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0482.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0040.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0039.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0052.

(8)  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.

(9)  ELT L 287, 4.11.2010, lk 3.

(10)  ELT L 209, 14.6.2021, lk 1.

(11)  ELT L 54 I, 26.2.2020, lk 9.

---

| 6.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 465/147 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 465/147

---

P9_TA(2022)0204

ELi lepingu artikli 7 lõike 1 alusel toimuvad kuulamised Poola ja Ungari küsimuses

Euroopa Parlamendi 5. mai 2022. aasta resolutsioon ELi lepingu artikli 7 lõike 1 alusel toimuvate kuulamiste kohta Poola ja Ungari küsimuses (2022/2647(RSP))

(2022/C 465/13)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklit 2 ja artikli 7 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklit 2 ja artikli 7 lõiget 1,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat,

| — | võttes arvesse oma 12. septembri 2018. aasta resolutsiooni ettepaneku kohta, millega kutsutakse nõukogu üles järeldama Euroopa Liidu lepingu artikli 7 lõike 1 alusel ilmset ohtu, et Ungari rikub oluliselt liidu aluseks olevaid väärtusi (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. septembri 2018. aasta resolutsiooni ettepaneku kohta, millega kutsutakse nõukogu üles järeldama Euroopa Liidu lepingu artikli 7 lõike 1 alusel ilmset ohtu, et Ungari rikub oluliselt liidu aluseks olevaid väärtusi (1),

| — | võttes arvesse komisjoni ELi lepingu artikli 7 lõike 1 kohast 20. detsembri 2017. aasta põhjendatud ettepanekut, mis käsitleb õigusriigi olukorda Poolas: ettepanek võtta vastu nõukogu otsus, millega järeldatakse ilmset ohtu, et Poola Vabariik rikub oluliselt õigusriigi põhimõtet (COM(2017)0835), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ELi lepingu artikli 7 lõike 1 kohast 20. detsembri 2017. aasta põhjendatud ettepanekut, mis käsitleb õigusriigi olukorda Poolas: ettepanek võtta vastu nõukogu otsus, millega järeldatakse ilmset ohtu, et Poola Vabariik rikub oluliselt õigusriigi põhimõtet (COM(2017)0835),

| — | võttes arvesse oma 1. märtsi 2018. aasta resolutsiooni komisjoni otsuse kohta kohaldada Euroopa Liidu lepingu artikli 7 lõiget 1 seoses olukorraga Poolas (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 1. märtsi 2018. aasta resolutsiooni komisjoni otsuse kohta kohaldada Euroopa Liidu lepingu artikli 7 lõiget 1 seoses olukorraga Poolas (2),

| — | võttes arvesse oma 16. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu lepingu artikli 7 lõike 1 kohaste Poolat ja Ungarit käsitlevate käimasolevate kuulamiste kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu lepingu artikli 7 lõike 1 kohaste Poolat ja Ungarit käsitlevate käimasolevate kuulamiste kohta (3),

| — | võttes arvesse oma 17. septembri 2020. aasta resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega järeldatakse ilmset ohtu, et Poola Vabariik rikub oluliselt õigusriigi põhimõtet (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. septembri 2020. aasta resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega järeldatakse ilmset ohtu, et Poola Vabariik rikub oluliselt õigusriigi põhimõtet (4),

| — | võttes arvesse oma 25. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile ELi demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste mehhanismi loomise kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile ELi demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste mehhanismi loomise kohta (5),

| — | võttes arvesse oma 7. oktoobri 2020. aasta resolutsiooni ELi demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste mehhanismi loomise kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. oktoobri 2020. aasta resolutsiooni ELi demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste mehhanismi loomise kohta (6),

| — | võttes arvesse oma 26. novembri 2020. aasta resolutsiooni aruande kohta, mis käsitleb põhiõiguste olukorda Euroopa Liidus aastatel 2018–2019 (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. novembri 2020. aasta resolutsiooni aruande kohta, mis käsitleb põhiõiguste olukorda Euroopa Liidus aastatel 2018–2019 (7),

| — | võttes arvesse oma 24. juuni 2021. aasta resolutsiooni, mis käsitleb komisjoni 2020. aasta aruannet õigusriigi kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 24. juuni 2021. aasta resolutsiooni, mis käsitleb komisjoni 2020. aasta aruannet õigusriigi kohta (8),

| — | võttes arvesse oma 8. juuli 2021. aasta resolutsiooni Ungari Rahvuskogus vastu võetud õiguslikest muudatustest tingitud ELi õiguse ja LGBTIQ kodanike õiguste rikkumise kohta Ungaris (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. juuli 2021. aasta resolutsiooni Ungari Rahvuskogus vastu võetud õiguslikest muudatustest tingitud ELi õiguse ja LGBTIQ kodanike õiguste rikkumise kohta Ungaris (9),

| — | võttes arvesse oma 16. septembri 2021. aasta resolutsiooni meediavabaduse ja õigusriigi olukorra edasise halvenemise kohta Poolas (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. septembri 2021. aasta resolutsiooni meediavabaduse ja õigusriigi olukorra edasise halvenemise kohta Poolas (10),

| — | võttes arvesse oma 21. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni Poola õigusriigi kriisi ja ELi õiguse ülimuslikkuse kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni Poola õigusriigi kriisi ja ELi õiguse ülimuslikkuse kohta (11),

| — | võttes arvesse oma 11. novembri 2021. aasta resolutsiooni Poola de facto abordikeelu esimese aastapäeva kohta (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. novembri 2021. aasta resolutsiooni Poola de facto abordikeelu esimese aastapäeva kohta (12),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu praktikat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu praktikat,

| — | võttes arvesse ELi lepingu artikli 7 lõikes 1 osutatud kuulamiste standardkorda, mille nõukogu kiitis heaks 18. juulil 2019, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi lepingu artikli 7 lõikes 1 osutatud kuulamiste standardkorda, mille nõukogu kiitis heaks 18. juulil 2019,

| — | võttes arvesse volinike kolleegiumi 27. aprilli 2022. aasta otsust algatada Ungari vastu menetlus õigusriigi tingimuslikkuse määruse alusel (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse volinike kolleegiumi 27. aprilli 2022. aasta otsust algatada Ungari vastu menetlus õigusriigi tingimuslikkuse määruse alusel (13),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõiget 2,

| A. | arvestades, et – nagu on sätestatud ELi lepingu artiklis 2, kajastatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas ja kinnistatud rahvusvahelistes inimõigustealastes lepingutes – liit rajaneb sellistel väärtustel nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste, kaasa arvatud vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine; arvestades, et need väärtused, mis on liikmesriikidele ühised ja millele kõik liikmesriigid on vabatahtlikult alla kirjutanud, moodustavad liidus elavate inimeste õiguste aluse; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et – nagu on sätestatud ELi lepingu artiklis 2, kajastatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas ja kinnistatud rahvusvahelistes inimõigustealastes lepingutes – liit rajaneb sellistel väärtustel nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste, kaasa arvatud vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine; arvestades, et need väärtused, mis on liikmesriikidele ühised ja millele kõik liikmesriigid on vabatahtlikult alla kirjutanud, moodustavad liidus elavate inimeste õiguste aluse;

| B. | arvestades, et ilmne oht, et mõni liikmesriik rikub oluliselt ELi lepingu artiklis 2 sätestatud väärtusi, ei puuduta üksnes liikmesriiki, kus see oht tekib, vaid mõjutab ka teisi liikmesriike, nendevahelist usaldust, liidu olemust ja liidu kodanike põhiõigusi, mis tulenevad liidu õigusest; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ilmne oht, et mõni liikmesriik rikub oluliselt ELi lepingu artiklis 2 sätestatud väärtusi, ei puuduta üksnes liikmesriiki, kus see oht tekib, vaid mõjutab ka teisi liikmesriike, nendevahelist usaldust, liidu olemust ja liidu kodanike põhiõigusi, mis tulenevad liidu õigusest;

| C. | arvestades, et ELi lepingu artikli 7 lõikes 1 on sätestatud ennetav etapp, millega antakse liidule võimalus sekkuda, kui on tekkinud ilmne oht, et ühiseid väärtusi võidakse oluliselt rikkuda; arvestades, et nende ennetusmeetmetega nähakse ette dialoog asjaomase liikmesriigiga ja nende eesmärk on vältida teatavate aluslepingute kohaldamisest tulenevate õiguste võimalikku peatamist; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELi lepingu artikli 7 lõikes 1 on sätestatud ennetav etapp, millega antakse liidule võimalus sekkuda, kui on tekkinud ilmne oht, et ühiseid väärtusi võidakse oluliselt rikkuda; arvestades, et nende ennetusmeetmetega nähakse ette dialoog asjaomase liikmesriigiga ja nende eesmärk on vältida teatavate aluslepingute kohaldamisest tulenevate õiguste võimalikku peatamist;

| D. | arvestades, et Euroopa Komisjon ja Euroopa Parlament kasutasid Poola ja Ungari suhtes ELi lepingu artikli 7 lõiget 1 pärast seda, kui oli kindlaks tehtud ilmne oht, et oluliselt rikutakse liidu aluseks olevaid väärtusi; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Komisjon ja Euroopa Parlament kasutasid Poola ja Ungari suhtes ELi lepingu artikli 7 lõiget 1 pärast seda, kui oli kindlaks tehtud ilmne oht, et oluliselt rikutakse liidu aluseks olevaid väärtusi;

| E. | arvestades, et kuulamiste korraldamise tava on suuresti muutuv, sõltuvalt nõukogu eesistujariigist; arvestades, et seni on nõukogu üldasjade nõukogus korraldanud viis kuulamist Poola ja kolm Ungari suhtes; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kuulamiste korraldamise tava on suuresti muutuv, sõltuvalt nõukogu eesistujariigist; arvestades, et seni on nõukogu üldasjade nõukogus korraldanud viis kuulamist Poola ja kolm Ungari suhtes;

| 1. | võtab teadmiseks kuulamised, mille nõukogu on korraldanud ELi lepingu artikli 7 lõike 1 alusel, et reageerida sama lepingu artiklis 2 sätestatud Euroopa ühiseid väärtusi ähvardavatele ohtudele Poolas ja Ungaris; peab kahetsusväärseks asjaolu, et kuulamiste tulemusel ei ole õigusriigi, demokraatia ja põhiõiguste seisund Poolas ja Ungaris paranenud ning et mõlemas riigis on olukord pärast ELi lepingu artikli 7 lõike 1 kohase menetluse algatamist jätkuvalt halvenenud, nagu on dokumenteeritud komisjoni ja rahvusvaheliste organite, näiteks ÜRO, Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni ja Euroopa Nõukogu arvukates aruannetes ja avaldustes ning nagu on kinnitanud paljud Euroopa Liidu Kohtu ja Euroopa Inimõiguste Kohtu otsused; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kutsub nõukogu üles näitama tõelist tahtekindlust teha sisulisi edusamme käimasolevates ELi lepingu artikli 7 lõike 1 kohastes menetlustes kooskõlas aluslepingutest tulenevate kohustustega kaitsta ELi lepingu artiklis 2 sätestatud väärtusi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | on seisukohal, et kuulamisi tuleks korraldada sobiliku sagedusega ja sobival viisil, mis on artikli 7 lõike 1 kohase menetluse mõjusa kasutamise eeltingimus; peab sellega seoses tunnustust väärivaks, et eesistujariik Prantsusmaa on mõlemas menetluses kuulamisi jätkanud; märgib aga murega, et vaatamata parlamendi korduvatele nõudmistele ei ole kuulamisi korraldatud korrapäraselt, struktureeritult ja avatult; nõuab, et tulevased eesistujariigid korraldaksid kuulamisi regulaarselt ja vähemalt üks kord eesistumisperioodi jooksul; palub nõukogul tagada, et ELi lepingu artikli 7 lõike 1 kohastel kuulamistel käsitletaks ka uusi sündmusi ja suundumusi, sealhulgas neid, mis on seotud põhiõiguste rikkumisega; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kordab, et õigusriigi, demokraatia ja põhiõiguste vahel on olemuslik seos, ning tuletab nõukogule ja komisjonile meelde parlamendi kauaaegset üleskutset võtta liikmesriikides õigusriigi olukorra hindamisel arvesse demokraatia ja põhiõiguste jätkuvaid rikkumisi kogu liidus, sealhulgas rünnakuid meediavabaduse ja ajakirjanike, vähemuste, migrantide, naiste õiguste, LGBTIQ+ kogukonna liikmete õiguste ning ühinemis- ja kogunemisvabaduse vastu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | palub nõukogul pärast iga kuulamist avaldada põhjalikud protokollid ja esitada parlamendile nõuetekohane ülevaade; toonitab, et kuulamised peavad olema objektiivsed, faktidel põhinevad ja läbipaistvad ning et asjaomased liikmesriigid peavad kooskõlas ELi lepingu artikli 4 lõikes 3 sätestatud lojaalse koostöö põhimõttega tegema kogu protsessi vältel heas usus koostööd; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab, et kuulamised on tulemuslikud üksnes juhul, kui nõukogu võtab nende põhjal järelmeetmeid, esitades asjaomastele liikmesriikidele konkreetseid soovitusi, nagu on sätestatud ELi lepingu artikli 7 lõikes 1; võttes arvesse olukorra kiiret halvenemist mõlemas riigis, nõuab, et nõukogu võtaks sellised soovitused vastu viivitamata ja määraks täpsed tähtajad nende täitmiseks; rõhutab, et artikli 7 lõikes 1 osutatud liidu väärtuste olulise rikkumise ilmse ohu tuvastamisel või liikmesriikidele konkreetsete soovituste esitamisel ei ole nõukogus nõutav ühehäälsus; kui olukord jätkuvalt halveneb, soovitab komisjonil ja nõukogul arutada uusi samme ELi lepingu artiklis 2 sätestatud väärtuste kaitsmiseks; |
| --- | --- |

6.

| 7. | väljendab sügavat muret selle pärast, et ELi lepingu artikli 7 lõikes 1 osutatud kuulamiste standardkord ei taga parlamendi ja komisjoni võrdset kohtlemist; rõhutab, et parlament ootab endiselt kutset nõukogu ametlikule istungile, lähtuvalt algatusõigusest ning ELi lepingu artikli 13 lõikes 2 sätestatud institutsioonidevahelise lojaalse koostöö põhimõttest; kordab oma üleskutset nõukogule, et parlamenti tuleb menetluse kõikides etappides viivitamata ja täielikult teavitada; |
| --- | --- |

7.

| 8. | peab taunimisväärseks, et mitu nõukogu eesistujariiki ei leidnud aega kohtuda kõigi asjaomaste parlamendikomisjonidega, vaatamata ametlikele kutsetele seda teha; kutsub üldasjade nõukogu tööd juhtivaid ministreid üles edaspidi esinema asjaomaste parlamendikomisjonide ees vähemalt üks kord eesistumisperioodi jooksul, et parlamenti nendest menetlustest teavitada; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kutsub kõiki liikmesriike üles austama Euroopa Liidu õiguse ülimuslikkust ja soovitab nõukogul arutada ELi õiguse ülimuslikkust ähvardavaid ohte mitmesugustes käimasolevates artikli 7 lõike 1 kohastes menetlustes; peab eriti vastuvõetamatuks, et Poola ja Ungari ei täida pidevalt paljusid Euroopa Liidu Kohtu ja Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuseid; kutsub nõukogu üles võtma seda asjaolu arvesse, kui ta hindab ilmset ohtu, et rikutakse oluliselt ELi lepingu artiklis 2 sätestatud väärtusi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub komisjoni üles kasutama täielikult kõiki olemasolevaid vahendeid, eelkõige kiirendatud rikkumismenetlusi ja ajutiste meetmete taotlusi Euroopa Liidu Kohtus ning õigusriigi tingimuslikkuse määrust, et käsitleda ELi lepingu artiklis 2 sätestatud liidu alusväärtuste rikkumisi Poola ja Ungari poolt; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles hoiduma taaste- ja vastupidavusrahastul põhinevate Poola ja Ungari riiklike kavade heakskiitmisest seni, kuni mõlemad riigid on täielikult täitnud kõik Euroopa poolaasta riigipõhised soovitused õigusriigi valdkonnas ning kõik Euroopa Liidu Kohtu ja Euroopa Inimõiguste Kohtu asjakohased otsused (14); tuletab meelde, et komisjon peaks kasutama kõiki tema käsutuses olevaid vahendeid tagamaks, et asjaomaste liikmesriikide kodanikud ja elanikud ei jääks ELi rahalistest vahenditest saadavatest hüvedest ilma selle tõttu, et nende liikmesriikide valitsused rikuvad õigusriigi põhimõtteid; |
| --- | --- |

11.

| 12. | on seisukohal, et viimase aja sündmused ja suundumused käimasolevates Euroopa Liidu lepingu artikli 7 lõike 1 kohastes kuulamistes kinnitavad veel kord kiiret vajadust luua ELi demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste (DRF) mehhanism, mille kohta on parlament ettepaneku teinud ning mis peaks teoks saama institutsioonidevahelise kokkuleppe vormis ja hõlmama ELi institutsioonide alalist DRFi poliitikatsüklit; taunib komisjoni ja nõukogu keeldumist alustada läbirääkimisi selle institutsioonidevahelise kokkuleppe üle ning asjaolu, et viimase kuue aasta jooksul ei ole selles küsimuses edusamme tehtud; kordab oma üleskutset komisjonile ja nõukogule: alustada parlamendiga viivitamata läbirääkimisi selle kokkuleppe üle; |
| --- | --- |

12.

| 13. | võtab teadmiseks, et 27. aprillil 2022 algatas komisjon viimaks Ungari suhtes õigusriigi tingimuslikkuse määruse alusel ametliku menetluse, saates välja sellekohase kirjaliku teate; ootab, et komisjon jätkaks võimalikult kiiresti järgmiste sammudega, ning ootab, et nõukogu võtaks poliitilise kohustuse viia menetlus viivitamata ja prioriteetse ülesandena edukalt lõpule; |
| --- | --- |

13.

| 14. | märgib murega, et komisjon ei ole sellist menetlust algatanud Poola suhtes, ning nõuab, et komisjon jätkaks vastavalt määrusele hindamist ja võtaks meetmed; peab ka kahetsusväärseks, et komisjon kohaldab liikmesriigi suhtes õigusriigi põhimõtete rikkumise hindamisel määruse kitsaimat tõlgendust, välistades tingimusena tõsise riski, et võidakse kahjustada liidu finantsjuhtimist ja finantshuve, mille puhul tuleks aktiveerida tingimuslikkuse mehhanism; kordab, et määruses on selgelt kirjas, et kohtusüsteemi sõltumatuse ohustamine kujutab endast õigusriigi põhimõtete rikkumist; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kutsub üldasjade nõukogu töös osalevaid ministreid üles võtma komisjoni kirjalikus teates Ungarile esitatud järeldusi täielikult arvesse oma järgmisel Ungarit käsitleval artikli 7 lõike 1 kohasel kuulamisel, mis peaks toimuma mai lõpus; rõhutab, et komisjoni järeldused peaksid olema piisav alus, et nõukogu saaks ELi lepingu artikli 7 lõike 1 kohases menetluses vastu võtta soovitusi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tuletab meelde Euroopa Parlamendi 29. septembrist kuni 1. oktoobrini 2021 Budapesti (15) ja 21. veebruarist23. veebruarini 2022 Varssavisse (16) tehtud lähetuste tulemusi, milles kirjeldatakse Ungari ja Poola mitmesuguseid demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste vallas toime pandud rikkumisi, mis on eelkõige seotud kohtusüsteemi sõltumatuse, meediavabaduse, kodanikuühiskonna aktivistide vastu suunatud rünnakute ning LGBTIQ+ kogukonna liikmete ja naiste õiguste edasise halvenemise ning nuhkvara Pegasus väidetava kasutamisega; kutsub nõukogu üles neid järeldusi artikli 7 lõike 1 kohaste menetlustega seonduvas töös täiel määral kasutama; |
| --- | --- |

16.

| 17. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile ja nõukogule, Poola ja Ungari presidendile, valitsusele ja parlamendile ning teiste liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  ELT C 433, 23.12.2019, lk 66.

(2)  ELT C 129, 5.4.2019, lk 13.

(3)  ELT C 270, 7.7.2021, lk 91.

(4)  ELT C 385, 22.9.2021, lk 317.

(5)  ELT C 215, 19.6.2018, lk 162.

(6)  ELT C 395, 29.9.2021, lk 2.

(7)  ELT C 425, 20.10.2021, lk 107.

(8)  ELT C 81, 18.2.2022, lk 27.

(9)  ELT C 99, 1.3.2022, lk 218.

(10)  ELT C 117, 11.3.2022, lk 151.

(11)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0439.

(12)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0455.

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta määrus (EL, Euratom) 2020/2092, mis käsitleb üldist tingimuslikkuse korda liidu eelarve kaitsmiseks (ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 1).

(14)  See hõlmab muu hulgas kõigi 11 kriteeriumi täitmist, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määruse (EL) 2021/241 (millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu) (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17) artiklis 19 ja V lisas.

(15)  Kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon, „Lähetuse aruanne pärast ajutise delegatsiooni lähetust Ungarisse Budapesti, 29. september – 1. oktoober 2021“, 26. november 2021, https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/LIBE-CR-699096_EN.pdf

(16)  Kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon, „Lähetuse aruanne pärast LIBE- ja AFCO-komisjoni ühist teabekogumislähetust Varssavisse (Poola), 21.–23. veebruar 2022“, 31. märts 2022, https://www.europarl.europa.eu/meetdocs/2014_2019/plmrep/COMMITTEES/LIBE/DV/2022/03-31/Missionreport_EN.pdf

---

| 6.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 465/151 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 465/151

---

P9_TA(2022)0205

ELi ja Moldova koostöö seis

Euroopa Parlamendi 5. mai 2022. aasta resolutsioon ELi ja Moldova koostöö seisu kohta (2022/2651(RSP))

(2022/C 465/14)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Moldova Vabariigi ja idapartnerlusriikide kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Moldova Vabariigi ja idapartnerlusriikide kohta,

| — | võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelist assotsieerimislepingut (1), mis hõlmab põhjalikku ja laiaulatuslikku vabakaubanduspiirkonda ja mis jõustus täielikult 1. juulil 2016, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelist assotsieerimislepingut (1), mis hõlmab põhjalikku ja laiaulatuslikku vabakaubanduspiirkonda ja mis jõustus täielikult 1. juulil 2016,

| — | võttes arvesse oma 20. oktoobri 2020. aasta resolutsiooni ELi ja Moldova Vabariigi assotsieerimislepingu rakendamise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. oktoobri 2020. aasta resolutsiooni ELi ja Moldova Vabariigi assotsieerimislepingu rakendamise kohta (2),

| — | võttes arvesse taotlust, mille Moldova Vabariik esitas 3. märtsil 2022 ELi liikmeks saamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse taotlust, mille Moldova Vabariik esitas 3. märtsil 2022 ELi liikmeks saamise kohta,

| — | võttes arvesse 10. ja 11. märtsi 2022. aasta Versailles’ deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 10. ja 11. märtsi 2022. aasta Versailles’ deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Josep Borrelli 29. aprilli 2022. aasta avaldust hiljutiste julgeolekuintsidentide kohta Transnistria piirkonnas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Josep Borrelli 29. aprilli 2022. aasta avaldust hiljutiste julgeolekuintsidentide kohta Transnistria piirkonnas,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et Venemaa Ukraina-vastane agressioonisõda on Moldova Vabariiki ebaproportsionaalselt palju mõjutanud ja seda peamiselt seetõttu, et sissetungi algusest saadik on riiki jõudnud rohkem kui 450 000 pagulast (kellest peaaegu 100 000 on riiki paigale jäänud), mille tulemusel on Moldova Vabariigis Ukraina pagulasi ühe elaniku kohta rohkem kui teistes Ukraina pagulasi vastu võtnud riikides, ja ka seetõttu, et kaubavahetus on vähenenud ning energia- ja transpordihinnad tõusnud; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Venemaa Ukraina-vastane agressioonisõda on Moldova Vabariiki ebaproportsionaalselt palju mõjutanud ja seda peamiselt seetõttu, et sissetungi algusest saadik on riiki jõudnud rohkem kui 450 000 pagulast (kellest peaaegu 100 000 on riiki paigale jäänud), mille tulemusel on Moldova Vabariigis Ukraina pagulasi ühe elaniku kohta rohkem kui teistes Ukraina pagulasi vastu võtnud riikides, ja ka seetõttu, et kaubavahetus on vähenenud ning energia- ja transpordihinnad tõusnud;

| B. | arvestades, et Moldova Vabariik esitas 3. märtsil 2022 taotluse ELiga ühinemiseks, mis tõendab Moldova ametivõimude ja suure osa elanikkonna pikaajalist otsustavust jätkata Moldova Euroopaga integreerumist; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Moldova Vabariik esitas 3. märtsil 2022 taotluse ELiga ühinemiseks, mis tõendab Moldova ametivõimude ja suure osa elanikkonna pikaajalist otsustavust jätkata Moldova Euroopaga integreerumist;

| C. | arvestades, et Euroopa Liit ja selle liikmesriigid on andnud Moldova Vabariigile rahalist ja mitterahalist abi, et tulla toime tagajärgedega, mille on põhjustanud Venemaa sissetung Ukrainasse, sealhulgas 13 miljonit eurot humanitaarabina, 15 miljonit eurot haldustoetusena ajutiselt ümberasustatud isikutele, 15 miljonit eurot Euroopa Liidu piirihaldamise abimissiooni (EUBAM) toetamiseks Moldovas ja Ukrainas ning mitterahalist abi ELi elanikkonnakaitse mehhanismi raames; arvestades, et Moldova toetusplatvormi käivitamisel 5. aprillil 2022 lubasid EL, selle liikmesriigid, G7 riigid ja teised sarnaselt meelestatud riigid anda 659,5 miljonit eurot; arvestades, et EL eraldas Moldovale uue eelarvetoetuse programmi kaudu 60 miljonit eurot, et leevendada energiahinna tõusu mõju kõige ebakindlamas olukorras inimestele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Liit ja selle liikmesriigid on andnud Moldova Vabariigile rahalist ja mitterahalist abi, et tulla toime tagajärgedega, mille on põhjustanud Venemaa sissetung Ukrainasse, sealhulgas 13 miljonit eurot humanitaarabina, 15 miljonit eurot haldustoetusena ajutiselt ümberasustatud isikutele, 15 miljonit eurot Euroopa Liidu piirihaldamise abimissiooni (EUBAM) toetamiseks Moldovas ja Ukrainas ning mitterahalist abi ELi elanikkonnakaitse mehhanismi raames; arvestades, et Moldova toetusplatvormi käivitamisel 5. aprillil 2022 lubasid EL, selle liikmesriigid, G7 riigid ja teised sarnaselt meelestatud riigid anda 659,5 miljonit eurot; arvestades, et EL eraldas Moldovale uue eelarvetoetuse programmi kaudu 60 miljonit eurot, et leevendada energiahinna tõusu mõju kõige ebakindlamas olukorras inimestele;

| D. | arvestades, et EL ja Moldova sõlmisid 17. märtsil 2022 piirihalduskoostöö lepingu, mille alusel on Frontexil võimalik Moldova ametiasutusi igapäevases piirihalduses ja -julgeolekus toetada; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et EL ja Moldova sõlmisid 17. märtsil 2022 piirihalduskoostöö lepingu, mille alusel on Frontexil võimalik Moldova ametiasutusi igapäevases piirihalduses ja -julgeolekus toetada;

| E. | arvestades, et alates Venemaa Ukraina-vastase sõja algusest on tuntud muret võimalike libaoperatsioonide pärast Moldovas; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et alates Venemaa Ukraina-vastase sõja algusest on tuntud muret võimalike libaoperatsioonide pärast Moldovas;

| F. | arvestades, et Moldova Vabariigi Transnistria piirkonnas on vähemalt 1 500 Vene sõjaväelast ja lisaks veel 5 000 nn Transnistria relvajõudude sõdurit; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Moldova Vabariigi Transnistria piirkonnas on vähemalt 1 500 Vene sõjaväelast ja lisaks veel 5 000 nn Transnistria relvajõudude sõdurit;

| G. | arvestades, et 22. aprillil 2022 teatas Venemaa kesksõjaväeringkonna ülema kohusetäitja kindralmajor Rustam Minnekajev, et Venemaa Ukrainasse sissetungi üks eesmärk on luua Transnistriani viiv maismaakoridor; arvestades, et kindralmajor Minnekajev väitis ühtlasi vääralt, et Transnistrias on täheldatud vene keelt kõneleva elanikkonna rõhumist; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 22. aprillil 2022 teatas Venemaa kesksõjaväeringkonna ülema kohusetäitja kindralmajor Rustam Minnekajev, et Venemaa Ukrainasse sissetungi üks eesmärk on luua Transnistriani viiv maismaakoridor; arvestades, et kindralmajor Minnekajev väitis ühtlasi vääralt, et Transnistrias on täheldatud vene keelt kõneleva elanikkonna rõhumist;

| H. | arvestades, et 25., 26. ja 27. aprillil 2022 toimus Transnistrias mitu julgeolekuintsidenti, sealhulgas granaadirünnak nn riikliku julgeolekuministeeriumi hoonele Tiraspolis, raadiomaste kahjustanud plahvatused Maiaci külas ning väidetav tulistamine Cobasna laskemoonalao ümbruses; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 25., 26. ja 27. aprillil 2022 toimus Transnistrias mitu julgeolekuintsidenti, sealhulgas granaadirünnak nn riikliku julgeolekuministeeriumi hoonele Tiraspolis, raadiomaste kahjustanud plahvatused Maiaci külas ning väidetav tulistamine Cobasna laskemoonalao ümbruses;

| I. | arvestades, et Transnistria piirkonnas Ukraina-Moldova piiril Cobasnas asuv ladu sisaldab ligikaudu 22 000 tonni nõukogudeaegset laskemoona ja sõjavarustust, mida valvab Venemaa vägede operatiivrühm; arvestades, et vaatamata 1999. aastal ja uuesti 2021. aastal võetud kohustustele ei ole Venemaa Föderatsioon suutnud tagada nende relvade täielikku hävitamist; arvestades, et endiselt valmistab muret asjaolu, et seda varustust võidakse relvakonfliktis kasutada kas operatiivselt või selleks, et avaldada Moldova ja Ukraina ametivõimudele survet; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Transnistria piirkonnas Ukraina-Moldova piiril Cobasnas asuv ladu sisaldab ligikaudu 22 000 tonni nõukogudeaegset laskemoona ja sõjavarustust, mida valvab Venemaa vägede operatiivrühm; arvestades, et vaatamata 1999. aastal ja uuesti 2021. aastal võetud kohustustele ei ole Venemaa Föderatsioon suutnud tagada nende relvade täielikku hävitamist; arvestades, et endiselt valmistab muret asjaolu, et seda varustust võidakse relvakonfliktis kasutada kas operatiivselt või selleks, et avaldada Moldova ja Ukraina ametivõimudele survet;

| J. | arvestades, et Venemaa on kasutanud gaasieksporti tööriistana oma majanduslike ja geopoliitiliste huvide edendamiseks Moldovas, viimati 2021. aasta teisel poolel, mil ta tekitas kunstlikult gaasitarnekriisi; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Venemaa on kasutanud gaasieksporti tööriistana oma majanduslike ja geopoliitiliste huvide edendamiseks Moldovas, viimati 2021. aasta teisel poolel, mil ta tekitas kunstlikult gaasitarnekriisi;

| K. | arvestades, et peamiselt varustab Moldovat elektriga Transnistria piirkonnas asuv Venemaa ettevõttele Inter RAO kuuluv elektrijaam; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et peamiselt varustab Moldovat elektriga Transnistria piirkonnas asuv Venemaa ettevõttele Inter RAO kuuluv elektrijaam;

| 1. | tunnustab, et Moldova Vabariigi kodanikud on üles näidanud suurt solidaarsust Ukraina pagulastega ja avanud neile oma kodud, sest nad põgenevad tuhandete kaupa Venemaa agressioonisõja ja Ukraina linnade hävitamise ning Venemaa toimepandavate julmuste ja sõjakuritegude eest; peab kiiduväärseks pingutusi, mida Moldova Vabariigi ametivõimud on teinud Ukraina pagulaste toetamiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | väljendab veendumust, et EL peab näitama üles samasugust solidaarsust Moldova rahvaga ja toetama võimalikult otsustavalt riigi jõupingutusi Venemaa sõjalise agressiooni tagajärgedega toimetulekuks; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tuletab meelde, et Moldova Vabariigil, kelle rahaline olukord on COVID-19 pandeemia tagajärjel tekkinud majanduslanguse ja Gazpromi poolt kunstlikult tõstetud gaasihindade tõttu juba niigi ebakindel, on riigis peavarju leidnud peaaegu 100 000 pagulase ja riiki transiidina läbijate tõttu tekkinud veel suurem rahaline koormus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | märgib, et mida kauem Venemaa Ukraina-vastane agressioonisõda kestab, seda rohkem humanitaar-, julgeoleku- ja sotsiaal-majanduslikku abi Moldova Vabariik vajab; väljendab heameelt selle üle, et Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid hiljuti vastu otsuse eraldada Moldova Vabariigile 150 miljoni euro eest makromajanduslikku finantsabi, millest kaetakse osa riigi välisrahavajadusest; kutsub seetõttu komisjoni üles andma Moldovale veel rohkem rahalist ja tehnilist abi ning esitama selleks muu hulgas makromajandusliku finantsabi kohta uue ettepaneku; rõhutab, et selle finantsabi kohta tuleb tingimata esitada uus ettepanek, sest hiljuti vastu võetud paketi koostas komisjon enne Ukraina konflikti; rõhutab, et uus makromajandusliku finantsabi ettepanek peaks koosnema peamiselt toetustest, mitte laenudest, et stabiliseerida Moldova sotsiaal-majanduslikku olukorda ja tugevdada riigi üldist vastupanuvõimet; rõhutab, et Moldova Vabariigi majanduse taastamise kava, mille väärtus on kuni 600 miljonit eurot, on riigi jaoks määravalt tähtis; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tunneb heameelt selle üle, et ELi liikmesriigid, G7 riigid, rahvusvahelised partnerid ja sarnaselt meelestatud riigid lõid Moldova toetusplatvormi, et mobiliseerida ja koordineerida rahvusvahelist toetust, mis on selge märk liidu ja tema partnerite pühendumisest Moldova Vabariigi Euroopaga seotud tulevikule; nõuab tungivalt, et kõik platvormi partnerid tagaksid lubatud summade õigeaegse väljamaksmise ja suurendaksid kiiresti rahastamist, kui Moldova vajadused muutuvad; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kutsub komisjoni üles jätkama humanitaarabi andmist 25. veebruaril 2022 käivitatud ELi kodanikukaitse mehhanismi kaudu, jätkama piirihalduse toetamist Frontexi ja ümberpaigutatud EUBAMi kaudu ning toetuse andmist isikute ELi liikmesriikidesse viimiseks solidaarsusplatvormi raames; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles laiendama EUBAMi volitusi, et reageerida praegusele hädaolukorrale, mis on tingitud Ukrainast saabuvate pagulaste suurest hulgast, ning tagama, et abimissioon saaks pakkuda ametivõimudele asjakohast toetust pagulaste vastuvõtmisel; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kutsub komisjoni üles esitama täiendavaid ettepanekuid, mille eesmärk on tagada ELi suunduva transpordi ja ELiga kaubavahetuse täielik liberaliseerimine, näiteks peatada imporditollimaksude kohaldamine kogu Moldova ekspordile ELi, suurendada Moldova põllumajandustoodete kvoote ja hõlbustada Moldova elanike pääsu ELi tööturule, pidades silmas häireid Moldova Vabariigi tarneahelates ja eksporditurgudel; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab, et Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja põhjustatud humanitaarkriisis on Moldova Vabariigil olnud ELi idapiiri turvalisuse ja stabiilsuse tagamisel seni oluline roll; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kordab, et kutsub komisjoni ja Moldova ametivõime üles võtma arvesse naiste ja laste erivajadusi, sest nad moodustavad Moldovas viibivatest Ukraina pagulastest enamiku; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles looma inimkaubanduse ohus olevate pagulastest naiste ja laste toetamiseks spetsiaalsed programmid ning tagama eelkõige inimkaubandusega seotud kuritegude ja soolise vägivalla ohvritele erilise toe andmise; |
| --- | --- |

10.

| 11. | väljendab heameelt selle üle, et Moldova esitas 3. märtsil 2022 ELi liikmeks saamise taotluse; nõuab, et ELi institutsioonid annaksid Moldova Vabariigile kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 49 ja riigi saavutusi arvesse võttes ELi kandidaatriigi staatuse, kuid jätkaksid samal ajal tööd Moldova integreerimiseks ELi siseturule ja tihendaksid valdkondlikku koostööd; kutsub komisjoni üles viima oma hindamise kiiresti lõpule ja andma Moldovale selle protsessi käigus igakülgset abi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab, et ta ei soovi komisjoni arvamuse sisule ennatlikult hinnangut anda, kuid on seisukohal, et Moldova ametivõimud on kahtlemata õigel teel, sest nad on vastu võtnud olulised reformid, mis puudutavad eelkõige demokraatiat, õigusriiki ja inimõigusi, mis tagavad, et riik suudab läbirääkijariikidele seatud Kopenhaageni kriteeriumid täita ning mille eesmärk on assotsieerimislepingu ning põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna täielik rakendamine; ergutab Moldova ametivõime jätkama reformide elluviimist, et parandada oma kodanike elu ja lähendada riiki Euroopa Liidu standarditele; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nõuab, et juunis 2022 toimuval Euroopa Ülemkogu kohtumisel tehtaks selge ja kindel poliitiline avaldus selle kohta, et Moldova Vabariik on teel Euroopa Liidu liikmeks saamise poole; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab, et sarnaselt Ukrainaga annab kindel ELiga ühinemise väljavaade ka Moldova elanikele lootust ja aitab praegusel äärmusliku ebakindluse ja materiaalsete raskuste ajal vastu pidada; |
| --- | --- |

14.

| 15. | nõuab, et liikmesriigid ja Moldova ametiasutused teeksid 2014. aasta pangapettuse uurimisel ning eelkõige varastatud varade repatrieerimise tagamisel ja süüdlaste vastutusele võtmisel tihedamat koostööd; |
| --- | --- |

15.

| 16. | nõuab, et EL annaks rohkem haldus- ja tehnilist abi ning looks selleks Moldova toetusrühma, mis sarnaneb Ukraina toetusrühmaga, sest selle tulemusel oleks Moldovas rohkem ELi töötajaid ja riigile saaks anda samasugust abi nagu Ukraina toetusrühma puhul; on seisukohal, et kuna Moldova Vabariik esitas hiljuti taotluse ELi liikmeks saada, tuleb see toetusrühm luua kiiremas korras; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rõhutab, et on lubamatu, et Venemaa on eelkõige pärast 2020. aasta presidendivalimisi ja 2021. aasta parlamendivalimisi hakanud oma gaasitarneid kasutama relvana, millega avaldada Moldova Vabariigile poliitilist survet, et mõjutada riigi poliitilisi otsuseid ja geopoliitilist suunitlust; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama Moldova Vabariiki energiasõltumatuse, ühendatavuse, energiavarustuse mitmekesistamise ja energiatõhususe tagamisel ning taastuvate energiaallikate kiiremal arendamisel; kutsub Moldova ametivõime üles ka edaspidi täitma kohustust, mille riik on energiaühenduse liikmena võtnud ja mille kohaselt tuleb rakendada ELi kolmandat energiapaketti, eelkõige seoses maagaasi ja elektrienergia ülekandmise ja jaotamise eraldamisega; |
| --- | --- |

18.

| 19. | peab Euroopa Ülemkogu 24. ja 25. märtsil 2022. aasta kohtumise järeldusi kiiduväärseks; kutsub liikmesriike üles ostma ühiselt maagaasi, veeldatud maagaasi ja vesinikku ühisplatvormi kaudu, mida saavad kasutada ka Lääne-Balkani riigid ja kolm assotsieerunud idapartnerlusriiki; kordab sellega seoses, et nõuab Venemaa gaasile viivitamata embargo kehtestamist; kutsub Moldova ametivõime ja komisjoni üles tegema koostööd, et koostada selge hinnang selle kohta, kui palju gaasi peab Moldova eelseisval perioodil hoiustama; |
| --- | --- |

19.

| 20. | väljendab heameelt selle üle, et Moldova ja Ukraina katsetasid hiljuti, kas nende elektrivõrgud on võimalik ajutiselt Venemaa ja Valgevene võrgust lahutada ja seejärel Mandri-Euroopa elektrivõrguga sünkroniseerida, ning need isolatsiooni jätmise katsed õnnestusid hästi; nõuab tungivalt, et ELi institutsioonid kasutaksid erakorralist rahaeraldist selleks, et ühendada Moldova kiiresti ELi elektrivõrguga, ning suurendaksid liidu rahalist ja tehnilist toetust, mida Moldova sellisele välisele survele vastu pidamiseks vajab; |
| --- | --- |

20.

| 21. | väljendab Transnistria territooriumil hiljuti toimunud sündmuste pärast suurt muret ja mõistab need hukka, sest need olid äärmiselt ebastabiilses julgeolekuolukorras toime pandud ohtlikud provokatsiooniaktid; nõuab rahulikuks jäämist, et säilitada Dnestri (Nistru) jõe mõlemal kaldal ja naaberriikides elavate inimeste julgeolek ja heaolu; peab sellega seoses kiiduväärseks, et Chișinău ametivõimud jäid rahulikuks ja vaoshoituks, sest see aitab luua konflikti rahumeelseks ja püsivaks lahendamiseks vajalikke tingimusi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kordab, et toetab vankumatult Moldova Vabariigi sõltumatust, suveräänsust ja territoriaalset terviklikkust tema rahvusvaheliselt tunnustatud piirides; |
| --- | --- |

22.

| 23. | väljendab muret selle pärast, et Cobasna laos hoitakse laskemoona, mis tekitab piirkonnas ja selle ümbruses julgeoleku- ja keskkonnaohte, ning kutsub rahvusvahelist üldsust üles toetama Moldova ametivõimude püüdu need ohtlikud relvad mujale viia või hävitada; |
| --- | --- |

23.

| 24. | lükkab tagasi Transnistria de facto ametivõimude 3. märtsi 2022. aasta avalduse, milles teatati kokkuleppemenetluse lõpetamisest ja esitati uus üleskutse Transnistria nn sõltumatuse tunnustamiseks, ning väljendab selle pärast muret; kutsub Venemaa Föderatsiooni üles viima kõik oma relvajõud ja relvad Transnistriast tingimusteta välja, nagu Moldova ametivõimud on korduvalt nõudnud, ning austama Moldova Vabariigi suveräänsust ja territoriaalset terviklikkust; |
| --- | --- |

24.

| 25. | tuletab meelde, et toetab Transnistria konfliktile tervikliku, rahumeelse ja püsiva poliitilise lahenduse leidmist, mis põhineb Moldova Vabariigi suveräänsusel ja territoriaalsel terviklikkusel tema rahvusvaheliselt tunnustatud piirides ning mille kohaselt peaks Transnistrial olema elujõulises Moldova riigis eristaatus ja mis ei tohiks mõjutada riigi püüdlusi saada Euroopa Liidu liikmeks; tuletab meelde, et kogu Moldova Vabariigi territooriumil kehtiv põhjalik ja laiaulatuslik vabakaubanduspiirkond on Dnestri (Nistru) jõe mõlemal kaldal asuvatele ettevõtetele ja elavatele inimestele kasulik ja loob neile majanduslikke võimalusi; |
| --- | --- |

25.

| 26. | peab kiiduväärseks hiljuti tehtud algatusi ja otsuseid, millega tagatakse julgeolekuvaldkonnas suurem toetus sellega, et alustatakse ELi ja Moldova kõrgetasemelist poliitilist ja julgeolekudialoogi ning Euroopa rahutagamisrahastu varal võetakse ulatuslikke abimeetmeid; tuletab meelde, et ELi ja Moldova Vabariigi julgeoleku- ja kaitsekoostöö tugevdamist tuleb jätkata, ning kutsub mõlemat poolt üles asjaomaseid platvorme täielikult ära kasutama; kutsub nõukogu ja liikmesriike üles andma Moldova julgeolekuprobleemide tõttu Moldova Vabariigi relvajõududele suutlikkuse suurendamiseks kiiresti abi; |
| --- | --- |

26.

| 27. | tunnustab meetmeid, mida Moldova ametivõimud on Venemaa propaganda vastu võitlemiseks hiljuti võtnud, sealhulgas on erakorralise seisukorra alusel kehtestatud ajutine keeld mitmele desinformatsiooni levitavale Venemaa veebisaidile, ja keelatud venemeelsed sõjalised sümbolid; kutsub komisjoni ja Moldova ametivõime üles Moldova Vabariigi Transnistria piirkonna elanikke rohkem teavitama; |
| --- | --- |

27.

| 28. | nõuab tungivalt, et komisjon, Euroopa välisteenistus ja liikmesriigid abistaksid Moldovat küberturvalisuse ja strateegilise kommunikatsiooni valdkonnas, et Moldova peaks võimalikele Venemaa rünnakutele paremini vastu, ning toetaksid nende ajakirjanike ja kodanikuühiskonna organisatsioonide tööd, kes desinformatsiooni vastu võitlevad; nõuab, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid välissekkumise ja desinformatsiooni vastu võitlemiseks lisameetmeid ning toetaksid selles ka Moldovat; |
| --- | --- |

28.

| 29. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa Nõukogule, Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioonile ning Moldova Vabariigi presidendile, valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  ELT L 260, 30.8.2014, lk 4.

(2)  ELT C 404, 6.10.2021, lk 136.

---

| 6.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 465/155 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 465/155

---

P9_TA(2022)0206

Ukraina vastase sõja mõju naistele

Euroopa Parlamendi 5. mai 2022. aasta resolutsioon Ukraina vastase sõja mõju kohta naistele (2022/2633(RSP))

(2022/C 465/15)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikleid 2 ja 3 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 8, 10, 78 ja 83, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikleid 2 ja 3 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 8, 10, 78 ja 83,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Kriminaalkohtu 17. juuli 1998. aasta Rooma statuuti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Kriminaalkohtu 17. juuli 1998. aasta Rooma statuuti,

| — | võttes arvesse Genfi konventsioone, eriti IV konventsiooni tsiviilisikute sõjaaegse kaitse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Genfi konventsioone, eriti IV konventsiooni tsiviilisikute sõjaaegse kaitse kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO 20. detsembri 1993. aasta deklaratsiooni naistevastase vägivalla kaotamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 20. detsembri 1993. aasta deklaratsiooni naistevastase vägivalla kaotamise kohta,

| — | võttes arvesse naisi, rahu ja julgeolekut käsitlevat ÜRO Julgeolekunõukogu 31. oktoobri 2000. aasta resolutsiooni 1325 ning selle järelmeetmeid käsitlevaid resolutsioone 1820 (19. juuni 2008), 1888 (30. september 2009), 1889 (5. oktoober 2009), 1960 (16. detsember 2010), 2106 (24. juuni 2013), 2122 (18. oktoober 2013), 2242 (13. oktoober 2015), 2467 (23. aprill 2019) ja 2493 (29. oktoober 2019), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naisi, rahu ja julgeolekut käsitlevat ÜRO Julgeolekunõukogu 31. oktoobri 2000. aasta resolutsiooni 1325 ning selle järelmeetmeid käsitlevaid resolutsioone 1820 (19. juuni 2008), 1888 (30. september 2009), 1889 (5. oktoober 2009), 1960 (16. detsember 2010), 2106 (24. juuni 2013), 2122 (18. oktoober 2013), 2242 (13. oktoober 2015), 2467 (23. aprill 2019) ja 2493 (29. oktoober 2019),

| — | võttes arvesse ÜRO 30. augusti 1961. aasta kodakondsusetuse vähendamise konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 30. augusti 1961. aasta kodakondsusetuse vähendamise konventsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO 2018. aasta globaalset pagulasraamistikku, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 2018. aasta globaalset pagulasraamistikku,

| — | võttes arvesse ÜRO naiste diskrimineerimise likvideerimise komitee 6. novembri 2020. aasta üldsoovitust nr 38 (2020) naiste ja tütarlastega kaubitsemise kohta ülemaailmse rände kontekstis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO naiste diskrimineerimise likvideerimise komitee 6. novembri 2020. aasta üldsoovitust nr 38 (2020) naiste ja tütarlastega kaubitsemise kohta ülemaailmse rände kontekstis,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu 11. mai 2011. aasta konventsiooni naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise kohta (Istanbuli konventsioon), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu 11. mai 2011. aasta konventsiooni naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise kohta (Istanbuli konventsioon),

| — | võttes arvesse nõukogu 20. juuli 2001. aasta direktiivi 2001/55/EÜ miinimumnõuete kohta ajutise kaitse andmiseks ümberasustatud isikute massilise sissevoolu korral ning meetmete kohta liikmesriikide jõupingutuste tasakaalustamiseks nende isikute vastuvõtmisel ning selle tagajärgede kandmisel (1) (ajutise kaitse direktiiv), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. juuli 2001. aasta direktiivi 2001/55/EÜ miinimumnõuete kohta ajutise kaitse andmiseks ümberasustatud isikute massilise sissevoolu korral ning meetmete kohta liikmesriikide jõupingutuste tasakaalustamiseks nende isikute vastuvõtmisel ning selle tagajärgede kandmisel (1) (ajutise kaitse direktiiv),

| — | võttes arvesse nõukogu 4. märtsi 2022. aasta rakendusotsust (EL) 2022/382, millega määratakse kindlaks Ukrainast lähtuva põgenike massilise sissevoolu olemasolu direktiivi 2001/55/EÜ artikli 5 tähenduses ning nähakse selle tulemusena ette ajutine kaitse (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 4. märtsi 2022. aasta rakendusotsust (EL) 2022/382, millega määratakse kindlaks Ukrainast lähtuva põgenike massilise sissevoolu olemasolu direktiivi 2001/55/EÜ artikli 5 tähenduses ning nähakse selle tulemusena ette ajutine kaitse (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2011. aasta direktiivi 2011/36/EL, milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust ning inimkaubanduse ohvrite kaitset ja millega asendatakse nõukogu raamotsus 2002/629/JSK (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2011. aasta direktiivi 2011/36/EL, milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust ning inimkaubanduse ohvrite kaitset ja millega asendatakse nõukogu raamotsus 2002/629/JSK (3),

| — | võttes arvesse komisjoni 14. aprilli 2021. aasta teatist „Inimkaubanduse vastu võitlemise ELi strateegia 2021–2025“ (COM(2021)0171), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. aprilli 2021. aasta teatist „Inimkaubanduse vastu võitlemise ELi strateegia 2021–2025“ (COM(2021)0171),

| — | võttes arvesse komisjoni 23. märtsi 2022. aasta teatist „Ukrainas toimuva sõja eest põgenevate inimeste vastuvõtmine: Euroopa ettevalmistamine vajaduste katmiseks“ (COM(2022)0131), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. märtsi 2022. aasta teatist „Ukrainas toimuva sõja eest põgenevate inimeste vastuvõtmine: Euroopa ettevalmistamine vajaduste katmiseks“ (COM(2022)0131),

| — | võttes arvesse komisjoni 8. märtsi 2022. aasta ettepanekut võtta vastu direktiiv, mis käsitleb naistevastase vägivalla ja perevägivalla tõkestamist (COM(2022)0105), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 8. märtsi 2022. aasta ettepanekut võtta vastu direktiiv, mis käsitleb naistevastase vägivalla ja perevägivalla tõkestamist (COM(2022)0105),

| — | võttes arvesse oma 1. märtsi 2022. aasta resolutsiooni Ukraina vastu suunatud Venemaa agressiooni kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 1. märtsi 2022. aasta resolutsiooni Ukraina vastu suunatud Venemaa agressiooni kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 7. aprilli 2022. aasta resolutsiooni Ukraina sõja eest põgenevate laste ja noorte kaitse kohta ELis (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. aprilli 2022. aasta resolutsiooni Ukraina sõja eest põgenevate laste ja noorte kaitse kohta ELis (5),

| — | võttes arvesse oma 23. oktoobri 2020. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse kohta ELi välis- ja julgeolekupoliitikas (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. oktoobri 2020. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse kohta ELi välis- ja julgeolekupoliitikas (6),

| — | võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ühisteatist „ELi soolise võrdõiguslikkuse kolmas tegevuskava (GAP III) – ambitsioonikas tegevuskava soolise võrdõiguslikkuse tugevdamiseks ja naiste mõjuvõimu suurendamiseks ELi välistegevuses“ (JOIN(2020)0017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ühisteatist „ELi soolise võrdõiguslikkuse kolmas tegevuskava (GAP III) – ambitsioonikas tegevuskava soolise võrdõiguslikkuse tugevdamiseks ja naiste mõjuvõimu suurendamiseks ELi välistegevuses“ (JOIN(2020)0017),

| — | võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust Ukraina vastase sõja mõju kohta naistele (O-000015/2022 – B9-0012/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust Ukraina vastase sõja mõju kohta naistele (O-000015/2022 – B9-0012/2022),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 136 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 136 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 2,

| — | võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| A. | arvestades, et Venemaa sissetung Ukrainasse on sundinud paljusid inimesi riigist põgenema; arvestades, et alates Venemaa Ukraina-vastase agressiooni algusest 24. veebruaril 2022 on ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti (UNHCR) andmetel Ukrainast ELi põgenenud ligikaudu 5 miljonit pagulast (7); arvestades, et hinnanguliselt on üle 90 % pagulastest naised ja lapsed (8); |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Venemaa sissetung Ukrainasse on sundinud paljusid inimesi riigist põgenema; arvestades, et alates Venemaa Ukraina-vastase agressiooni algusest 24. veebruaril 2022 on ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti (UNHCR) andmetel Ukrainast ELi põgenenud ligikaudu 5 miljonit pagulast (7); arvestades, et hinnanguliselt on üle 90 % pagulastest naised ja lapsed (8);

| B. | arvestades, et Ukrainas on riigisiseselt ümber asunud veel 7,1 miljonit inimest (9), sealhulgas naised ja lapsed, kes vajavad arstiabi ja vaimse tervishoiu teenuseid, töövõimalusi, lastele nõuetekohaseid koolitamisvõimalusi ja majutust ning kaitset seksuaalse ja soolise vägivalla eest; arvestades, et 13,5 %-l äsja ümberasunud isikutest oli ümberasumisega varasem kogemus 2014.–2015.aastal; arvestades, et riigisisene ümberasumine avaldab survet Ukraina omavalitsustele; arvestades, et see mõjutab eriti naisi transiidipiirkondadeks peetavates piirkondades; arvestades, et tuleb sisse seada asjakohane toetus kohalikele omavalitsustele, kes võtavad vastu riigisiseseid põgenikke; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Ukrainas on riigisiseselt ümber asunud veel 7,1 miljonit inimest (9), sealhulgas naised ja lapsed, kes vajavad arstiabi ja vaimse tervishoiu teenuseid, töövõimalusi, lastele nõuetekohaseid koolitamisvõimalusi ja majutust ning kaitset seksuaalse ja soolise vägivalla eest; arvestades, et 13,5 %-l äsja ümberasunud isikutest oli ümberasumisega varasem kogemus 2014.–2015.aastal; arvestades, et riigisisene ümberasumine avaldab survet Ukraina omavalitsustele; arvestades, et see mõjutab eriti naisi transiidipiirkondadeks peetavates piirkondades; arvestades, et tuleb sisse seada asjakohane toetus kohalikele omavalitsustele, kes võtavad vastu riigisiseseid põgenikke;

| C. | arvestades, et naised tulevad sageli ELi koos oma laste või oma laiendatud perekonna ja sõprade lastega; arvestades, et siiani on registreeritud ligikaudu 2 300 saatjata alaealist; arvestades, et rahvusvaheliste organisatsioonide hinnangul on see arv suurem; arvestades, et lapsi, kes on pärit hoolekandeasutustest, näiteks lastekodudest, ei peeta saatjata alaealisteks; arvestades, et viimaste aruannete kohaselt on sunniviisiliselt deporteeritud umbes pool miljonit Ukraina tsiviilisikut, sealhulgas paljud naised ja lapsed (10); arvestades, et üle 2 300 lapse on röövitud ja Venemaale sunniviisiliselt ümber asustatud; tuletab meelde, et Genfi konventsiooni kohaselt on „üksikud või massilised ümberasustamised, samuti nende deporteerimine okupeeritud territooriumilt [...] keelatud“; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et naised tulevad sageli ELi koos oma laste või oma laiendatud perekonna ja sõprade lastega; arvestades, et siiani on registreeritud ligikaudu 2 300 saatjata alaealist; arvestades, et rahvusvaheliste organisatsioonide hinnangul on see arv suurem; arvestades, et lapsi, kes on pärit hoolekandeasutustest, näiteks lastekodudest, ei peeta saatjata alaealisteks; arvestades, et viimaste aruannete kohaselt on sunniviisiliselt deporteeritud umbes pool miljonit Ukraina tsiviilisikut, sealhulgas paljud naised ja lapsed (10); arvestades, et üle 2 300 lapse on röövitud ja Venemaale sunniviisiliselt ümber asustatud; tuletab meelde, et Genfi konventsiooni kohaselt on „üksikud või massilised ümberasustamised, samuti nende deporteerimine okupeeritud territooriumilt [...] keelatud“;

| D. | arvestades, et umbes 2,8 miljonit inimest on põgenenud Poolasse, umbes 763 000 inimest on põgenenud Rumeeniasse, 476 000 Ungarisse ja 346 000 Slovakkiasse; arvestades, et märkimisväärne osa pagulastest reisib jätkuvalt teistesse liikmesriikidesse; arvestades, et Poolast on umbes miljon pagulast liikunud edasi teistesse liikmesriikidesse ja 1,5 miljonit pagulast on jäänud Poolasse, mis teeb Poolast ELi riigi, kus pagulaste osakaal elaniku kohta on suurim; arvestades, et teine riik selles pingereas on praegu Austria, millele järgnevad Tšehhi Vabariik ja seejärel Eesti (11); arvestades, et naised, kellel ei ole kontakte sellistes riikides nagu Poola, on paigutatud avalikesse ühiselamutesse ja spordihallidesse; arvestades, et tuleb leida väljapääs nendest ajutistest lahendustest ja töötada välja süsteemsed lahendused tagamaks, et naised ei jää avalikesse varjupaikadesse, seistes silmitsi vaesuse ja edasiste traumadega; arvestades, et naistel, eriti rasedatel, eakatel naistel ja seksuaalvägivalla ohvritel on hädasti vaja turvalist majutust; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et umbes 2,8 miljonit inimest on põgenenud Poolasse, umbes 763 000 inimest on põgenenud Rumeeniasse, 476 000 Ungarisse ja 346 000 Slovakkiasse; arvestades, et märkimisväärne osa pagulastest reisib jätkuvalt teistesse liikmesriikidesse; arvestades, et Poolast on umbes miljon pagulast liikunud edasi teistesse liikmesriikidesse ja 1,5 miljonit pagulast on jäänud Poolasse, mis teeb Poolast ELi riigi, kus pagulaste osakaal elaniku kohta on suurim; arvestades, et teine riik selles pingereas on praegu Austria, millele järgnevad Tšehhi Vabariik ja seejärel Eesti (11); arvestades, et naised, kellel ei ole kontakte sellistes riikides nagu Poola, on paigutatud avalikesse ühiselamutesse ja spordihallidesse; arvestades, et tuleb leida väljapääs nendest ajutistest lahendustest ja töötada välja süsteemsed lahendused tagamaks, et naised ei jää avalikesse varjupaikadesse, seistes silmitsi vaesuse ja edasiste traumadega; arvestades, et naistel, eriti rasedatel, eakatel naistel ja seksuaalvägivalla ohvritel on hädasti vaja turvalist majutust;

| E. | arvestades, et Moldova kaudu on Ukrainast lahkunud ligikaudu 428 000 pagulast; arvestades, et Moldovas viibib ikka veel ligikaudu 100 000 pagulast, mis seab riigi taristu ja teenused tõsise surve alla; arvestades, et ELi solidaarsusplatvormi raames on seitse ELi liikmesriiki, sealhulgas Austria, Prantsusmaa, Saksamaa, Iirimaa, Leedu, Madalmaad ja Hispaania, ning Norra lubanud vastu võtta 14 500 seni Moldovat läbivat inimest; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Moldova kaudu on Ukrainast lahkunud ligikaudu 428 000 pagulast; arvestades, et Moldovas viibib ikka veel ligikaudu 100 000 pagulast, mis seab riigi taristu ja teenused tõsise surve alla; arvestades, et ELi solidaarsusplatvormi raames on seitse ELi liikmesriiki, sealhulgas Austria, Prantsusmaa, Saksamaa, Iirimaa, Leedu, Madalmaad ja Hispaania, ning Norra lubanud vastu võtta 14 500 seni Moldovat läbivat inimest;

| F. | arvestades, et naised ja tütarlapsed on humanitaar- ja sundrändekriisi ajal eriti ohustatud, sest nad on endiselt ebaproportsionaalses ulatuses soonormidel põhineva diskrimineerimise ja soolise vägivalla ohvrid; arvestades, et kuigi esimestel Ukrainast põgenevatel pagulastel olid enamasti kontaktid ELi piires, ei ole enamikul praegu saabuvatel inimestel ELis kontaktpunkti ega tugivõrgustikku; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et naised ja tütarlapsed on humanitaar- ja sundrändekriisi ajal eriti ohustatud, sest nad on endiselt ebaproportsionaalses ulatuses soonormidel põhineva diskrimineerimise ja soolise vägivalla ohvrid; arvestades, et kuigi esimestel Ukrainast põgenevatel pagulastel olid enamasti kontaktid ELi piires, ei ole enamikul praegu saabuvatel inimestel ELis kontaktpunkti ega tugivõrgustikku;

| G. | arvestades, et ELi kodanikud, kodanikuühiskond ja liikmesriigid reageerisid Ukrainast põgenenud saabuvatele pagulastele enneolematu solidaarsusega; arvestades, et Euroopa Liidu Nõukogu käivitas esimest korda ajutise kaitse direktiivi, millega antakse hüvitise saajatele vähemalt aastaks (koos pikendamise võimalusega) elamisluba ja juurdepääs tööle, sobivale majutusele või eluasemele, vajaduse korral sotsiaalhoolekandele või elatusvahenditele, tervishoiule ja arstiabile ning alaealiste puhul haridusele, samuti antakse perekondadele võimalus taasühineda; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ELi kodanikud, kodanikuühiskond ja liikmesriigid reageerisid Ukrainast põgenenud saabuvatele pagulastele enneolematu solidaarsusega; arvestades, et Euroopa Liidu Nõukogu käivitas esimest korda ajutise kaitse direktiivi, millega antakse hüvitise saajatele vähemalt aastaks (koos pikendamise võimalusega) elamisluba ja juurdepääs tööle, sobivale majutusele või eluasemele, vajaduse korral sotsiaalhoolekandele või elatusvahenditele, tervishoiule ja arstiabile ning alaealiste puhul haridusele, samuti antakse perekondadele võimalus taasühineda;

| H. | arvestades, et ajutise kaitse direktiivi kohaldamine on olnud üsna ebaühtlane ja vähemalt kaheksa liikmesriiki on otsustanud jätta selle kohaldamisalast välja pikaajalise elamisloaga inimesed ja muud kolmandate riikide kodanikud; arvestades, et Ukrainas tunnustatud pagulased ja teised, kellel on samaväärne kaitse, ei saa sageli ELis reisida, sest mõned liikmesriigid ei tunnusta nende reisidokumente; arvestades, et see on väga problemaatiline naiste jaoks, kes seisavad silmitsi teise ümberasumisega (12); |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ajutise kaitse direktiivi kohaldamine on olnud üsna ebaühtlane ja vähemalt kaheksa liikmesriiki on otsustanud jätta selle kohaldamisalast välja pikaajalise elamisloaga inimesed ja muud kolmandate riikide kodanikud; arvestades, et Ukrainas tunnustatud pagulased ja teised, kellel on samaväärne kaitse, ei saa sageli ELis reisida, sest mõned liikmesriigid ei tunnusta nende reisidokumente; arvestades, et see on väga problemaatiline naiste jaoks, kes seisavad silmitsi teise ümberasumisega (12);

| I. | arvestades, et siiani on kohapeal tegutsevad vabaühendused, kodanikuühiskond ja vabatahtlikud, aga ka kohalikud omavalitsused ja ametiasutused teinud suurema osa jõupingutustest, et leevendada pagulaste olukorda, kellest suurem osa on naised; arvestades, et rohujuuretasandi ja rahvusvahelise tasandi organisatsioonide vahelise hea koostöö tagamiseks on vaja pidevat toetust, ning arvestades, et nende koordineerimine on alates konflikti algusest ja pagulaste voost paranenud; arvestades, et kohalikud üksused täidavad vastuvõtvates riikides toimuvas korraldustöös olulist rolli; arvestades, et liikmesriikidel on õiguslik kohustus tagada pagulaste kaitse rahvusvahelise ja ELi õiguse, sealhulgas ajutise kaitse direktiivi alusel, ning seetõttu peavad nad suurendama jõupingutusi, et hõlbustada kohapealset koordineerimist ja tagada ülesannete parem jaotus; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et siiani on kohapeal tegutsevad vabaühendused, kodanikuühiskond ja vabatahtlikud, aga ka kohalikud omavalitsused ja ametiasutused teinud suurema osa jõupingutustest, et leevendada pagulaste olukorda, kellest suurem osa on naised; arvestades, et rohujuuretasandi ja rahvusvahelise tasandi organisatsioonide vahelise hea koostöö tagamiseks on vaja pidevat toetust, ning arvestades, et nende koordineerimine on alates konflikti algusest ja pagulaste voost paranenud; arvestades, et kohalikud üksused täidavad vastuvõtvates riikides toimuvas korraldustöös olulist rolli; arvestades, et liikmesriikidel on õiguslik kohustus tagada pagulaste kaitse rahvusvahelise ja ELi õiguse, sealhulgas ajutise kaitse direktiivi alusel, ning seetõttu peavad nad suurendama jõupingutusi, et hõlbustada kohapealset koordineerimist ja tagada ülesannete parem jaotus;

| J. | arvestades, et erilist tähelepanu tuleks pöörata naispagulaste olukorrale, kes kogevad intersektsionaalset diskrimineerimist, nagu roma naised, mustanahalised naised, kodakondsuseta naised, puuetega naised, sisserännanud naised, rassistatud naised ja LGBTIQ+ kogukonna liikmed, sealhulgas transsoolised naised, kelle identiteeti ei pruugita tunnustada, eriti Poolas ja Ungaris, kus on võetud LGBTIQ+ kogukonna liikmete vastu suunatud meetmeid; arvestades, et erilist tähelepanu tuleks piiriületustel pöörata ka Aafrika päritolu rassistatud naistele ja kolmandate riikide kodanikele; arvestades, et diskrimineerimisest ja soolisest vägivallast, mida need naiste rühmad piiridel kogevad, sageli ei teatata ega seda ei dokumenteerita, mis tähendab, et see jääb nähtamatuks; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et erilist tähelepanu tuleks pöörata naispagulaste olukorrale, kes kogevad intersektsionaalset diskrimineerimist, nagu roma naised, mustanahalised naised, kodakondsuseta naised, puuetega naised, sisserännanud naised, rassistatud naised ja LGBTIQ+ kogukonna liikmed, sealhulgas transsoolised naised, kelle identiteeti ei pruugita tunnustada, eriti Poolas ja Ungaris, kus on võetud LGBTIQ+ kogukonna liikmete vastu suunatud meetmeid; arvestades, et erilist tähelepanu tuleks piiriületustel pöörata ka Aafrika päritolu rassistatud naistele ja kolmandate riikide kodanikele; arvestades, et diskrimineerimisest ja soolisest vägivallast, mida need naiste rühmad piiridel kogevad, sageli ei teatata ega seda ei dokumenteerita, mis tähendab, et see jääb nähtamatuks;

| K. | arvestades, et eakaid naisi, eriti neid, kellel ei ole ELis kontaktpunkte, ähvardab sageli perekondlike või laiemate kogukonnasidemete puudumise tõttu eraldatus; arvestades, et nad on keelebarjääri ning sotsiaal- ja tugiteenuste, sealhulgas ravimite ja toidu kättesaadavuse puudumise tõttu eriti vähe kaitstud; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et eakaid naisi, eriti neid, kellel ei ole ELis kontaktpunkte, ähvardab sageli perekondlike või laiemate kogukonnasidemete puudumise tõttu eraldatus; arvestades, et nad on keelebarjääri ning sotsiaal- ja tugiteenuste, sealhulgas ravimite ja toidu kättesaadavuse puudumise tõttu eriti vähe kaitstud;

| L. | arvestades, et Ukraina sõda mõjutab konkreetselt naisi, sealhulgas neid, kes seisavad silmitsi intersektsionaalse diskrimineerimisega, ning süvendab olemasolevat ebavõrdsust; arvestades, et enamik Ukraina leibkondi sõltub praegu naistest ning on ebakindlas ja väga vähe kaitstud olukorras, kuna Ukrainas on jätkuvalt suur toidu-, vee- ja energiavarustuse nappus; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Ukraina sõda mõjutab konkreetselt naisi, sealhulgas neid, kes seisavad silmitsi intersektsionaalse diskrimineerimisega, ning süvendab olemasolevat ebavõrdsust; arvestades, et enamik Ukraina leibkondi sõltub praegu naistest ning on ebakindlas ja väga vähe kaitstud olukorras, kuna Ukrainas on jätkuvalt suur toidu-, vee- ja energiavarustuse nappus;

| M. | arvestades, et paljud naised on jäänud Ukrainasse ja mobiliseerunud võitluseks või mittesõjalise toe andmiseks; arvestades, et Ukraina sõjaväest moodustavad naised umbes 15 % ja lahinguväljal on praegu ligikaudu 300 000 naist; arvestades, et Ukrainas on kinni peetud naissõdureid; arvestades, et on märke sellest, et vangistatud Ukraina naissõdureid on piinatud, alandatud ja nad on langenud seksuaalvägivalla ohvriks; arvestades, et teated sellise väärkohtlemise kohta on murettekitavad; arvestades, et äärmiselt oluline on järgida Genfi konventsiooni sätteid sõjavangide humaanse kohtlemise kohta (artikkel 13); arvestades, et naised moodustavad ka teise kaitseliini, pakkudes mittesõjalist tuge ja elutähtsat logistikat, sealhulgas abi tsiviilisikute evakueerimisel; arvestades, et Ukrainasse on jäänud naisi, kellel ei ole lubatud riigist lahkuda, näiteks need, kes töötavad elutähtsates taristutes, või need, kes ei soovi või ei saa riigist lahkuda; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et paljud naised on jäänud Ukrainasse ja mobiliseerunud võitluseks või mittesõjalise toe andmiseks; arvestades, et Ukraina sõjaväest moodustavad naised umbes 15 % ja lahinguväljal on praegu ligikaudu 300 000 naist; arvestades, et Ukrainas on kinni peetud naissõdureid; arvestades, et on märke sellest, et vangistatud Ukraina naissõdureid on piinatud, alandatud ja nad on langenud seksuaalvägivalla ohvriks; arvestades, et teated sellise väärkohtlemise kohta on murettekitavad; arvestades, et äärmiselt oluline on järgida Genfi konventsiooni sätteid sõjavangide humaanse kohtlemise kohta (artikkel 13); arvestades, et naised moodustavad ka teise kaitseliini, pakkudes mittesõjalist tuge ja elutähtsat logistikat, sealhulgas abi tsiviilisikute evakueerimisel; arvestades, et Ukrainasse on jäänud naisi, kellel ei ole lubatud riigist lahkuda, näiteks need, kes töötavad elutähtsates taristutes, või need, kes ei soovi või ei saa riigist lahkuda;

| N. | arvestades, et konfliktis esineva seksuaalse vägivalla kohta on üha rohkem mitteametlikke teateid selle ohvriks langenutelt, kuid ka luurearuandeid; arvestades, et üha enam on teateid, et Venemaa sõjavägi kasutab Ukraina tsiviilelanikkonna vastu suunatud sõjarelvadena üha enam vägistamist, seksuaalset ahistamist, piinamist, massihukkamisi ja genotsiidi; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et konfliktis esineva seksuaalse vägivalla kohta on üha rohkem mitteametlikke teateid selle ohvriks langenutelt, kuid ka luurearuandeid; arvestades, et üha enam on teateid, et Venemaa sõjavägi kasutab Ukraina tsiviilelanikkonna vastu suunatud sõjarelvadena üha enam vägistamist, seksuaalset ahistamist, piinamist, massihukkamisi ja genotsiidi;

| O. | arvestades, et seksuaalse ja soolise vägivalla kasutamine relvana on sõjakuritegu ning seetõttu tuleks selle eest vastutusele võtta vastavalt rahvusvahelise õiguse sätetele ja Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudile, eelkõige selle artiklitele 7 ja 8, milles määratletakse vägistamine, seksuaalorjus, prostitutsioonile sundimine, sundrasedus ja sundsteriliseerimine või mis tahes vormis seksuaalvägivald inimsusvastaste kuritegude ja sõjakuritegudena, ning võrdsustada need piinamise ja muude raskete sõjakuritegudega, olenemata sellest, kas selliseid tegusid pannakse süstemaatiliselt toime rahvusvaheliste või sisekonfliktide ajal, sealhulgas need, mis on seotud naiste ja tütarlaste vastase seksuaalse ja muu vägivallaga; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et seksuaalse ja soolise vägivalla kasutamine relvana on sõjakuritegu ning seetõttu tuleks selle eest vastutusele võtta vastavalt rahvusvahelise õiguse sätetele ja Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudile, eelkõige selle artiklitele 7 ja 8, milles määratletakse vägistamine, seksuaalorjus, prostitutsioonile sundimine, sundrasedus ja sundsteriliseerimine või mis tahes vormis seksuaalvägivald inimsusvastaste kuritegude ja sõjakuritegudena, ning võrdsustada need piinamise ja muude raskete sõjakuritegudega, olenemata sellest, kas selliseid tegusid pannakse süstemaatiliselt toime rahvusvaheliste või sisekonfliktide ajal, sealhulgas need, mis on seotud naiste ja tütarlaste vastase seksuaalse ja muu vägivallaga;

| P. | arvestades, et tegelikud tulemused Rahvusvahelises Kriminaalkohtus seksuaalvägivalla ohvrite jaoks õigluse tagamisel on endiselt väikesed, ning arvestades, et selles valdkonnas on süüdimõistvaid kohtuotsuseid tühistatud (kohtuotsus Jean-Pierre Bemba suhtes Kongo Demokraatlikust Vabariigist); |
| --- | --- |

P.

arvestades, et tegelikud tulemused Rahvusvahelises Kriminaalkohtus seksuaalvägivalla ohvrite jaoks õigluse tagamisel on endiselt väikesed, ning arvestades, et selles valdkonnas on süüdimõistvaid kohtuotsuseid tühistatud (kohtuotsus Jean-Pierre Bemba suhtes Kongo Demokraatlikust Vabariigist);

| Q. | arvestades, et endiselt on suur probleem, et muu hulgas vastuvõtukeskustes ei ole pagulastele asjakohased soolise vägivallaga tegelevad teenused kättesaadavad ega juurdepääsetavad; arvestades, et on äärmiselt oluline, et kriisile reageerimine hõlmaks soolise vägivalla ennetamist ja sellele viivitamatut reageerimist; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et endiselt on suur probleem, et muu hulgas vastuvõtukeskustes ei ole pagulastele asjakohased soolise vägivallaga tegelevad teenused kättesaadavad ega juurdepääsetavad; arvestades, et on äärmiselt oluline, et kriisile reageerimine hõlmaks soolise vägivalla ennetamist ja sellele viivitamatut reageerimist;

| R. | arvestades, et Ukraina sõjast tulenev massiline ümberasumine ja pagulaste voog on toonud kaasa tingimused inimkaubanduse järsuks kasvuks; arvestades, et on väga suur arv mitteametlikke teateid inimkaubanduse ohtu sattunud pagulaste, eelkõige naiste ja saatjata alaealiste kohta, kes on langenud inimkaubitsejate kätte või on kadunuks kuulutatud, kuivõrd inimkaubitsejad kuritarvitavad sageli pagulaste vähe kaitstut olukorda, esinedes transporditeenuse osutajatena, kas siis autoga ükskõik kummal pool piiri või rongi- või bussijaamades; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Ukraina sõjast tulenev massiline ümberasumine ja pagulaste voog on toonud kaasa tingimused inimkaubanduse järsuks kasvuks; arvestades, et on väga suur arv mitteametlikke teateid inimkaubanduse ohtu sattunud pagulaste, eelkõige naiste ja saatjata alaealiste kohta, kes on langenud inimkaubitsejate kätte või on kadunuks kuulutatud, kuivõrd inimkaubitsejad kuritarvitavad sageli pagulaste vähe kaitstut olukorda, esinedes transporditeenuse osutajatena, kas siis autoga ükskõik kummal pool piiri või rongi- või bussijaamades;

| S. | arvestades, et praegu ootab Ukrainas sünnitamist hinnanguliselt 80 000 naist; arvestades, et raske olukorra tõttu kohapeal puudub naistel endiselt nõuetekohane juurdepääs seksuaal- ja reproduktiivtervisele ning seonduvatele õigustele; arvestades, et juurdepääs seksuaal- ja reproduktiivtervisele ning seonduvatele õigustele muutub ka ELi saabuvate pagulaste jaoks üha raskemaks; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et praegu ootab Ukrainas sünnitamist hinnanguliselt 80 000 naist; arvestades, et raske olukorra tõttu kohapeal puudub naistel endiselt nõuetekohane juurdepääs seksuaal- ja reproduktiivtervisele ning seonduvatele õigustele; arvestades, et juurdepääs seksuaal- ja reproduktiivtervisele ning seonduvatele õigustele muutub ka ELi saabuvate pagulaste jaoks üha raskemaks;

| T. | arvestades, et naised vajavad juurdepääsu kõikidele seksuaal- ja reproduktiivtervishoiu teenustele, sealhulgas rasestumisvastased vahendid, hädaabikontratseptiivid, seaduslik ja ohutu abort, sünnituseelne abi ja oskuslik abi sünnituse ajal; arvestades, et hädaabikontratseptiivide kättesaadavust takistavad Poolas ja Ungaris retseptinõuete tõttu oluliselt tõkked; arvestades, et Poolas, Rumeenias ja Slovakkias esineb sellistele põhilistele seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õigustega seotud teenustele juurdepääsul majanduslikke takistusi, kuna need ei ole riikliku ravikindlustuse või toetusskeemidega kaetud ja põhjustavad märkimisväärseid kulutõkkeid, sest pagulased peavad tasuma kõik kulud ise või otsima kulude katmiseks abi kohalikelt kodanikuühiskonna organisatsioonidelt; arvestades, et Poolas kehtib peaaegu täielik abordikeeld; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et naised vajavad juurdepääsu kõikidele seksuaal- ja reproduktiivtervishoiu teenustele, sealhulgas rasestumisvastased vahendid, hädaabikontratseptiivid, seaduslik ja ohutu abort, sünnituseelne abi ja oskuslik abi sünnituse ajal; arvestades, et hädaabikontratseptiivide kättesaadavust takistavad Poolas ja Ungaris retseptinõuete tõttu oluliselt tõkked; arvestades, et Poolas, Rumeenias ja Slovakkias esineb sellistele põhilistele seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õigustega seotud teenustele juurdepääsul majanduslikke takistusi, kuna need ei ole riikliku ravikindlustuse või toetusskeemidega kaetud ja põhjustavad märkimisväärseid kulutõkkeid, sest pagulased peavad tasuma kõik kulud ise või otsima kulude katmiseks abi kohalikelt kodanikuühiskonna organisatsioonidelt; arvestades, et Poolas kehtib peaaegu täielik abordikeeld;

| U. | arvestades, et advokaadid ja valitsusvälised organisatsioonid saavad sadu kõnesid Ukrainast põgenevatelt rasedatelt naistelt, kes ei saa oma rasedust Poola de facto abordikeelu tõttu lõpetada; arvestades, et meditsiiniline abort raseduse varajases etapis ei ole Slovakkias seaduslik ja Ungaris kättesaadav; arvestades, et kuna konflikti jooksul on Venemaalt tulnud agressorid vägistanud palju naisi, on Ukrainas ning vastuvõtvates ja transiidiriikides äärmiselt oluline juurdepääs hädaabikontratseptiividele, kokkupuutejärgsele profülaktikale ning ohututele ja seaduslikele aborditeenustele; arvestades, et kõik vastuvõtvad riigid, kaasa arvatud Poola, peavad täitma oma kohustust, kaasa arvatud riigisisesest õigusest tulenevat kohustust tagada vägistamise tagajärjel rasestunud naistele juurdepääs abordile; arvestades, et seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õigustega seotud teenused on esmatähtsad tervishoiuteenused ning liikmesriigid peaksid tagama kõigile juurdepääsu neile teenustele, sealhulgas ohututele ja seaduslikele aborditeenustele ja hooldusele igas olukorras; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et advokaadid ja valitsusvälised organisatsioonid saavad sadu kõnesid Ukrainast põgenevatelt rasedatelt naistelt, kes ei saa oma rasedust Poola de facto abordikeelu tõttu lõpetada; arvestades, et meditsiiniline abort raseduse varajases etapis ei ole Slovakkias seaduslik ja Ungaris kättesaadav; arvestades, et kuna konflikti jooksul on Venemaalt tulnud agressorid vägistanud palju naisi, on Ukrainas ning vastuvõtvates ja transiidiriikides äärmiselt oluline juurdepääs hädaabikontratseptiividele, kokkupuutejärgsele profülaktikale ning ohututele ja seaduslikele aborditeenustele; arvestades, et kõik vastuvõtvad riigid, kaasa arvatud Poola, peavad täitma oma kohustust, kaasa arvatud riigisisesest õigusest tulenevat kohustust tagada vägistamise tagajärjel rasestunud naistele juurdepääs abordile; arvestades, et seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õigustega seotud teenused on esmatähtsad tervishoiuteenused ning liikmesriigid peaksid tagama kõigile juurdepääsu neile teenustele, sealhulgas ohututele ja seaduslikele aborditeenustele ja hooldusele igas olukorras;

| V. | arvestades, et Ukraina õigusaktid lubavad surrogaatemadust ja Ukraina moodustab üle veerandi maailma ärilistel eesmärkidel toimuva surrogaatemaduse turust ning hinnanguliselt sünnib riigis igal aastal surrogaatemaduse kaudu 2 000–2 500 last; arvestades, et sõja tõttu seisavad surrogaatemad silmitsi suurte raskustega raseduse jätkamisel nende heaolu soodustavates tingimustes, samuti seoses juurdepääsuga tervishoiuteenustele raseduse, sünnituse ja sünnitusjärgsel ajal;; arvestades, et mõned surrogaatemaduse agentuurid on palunud surrogaatemadel enne sünnitamist Ukrainast mitte põgeneda; arvestades, et vastsündinud on eriti vähe kaitstud ja sõja tõttu on tulevastel vanematel raske omandada vanemlikke õigusi ning avalik-õiguslikel asutustel on keeruline võtta vajaduse korral vastsündinud sobivatel tingimustel oma eestkoste ja hoole alla; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et Ukraina õigusaktid lubavad surrogaatemadust ja Ukraina moodustab üle veerandi maailma ärilistel eesmärkidel toimuva surrogaatemaduse turust ning hinnanguliselt sünnib riigis igal aastal surrogaatemaduse kaudu 2 000–2 500 last; arvestades, et sõja tõttu seisavad surrogaatemad silmitsi suurte raskustega raseduse jätkamisel nende heaolu soodustavates tingimustes, samuti seoses juurdepääsuga tervishoiuteenustele raseduse, sünnituse ja sünnitusjärgsel ajal;; arvestades, et mõned surrogaatemaduse agentuurid on palunud surrogaatemadel enne sünnitamist Ukrainast mitte põgeneda; arvestades, et vastsündinud on eriti vähe kaitstud ja sõja tõttu on tulevastel vanematel raske omandada vanemlikke õigusi ning avalik-õiguslikel asutustel on keeruline võtta vajaduse korral vastsündinud sobivatel tingimustel oma eestkoste ja hoole alla;

| 1. | kordab, et mõistab kõige karmimalt hukka Venemaa Föderatsiooni ebaseadusliku, provotseerimata ja õigustamatu sõjalise agressiooni Ukraina vastu ja sissetungi Ukrainasse, ning mõistab hukka kõik sõjakuriteod, mis on toime pandud tsiviilelanikkonna, sealhulgas naiste ja tütarlaste vastu kogu nende mitmekesisuses; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kordab oma nõudmist, et ELi institutsioonid töötaksid selle nimel, et anda Ukrainale kiiresti ELi kandidaatriigi staatus kooskõlas ELi lepingu artikliga 49 ja lähtudes riigi saavutustest, ning jätkaksid samal ajal tööd Ukraina integreerimiseks ELi siseturule vastavalt assotsieerimislepingule, et Ukraina naisi ja tütarlapsi piisavalt kaitsta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kiidab ELi kodanike, kodanikuühiskonna, liikmesriikide ja ELi enda solidaarsust Ukraina ja Ukrainast põgenevate inimestega; juhib tähelepanu sellele, et alates sõja algusest on Ukrainast põgenevate naispagulaste olukorra leevendamiseks tehtud jõupingutusi kohapeal tegutsevate kodanikuühiskonna organisatsioonide, eelkõige kohalike naisorganisatsioonide, vabatahtlike, kohalike ametivõimude ning kohalike ja riiklike omavalitsuste, eelkõige naaberliikmesriikide ja -riikide valitsuste ning rahvusvaheliste organisatsioonide kaudu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab, et igasugune diskrimineerimine, sealhulgas kodakondsuse, elanikustaatuse, veendumuste või usutunnistuse, rassi, nahavärvuse, etnilise päritolu, soo, vanuse, seksuaalse sättumuse, sooidentiteedi, sotsiaal-majandusliku tausta, geneetiliste omaduste, puuete või keele alusel, on vastuvõetamatu ja seda tuleb aktiivselt vältida; |
| --- | --- |

4.

| 5. | palub komisjonil tagada ajutise kaitse direktiivi nõuetekohane ja täielik rakendamine kõigis 27 liikmesriigis ning tagada, et Ukraina sõja eest põgenevad naispagulased saaksid täiel määral kasutada selles sätestatud õigusi, eelkõige seoses tervishoiuteenuste, emaduse, lapsehoiu ja tööturule juurdepääsuga; on seisukohal, et ELi–Ukraina parlamentaarsel assotsieerimiskomiteel peaks vastavalt selle ajakohastatud volitustele olema roll jälgida kõnealuse direktiivi kohaldamist Ukrainaga piirnevates liikmesriikides; nõuab sujuvat ja ühtlast rakendamist, et tagada ajutise kaitse direktiivi ühtlane kohaldamine pikaajalise elamisloaga kolmandate riikide kodanike ja muude Ukraina sõja eest põgenevate kolmandate riikide kodanike rühmade suhtes; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mõistab teravalt hukka seksuaalse ja soolise vägivalla kasutamise sõjarelvana ning rõhutab, et see kujutab endast sõjakuritegu, ning mõistab teravalt hukka seksuaalse ja soolise vägivalla Ukraina ja ELi transiidikeskustes; väljendab muret selle pärast, et üha rohkem on teateid inimkaubanduse, seksuaalvägivalla, ärakasutamise, vägistamise ja väärkohtlemise kohta, millega puutuvad kokku Ukrainast põgenevad ja Euroopasse saabuvad naised ja lapsed; kutsub ELi riike üles tegelema naiste ja tütarlaste erivajadustega vastuvõtukeskustes ning tagama, et soolise vägivallaga tegelemise teenused ning suunamisvõimalused ja kaebuste esitamise mehhanismid on kogukondades kohe kättesaadavad kõikidele rühmadele arusaadavates keeltes ja juurdepääsetavas vormis; kutsub ELi ning vastuvõtvaid ja transiidiriike üles tagama juurdepääsu seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õigustega seotud teenustele, eelkõige hädaabikontratseptiividele, kokkupuutejärgsele profülaktikale ja abordile, muu hulgas vägistamisohvrite jaoks; nõuab, et EL ja selle liikmesriigid toetaksid kohalikke, riiklikke ja rahvusvahelisi organisatsioone, mis pakuvad teenuseid ja varjupaika pagulastest naistele ja tütarlastele, kes on soolise vägivalla ohvrid; |
| --- | --- |

6.

| 7. | väljendab heameelt selle üle, et komisjoni ettepanek võtta vastu soolist vägivalda käsitlev direktiiv hõlmab relvakonfliktide eest põgenevaid naisi ja taotlust anda konkreetset toetust; märgib, et Ukraina sõjast tulenev ümberasumine ja pagulaste voog on suures osas soopõhised; kutsub ELi üles reageerima kriisile sootundlikult ning seadma prioriteediks kaitse seksuaalse ja soolise vägivalla eest ning kõigi Ukrainast põgenevate pagulaste, sealhulgas veel riigis viibivate pagulaste juurdepääsu põhilistele seksuaal- ja reproduktiivtervise teenustele; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab vajadust pakkuda eritoetust naistele ja tütarlastele, kes on vägivalla ohvrid või kes on olnud tunnistajaks vägivallale ja seksuaalsele kuritarvitamisele, ning kutsub liikmesriike üles looma selliseid tugiprogramme asjakohase psühholoogilise ja vaimse tervise alase toe ja nõustamisega, et aidata neil saada üle nende traumaatilistest kogemustest; rõhutab, et Ukrainas ja ELis tuleb luua nõuetekohased aruandlus- ja dokumenteerimismehhanismid, sealhulgas ohvrite tunnistuste kogumise koordineerimiseks, et tuua juhtumid Rahvusvahelise Kriminaalkohtu ette ja võtta süüdlased vastutusele; kutsub ELi üles neid jõupingutusi rahaliste vahendite ning eksperditeadmiste ja logistika abil toetama; rõhutab, kui oluline on luua platvorm sõjaga seotud seksuaalse ja soolise vägivalla juhtumite registreerimiseks ka selleks, et tagada nende käsitlemiseks asjakohased tingimused, näiteks eritõlgid; |
| --- | --- |

8.

| 9. | väljendab sügavat hukkamõistu ja muret Ukraina naiste ja nende laste Venemaale deporteerimise, transpordi ja ümberasustamise pärast, millest on meedias ja inimõiguste rühmades laialdaselt teatatud; rõhutab, et see on Genfi konventsioonidega vastuolus; nõuab, et kõik Ukraina kodanikud, kes deporteeriti sunniviisiliselt Venemaale, tuleb viivitamata Ukrainasse tagasi saata; |
| --- | --- |

9.

| 10. | väljendab muret Venemaa vägede poolt vangistatud isikute, eelkõige naisvangide heaolu ja asukoha pärast, arvestades nende ainulaadset kokkupuudet teatavat liiki soolise vägivallaga; kutsub seetõttu Rahvusvahelist Punase Risti Komiteed üles võtma endale vastutuse naisvangide asukoha kindlakstegemise ning nende õiglase ja humaanse kohtlemise tagamise eest; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rõhutab, et naised ja tütarlapsed vajavad kogu konflikti ja ümberasumise ajal pidevat juurdepääsu seksuaal- ja reproduktiivtervise teenustele, sealhulgas juurdepääsu ohutule sünnitusele, pereplaneerimise teenustele, seaduslikule ja ohutule abordile või vägistamisjuhtumite kliinilisele haldamisele; nõuab, et kooskõlas ÜRO esmaste teenuste miinimumpaketiga tehtaks kättesaadavaks rahalised vahendid seksuaal- ja reproduktiivtervise alaste hädavajalike ja elupäästvate teenuste pakkumiseks; väljendab heameelt komisjoni ettepaneku üle luua vastuvõtvates riikides triaažikeskused, et pakkuda pagulastele erakorralist arstiabi ja korraldada nende viivitamatu üleviimine teistesse ELi liikmesriikidesse; toonitab, et need triaažikeskused peavad kindlaks tegema seksuaal- ja reproduktiivtervise teenustega seotud ajatundlikud vajadused, nagu hädaabikontratseptiivid, seaduslik ja ohutu abort ning erakorraline sünnitusabi, samuti omama seksuaalse ja soolise vägivalla valdkonna eksperte; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kasutama lisameetmeid, ELi rahalisi vahendeid ja mehhanisme, et tegeleda ukrainlaste kaitsmisega seksuaalse ja soolise vägivalla eest ning seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õigustega seotud vajadustega, eelkõige nõudes seksuaal- ja reproduktiivtervise kaupade lisamist liidu elanikkonnakaitse mehhanismi ning saates humanitaarpakettides ja -konvoides Ukrainasse ning ümberkaudsetesse transiidi- või pagulasi vastu võtvatesse riikidesse väärikust tagavaid tervishoiukomplekte, sealhulgas rasestumisvastaseid vahendeid ja seksuaal- ja reproduktiivtervise komplekte, eriti juhul, kui see on vajalik seksuaal- ja reproduktiivtervist ning seonduvaid õigusi käsitlevate riiklike piirangute ületamiseks; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab, et inimkaubandus seksuaalse ärakasutamise ja muul eesmärgil on endiselt üks suurimaid ohte eriti vähe kaitstud olukorras olevate Ukrainast põgenevate naiste ja laste jaoks; märgib, et juba enne sõda olid Ukraina naised ELi suunduva inimkaubanduse kõige sagedasemad ohvrid; nõuab tungivalt, et liikmesriigid tagaksid pagulastest naiste ja tütarlaste turvalisuse ja vabaduse pääseda seksuaalsest ärakasutamisest, tagades neile muu hulgas ohutu ja koordineeritud transpordi liikmesriikide vahel; nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja EL teeksid kiiresti kindlaks inimkaubanduse võrgustikud, kes saavad kasu pagulastest naiste ja tütarlaste seksuaalsest ärakasutamisest, ja võtaksid need vastutusele; kordab, et prostitutsioon soodustab kaubitsemist vähe kaitstus olukorras olevate naistega; ergutab ELi toetama Ukrainat, et investeerida inimkaubanduse vastase teadlikkuse suurendamisse ja ennetusmeetmetesse Ukraina poolel, näiteks levitades teavet nende ohtude kohta; rõhutab, et surrogaatemad on eriti vähe kaitstus ja ebakindlas olukorras; rõhutab kindlalt, et kaalul on eelkõige on naiste elu ja neid ei tohiks takistada soovi korral Ukrainast lahkumast; tuletab meelde, et seksuaalne ärakasutamine surrogaatemaduse ja laste saamise eesmärgil on vastuvõetamatu ning rikub inimväärikust ja inimõigusi |
| --- | --- |

12.

| 13. | mõistab hukka surrogaatemaduse tava, mis võib põhjustada naiste ekspluateerimist kogu maailmas, eelkõige vaesemate ja kaitsetus olukorras olevate naiste ekspluateerimist, näiteks sõja kontekstis; palub ELil ja selle liikmesriikidel pöörata erilist tähelepanu surrogaatemade kaitsele raseduse, sünnituse ja sünnitusjärgsel ajal ning austada kõiki nende ja vastsündinute õigusi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab surrogaatemaduse tõsist mõju naistele, nende õigustele ja tervisele, negatiivseid tagajärgi soolisele võrdõiguslikkusele ja selle tava piiriülesest mõjust tulenevaid probleeme, nagu on ilmnenud Ukraina-vastasest sõjast mõjutatud naiste ja laste puhul; palub ELil ja selle liikmesriikidel uurida selle majandusharu mõõtmeid, sotsiaal-majanduslikku konteksti ja rasedate olukorda, samuti tagajärgi nende füüsilisele ja vaimsele tervisele ning imikute heaolule; nõuab siduvate meetmete kehtestamist surrogaatemaduse probleemi lahendamiseks ning naiste ja vastsündinute õiguste kaitsmiseks; |
| --- | --- |

14.

| 15. | tunneb heameelt, et komisjon aktiveeris koostöö inimkaubandusest teatavate riiklike raportööride võrgustikus, millega seoses muutus aktiivsemaks politseikoostöö inimkaubandusevastase võitluse valdkonnas, sealhulgas EMPACTi platvormil, ning Europoli meeskondade lähetamise üle Ukrainaga piirnevatesse riikidesse; nõuab nende pingutuste toetamist piisavate rahaliste vahenditega ELi tasandil; |
| --- | --- |

15.

| 16. | väljendab heameelt 28. märtsil 2022 siseministritele esitatud ühise kümnepunktilise kava üle, mis sisaldab komisjoni plaani tugevdada Euroopa tasandi koordineerimist Ukraina-vastase sõja eest põgenevate inimeste vastuvõtmisel; märgib, et kümnepunktilises kavas tehakse ettepanek standardse töökorra ja suuniste kohta laste vastuvõtmiseks ja toetamiseks ning saatjata alaealiste üleandmiseks; väljendab heameelt selle üle, et kümnepunktilises kavas on välja töötatud ühine inimkaubandusevastane plaan, mis põhineb inimkaubanduse vastu võitlemise ELi strateegial (2021–2025), mida juhib ELi inimkaubandusevastase võitluse koordinaator; nõuab selle kiiret vastuvõtmist; nõuab lisainvesteeringuid inimkaubanduse vastaste meetmete võtmiseks Ukrainas, näiteks kogu ELi hõlmava tasuta ja ukraina keeles jälgitava abitelefoni sisseseadmist, mis on mõeldud spetsiaalselt pagulastest ohvritele või isikutele, kes on inimkaubanduse või seksuaalse ja soolise vägivalla ohus; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles parandama koordineerimist piiriületuspunktides ja vastuvõturajatistes, tagama pagulaste täpse registreerimise ja nende juurdepääsu vajalikele dokumentidele; väljendab heameelt pagulasi abistavate vabatahtlike registreerimise programmi üle, mis aitab jälgida abi andvaid isikuid; kutsub komisjoni üles veelgi rohkem pingutama selliste kuritegude ärahoidmisel ja tõkestamisel, millega pagulastest naised võivad kokku puutuda, nagu inimkaubandus, seksuaalne ja sooline vägivald, ärakasutamine ja kuritarvitamine; rõhutab, et igat liiki inimkaubandus, eelkõige seksuaalne ärakasutamine kupeldajate, bordelliomanike ja seksuaalteenuste ostjate poolt, aga ka muudel eesmärkidel, on üks suurimaid ohte Ukrainast põgenevatele pagulastest naistele ja lastele; kutsub liikmesriikide politseijõude ja Europoli üles jälgima ja korraldama teadlikkuse tõstmise kampaaniaid inimkaubitsejate kasutatavates transiidipunktides, nagu rongi- ja bussijaamad, tanklad, kiirteed ja lennujaamad, mille kaudu nad saavad oma ohvreid ebaseaduslikult üle piiri toimetada, ning pagulaste vastuvõtukeskused, kus võidakse ohvrid sihikule võtta; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ergutab liikmesriike kasutama ELi ametite pakutavat abi naispagulaste vastuvõtmiseks; rõhutab, et on vaja kogu ELi hõlmavat registreerimisplatvormi ajutist kaitset taotlevate isikute jaoks, nagu komisjon välja pakkus, mis on eriti vajalik selleks, et toetada saatjata alaealiste, aga ka inimkaubanduse ohus olevate isikute, nagu naiste ja tütarlaste liikumise kindlakstegemiseks ja perekondade taasühendamiseks; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kutsub komisjoni üles koostama kiiresti ühtsed suunised laste, eriti noorte tüdrukute ja eakate naiste vastuvõtmiseks ja toetamiseks, sealhulgas saatjata laste üleandmise, ajutise asendushoolduse pakkumise ja pereliikmetega taasühendamise menetluste ajal, ja võtma need suunised kasutusele; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rõhutab, et vastuvõtvad liikmesriigid toetavad miljoneid Ukrainast põgenevaid pagulasi, eelkõige naisi ja lapsi, mis avaldab mõju nende riikide sotsiaal-, tervishoiu-, lastehoiu- ja haridusteenustele; kutsub seetõttu komisjoni üles vajadusi üksikasjalikult analüüsima ja kohandama olemasolevat poliitikat, sealhulgas selliseid rahastamisvahendeid nagu struktuurifondid, järgides sootundlikku lähenemisviisi; kutsub komisjoni üles liikmesriike selle ülesande täitmisel võimalikult palju toetama, pöörates erilist tähelepanu naistele ja noortele tüdrukutele; kiidab heaks liikmesriikide pingutused vastutuse jagamisel solidaarsusplatvormi kaudu ja julgustab seda koostööd veelgi tõhustama; |
| --- | --- |

20.

| 21. | märgib, et naispagulaste jaoks on äärmiselt oluline saada võimalikult kiiresti juurdepääs elatusvahenditele, sealhulgas saada võimalus töötada ja teenida sissetulekut; nõuab eriprogramme ja keelekursusi ning üldist juurdepääsu lapsehoiule, et hõlbustada ELi tööturul integreerumist; |
| --- | --- |

21.

| 22. | rõhutab, et tuleb arvesse võtta nende naiste vajadusi, kes kogevad läbipõimunud diskrimineerimist rassilise või etnilise tausta, puuete, rahvuse, seksuaalse sättumuse, sooidentiteedi või -väljenduse tõttu, sealhulgas seksuaalset vägivalda kogenud naiste puhul, pakkudes eelkõige turvalist ja asjakohast vastuvõtu- või hoolduskorraldust ning tagades mittediskrimineerimise piiripunktides; rõhutab vajadust koguda ja analüüsida soo, vanuse, puuete, kodakondsuse ja sihtkoha (kui see on teada) kaupa liigitatud andmeid, et toetada asjakohaste teenuste ja rajatiste lühi- ja pikaajalist planeerimist; kutsub komisjoni üles tagama see, et Ukrainast põgenevaid roma naisi ei diskrimineeritaks ja et neil oleks võimalik ELi-siseselt liikuda; kutsub liikmesriike üles tagama nende kaitse, rakendades selleks ajutise kaitse direktiivi; |
| --- | --- |

22.

| 23. | tunneb heameelt Ukrainast põgenevatele pagulastele eraldatud ELi rahaliste vahendite üle, sealhulgas ühtekuuluvust ja Euroopa territooriume toetava taasteabi programmi (REACT-EU), Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi (AMIF) ning ühtekuuluvusmeetmete kaudu pagulaste toetamiseks Euroopas (CARE), mis võimaldab ELi riikidel ja piirkondadel anda erakorralist toetust inimestele, kes põgenevad Ukrainast Venemaa sissetungi tõttu; nõuab, et nende rahaliste vahendite kasutamine oleks sootundlik; nõuab, et parlament teostaks järelevalvet rahaliste vahendite kasutamise üle, eelkõige riikides, kus õigusriigi põhimõtte rikkumine jätkub, näiteks Poolas ja Ungaris; kordab, et soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise ja sooteadliku eelarvestamise põhimõte on üks ELi aluspõhimõtteid; |
| --- | --- |

23.

| 24. | juhib tähelepanu sellele, et kodanikuühiskonna organisatsioonid peavad saama ELilt ja selle liikmesriikidelt suuremat otsest rahalist ja materiaalset toetust, et teha võimalikuks kohapealne koordineerimine ja tagada eri kohustuste parem jaotus; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles parandama humanitaarabi koordineerimist koostöös kodanikuühiskonna ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, sealhulgas ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti, ÜRO naiste õiguste agentuuri, ÜRO Rahvastikufondi, Maailma Terviseorganisatsiooni ja teiste ÜRO asutustega, samuti Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni ja Rahvusvahelise Punase Risti Komiteega, ning tagama viivitamatu ja otsese juurdepääsu rahastamisele kodanikuühiskonna organisatsioonidele, kes abistavad Ukraina pagulasi, eelkõige seoses soolise võrdõiguslikkuse, seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õiguste ja naiste õiguste organisatsioonidega, ja naissoost inimõiguste kaitsjatele kõigis transiidi- ja pagulasi vastuvõtvates liikmesriikides ning eelkõige riikides, kus on kehtestatud seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õiguste piirangud; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid kaasaksid kodanikuühiskonna organisatsioone ning konsulteeriksid nende ja kohalike ametiasutustega rahaliste vahendite kättesaadavuse ning nende kasutamise ja eraldamise viisi üle; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kutsub ELi institutsioone ja liikmesriike üles konsulteerima tihedalt naiste, tütarlaste ja tõrjutud rühmade õiguste eest võitlevate organisatsioonidega, eriti kohapeal, aga ka selle sõjaga seotud poliitiliste otsuste tegemisel; nõuab Ukrainas endiselt tegutsevate naissoost inimõiguste kaitsjate erilist toetamist ja kaitsmist; |
| --- | --- |

25.

| 26. | rõhutab valitsusväliste organisatsioonide ja aktivistide rühmade tohutut tööd naistele seksuaal- ja reproduktiivtervisele ning seonduvatele õigustele juurdepääsu võimaldamisel ning asjaolu, et nende liikmed seavad ohtu oma vabaduse, nagu Justyna Wydrzyńska, kellele on Poola ränkade abordivastaste seaduste alusel esitatud süüdistus selle eest, et ta andis teisele naisele meditsiinilise abordi tablette; kutsub komisjoni üles kaitsma ja toetama neid naissoost inimõiguste kaitsjaid igasuguse tagakiusamise eest, millega nad võivad kokku puutuda; |
| --- | --- |

26.

| 27. | rõhutab LGBTIQ+-perekondade erilisi raskusi piiriületusel; rõhutab, et samasooliste paaride lapsed on ühest või mõlemast vanemast lahutamise ohus; kutsub liikmesriike üles võtma ajutise kaitse direktiivi rakendamisel arvesse de facto partnerlusi ja perekondi; |
| --- | --- |

27.

| 28. | tuletab meelde rasket olukorda ja takistusi seoses transsooliste inimeste, sealhulgas trans- ning trans- ja intersooliste naistega, kelle passis on meessoole viitav märge ja kellel ei lubata Ukrainast põgeneda; tuletab meelde, et transsoolised inimesed, kelle isikut tõendavad dokumendid ei vasta nende identiteedile, ei saa läbida riigisiseseid kontrollpunkte ja nad võidakse jätta elanikkonnakaitse meetmete alt välja; juhib tähelepanu sellele, et vabatahtlike ja kodanikuühiskonna poolt nende jaoks sisse seatud vastuvõtulaagrid ei suuda kõiki majutada; rõhutab, et transsoolistel inimestel on raske saada hormoonravi; tuletab meelde, et WTO on liigitanud sellise trans- ja intersooliste inimeste ravi ja muud spetsiifilised ravimid väga olulisteks ja seetõttu tuleks need lisada humanitaarabipakettidesse; kutsub seetõttu komisjoni üles andma sellega seoses ELi rahalist toetust ja abistama koordineerimisel; kutsub ELi üles paluma Ukrainal lihtsustada menetlusi, mis võimaldaksid neil naistel Ukrainast põgeneda; kutsub ELi liikmesriike üles pakkuma asjakohaseid ravimeid ja ravi pärast seda, kui need naised on piiri ületanud; |
| --- | --- |

28.

| 29. | on seisukohal, et tuleb hakata andma nõuetekohast tuge neile Ukraina kohalikele omavalitsustele, kes võtavad vastu riigisiseseid põgenikke, et võimaldada riigisisestel põgenikel jääda oma riiki seni, kuni olukord võimaldab neil koju tagasi pöörduda; väljendab heameelt komisjoni pingutuste üle seoses riigisisestest põgenikest naiste ja tütarlaste vajadustega; |
| --- | --- |

29.

| 30. | tuletab meelde naisi, rahu ja julgeolekut käsitlevat ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1325 ja kõiki sellele järgnenud resolutsioone ning nõuab nende rakendamist; nõuab naiste (kogu nende mitmekesisuses) ja tõrjutud rühmade kaasamist konfliktide ennetamisse, lahendamisse, vahendamisse ja rahuläbirääkimistesse kõigis valdkondades ning kutsub seetõttu ELi institutsioone üles looma rakkerühma, kuhu kaasatakse ka naised ja kohalik kodanikuühiskond; nõuab naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi kaudu abi andmist Ukraina naistele ja valitsusvälistele organisatsioonidele koolitusrahastuse kujul, mis võimaldab neil osaleda konfliktide lahendamises ja konfliktijärgsetes taastamistöödes; nõuab, et ELi institutsioonid ja liikmesriigid pööraksid käimasoleva sõja lõpetamise püüdlustes erilist tähelepanu soolisele võrdõiguslikkusele; |
| --- | --- |

30.

| 31. | rõhutab Moldova rasket olukorda seoses pingelises olukorras oleva taristu ja teenustega; väljendab heameelt solidaarsusplatvormi raames antud ümberpaigutamise lubaduste üle, et aidata Moldoval Ukrainast põgenevaid pagulasi vastu võtta; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles jätkama pingutusi Moldova edasiseks abistamiseks, jagades vastutust ja andes konkreetset abi pagulastest naiste ja tütarlaste vajaduste rahuldamiseks; |
| --- | --- |

31.

| 32. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO-le, Euroopa Nõukogule ning Ukraina presidendile, valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  EÜT L 212, 7.8.2001, lk 12.

(2)  ELT L 71, 4.3.2022, lk 1.

(3)  ELT L 101, 15.4.2011, lk 1.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0052.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0120.

(6)  ELT C 404, 6.10.2021, lk 202.

(7)  https://data2.unhcr.org/en/situations/ukraine

(8)  https://www.unrefugees.org/emergencies/ukraine/

(9)  https://www.iom.int/news/71-million-people-displaced-war-ukraine-iom-survey

(10)  https://www.reuters.com/world/europe/moscow-has-deported-500000-people-russia-ukraine-lawmaker-says-2022-04-20/

(11)  https://data2.unhcr.org/en/situations/ukraine#:~:text=Share%20this%20page%3A-,Ukraine%20Situation%3A%20Moldova%20Refugee%20Border%20Monitoring,(14%2D03%2D2022)&text=Almost%20three%20million%20refugees%20have,displaced%20to%20Moldova%20(UNHCR)

(12)  https://ecre.org/wp-content/uploads/2022/03/Information-Sheet-%E2%80%93-Access-to-territory-asylum-procedures-and-reception-conditions-for-Ukrainian-nationals-in-European-countries.pdf

---

| 6.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 465/164 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 465/164

---

P9_TA(2022)0207

Ukrainas toimuva Venemaa ebaseadusliku agressioonisõja mõju ELi transpordi- ja turismisektorile

Euroopa Parlamendi 5. mai 2022. aasta resolutsioon Ukrainas toimuva Venemaa ebaseadusliku agressioonisõja mõju kohta ELi transpordi- ja turismisektorile (2022/2643(RSP))

(2022/C 465/16)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta määrust (EL) 2022/334 (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2022. aasta määrust (EL) 2022/334 (1),

| — | võttes arvesse julgeoleku- ja kaitsevaldkonna strateegilise kompassi tegevuskava Euroopa Liidule, kes kaitseb oma kodanikke, väärtusi ja huve ning toetab rahvusvahelist rahu ja julgeolekut, mille nõukogu kiitis heaks 21. märtsil 2022 ning Euroopa Ülemkogu kinnitas 25. märtsil 2022, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse julgeoleku- ja kaitsevaldkonna strateegilise kompassi tegevuskava Euroopa Liidule, kes kaitseb oma kodanikke, väärtusi ja huve ning toetab rahvusvahelist rahu ja julgeolekut, mille nõukogu kiitis heaks 21. märtsil 2022 ning Euroopa Ülemkogu kinnitas 25. märtsil 2022,

| — | võttes arvesse transpordiministrite 8. aprilli 2022. aasta mitteametlikku kohtumist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordiministrite 8. aprilli 2022. aasta mitteametlikku kohtumist,

| — | võttes arvesse 2018. aasta globaalset pagulasraamistikku, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2018. aasta globaalset pagulasraamistikku,

| — | võttes arvesse ELi riigipeade ja valitsusjuhtide 11. märtsi 2022. aasta Versailles’ deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi riigipeade ja valitsusjuhtide 11. märtsi 2022. aasta Versailles’ deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse oma 1. märtsi 2022. aasta resolutsiooni Ukraina vastu suunatud Venemaa agressiooni kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 1. märtsi 2022. aasta resolutsiooni Ukraina vastu suunatud Venemaa agressiooni kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 24. märtsi 2022. aasta resolutsiooni kiireloomulise vajaduse kohta võtta seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse vastu ELi tegevuskava toiduga kindlustatuse tagamiseks ELis ja väljaspool seda (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 24. märtsi 2022. aasta resolutsiooni kiireloomulise vajaduse kohta võtta seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse vastu ELi tegevuskava toiduga kindlustatuse tagamiseks ELis ja väljaspool seda (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 7. aprilli 2022. aasta resolutsiooni Euroopa Ülemkogu 24.–25. märtsi 2022. aasta kohtumise järelduste, muu hulgas Ukraina vastu peetava sõja viimaste arengute ning ELi poolt Venemaale kehtestatud sanktsioonide ja nende rakendamise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 7. aprilli 2022. aasta resolutsiooni Euroopa Ülemkogu 24.–25. märtsi 2022. aasta kohtumise järelduste, muu hulgas Ukraina vastu peetava sõja viimaste arengute ning ELi poolt Venemaale kehtestatud sanktsioonide ja nende rakendamise kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 7. aprilli 2022. aasta resolutsiooni Ukraina sõja eest põgenevate laste ja noorte kaitse kohta ELis (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. aprilli 2022. aasta resolutsiooni Ukraina sõja eest põgenevate laste ja noorte kaitse kohta ELis (5),

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Energiaagentuuri 10-punktilist naftakasutuse vähendamise kava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Energiaagentuuri 10-punktilist naftakasutuse vähendamise kava,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõiget 2,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| A. | arvestades, et EL on vastu võtnud viis sanktsioonide paketti reaktsioonina Venemaa ebaseaduslikule, provotseerimata ja põhjendamatule agressioonisõjale Ukraina vastu; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et EL on vastu võtnud viis sanktsioonide paketti reaktsioonina Venemaa ebaseaduslikule, provotseerimata ja põhjendamatule agressioonisõjale Ukraina vastu;

| B. | arvestades, et eeldatavasti tabab uus sanktsioonide laine Venemaad karmimalt maantee- ja meretranspordi sektoris; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et eeldatavasti tabab uus sanktsioonide laine Venemaad karmimalt maantee- ja meretranspordi sektoris;

| C. | arvestades, et 28. veebruaril 2022. aastal teatas Venemaa kättemaksuna Venemaa õhuruumi kasutamise keelust, mis mõjutab 36 riigi, sealhulgas ELi riikide õhusõidukeid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 28. veebruaril 2022. aastal teatas Venemaa kättemaksuna Venemaa õhuruumi kasutamise keelust, mis mõjutab 36 riigi, sealhulgas ELi riikide õhusõidukeid;

| D. | arvestades, et Euroopa Ülemkogu vähendas 2021.–2027. aasta mitmeaastase finantsraamistiku Euroopa ühendamise rahastu sõjaväelise liikuvuse eelarverea mahtu 6,5 miljardilt eurolt 1,69 miljardile eurole; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Ülemkogu vähendas 2021.–2027. aasta mitmeaastase finantsraamistiku Euroopa ühendamise rahastu sõjaväelise liikuvuse eelarverea mahtu 6,5 miljardilt eurolt 1,69 miljardile eurole;

| E. | arvestades, et Ukraina õhuruumi sulgemise tõttu on lisaks Venemaa ja Euroopa vahelistele reisilendudele, mis moodustasid 2021. aastal 5,7 % kogu Euroopa lennuliiklusest, peatunud ligikaudu 3,3 % Euroopa lennuliiklusest; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Ukraina õhuruumi sulgemise tõttu on lisaks Venemaa ja Euroopa vahelistele reisilendudele, mis moodustasid 2021. aastal 5,7 % kogu Euroopa lennuliiklusest, peatunud ligikaudu 3,3 % Euroopa lennuliiklusest;

| F. | arvestades, et 2020. aastal külastas ELi liikmesriikide sadamaid 535 Venemaa lipu all sõitvat laeva 8 848 korral; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 2020. aastal külastas ELi liikmesriikide sadamaid 535 Venemaa lipu all sõitvat laeva 8 848 korral;

| G. | arvestades, et olukord Mustal merel ja Aasovi merel on halvenenud, kuna Venemaa merevägi blokeerib piirkonda, mõlema mere teatavad osad on kuulutatud sõjatsooniks ja piirkond on tunnistatud sealt kaudu toimuva mereliikluse jaoks ohtlikuks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et olukord Mustal merel ja Aasovi merel on halvenenud, kuna Venemaa merevägi blokeerib piirkonda, mõlema mere teatavad osad on kuulutatud sõjatsooniks ja piirkond on tunnistatud sealt kaudu toimuva mereliikluse jaoks ohtlikuks;

| H. | arvestades, et Venemaa merevägi on selles piirkonnas rünnanud laevu, mille omanikud või käitajad on pärit EList; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Venemaa merevägi on selles piirkonnas rünnanud laevu, mille omanikud või käitajad on pärit EList;

| I. | arvestades, et Ukraina ja Venemaa meremehed moodustavad 14,5 % ülemaailmsest laevandussektori tööjõust ning et ELi laevad sõltuvad neist suurel määral; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Ukraina ja Venemaa meremehed moodustavad 14,5 % ülemaailmsest laevandussektori tööjõust ning et ELi laevad sõltuvad neist suurel määral;

| J. | arvestades, et mure Ukrainasse suunduva ja sealt lähtuva raudtee- ja meretranspordi üldise turvalisuse ja toimimise pärast kasvab; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et mure Ukrainasse suunduva ja sealt lähtuva raudtee- ja meretranspordi üldise turvalisuse ja toimimise pärast kasvab;

| K. | arvestades, et kütusehind on viimastel kuudel tõusnud ja et olukord on Ukraina vastu suunatud Venemaa ebaseadusliku agressioonisõja tõttu halvenenud, ning arvestades, et kütus on transpordiettevõtjate ja kasutajate jaoks üks suuremaid kuluallikaid; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et kütusehind on viimastel kuudel tõusnud ja et olukord on Ukraina vastu suunatud Venemaa ebaseadusliku agressioonisõja tõttu halvenenud, ning arvestades, et kütus on transpordiettevõtjate ja kasutajate jaoks üks suuremaid kuluallikaid;

| L. | arvestades, et turismisihtkohad paljudes ELi riikides saavad pärast kahte aastat pandeemiat, mis on juba avaldanud sektorile hävitavat mõju, veel ühe ränga hoobi; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et turismisihtkohad paljudes ELi riikides saavad pärast kahte aastat pandeemiat, mis on juba avaldanud sektorile hävitavat mõju, veel ühe ränga hoobi;

1.

kordab, et mõistab kõige karmimal viisil hukka Venemaa Föderatsiooni agressioonisõja Ukraina vastu ja Valgevene osalemise selles sõjas, ning nõuab, et Venemaa lõpetaks viivitamata igasuguse sõjalise tegevuse Ukrainas ning viiks tingimusteta välja kõik väed ja sõjavarustuse kogu Ukraina rahvusvaheliselt tunnustatud territooriumilt;

2.

väljendab heameelt ELi enneolematute ja kohandatavate sanktsioonide üle Venemaa vastu reaktsioonina agressioonile Ukrainas ning kutsub ELi üles kaaluma ja kehtestama edaspidiseid tulemuslikke sanktsioone transpordisektoris, et piirata Putini sõjamasina rahastamist; rõhutab, et see on esimene kord, kui ELi Venemaa-vastastes sanktsioonides käsitletakse konkreetselt ja sihipäraselt transpordisektorit;

3.

tuletab meelde, et transport on strateegiline vahend, mille abil EL saab väljendada solidaarsust Ukraina ja tema kannatava rahvaga ning pakkuda neile tuge humanitaarabi ning pagulaste evakueerimise ja liikuvuse valdkonnas;

4.

mõistab teravalt hukka Ukraina transporditaristu tahtliku ründamise Venemaa vägede poolt, mis takistab Ukraina ametivõimudel evakueerida tsiviilelanikke ning transportida abivajajatele hädavajalikke kaupu ja varusid; nõuab tungivalt, et EL annaks Ukrainale rahalist abi, et aidata tal transporditaristut taastada;

5.

avaldab heameelt komisjoni poolt vastu võetud meetmete üle, mille eesmärk on aidata liikmesriikidel, veoettevõtjatel ja -töötajatel jätkata transporditegevust ning toetada pagulaste transporti Ukrainast ja humanitaarabi vedu; tunnustab Ukraina transporditöötajate vaprust, kuna nad riskivad oma eluga, et inimeste ja kaupade vedu ei katkeks;

6.

väljendab heameelt komisjoni poolt vastu võetud tegevussuuniste üle, mille eesmärk on tagada kehtivate dokumentideta Ukraina kodanike transiit ELi transpordiettevõtjate sõidukitega;

7.

avaldab Euroopa transpordiettevõtjatele tunnustust selle eest, et nad pakuvad Ukraina kodanikele võimalust rongi, bussi, laeva ja lennukiga tasuta reisida, ning tunnustab ühenduste ja üksikisikute lugematuid algatusi kogu ELis, et pakkuda tasuta kaupade ja inimeste vedu Ukraina piirile ja sealt tagasi; rõhutab, et paljud ukrainlased, kes soovivad oma riiki tagasi pöörduda või kes soovivad jõuda oma majutuskohani teises liikmesriigis, ei saa endale piletit lubada; nõuab, et rongioperaatorid annaksid ukrainlastele jätkuvalt ilma broneeringuta vaba pääsu rongidele, samuti reserveerimata kohtadele;

8.

juhib tähelepanu sellele, et nii jätkuv konflikt kui Venemaa vastumeetmed ELi sanktsioonidele mõjutavad ka ELi transpordisektorit ja põhjustavad kõigi transpordiliikide puhul tõsiseid häireid;

9.

rõhutab, et peamised kõiki transpordiliike mõjutavad ja turgudel suurt ebakindlust tekitavad tagajärjed on kütusehindade tõus ning logistika- ja tarneahelate häired;

10.

on veendunud, et Venemaa turuga seotud ELis asuvaid ja ELi ettevõtete transpordiettevõtjaid tuleks toetada, et nad saaksid oma tegevuse Venemaalt välja viia;

11.

kutsub komisjoni üles viivitamata koostama sõja tagajärgede majandusliku ja sotsiaalse mõju hinnangu kõigi transpordiliikide kohta ELi turul ning negatiivse mõju leevendamiseks ja Euroopa transpordisektori hea toimimise, võrdsete ja õiglaste tingimuste tagamiseks pakkuma vajaduse korral kiiresti toetust, muu hulgas täiendavate seadusandlike ja/või finantsmeetmete kaudu;

12.

rõhutab, et kriis ei tohiks tuua kaasa transporditöötajate õiguste ajutist või püsivat kahjustamist;

Lennutransport

Lennutransport

| 13. | väljendab muret ränga mõju pärast, mida konflikt avaldab lennundussektori tegevuskuludele, muutes nii reisijate kui ka kaubaveo kallimaks; rõhutab, et sanktsioonid ja lennukeelud on sundinud lennuettevõtjaid oma lende peatama või ümber suunama; juhib lisaks tähelepanu sellele, et maksimaalne marsruudi pikenemine, et lennukid saaksid Venemaa ja Valgevene õhuruumi vältida, jääb vahemikku kolm kuni neli tundi suuna kohta, mis toob kaasa tankimisprobleemid (lisapeatuste tõttu lisakulud) ning ELi normidega ettenähtust pikema tööaja meeskonnale; |
| --- | --- |

13.

väljendab muret ränga mõju pärast, mida konflikt avaldab lennundussektori tegevuskuludele, muutes nii reisijate kui ka kaubaveo kallimaks; rõhutab, et sanktsioonid ja lennukeelud on sundinud lennuettevõtjaid oma lende peatama või ümber suunama; juhib lisaks tähelepanu sellele, et maksimaalne marsruudi pikenemine, et lennukid saaksid Venemaa ja Valgevene õhuruumi vältida, jääb vahemikku kolm kuni neli tundi suuna kohta, mis toob kaasa tankimisprobleemid (lisapeatuste tõttu lisakulud) ning ELi normidega ettenähtust pikema tööaja meeskonnale;

| 14. | tõstab esile, et lennukite tootmisel kasutatava olulise tähtsusega metalli titaani peamised tootjad on Ukraina ja Venemaa ning et jätkuv konflikt võib lähiajal tarneid mõjutada; |
| --- | --- |

14.

tõstab esile, et lennukite tootmisel kasutatava olulise tähtsusega metalli titaani peamised tootjad on Ukraina ja Venemaa ning et jätkuv konflikt võib lähiajal tarneid mõjutada;

| 15. | kutsub komisjoni üles hindama ELi lennuettevõtjate ja nende töötajate olukorda, mida on tõsiselt kahjustanud kõigepealt COVID-19 pandeemia ning nüüd Venemaa ja Valgevene ülelendude keeld, kõrged kütusehinnad ja nõudluse vähenemine, ning esitama vajaduse korral nende toetuskava; rõhutab siiski, et lennuettevõtjatele tuleb tagada võrdsed tingimused ja aus konkurents, eelkõige rahalise toetuse andmise korral; |
| --- | --- |

15.

kutsub komisjoni üles hindama ELi lennuettevõtjate ja nende töötajate olukorda, mida on tõsiselt kahjustanud kõigepealt COVID-19 pandeemia ning nüüd Venemaa ja Valgevene ülelendude keeld, kõrged kütusehinnad ja nõudluse vähenemine, ning esitama vajaduse korral nende toetuskava; rõhutab siiski, et lennuettevõtjatele tuleb tagada võrdsed tingimused ja aus konkurents, eelkõige rahalise toetuse andmise korral;

| 16. | taunib asjaolu, et Venemaa on selgelt rikkudes rahvusvahelisi tsiviillennundusreegleid (Chicago konventsiooni) heaks kiitnud seaduse, millega nõutakse välismaistelt äriühingutelt renditud lennukite ümberregistreerimist Venemaa õhusõidukiregistris; rõhutab, et selline vargus on lubamatu ja nõuab, et need lennukid tagastataks otsekohe seaduslikele omanikele; avaldab heameelt komisjoni otsuse üle kanda ümberregistreeritud õhusõidukeid käitavad Venemaa lennuettevõtjad ühenduse nimekirja lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse ELis tegevuskeeldu, arvestades, et Venemaa ametiasutustel puudub suutlikkus teha sadade ümberregistreeritud õhusõidukite lennukõlblikkuse ohutusjärelevalvet; rõhutab, et lubades kasutada neid varastatud lennukeid Venemaa õhuruumis, suutmata täita vajalikke turvanõudeid, on Venemaa ametivõimud ainuisikuliselt vastutavad oma kodanike elu ohtu seadmise eest; |
| --- | --- |

16.

taunib asjaolu, et Venemaa on selgelt rikkudes rahvusvahelisi tsiviillennundusreegleid (Chicago konventsiooni) heaks kiitnud seaduse, millega nõutakse välismaistelt äriühingutelt renditud lennukite ümberregistreerimist Venemaa õhusõidukiregistris; rõhutab, et selline vargus on lubamatu ja nõuab, et need lennukid tagastataks otsekohe seaduslikele omanikele; avaldab heameelt komisjoni otsuse üle kanda ümberregistreeritud õhusõidukeid käitavad Venemaa lennuettevõtjad ühenduse nimekirja lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse ELis tegevuskeeldu, arvestades, et Venemaa ametiasutustel puudub suutlikkus teha sadade ümberregistreeritud õhusõidukite lennukõlblikkuse ohutusjärelevalvet; rõhutab, et lubades kasutada neid varastatud lennukeid Venemaa õhuruumis, suutmata täita vajalikke turvanõudeid, on Venemaa ametivõimud ainuisikuliselt vastutavad oma kodanike elu ohtu seadmise eest;

| 17. | nõuab, et EL jätkaks tegevust, et Wagneri grupi palgasõdurid, Süüria välisvõitlejad jt ei pääseks Ukrainasse, kus nad panevad toime hirmutegusid tsiviilelanikkonna vastu; nõuab seetõttu, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja nõuaks konkreetselt Türgi, Gruusia, Aserbaidžaani ja Iraagi ning Kesk-Aasia vabariikide valitsustelt, et nad sulgeksid oma õhuruumi kõigile Venemaa, Iraani või Süüria sõjaväelennukitele ja tellimuslennukitele, samuti tavalistele lennuettevõtjatele, kes transpordivad palgasõdureid; nõuab, et EL lisaks musta nimekirja kõik lennuettevõtjad, kes võivad sellistes vedudes osaleda; |
| --- | --- |

17.

nõuab, et EL jätkaks tegevust, et Wagneri grupi palgasõdurid, Süüria välisvõitlejad jt ei pääseks Ukrainasse, kus nad panevad toime hirmutegusid tsiviilelanikkonna vastu; nõuab seetõttu, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja nõuaks konkreetselt Türgi, Gruusia, Aserbaidžaani ja Iraagi ning Kesk-Aasia vabariikide valitsustelt, et nad sulgeksid oma õhuruumi kõigile Venemaa, Iraani või Süüria sõjaväelennukitele ja tellimuslennukitele, samuti tavalistele lennuettevõtjatele, kes transpordivad palgasõdureid; nõuab, et EL lisaks musta nimekirja kõik lennuettevõtjad, kes võivad sellistes vedudes osaleda;

Meretransport

Meretransport

| 18. | väljendab heameelt komisjoni Venemaa vastu suunatud viienda sanktsioonide paketi kolmanda samba üle seoses ELi sadamatele juurdepääsu keelamisega Venemaa lipu all sõitvatele ja Venemaa käitatavatele laevadele; on veendunud, et Euroopa Meresõiduohutuse Amet võiks koostada konkreetse nimekirja Venemaa laevadest, millel keelatakse pääs ELi sadamatesse, võttes arvesse ka laevu, mis sõidavad alates 24. veebruarist 2022 teise lipu all või on ümber registreeritud; |
| --- | --- |

18.

väljendab heameelt komisjoni Venemaa vastu suunatud viienda sanktsioonide paketi kolmanda samba üle seoses ELi sadamatele juurdepääsu keelamisega Venemaa lipu all sõitvatele ja Venemaa käitatavatele laevadele; on veendunud, et Euroopa Meresõiduohutuse Amet võiks koostada konkreetse nimekirja Venemaa laevadest, millel keelatakse pääs ELi sadamatesse, võttes arvesse ka laevu, mis sõidavad alates 24. veebruarist 2022 teise lipu all või on ümber registreeritud;

| 19. | nõuab siiski, et kõnealuste meetmete puhul mindaks veel kaugemale, et vältida nendest kõrvalehoidmist, ja pääs ELi sadamatesse keelataks kõikidele laevadele, mis külastavad oma marsruudil asuvaid Venemaa sadamaid, olenemata sellest, kes on nende omanikvõi käitaja, välja arvatud juhul, kui neil on selleks humanitaarsed põhjused; tunneb heameelt mitme Euroopas asuva maailma suurema laevandusettevõtja vabatahtliku otsuse üle peatada kuni uue otsuseni kõik Venemaale suunduvad ja sealt väljuvad kaubavedude broneeringud; |
| --- | --- |

19.

nõuab siiski, et kõnealuste meetmete puhul mindaks veel kaugemale, et vältida nendest kõrvalehoidmist, ja pääs ELi sadamatesse keelataks kõikidele laevadele, mis külastavad oma marsruudil asuvaid Venemaa sadamaid, olenemata sellest, kes on nende omanikvõi käitaja, välja arvatud juhul, kui neil on selleks humanitaarsed põhjused; tunneb heameelt mitme Euroopas asuva maailma suurema laevandusettevõtja vabatahtliku otsuse üle peatada kuni uue otsuseni kõik Venemaale suunduvad ja sealt väljuvad kaubavedude broneeringud;

| 20. | nõuab, et kõigil laevadel, mis soovivad külastada ELi sadamaid, oleks keelatud punkerdada kütust Venemaa sadamates või Venemaa laevadelt merel; |
| --- | --- |

20.

nõuab, et kõigil laevadel, mis soovivad külastada ELi sadamaid, oleks keelatud punkerdada kütust Venemaa sadamates või Venemaa laevadelt merel;

| 21. | on veendunud, et Euroopa Meresõiduohutuse Amet peaks andma nende sanktsioonide ühetaoliseks kohaldamiseks suunised, et ELi sadamatel oleksid võrdsed tingimused; |
| --- | --- |

21.

on veendunud, et Euroopa Meresõiduohutuse Amet peaks andma nende sanktsioonide ühetaoliseks kohaldamiseks suunised, et ELi sadamatel oleksid võrdsed tingimused;

| 22. | palub valitsustel ja pädevatel avaliku sektori asutustel nii riiklikul kui ka ELi tasandil täita oma kohustusi ning näha ette piisavalt töötajaid ja ressursse, et meetmete sujuv kohaldamine oleks tagatud ning välditaks lisaviivitusi juba niigi häiritud tarneahelas; |
| --- | --- |

22.

palub valitsustel ja pädevatel avaliku sektori asutustel nii riiklikul kui ka ELi tasandil täita oma kohustusi ning näha ette piisavalt töötajaid ja ressursse, et meetmete sujuv kohaldamine oleks tagatud ning välditaks lisaviivitusi juba niigi häiritud tarneahelas;

| 23. | võtab teadmiseks asjaolu, et praegu on nendes piirkondades blokeeritud suur hulk laevu; kordab komisjoni ja liikmesriikide üleskutseid tagada kõnealuses piirkonnas viivitamata rahvusvahelise laevanduse ohutus ja turvalisus ning eelkõige meremeeste ohutus; nõuab, et asjaomaseid laevu varustataks kiiresti meremeestele hädavajalike vahenditega ning seataks sisse sinine ohutu merekoridor, mille kaudu saab ohutult evakueerida meremehi ja laevu Musta mere ja Aasovi mere suure riskiga ja sõjast mõjutatud piirkondadest; |
| --- | --- |

23.

võtab teadmiseks asjaolu, et praegu on nendes piirkondades blokeeritud suur hulk laevu; kordab komisjoni ja liikmesriikide üleskutseid tagada kõnealuses piirkonnas viivitamata rahvusvahelise laevanduse ohutus ja turvalisus ning eelkõige meremeeste ohutus; nõuab, et asjaomaseid laevu varustataks kiiresti meremeestele hädavajalike vahenditega ning seataks sisse sinine ohutu merekoridor, mille kaudu saab ohutult evakueerida meremehi ja laevu Musta mere ja Aasovi mere suure riskiga ja sõjast mõjutatud piirkondadest;

| 24. | taunib asjaolu, et viimasel ajal ohustab Mustal merel hulk ujuvaid meremiine meremeeste ja reisijate elu ning rahvusvahelisi kaubavooge, ning nõuab rahvusvahelist toetust rannikuriikidele, kes tegelevad demineerimisega; |
| --- | --- |

24.

taunib asjaolu, et viimasel ajal ohustab Mustal merel hulk ujuvaid meremiine meremeeste ja reisijate elu ning rahvusvahelisi kaubavooge, ning nõuab rahvusvahelist toetust rannikuriikidele, kes tegelevad demineerimisega;

| 25. | väljendab muret rahvusvahelise laevanduse, logistika, tarneahelate ja kütusehindade olukorra, eriti prahihindade mõju pärast merendussektorile; |
| --- | --- |

25.

väljendab muret rahvusvahelise laevanduse, logistika, tarneahelate ja kütusehindade olukorra, eriti prahihindade mõju pärast merendussektorile;

Raudteetransport

Raudteetransport

| 26. | peab kahetsusväärseks, et praegu ei ole Venemaa raudtee-ettevõtjaga Russian Railways toimuvatele raudteetranspordi toimingutele kehtestatud otsest keeldu; märgib siiski, et Venemaa raudtee-ettevõtja Russian Railways on lisatud nende juriidiliste isikute ja õigussubjektide loetellu, kelle suhtes kohaldatakse finantspiiranguid; |
| --- | --- |

26.

peab kahetsusväärseks, et praegu ei ole Venemaa raudtee-ettevõtjaga Russian Railways toimuvatele raudteetranspordi toimingutele kehtestatud otsest keeldu; märgib siiski, et Venemaa raudtee-ettevõtja Russian Railways on lisatud nende juriidiliste isikute ja õigussubjektide loetellu, kelle suhtes kohaldatakse finantspiiranguid;

| 27. | juhib tähelepanu asjaolule, et rongid, eelkõige Euroopa ja Hiina vahel liikuvad kaubarongid, võivad endiselt Venemaad läbida; märgib siiski, et konfliktil on ränk mõju Aasia ja Euroopa vahelistele kaubaveovoogudele, tekitades ebakindlust raudtee-ettevõtjates ja kaubavedudega tegelevates ettevõtjates; |
| --- | --- |

27.

juhib tähelepanu asjaolule, et rongid, eelkõige Euroopa ja Hiina vahel liikuvad kaubarongid, võivad endiselt Venemaad läbida; märgib siiski, et konfliktil on ränk mõju Aasia ja Euroopa vahelistele kaubaveovoogudele, tekitades ebakindlust raudtee-ettevõtjates ja kaubavedudega tegelevates ettevõtjates;

| 28. | rõhutab, et kaubarongide veosed satuvad vastakuti füüsiliste tõketega, mille tõttu on Ukraina ja ELi riikide piiril tuhanded vagunid ootejärjekorras; kutsub komisjoni üles toetama Ukrainat tema püüdlustes hajutada liiklusvoogusid, luua uusi ühendusi ja näha ette kiired kaubateed, mis on eriti oluline kiiresti riknevate kaupade, näiteks nisu transpordiks; väljendab sellega seoses heameelt algatuse „Getreidebrücke“ üle, mille raames teevad Ukraina ja ELi raudtee-ettevõtjad koostööd, et tagada põllumajandustoodete ja masinate Ukrainasse sisse- ja sealt välja viimine; tunneb samuti heameelt Rumeenia jõupingutuste üle võtta uuesti kasutusele mahajäetud raudteeliinid, mis ühendavad Rumeeniat Ukrainaga ja mis võiksid veelgi leevendada survet Ukrainasse suunduvatele ja sealt väljuvatele veoteedele; on veendunud, et EL peaks selliseid algatusi soodustama ja hõlbustama; |
| --- | --- |

28.

rõhutab, et kaubarongide veosed satuvad vastakuti füüsiliste tõketega, mille tõttu on Ukraina ja ELi riikide piiril tuhanded vagunid ootejärjekorras; kutsub komisjoni üles toetama Ukrainat tema püüdlustes hajutada liiklusvoogusid, luua uusi ühendusi ja näha ette kiired kaubateed, mis on eriti oluline kiiresti riknevate kaupade, näiteks nisu transpordiks; väljendab sellega seoses heameelt algatuse „Getreidebrücke“ üle, mille raames teevad Ukraina ja ELi raudtee-ettevõtjad koostööd, et tagada põllumajandustoodete ja masinate Ukrainasse sisse- ja sealt välja viimine; tunneb samuti heameelt Rumeenia jõupingutuste üle võtta uuesti kasutusele mahajäetud raudteeliinid, mis ühendavad Rumeeniat Ukrainaga ja mis võiksid veelgi leevendada survet Ukrainasse suunduvatele ja sealt väljuvatele veoteedele; on veendunud, et EL peaks selliseid algatusi soodustama ja hõlbustama;

| 29. | kutsub komisjoni üles toetama Ukrainat ja tema püüdlusi tugevdada Ukraina ja ELi vahelisi raudteeühendusi; |
| --- | --- |

29.

kutsub komisjoni üles toetama Ukrainat ja tema püüdlusi tugevdada Ukraina ja ELi vahelisi raudteeühendusi;

| 30. | kiidab heaks Ukraina raudteetöötajate kangelaslikkuse, kuna nad on vaatamata sellele, et nad pidevalt oma elu ohtu seavad, pühendunud Ukraina elanikkonna evakueerimisele sõjapiirkondadest, jätkavad posti, pensionimaksete, ravimite ja humanitaarkaupade ning toiduainete kohaletoimetamist, transpordivad riigi ettevõtete, institutsioonide ja organisatsioonide omandit riigi ohututesse piirkondadesse ning tagavad, et rahvusvaheline kaubandus ja aktiivsed diplomaatilised kontaktid kõrgeimal tasandil saavad jätkuda; |
| --- | --- |

30.

kiidab heaks Ukraina raudteetöötajate kangelaslikkuse, kuna nad on vaatamata sellele, et nad pidevalt oma elu ohtu seavad, pühendunud Ukraina elanikkonna evakueerimisele sõjapiirkondadest, jätkavad posti, pensionimaksete, ravimite ja humanitaarkaupade ning toiduainete kohaletoimetamist, transpordivad riigi ettevõtete, institutsioonide ja organisatsioonide omandit riigi ohututesse piirkondadesse ning tagavad, et rahvusvaheline kaubandus ja aktiivsed diplomaatilised kontaktid kõrgeimal tasandil saavad jätkuda;

| 31. | on seisukohal, et Venemaa rünnak Ukraina vastu ja sellest tingitud transpordivajadused ELis on toonud esile ELi raudteesüsteemi kohandamise vajaduse, et võtta vastu suuremal hulgal reisijaid ja kaupu; kutsub seetõttu liikmesriike üles kiirendama raudteesüsteemide standardimist, ühtlustamist ja koostalitlusvõimeliseks muutmist kõigis liikmesriikides ning kutsub komisjoni üles jätkama rakendamise ja allesjäänud puuduste jälgimist; |
| --- | --- |

31.

on seisukohal, et Venemaa rünnak Ukraina vastu ja sellest tingitud transpordivajadused ELis on toonud esile ELi raudteesüsteemi kohandamise vajaduse, et võtta vastu suuremal hulgal reisijaid ja kaupu; kutsub seetõttu liikmesriike üles kiirendama raudteesüsteemide standardimist, ühtlustamist ja koostalitlusvõimeliseks muutmist kõigis liikmesriikides ning kutsub komisjoni üles jätkama rakendamise ja allesjäänud puuduste jälgimist;

| 32. | kutsub komisjoni üles alustama viivitamata Ukrainaga läbirääkimisi rahvusvahelise raudtee- ja siseveetranspordi liberaliseerimise üle, et tagada transpordimarsruutide turvalisus ning põllumajandustoodete ja muude kaupade katkematud tarneahelad Euroopasse ja mujale maailmas; |
| --- | --- |

32.

kutsub komisjoni üles alustama viivitamata Ukrainaga läbirääkimisi rahvusvahelise raudtee- ja siseveetranspordi liberaliseerimise üle, et tagada transpordimarsruutide turvalisus ning põllumajandustoodete ja muude kaupade katkematud tarneahelad Euroopasse ja mujale maailmas;

| 33. | rõhutab nende Valgevene raudteetöötajate kangelaslikkust, kes saboteerisid Ukrainat ründavate Venemaa vägede siirmist, ning kutsub kõiki Venemaa ja Valgevene kodanikke üles järgima nende näidet kodanike vastupanust selles jõhkras agressioonisõjas; |
| --- | --- |

33.

rõhutab nende Valgevene raudteetöötajate kangelaslikkust, kes saboteerisid Ukrainat ründavate Venemaa vägede siirmist, ning kutsub kõiki Venemaa ja Valgevene kodanikke üles järgima nende näidet kodanike vastupanust selles jõhkras agressioonisõjas;

Maanteetransport

Maanteetransport

| 34. | väljendab heameelt komisjoni tegevuse üle, mille eesmärk on tagada Euroopa veoautojuhtide tagasipöördumine konfliktipiirkonnast ning kaupade autovedu Ukrainasse ja Moldovasse; |
| --- | --- |

34.

väljendab heameelt komisjoni tegevuse üle, mille eesmärk on tagada Euroopa veoautojuhtide tagasipöördumine konfliktipiirkonnast ning kaupade autovedu Ukrainasse ja Moldovasse;

| 35. | tunneb heameelt hiljutiste sanktsioonide üle, mis keelavad Venemaal ja Valgevenes asutatud autoveoettevõtjatel kaupade autoveo Euroopa Liidu territooriumil, kuna need sanktsioonid piiravad oluliselt Venemaa tööstuse võimalusi saada olulisi kaupu; |
| --- | --- |

35.

tunneb heameelt hiljutiste sanktsioonide üle, mis keelavad Venemaal ja Valgevenes asutatud autoveoettevõtjatel kaupade autoveo Euroopa Liidu territooriumil, kuna need sanktsioonid piiravad oluliselt Venemaa tööstuse võimalusi saada olulisi kaupu;

| 36. | juhib tähelepanu asjaolule, et kaubavedu Ukrainasse ja temaga piirnevatesse liikmesriikidesse, kus on suur pagulaste sissevool, põrkub õiguslike takistustega; tunneb heameelt komisjoni tegevuse üle, millega selgitatakse ja julgustatakse liikmesriike kohaldama teatavaid meetmeid, millega edendatakse autoveotegevusi erandlikel asjaoludel, mille on tekitanud Venemaa agressioon Ukraina vastu, näiteks andes nendele Ukraina autojuhtidele ajutised juhikaardid, kes tegutsevad ELis ja kellel ei ole võimalik pöörduda tagasi Ukrainasse, et uuendada oma aegunud juhikaarte, kehtestades ajutised erandid sõidu- ja puhkeaja reeglitest, ent tagades samas autojuhtide heaolu ja turvalisuse, vabastades teemaksu maksmisest hädaabiteenuseks peetava transpordi ning kehtestades veoloavabastuse meditsiinilise abi osutamiseks vajalike kaupade veole; rõhutab asjaolu, et Euroopas olevad Ukraina veoautojuhid on koduriigis toimuva sõja tõttu suure pinge all; kutsub komisjoni üles rakendama strateegiat, millega aidatakse Ukrainast pärit veoautojuhtidel naasta oma Euroopa Liitu ümberasustatud perekondade juurde, ning tagama, et liikmesriigid toetavad abivajavaid autojuhte; |
| --- | --- |

36.

juhib tähelepanu asjaolule, et kaubavedu Ukrainasse ja temaga piirnevatesse liikmesriikidesse, kus on suur pagulaste sissevool, põrkub õiguslike takistustega; tunneb heameelt komisjoni tegevuse üle, millega selgitatakse ja julgustatakse liikmesriike kohaldama teatavaid meetmeid, millega edendatakse autoveotegevusi erandlikel asjaoludel, mille on tekitanud Venemaa agressioon Ukraina vastu, näiteks andes nendele Ukraina autojuhtidele ajutised juhikaardid, kes tegutsevad ELis ja kellel ei ole võimalik pöörduda tagasi Ukrainasse, et uuendada oma aegunud juhikaarte, kehtestades ajutised erandid sõidu- ja puhkeaja reeglitest, ent tagades samas autojuhtide heaolu ja turvalisuse, vabastades teemaksu maksmisest hädaabiteenuseks peetava transpordi ning kehtestades veoloavabastuse meditsiinilise abi osutamiseks vajalike kaupade veole; rõhutab asjaolu, et Euroopas olevad Ukraina veoautojuhid on koduriigis toimuva sõja tõttu suure pinge all; kutsub komisjoni üles rakendama strateegiat, millega aidatakse Ukrainast pärit veoautojuhtidel naasta oma Euroopa Liitu ümberasustatud perekondade juurde, ning tagama, et liikmesriigid toetavad abivajavaid autojuhte;

| 37. | kutsub komisjoni üles uurima ka edaspidi võimalusi toetada sõitjatevedu ja igasuguste kaupade vedu nii Ukrainasse ja sellega piirnevatesse ELi riikidesse kui ka vastupidi toimuvat vedu humanitaarabina ning pakkuma vajalikku leevendust teemaksude ja taristumaksude osas ja maksualaste soodustustena ning tagama juurdepääsu nädalavahetustel; |
| --- | --- |

37.

kutsub komisjoni üles uurima ka edaspidi võimalusi toetada sõitjatevedu ja igasuguste kaupade vedu nii Ukrainasse ja sellega piirnevatesse ELi riikidesse kui ka vastupidi toimuvat vedu humanitaarabina ning pakkuma vajalikku leevendust teemaksude ja taristumaksude osas ja maksualaste soodustustena ning tagama juurdepääsu nädalavahetustel;

| 38. | toetab kaupade autovedu käsitleva lepingu kiiret sõlmimist Euroopa Liidu ja Ukraina vahel ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles alustama viivitamata lepingu ajutist kohaldamist; |
| --- | --- |

38.

toetab kaupade autovedu käsitleva lepingu kiiret sõlmimist Euroopa Liidu ja Ukraina vahel ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles alustama viivitamata lepingu ajutist kohaldamist;

| 39. | toetab komisjoni ettepanekut sõlmida transpordilepingud Ukraina ja Moldovaga, liberaliseerides osaliselt maanteetranspordi nende riikide veoettevõtjate jaoks, et võimaldada niisuguste oluliste eksportkaupade mereteedelt ümbersuunamist, mis ei ole hetkel Venemaa agressiooniakti tõttu kättesaadavad, ning kasutada rohkem ära ELi sadamaid kaupade ekspordiks Ukrainasse ja impordiks Ukrainast; toetab sellega seoses tugevalt varem maha jäetud raudtee- ja veetranspordiühenduste kiiret taastamist, eelkõige Ukraina ja Rumeenia vahel; |
| --- | --- |

39.

toetab komisjoni ettepanekut sõlmida transpordilepingud Ukraina ja Moldovaga, liberaliseerides osaliselt maanteetranspordi nende riikide veoettevõtjate jaoks, et võimaldada niisuguste oluliste eksportkaupade mereteedelt ümbersuunamist, mis ei ole hetkel Venemaa agressiooniakti tõttu kättesaadavad, ning kasutada rohkem ära ELi sadamaid kaupade ekspordiks Ukrainasse ja impordiks Ukrainast; toetab sellega seoses tugevalt varem maha jäetud raudtee- ja veetranspordiühenduste kiiret taastamist, eelkõige Ukraina ja Rumeenia vahel;

| 40. | rõhutab, et äärmiselt oluline on avada Ukrainasse suunduvad ja sealt lähtuvad rohelised transpordikoridorid, et varustada Ukrainat tema põllumajandusliku tootmise suurendamiseks kõigi vajalike sisenditega (nt pestitsiidid, väetised ja seemned) ning võimaldada Ukrainaga toimuva põllumajandustoodetega kauplemise jätkumist; |
| --- | --- |

40.

rõhutab, et äärmiselt oluline on avada Ukrainasse suunduvad ja sealt lähtuvad rohelised transpordikoridorid, et varustada Ukrainat tema põllumajandusliku tootmise suurendamiseks kõigi vajalike sisenditega (nt pestitsiidid, väetised ja seemned) ning võimaldada Ukrainaga toimuva põllumajandustoodetega kauplemise jätkumist;

TEN-T ja sõjaväeline liikuvus

TEN-T ja sõjaväeline liikuvus

| 41. | väljendab heameelt komisjoni teatise üle, milles käsitletakse üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) laienemist kolmandatest riikidest naaberriikidesse, ning nõuab tungivalt, et TEN-T käimasoleval läbivaatamisel keskendutaks Lääne-Balkani riikide, Moldova, Gruusia ja Ukraina transporditaristuühenduste investeeringute suurendamisele; nõuab lisaks, et nii komisjon, nõukogu kui ka parlament käsitleksid ühiselt TEN-T käimasolevat läbivaatamist võimalusena vaadata läbi 2021. aasta detsembris esitatud uued TEN-T kaardid ning teeksid addendum’i ettepaneku Ukraina, Moldova ja Gruusia kohta, et eelkõige kohaneda täiesti uute transpordivajaduste olukorraga, mis on tingitud Venemaa ebaseaduslikust agressioonisõjast Ukraina vastu; nõuab samuti, et komisjon esitaks ettepaneku ELi ja Ida-Euroopa / idapartnerluse transpordiühenduse kohta, sealhulgas Ida-Euroopa investeerimisraamistiku kohta, mille võiks osaliselt kujundada Lääne-Balkani transpordiühenduse eeskujul; |
| --- | --- |

41.

väljendab heameelt komisjoni teatise üle, milles käsitletakse üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) laienemist kolmandatest riikidest naaberriikidesse, ning nõuab tungivalt, et TEN-T käimasoleval läbivaatamisel keskendutaks Lääne-Balkani riikide, Moldova, Gruusia ja Ukraina transporditaristuühenduste investeeringute suurendamisele; nõuab lisaks, et nii komisjon, nõukogu kui ka parlament käsitleksid ühiselt TEN-T käimasolevat läbivaatamist võimalusena vaadata läbi 2021. aasta detsembris esitatud uued TEN-T kaardid ning teeksid addendum

| 42. | rõhutab vajadust olla ELi sõjaväelise liikuvuse projektiga palju ambitsioonikam ning väljendab sellega seoses heameelt ELi liikmesriikide pühendumise üle sellele, et kiirendada käimasolevaid pingutusi sõjaväelise liikuvuse suurendamiseks kogu ELis; |
| --- | --- |

42.

rõhutab vajadust olla ELi sõjaväelise liikuvuse projektiga palju ambitsioonikam ning väljendab sellega seoses heameelt ELi liikmesriikide pühendumise üle sellele, et kiirendada käimasolevaid pingutusi sõjaväelise liikuvuse suurendamiseks kogu ELis;

| 43. | väljendab veel kord sügavat kahetsust Euroopa Ülemkogu otsuse üle kärpida oluliselt 2021.–2027. aasta mitmeaastase finantsraamistiku kokkuleppimisel Euroopa ühendamise rahastu 2021–2027 (CEF II) programmi eelarves loodud sõjaväelise liikuvuse eelarverida ning mõistab hukka asjaolu, et selline samm kahjustab nüüd meie ühist Euroopa julgeolekut; kutsub komisjoni üles välja töötama ja pakkuma lahendusi sõjaväelise liikuvuse eelarverea märkimisväärseks suurendamiseks CEF II programmis ning soovitab sellega seoses võtta kasutusele taaste- ja vastupidavusrahastu kasutamata rahalised vahendid; rõhutab, kui oluline on tagada sõjaväelise liikuvuse aspektide põhjalik hindamine ja käsitlemine nii taristu kui ka rahaliste vahendite osas, et tagada liidus optimaalne piiriülene koostöö ja liikuvus; kutsub sellega seoses komisjoni üles tegema ettepanekuid nende suurte taristuprojektide sihtotstarbeliseks toetamiseks, mille eesmärk on paremini ühendada kõiki liikmesriike ja suurendada transporditaristuühendusi Lääne-Balkani riikide, Moldova, Gruusia ja Ukrainaga; palub eelkõige tugevdada kogu olulist kahesuguse kasutusega taristut, mis viib liidu idapiirini; |
| --- | --- |

43.

väljendab veel kord sügavat kahetsust Euroopa Ülemkogu otsuse üle kärpida oluliselt 2021.–2027. aasta mitmeaastase finantsraamistiku kokkuleppimisel Euroopa ühendamise rahastu 2021–2027 (CEF II) programmi eelarves loodud sõjaväelise liikuvuse eelarverida ning mõistab hukka asjaolu, et selline samm kahjustab nüüd meie ühist Euroopa julgeolekut; kutsub komisjoni üles välja töötama ja pakkuma lahendusi sõjaväelise liikuvuse eelarverea märkimisväärseks suurendamiseks CEF II programmis ning soovitab sellega seoses võtta kasutusele taaste- ja vastupidavusrahastu kasutamata rahalised vahendid; rõhutab, kui oluline on tagada sõjaväelise liikuvuse aspektide põhjalik hindamine ja käsitlemine nii taristu kui ka rahaliste vahendite osas, et tagada liidus optimaalne piiriülene koostöö ja liikuvus; kutsub sellega seoses komisjoni üles tegema ettepanekuid nende suurte taristuprojektide sihtotstarbeliseks toetamiseks, mille eesmärk on paremini ühendada kõiki liikmesriike ja suurendada transporditaristuühendusi Lääne-Balkani riikide, Moldova, Gruusia ja Ukrainaga; palub eelkõige tugevdada kogu olulist kahesuguse kasutusega taristut, mis viib liidu idapiirini;

| 44. | kutsub komisjoni üles tagama ELi liikmesriikidele vajalikud rahalised vahendid arendamaks kahesuguse kasutusega taristut, millel on strateegiline roll praeguste ja tulevaste vajaduste rahuldamisel; rõhutab vajadust parandada ELi suutlikkust hinnata ja kontrollida omandiõiguseid ja investeeringuid strateegilise taristu valdkonnas, mis on ELi ja meie kodanike julgeoleku tagamise põhiaspekt; |
| --- | --- |

44.

kutsub komisjoni üles tagama ELi liikmesriikidele vajalikud rahalised vahendid arendamaks kahesuguse kasutusega taristut, millel on strateegiline roll praeguste ja tulevaste vajaduste rahuldamisel; rõhutab vajadust parandada ELi suutlikkust hinnata ja kontrollida omandiõiguseid ja investeeringuid strateegilise taristu valdkonnas, mis on ELi ja meie kodanike julgeoleku tagamise põhiaspekt;

| 45. | kutsub komisjoni üles tõstma veelgi esile ELi algatust „Global Gateway“, et edendada ühiseid taristuinvesteeringuid, eelkõige nendes riikides, mis jagavad meiega universaalseid põhiväärtusi; selle asemel, et jätta valdkond autokraatiate hooleks, peab Euroopa pakkuma nii majanduslikult atraktiivse kui ka väärtuspõhise alternatiivi taristuinvesteeringutele vaesemates kolmandates riikides; selle saavutamiseks peaks Euroopa ühendama jõud teiste suurte demokraatlike riikidega, näiteks USA, Ühendkuningriik, Kanada, Austraalia, Jaapan või Lõuna-Korea; |
| --- | --- |

45.

kutsub komisjoni üles tõstma veelgi esile ELi algatust „Global Gateway“, et edendada ühiseid taristuinvesteeringuid, eelkõige nendes riikides, mis jagavad meiega universaalseid põhiväärtusi; selle asemel, et jätta valdkond autokraatiate hooleks, peab Euroopa pakkuma nii majanduslikult atraktiivse kui ka väärtuspõhise alternatiivi taristuinvesteeringutele vaesemates kolmandates riikides; selle saavutamiseks peaks Euroopa ühendama jõud teiste suurte demokraatlike riikidega, näiteks USA, Ühendkuningriik, Kanada, Austraalia, Jaapan või Lõuna-Korea;

Energiahindade tõus transpordisektoris

Energiahindade tõus transpordisektoris

| 46. | rõhutab, et energia- ja transpordihindade tõusu kombinatsioon mõjutaks kõiki kodanikke, eelkõige väikese sissetulekuga kodumajapidamisi, suurendades liikuvusvaesuse ohtu; rõhutab lisaks asjaolu, et lennu-, maantee- ja meretranspordi valdkonna kõrgemad kütusekulud avaldavad otsest mõju kaupade ja teenuste lõpphindadele ning et kütusehindade tõus mõjutab turismisektori pandeemiast taastumist; |
| --- | --- |

46.

rõhutab, et energia- ja transpordihindade tõusu kombinatsioon mõjutaks kõiki kodanikke, eelkõige väikese sissetulekuga kodumajapidamisi, suurendades liikuvusvaesuse ohtu; rõhutab lisaks asjaolu, et lennu-, maantee- ja meretranspordi valdkonna kõrgemad kütusekulud avaldavad otsest mõju kaupade ja teenuste lõpphindadele ning et kütusehindade tõus mõjutab turismisektori pandeemiast taastumist;

| 47. | väljendab heameelt komisjoni teatise „REPowerEU: Euroopa ühismeede taskukohasema, kindlama ja kestlikuma energiavarustuse tagamiseks“ üle ning toetab vajadust saavutada kiiresti Euroopa energiasõltumatus Venemaa energiaallikatest, mis võib omakorda muutuda võimaluseks kiirendada energiasüsteemi ümberkujundamist; peab siiski kahetsusväärseks, et komisjon ei ole veel käsitlenud kütusehinna tõusu küsimust transpordiettevõtjate seisukohast; kutsub komisjoni üles põhjalikult analüüsima kütusehindade majanduslikku mõju ELi transpordile ja liikuvusele ning võtma lisameetmeid, et reageerida tõusvatele transpordihindadele kooskõlas Euroopa rohelise kokkuleppega; |
| --- | --- |

47.

väljendab heameelt komisjoni teatise „REPowerEU: Euroopa ühismeede taskukohasema, kindlama ja kestlikuma energiavarustuse tagamiseks“ üle ning toetab vajadust saavutada kiiresti Euroopa energiasõltumatus Venemaa energiaallikatest, mis võib omakorda muutuda võimaluseks kiirendada energiasüsteemi ümberkujundamist; peab siiski kahetsusväärseks, et komisjon ei ole veel käsitlenud kütusehinna tõusu küsimust transpordiettevõtjate seisukohast; kutsub komisjoni üles põhjalikult analüüsima kütusehindade majanduslikku mõju ELi transpordile ja liikuvusele ning võtma lisameetmeid, et reageerida tõusvatele transpordihindadele kooskõlas Euroopa rohelise kokkuleppega;

| 48. | tunneb heameelt mitme liikmesriigi poolt võetud erakorraliste meetmete üle, et leevendada kütusehindade tõusu, näiteks maksude ajutise vähendamise üle, ning kutsub komisjoni üles esitama ELi koordineeritud ja ühiseid kriteeriume ning hõlbustama nende meetmete võtmist riikide ametiasutuste poolt; |
| --- | --- |

48.

tunneb heameelt mitme liikmesriigi poolt võetud erakorraliste meetmete üle, et leevendada kütusehindade tõusu, näiteks maksude ajutise vähendamise üle, ning kutsub komisjoni üles esitama ELi koordineeritud ja ühiseid kriteeriume ning hõlbustama nende meetmete võtmist riikide ametiasutuste poolt;

| 49. | kutsub komisjoni ja eelkõige riikide valitsusi ning piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi üles rakendama Rahvusvahelise Energiaagentuuri naftakasutuse vähendamise kümnepunktilist meetmekava, sealhulgas meetmeid, mille eesmärk on laiendada kodukontori võimalusi, korraldada autovabasid pühapäevi linnades, edendada rohkem ühistransporti, mikromobiilsust, kõndimist ja jalgrattasõitu, suurendada ühisautode kasutamist, edendada kestlikku veoautode juhtimist ja kaupade tarnimist, võimalusel kasutada lennukite asemel kiir- ja ööronge, vältida alternatiivsete võimaluste olemasolu korral lennutransporti ärireiside puhul ning tugevdada elektri- ja tõhusamate sõidukite kasutuselevõttu; |
| --- | --- |

49.

kutsub komisjoni ja eelkõige riikide valitsusi ning piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi üles rakendama Rahvusvahelise Energiaagentuuri naftakasutuse vähendamise kümnepunktilist meetmekava, sealhulgas meetmeid, mille eesmärk on laiendada kodukontori võimalusi, korraldada autovabasid pühapäevi linnades, edendada rohkem ühistransporti, mikromobiilsust, kõndimist ja jalgrattasõitu, suurendada ühisautode kasutamist, edendada kestlikku veoautode juhtimist ja kaupade tarnimist, võimalusel kasutada lennukite asemel kiir- ja ööronge, vältida alternatiivsete võimaluste olemasolu korral lennutransporti ärireiside puhul ning tugevdada elektri- ja tõhusamate sõidukite kasutuselevõttu;

| 50. | rõhutab tungivat vajadust suurendada oluliselt liidusisest taastuvkütuste tootmist, tarnimist ja ladustamist ning taastuvenergia tootmist, salvestamist ja varustust ning suurendada veelgi Euroopa Liidu energiavarustuse mitmekesistamist, näiteks alternatiivkütuste lühiajalise impordiga, sealhulgas kasutades ELi veeldatud maagaasi kui üleminekukütuse sadamaterminale, vältides samal ajal hoolikalt seotuse efekti ja varade kasutuskõlbmatuks muutumist ning tehes seda kooskõlas ELi kliimaeesmärkidega; rõhutab lisaks vajadust tugevdada liikmesriikidevahelisi energiaühendusi, eelkõige Pürenee poolsaare ja ülejäänud Euroopa vahel; |
| --- | --- |

50.

rõhutab tungivat vajadust suurendada oluliselt liidusisest taastuvkütuste tootmist, tarnimist ja ladustamist ning taastuvenergia tootmist, salvestamist ja varustust ning suurendada veelgi Euroopa Liidu energiavarustuse mitmekesistamist, näiteks alternatiivkütuste lühiajalise impordiga, sealhulgas kasutades ELi veeldatud maagaasi kui üleminekukütuse sadamaterminale, vältides samal ajal hoolikalt seotuse efekti ja varade kasutuskõlbmatuks muutumist ning tehes seda kooskõlas ELi kliimaeesmärkidega; rõhutab lisaks vajadust tugevdada liikmesriikidevahelisi energiaühendusi, eelkõige Pürenee poolsaare ja ülejäänud Euroopa vahel;

| 51. | on seisukohal, et tuleks edendada TEN-T ja TEN-E koostoimet ja vastastikust täiendavust, tagades seejuures täielikult praegused ja tulevased rahastamisvõimalused ning rahastamise tasemed TEN-T arendamiseks; |
| --- | --- |

51.

on seisukohal, et tuleks edendada TEN-T ja TEN-E koostoimet ja vastastikust täiendavust, tagades seejuures täielikult praegused ja tulevased rahastamisvõimalused ning rahastamise tasemed TEN-T arendamiseks;

Turism

Turism

| 52. | rõhutab, et Venemaa käimasolev ebaseaduslik agressioon Ukraina vastu on jätnud väga suure jälje turismitööstusele, eriti piirialadel; turistid keelduvad reisimast teatavatesse ELi liikmesriikidesse, näiteks Poolasse, Rumeeniasse, Slovakkiasse, Bulgaariasse või Balti riikidesse, kuna nende riikide piir on Ukraina lähedal ja kardetakse sõda; vaatamata riigisisestele probleemidele, aitab eespool nimetatud riikide turismitööstus Ukraina pagulasi; nõuab seetõttu ühist Euroopa turismipoliitikat ja eelkõige tulemusliku rahalise toetusega tegevuskava, et aidata enim mõjutatud sektoril ja sihtkohtadel tulla toime hiljutise COVID-19 kriisi ja Venemaa ebaseaduslikust agressioonist Ukraina vastu tingitud kriisiga; |
| --- | --- |

52.

rõhutab, et Venemaa käimasolev ebaseaduslik agressioon Ukraina vastu on jätnud väga suure jälje turismitööstusele, eriti piirialadel; turistid keelduvad reisimast teatavatesse ELi liikmesriikidesse, näiteks Poolasse, Rumeeniasse, Slovakkiasse, Bulgaariasse või Balti riikidesse, kuna nende riikide piir on Ukraina lähedal ja kardetakse sõda; vaatamata riigisisestele probleemidele, aitab eespool nimetatud riikide turismitööstus Ukraina pagulasi; nõuab seetõttu ühist Euroopa turismipoliitikat ja eelkõige tulemusliku rahalise toetusega tegevuskava, et aidata enim mõjutatud sektoril ja sihtkohtadel tulla toime hiljutise COVID-19 kriisi ja Venemaa ebaseaduslikust agressioonist Ukraina vastu tingitud kriisiga;

| 53. | kordab oma tugevat toetust Euroopa turismisektori kriisiohjemehhanismi loomisele, et reageerida asjakohaselt ja kiiresti suure ulatusega kriisidele, nagu pandeemiad, sõjad ja humanitaarkriis, mis on tingitud kliimamuutuste mõjust; rõhutab, kui oluline on lisada sellesse mehhanismi rahastamislahendused lühiajalisele rahaliste vahendite nappusele ning näha ette ka keskpika ja pika perspektiivi raamistikud ja strateegiad; |
| --- | --- |

53.

kordab oma tugevat toetust Euroopa turismisektori kriisiohjemehhanismi loomisele, et reageerida asjakohaselt ja kiiresti suure ulatusega kriisidele, nagu pandeemiad, sõjad ja humanitaarkriis, mis on tingitud kliimamuutuste mõjust; rõhutab, kui oluline on lisada sellesse mehhanismi rahastamislahendused lühiajalisele rahaliste vahendite nappusele ning näha ette ka keskpika ja pika perspektiivi raamistikud ja strateegiad;

| 54. | rõhutab, et suurenevad energia- ja toiduainete kulud, mida süvendab sõda, mitmekordistavad turismiettevõtjate ja kogu väärtusahela kulusid, eriti VKEde jaoks, kes võitlevad kaks aastat kestnud pandeemia järel ellujäämise nimel; kutsub seetõttu liikmesriike üles pakkuma vajalikku leevendust maksupoliitikaga, eelkõige maksusoodustustega, ning kutsub komisjoni üles kasutama ELi rahalisi vahendeid selleks, et suurendada VKEde likviidsust; rõhutab sellega seoses, et sektori taastumine viibib veelgi, ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles säilitama olemasolevat avaliku sektori toetust, sealhulgas lükates edasi sissenõutavaks muutuvate kohustuste tagasimaksed; |
| --- | --- |

54.

rõhutab, et suurenevad energia- ja toiduainete kulud, mida süvendab sõda, mitmekordistavad turismiettevõtjate ja kogu väärtusahela kulusid, eriti VKEde jaoks, kes võitlevad kaks aastat kestnud pandeemia järel ellujäämise nimel; kutsub seetõttu liikmesriike üles pakkuma vajalikku leevendust maksupoliitikaga, eelkõige maksusoodustustega, ning kutsub komisjoni üles kasutama ELi rahalisi vahendeid selleks, et suurendada VKEde likviidsust; rõhutab sellega seoses, et sektori taastumine viibib veelgi, ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles säilitama olemasolevat avaliku sektori toetust, sealhulgas lükates edasi sissenõutavaks muutuvate kohustuste tagasimaksed;

| 55. | rõhutab, et COVID-19 pandeemia ja praegune sõjaline kriis Ukrainas on näidanud tungivat vajadust luua ELi turismiamet; on veendunud, et koordineerimine on hädavajalik lühiajalise lahendusena ELi turismitööstuse taastumiseks ning et turismi eriosakonna loomine ühes olemasolevas ametis peaks olema kiiresti tehtav ning see eriosakond peaks vastutama sellise uue ELi turismi kaubamärgi loomise eest, mis edendaks Euroopat kõigi jaoks ohutu, kestliku ja aruka sihtkohana; nõuab ühist ELi kampaaniat Euroopa reisisihtkohana reklaamimiseks, et meelitada turiste sihtkohtadesse, mis on kõige suuremas sõltuvuses Venemaa ja Ukraina turistidest; |
| --- | --- |

55.

rõhutab, et COVID-19 pandeemia ja praegune sõjaline kriis Ukrainas on näidanud tungivat vajadust luua ELi turismiamet; on veendunud, et koordineerimine on hädavajalik lühiajalise lahendusena ELi turismitööstuse taastumiseks ning et turismi eriosakonna loomine ühes olemasolevas ametis peaks olema kiiresti tehtav ning see eriosakond peaks vastutama sellise uue ELi turismi kaubamärgi loomise eest, mis edendaks Euroopat kõigi jaoks ohutu, kestliku ja aruka sihtkohana; nõuab ühist ELi kampaaniat Euroopa reisisihtkohana reklaamimiseks, et meelitada turiste sihtkohtadesse, mis on kõige suuremas sõltuvuses Venemaa ja Ukraina turistidest;

| 56. | kutsub liikmesriike üles toetama Ukraina pagulasi majutavaid ELi hotelle ja lühiajalise üüriteenuse pakkujaid; |
| --- | --- |

56.

kutsub liikmesriike üles toetama Ukraina pagulasi majutavaid ELi hotelle ja lühiajalise üüriteenuse pakkujaid;

| 57. | väljendab heameelt asjaolu üle, et turismiettevõtjad võtavad juba tööle Ukraina pagulasi, ning palub komisjonil niisugust tegevust toetada, luues ELi ajutise rahastamisprogrammi, et lahendada turismisektori tööjõupuuduse probleem, mis on pärast pandeemiat turismisektorile väga omane; |
| --- | --- |

57.

väljendab heameelt asjaolu üle, et turismiettevõtjad võtavad juba tööle Ukraina pagulasi, ning palub komisjonil niisugust tegevust toetada, luues ELi ajutise rahastamisprogrammi, et lahendada turismisektori tööjõupuuduse probleem, mis on pärast pandeemiat turismisektorile väga omane;

o

o o

| 58. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

58.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT L 57, 28.2.2022, lk 1.

1

(2)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0052.

2

(3)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0099.

3

(4)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0121.

4

(5)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0120.

5

---

III Ettevalmistavad aktid

Euroopa Parlament

Teisipäev, 3. mai 2022

| 6.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 465/171 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 465/171

---

P9_TA(2022)0129

Euroopa Parlamendi liikmete valimine otsestel ja üldistel valimistel

Euroopa Parlamendi 3. mai 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus Euroopa Parlamendi liikmete valimise kohta otsestel ja üldistel valimistel, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 76/787/ESTÜ, EMÜ, Euratom ning sellele otsusele lisatud Euroopa Parlamendi liikmete valimist otsestel ja üldistel valimistel käsitlev akt (2020/2220(INL) – 2022/0902(APP))

(2022/C 465/17)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 9. mai 1950. aasta deklaratsiooni, milles tehti ettepanek luua Euroopa Söe- ja Teraseühendus (ESTÜ) kui Euroopa föderatsiooni esimene etapp, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 9. mai 1950. aasta deklaratsiooni, milles tehti ettepanek luua Euroopa Söe- ja Teraseühendus (ESTÜ) kui Euroopa föderatsiooni esimene etapp,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi liikmete valimist otsestel ja üldistel valimistel käsitlevat akti (edaspidi „valimisi käsitlev akt“), mis on lisatud nõukogu 20. septembri 1976. aasta otsusele 76/787/ESTÜ, EMÜ, Euratom, mida on muudetud nõukogu 25. juuni ja 23. septembri 2002. aasta otsusega 2002/772/EÜ, Euratom (1) ning nõukogu 13. juuli 2018. aasta otsusega (EL, Euratom) 2018/994 (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi liikmete valimist otsestel ja üldistel valimistel käsitlevat akti (edaspidi „valimisi käsitlev akt“), mis on lisatud nõukogu 20. septembri 1976. aasta otsusele 76/787/ESTÜ, EMÜ, Euratom, mida on muudetud nõukogu 25. juuni ja 23. septembri 2002. aasta otsusega 2002/772/EÜ, Euratom (1) ning nõukogu 13. juuli 2018. aasta otsusega (EL, Euratom) 2018/994 (2),

| — | võttes arvesse aluslepinguid ja eriti Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikleid 2, 3, 9, 10 ja 14 ning artikli 17 lõiget 7 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikleid 8, 20, 22, artikli 223 lõiget 1 ja artiklit 225, ning protokolli nr 1 (riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus) artiklit 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse aluslepinguid ja eriti Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikleid 2, 3, 9, 10 ja 14 ning artikli 17 lõiget 7 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikleid 8, 20, 22, artikli 223 lõiget 1 ja artiklit 225, ning protokolli nr 1 (riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus) artiklit 2,

| — | võttes arvesse protokolli nr 7 Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse protokolli nr 7 Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 6. detsembri 1993. aasta direktiivi 93/109/EÜ, millega sätestatakse üksikasjalik kord, mille alusel liikmesriigis elavad, kuid selle riigi kodakondsuseta liidu kodanikud saavad kasutada õigust hääletada ja kandideerida Euroopa Parlamendi valimistel (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 6. detsembri 1993. aasta direktiivi 93/109/EÜ, millega sätestatakse üksikasjalik kord, mille alusel liikmesriigis elavad, kuid selle riigi kodakondsuseta liidu kodanikud saavad kasutada õigust hääletada ja kandideerida Euroopa Parlamendi valimistel (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi valimismenetlust käsitlevaid varasemaid resolutsioone ja eeskätt oma 15. juuli 1998. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi liikmete valimise ühiseid põhimõtteid hõlmava valimismenetluse kavandi kohta (4), 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi 2014. aasta valimiste kohta (5), 4. juuli 2013. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi 2014. aasta valimiste praktiliste aspektide parema korralduse kohta (6) ning 11. novembri 2015. aasta resolutsiooni valimisi käsitleva ELi õiguse reformimise kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi valimismenetlust käsitlevaid varasemaid resolutsioone ja eeskätt oma 15. juuli 1998. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi liikmete valimise ühiseid põhimõtteid hõlmava valimismenetluse kavandi kohta (4), 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi 2014. aasta valimiste kohta (5), 4. juuli 2013. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi 2014. aasta valimiste praktiliste aspektide parema korralduse kohta (6) ning 11. novembri 2015. aasta resolutsiooni valimisi käsitleva ELi õiguse reformimise kohta (7),

| — | võttes arvesse oma 13. märtsi 2013. aasta resolutsiooni (8) ja 7. veebruari 2018. aasta resolutsiooni (9) Euroopa Parlamendi koosseisu kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. märtsi 2013. aasta resolutsiooni (8) ja 7. veebruari 2018. aasta resolutsiooni (9) Euroopa Parlamendi koosseisu kohta,

| — | võttes arvesse oma 26. novembri 2020. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi valimiste kokkuvõtte kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. novembri 2020. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi valimiste kokkuvõtte kohta (10),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1141/2014, mis käsitleb Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste põhikirja ning rahastamist (11), ja eriti selle artikleid 13, 21 ja 31, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1141/2014, mis käsitleb Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste põhikirja ning rahastamist (11), ja eriti selle artikleid 13, 21 ja 31,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni 20. oktoobri 2010. aasta suhete raamkokkulepet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni 20. oktoobri 2010. aasta suhete raamkokkulepet,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee teabearuannet „Puuetega inimeste tegelikud õigused Euroopa Parlamendi valimistel hääletada“ (12), mis võeti vastu 20. märtsi 2019. aasta täiskogu istungil, ning komitee täiendavat arvamust „Vajadus tagada puuetega inimestele tegelik õigus hääletada Euroopa Parlamendi valimistel“ (13), mis võeti vastu 2. detsembril 2020, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee teabearuannet „Puuetega inimeste tegelikud õigused Euroopa Parlamendi valimistel hääletada“ (12), mis võeti vastu 20. märtsi 2019. aasta täiskogu istungil, ning komitee täiendavat arvamust „Vajadus tagada puuetega inimestele tegelik õigus hääletada Euroopa Parlamendi valimistel“ (13), mis võeti vastu 2. detsembril 2020,

| — | võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni, mille EL ratifitseeris 2010. aastal, ning selle artiklit 29, mis käsitleb osalemist poliitilises ja avalikus elus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni, mille EL ratifitseeris 2010. aastal, ning selle artiklit 29, mis käsitleb osalemist poliitilises ja avalikus elus,

| — | võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2021. aasta teatist „Võrdõiguslikkuse liit. Puuetega inimeste õiguste strateegia aastateks 2021–2030“ (COM(2021)0101), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2021. aasta teatist „Võrdõiguslikkuse liit. Puuetega inimeste õiguste strateegia aastateks 2021–2030“ (COM(2021)0101),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. detsembri 2020. aasta teatist Euroopa demokraatia tegevuskava kohta (COM(2020)0790), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. detsembri 2020. aasta teatist Euroopa demokraatia tegevuskava kohta (COM(2020)0790),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (edaspidi „põhiõiguste harta“) ja eriti selle artikleid 11, 21, 23 ja 39, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (edaspidi „põhiõiguste harta“) ja eriti selle artikleid 11, 21, 23 ja 39,

| — | võttes arvesse Euroopa sotsiaalõiguste sammast, eelkõige selle 1. põhimõtet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa sotsiaalõiguste sammast, eelkõige selle 1. põhimõtet,

| — | võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, eelkõige selle artiklit 25, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, eelkõige selle artiklit 25,

| — | võttes arvesse Parlamentidevahelise Liidu (IPU) tööd soolise võrdõiguslikkuse alal, eelkõige selle sootundlike parlamentide tegevuskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Parlamentidevahelise Liidu (IPU) tööd soolise võrdõiguslikkuse alal, eelkõige selle sootundlike parlamentide tegevuskava,

| — | võttes arvesse Ursula von der Leyeni 2021. aasta kõnet Euroopa Liidu olukorra kohta, milles ta kuulutas 2022. aasta noorteaastaks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ursula von der Leyeni 2021. aasta kõnet Euroopa Liidu olukorra kohta, milles ta kuulutas 2022. aasta noorteaastaks,

| — | võttes arvesse komisjoni 2022. aasta ettepanekut Euroopa noorteaasta 2022 kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2022. aasta ettepanekut Euroopa noorteaasta 2022 kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 46 ja 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 46 ja 54,

| — | võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit (A9-0083/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit (A9-0083/2022),

| A. | arvestades, et alates 1976. aastast, mil Euroopa Parlamendi valimisi käsitlev akt sillutas teed Euroopa Parlamendi esindajate esmakordseks valimiseks otsestel ja üldistel valimistel, on Euroopa Parlament järjekindlalt taotlenud valimisi käsitleva ELi õiguse reformimist ning liikumist tõelisema, ühtsema ja euroopalikuma valimismenetluse suunas; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et alates 1976. aastast, mil Euroopa Parlamendi valimisi käsitlev akt sillutas teed Euroopa Parlamendi esindajate esmakordseks valimiseks otsestel ja üldistel valimistel, on Euroopa Parlament järjekindlalt taotlenud valimisi käsitleva ELi õiguse reformimist ning liikumist tõelisema, ühtsema ja euroopalikuma valimismenetluse suunas;

| B. | arvestades, et Lissaboni leping andis võimaluse edasiliikumiseks, kinnitades Euroopa Parlamendi õiguse teha ettepanek nii valimisi käsitleva akti kui ka parlamendi koosseisu kohta; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Lissaboni leping andis võimaluse edasiliikumiseks, kinnitades Euroopa Parlamendi õiguse teha ettepanek nii valimisi käsitleva akti kui ka parlamendi koosseisu kohta;

| C. | arvestades, et muud olulised muudatused Lissaboni lepingus puudutasid eelkõige ELi lepingu artikli 14 sõnastust, mille kohaselt Euroopa Parlament koosneb liidu kodanike esindajatest, mitte riikide rahvaste esindajatest, samuti viidet parlamendi rollile komisjoni presidendi valimisel, mille kohaselt tuleks selles võtta arvesse Euroopa Parlamendi valimiste tulemusi; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et muud olulised muudatused Lissaboni lepingus puudutasid eelkõige ELi lepingu artikli 14 sõnastust, mille kohaselt Euroopa Parlament koosneb liidu kodanike esindajatest, mitte riikide rahvaste esindajatest, samuti viidet parlamendi rollile komisjoni presidendi valimisel, mille kohaselt tuleks selles võtta arvesse Euroopa Parlamendi valimiste tulemusi;

| D. | arvestades, et 2014. aasta valimiste kord lõi pretsedendi Euroopa Parlamendi rolli jaoks komisjoni presidendi valimisel; arvestades, et see kord ei saanud osaks valimisi käsitleva ELi õiguse üldisest reformist, mis aitas luua poliitilise tausta esikandidaadi põhimõtte ootamatule kohaldamata jätmisele pärast 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimisi; arvestades, et esikandidaadile, kelle Euroopa tasandi poliitiline üksus on saanud kokku kõige rohkem kohti, tuleks esimesena teha ülesandeks moodustada äsja valitud Euroopa Parlamendis koalitsioonienamus seoses komisjoni presidendi kandidaadi nimetamisega; arvestades, et kui koalitsioonienamust ei õnnestu saavutada, tuleks ülesanne anda järgmisele esikandidaadile; arvestades, et Euroopa Parlament ootab, et Euroopa Ülemkogu eesistuja konsulteeriks Euroopa tasandi poliitiliste üksuste ja parlamendifraktsioonide asjaomaste juhtidega, selleks et nimetamisprotsess oleks teabepõhine, ning on seisukohal, et sellele esikandidaatide protsessile võiks anda ametliku vormi Euroopa tasandi poliitiliste üksuste vahelise poliitilise kokkuleppega ning Euroopa Parlamendi ja Euroopa Ülemkogu institutsioonidevahelise kokkuleppega; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 2014. aasta valimiste kord lõi pretsedendi Euroopa Parlamendi rolli jaoks komisjoni presidendi valimisel; arvestades, et see kord ei saanud osaks valimisi käsitleva ELi õiguse üldisest reformist, mis aitas luua poliitilise tausta esikandidaadi põhimõtte ootamatule kohaldamata jätmisele pärast 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimisi; arvestades, et esikandidaadile, kelle Euroopa tasandi poliitiline üksus on saanud kokku kõige rohkem kohti, tuleks esimesena teha ülesandeks moodustada äsja valitud Euroopa Parlamendis koalitsioonienamus seoses komisjoni presidendi kandidaadi nimetamisega; arvestades, et kui koalitsioonienamust ei õnnestu saavutada, tuleks ülesanne anda järgmisele esikandidaadile; arvestades, et Euroopa Parlament ootab, et Euroopa Ülemkogu eesistuja konsulteeriks Euroopa tasandi poliitiliste üksuste ja parlamendifraktsioonide asjaomaste juhtidega, selleks et nimetamisprotsess oleks teabepõhine, ning on seisukohal, et sellele esikandidaatide protsessile võiks anda ametliku vormi Euroopa tasandi poliitiliste üksuste vahelise poliitilise kokkuleppega ning Euroopa Parlamendi ja Euroopa Ülemkogu institutsioonidevahelise kokkuleppega;

| E. | arvestades, et mõned kehtivad ühissätted kehtivas Euroopa Parlamendi valimisi käsitlevas aktis näitavad teed vajalike paranduste suunas, sealhulgas sätted, millega nähakse ette kandidaatide valimine proportsionaalse esindatuse põhjal, kasutades nimekirjasüsteemi või üksiku ülekantava hääle meetodit, õigus moodustada riigi tasandil valimisringkondi, liikmesriikide valimisringkondades maksimaalse 5 % valimiskünnise kehtestamine, et tagada parlamendi töövõime, ning millega keelatakse Euroopa Parlamendi liikmete topeltmandaat liikmesriigi parlamendis ja Euroopa Parlamendis; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et mõned kehtivad ühissätted kehtivas Euroopa Parlamendi valimisi käsitlevas aktis näitavad teed vajalike paranduste suunas, sealhulgas sätted, millega nähakse ette kandidaatide valimine proportsionaalse esindatuse põhjal, kasutades nimekirjasüsteemi või üksiku ülekantava hääle meetodit, õigus moodustada riigi tasandil valimisringkondi, liikmesriikide valimisringkondades maksimaalse 5 % valimiskünnise kehtestamine, et tagada parlamendi töövõime, ning millega keelatakse Euroopa Parlamendi liikmete topeltmandaat liikmesriigi parlamendis ja Euroopa Parlamendis;

| F. | arvestades, et vaatamata mõningasele edasiminekule Euroopa Parlamendi valimismenetluse ühiste standardite määratlemisel reguleeritakse praegu Euroopa Parlamendi valimisi endiselt enamasti liikmesriikide õigusega ja seepärast on Euroopa Parlamendi valimiste tõeliselt ühtse menetluse kehtestamiseks vaja täiendavaid parandusi; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et vaatamata mõningasele edasiminekule Euroopa Parlamendi valimismenetluse ühiste standardite määratlemisel reguleeritakse praegu Euroopa Parlamendi valimisi endiselt enamasti liikmesriikide õigusega ja seepärast on Euroopa Parlamendi valimiste tõeliselt ühtse menetluse kehtestamiseks vaja täiendavaid parandusi;

| G. | arvestades, et 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimistel registreeritud valimisaktiivsus oli kõrgem kui kõigi varasemate Euroopa Parlamendi valimiste ajal viimase 20 aasta jooksul; arvestades, et osalemise määrad varjavad suuri erinevusi liikmesriikide vahel; arvestades, et suurem valimisaktiivsus on hea märk, mis näitab, et liidu kodanikud, eelkõige nooremad põlvkonnad tunnevad Euroopa integratsiooni arengu vastu üha suuremat huvi, nagu näitavad ka 9. märtsi 2021. aasta Eurobaromeetri eriuuringu tulemused; arvestades, et see määr tähendab endiselt, et ainult pool liidu kodanikest osalesid; arvestades, et kasvav huvi Euroopa Parlamendi valimiste vastu näitab, et liidu kodanikud nõuavad liidult kliimamuutuste, majanduse taastamise, inimõiguste ja õigusriigi kaitse, rände ning Euroopa Liidu rolli valdkonnas rahvusvahelistes suhetes kiiret tegutsemist; arvestades, et tuleb teha teavitusalaseid jõupingutusi, et suurendada kodanike huvi Euroopa küsimuste vastu ning suurendada sellega seoses Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste rolli; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimistel registreeritud valimisaktiivsus oli kõrgem kui kõigi varasemate Euroopa Parlamendi valimiste ajal viimase 20 aasta jooksul; arvestades, et osalemise määrad varjavad suuri erinevusi liikmesriikide vahel; arvestades, et suurem valimisaktiivsus on hea märk, mis näitab, et liidu kodanikud, eelkõige nooremad põlvkonnad tunnevad Euroopa integratsiooni arengu vastu üha suuremat huvi, nagu näitavad ka 9. märtsi 2021. aasta Eurobaromeetri eriuuringu tulemused; arvestades, et see määr tähendab endiselt, et ainult pool liidu kodanikest osalesid; arvestades, et kasvav huvi Euroopa Parlamendi valimiste vastu näitab, et liidu kodanikud nõuavad liidult kliimamuutuste, majanduse taastamise, inimõiguste ja õigusriigi kaitse, rände ning Euroopa Liidu rolli valdkonnas rahvusvahelistes suhetes kiiret tegutsemist; arvestades, et tuleb teha teavitusalaseid jõupingutusi, et suurendada kodanike huvi Euroopa küsimuste vastu ning suurendada sellega seoses Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste rolli;

| H. | arvestades, et valimisaktiivsuse suundumust kasvule on võimalik veelgi parendada, kui tugevdada valijate ja kandidaatide vahelist sidet ja vastutust ning edendada kogu liitu hõlmavat mõõdet; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et valimisaktiivsuse suundumust kasvule on võimalik veelgi parendada, kui tugevdada valijate ja kandidaatide vahelist sidet ja vastutust ning edendada kogu liitu hõlmavat mõõdet;

| I. | arvestades, et toimiv valimissüsteem tekitab elanikkonnas usaldust ja toetust ning suurendab liidu kodanike kindlustunnet, et nad suudavad muuta ühiskonda demokraatlikul viisil oma hääle abil; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et toimiv valimissüsteem tekitab elanikkonnas usaldust ja toetust ning suurendab liidu kodanike kindlustunnet, et nad suudavad muuta ühiskonda demokraatlikul viisil oma hääle abil;

| J. | arvestades, et nõukogu 13. juuli 2018. aasta otsuse (EL, Euratom) 2018/994 heakskiitmine liikmesriikide poolt on veel pooleli, kuid see ei välista liidu valimissüsteemide vajalikke muudatusi; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et nõukogu 13. juuli 2018. aasta otsuse (EL, Euratom) 2018/994 heakskiitmine liikmesriikide poolt on veel pooleli, kuid see ei välista liidu valimissüsteemide vajalikke muudatusi;

| K. | arvestades, et kasvav poliitiline hoog kogu Euroopas võib anda võimaluse viia sisse elemendid ja sätted, mis tugevdavad valimiste Euroopa mõõdet; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et kasvav poliitiline hoog kogu Euroopas võib anda võimaluse viia sisse elemendid ja sätted, mis tugevdavad valimiste Euroopa mõõdet;

| L. | arvestades, et valimisi käsitleva ELi õiguse reformimine peaks põhinema subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetel ning ühiste miinimumstandardite kehtestamisel; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et valimisi käsitleva ELi õiguse reformimine peaks põhinema subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetel ning ühiste miinimumstandardite kehtestamisel;

| M. | arvestades, et Euroopa Parlamendi valimismenetluse reformimise eesmärk peaks olema suurendada Euroopa Parlamendi valimisi puudutavat demokraatlikku ja riikideülest arutelu ja mõõdet ning liidu otsustusprotsessi demokraatlikku legitiimsust, tugevdada liidu kodakondsuse kontseptsiooni, parandada Euroopa Parlamendi toimimist ja liidu juhtimist, muuta Euroopa Parlamendi töö õiguspärasemaks ja seadusandlikumaks, andes talle tegeliku algatusõiguse, tõhustada valimiste võrdsuse ja võrdsete võimaluste põhimõtteid, eelkõige naiste ja meeste vahel, suurendada Euroopa Parlamendi valimiste läbiviimise süsteemi tõhusust ning tuua Euroopa Parlamendi liikmed lähemale oma valijatele, eriti kõige noorematele nende seas; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Euroopa Parlamendi valimismenetluse reformimise eesmärk peaks olema suurendada Euroopa Parlamendi valimisi puudutavat demokraatlikku ja riikideülest arutelu ja mõõdet ning liidu otsustusprotsessi demokraatlikku legitiimsust, tugevdada liidu kodakondsuse kontseptsiooni, parandada Euroopa Parlamendi toimimist ja liidu juhtimist, muuta Euroopa Parlamendi töö õiguspärasemaks ja seadusandlikumaks, andes talle tegeliku algatusõiguse, tõhustada valimiste võrdsuse ja võrdsete võimaluste põhimõtteid, eelkõige naiste ja meeste vahel, suurendada Euroopa Parlamendi valimiste läbiviimise süsteemi tõhusust ning tuua Euroopa Parlamendi liikmed lähemale oma valijatele, eriti kõige noorematele nende seas;

| N. | arvestades, et Euroopa tuleviku konverentsi Euroopa kodanike teise paneelarutelu „Euroopa demokraatia / Väärtused ja õigused, õigusriik, julgeolek ja turvalisus“ soovituses nr 16 nõutakse Euroopa Parlamendi valimisi käsitlevat õigust, millega ühtlustataks valimistingimused (hääleõiguslik iga, valimiskuupäev, nõuded valimispiirkondadele, kandidaatidele, erakondadele ja nende rahastamisele), ning et Euroopa kodanikel oleks õigus hääletada erinevate Euroopa Liidu tasandi erakondade poolt, millest igaüks koosneb mitmest liikmesriigist pärit kandidaatidest, ning et piisava üleminekuperioodi jooksul saaksid kodanikud siiski hääletada nii riiklike kui ka riikideüleste erakondade poolt; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Euroopa tuleviku konverentsi Euroopa kodanike teise paneelarutelu „Euroopa demokraatia / Väärtused ja õigused, õigusriik, julgeolek ja turvalisus“ soovituses nr 16 nõutakse Euroopa Parlamendi valimisi käsitlevat õigust, millega ühtlustataks valimistingimused (hääleõiguslik iga, valimiskuupäev, nõuded valimispiirkondadele, kandidaatidele, erakondadele ja nende rahastamisele), ning et Euroopa kodanikel oleks õigus hääletada erinevate Euroopa Liidu tasandi erakondade poolt, millest igaüks koosneb mitmest liikmesriigist pärit kandidaatidest, ning et piisava üleminekuperioodi jooksul saaksid kodanikud siiski hääletada nii riiklike kui ka riikideüleste erakondade poolt;

| O. | arvestades, et 22.–23. oktoobril 2021 toimunud Euroopa noorteürituse tulemusena avaldatud noorte ideede aruandes soovitatakse kasutada riikideüleseid nimekirju, nii et valijatele antakse üks nimekiri riigi kandidaatidega ja teine nimekiri kõikide liikmesriikide kandidaatidega; arvestades, et kõnealune aruanne toetab ka esikandidaatide protsessi jõustamist; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et 22.–23. oktoobril 2021 toimunud Euroopa noorteürituse tulemusena avaldatud noorte ideede aruandes soovitatakse kasutada riikideüleseid nimekirju, nii et valijatele antakse üks nimekiri riigi kandidaatidega ja teine nimekiri kõikide liikmesriikide kandidaatidega; arvestades, et kõnealune aruanne toetab ka esikandidaatide protsessi jõustamist;

| P. | arvestades, et Euroopa tuleviku konverentsi mitmekeelse digiplatvormi kolmandas vahearuandes leitakse, et üks sagedamini arutatavatest ettepanekutest ja laialdaselt toetust saanud idee puudutab kogu ELi hõlmavate riikideüleste valimisnimekirjade koostamist; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Euroopa tuleviku konverentsi mitmekeelse digiplatvormi kolmandas vahearuandes leitakse, et üks sagedamini arutatavatest ettepanekutest ja laialdaselt toetust saanud idee puudutab kogu ELi hõlmavate riikideüleste valimisnimekirjade koostamist;

| Q. | arvestades, et Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide), Sotsiaaldemokraatide ja demokraatide ning Renew Europe fraktsioonide juhid toetasid 17. jaanuaril 2022 poliitilist vahekokkulepet „Meie prioriteedid eurooplastele“, milles nõuti, et Euroopa Parlamendi järgmiste valimiste jaoks võetaks kasutusele esikandidaatide protsess koos riikideüleste nimekirjadega, kus on piisav arv kohti; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide), Sotsiaaldemokraatide ja demokraatide ning Renew Europe fraktsioonide juhid toetasid 17. jaanuaril 2022 poliitilist vahekokkulepet „Meie prioriteedid eurooplastele“, milles nõuti, et Euroopa Parlamendi järgmiste valimiste jaoks võetaks kasutusele esikandidaatide protsess koos riikideüleste nimekirjadega, kus on piisav arv kohti;

| R. | arvestades, et vähemuste puhul, kes on Euroopa Parlamendis alaesindatud, tuleb arvesse võtta proportsionaalsuse ja võrdsete võimaluste põhimõtteid; arvestades, et ligikaudu 20 parlamendiliiget 705-st väidavad, et nad kuuluvad vähemusse (s.o 2,8 %) (14); arvestades, et Veneetsia komisjon tunnustab rahvusvähemustele tagatud kohtade rolli, rahvusvähemuste esindusparteide madalamaid valimiskünniseid proportsionaalses valimissüsteemis või valimisringkondade määramist, et suurendada vähemuste osalemist otsustusprotsessides (15); |
| --- | --- |

R.

arvestades, et vähemuste puhul, kes on Euroopa Parlamendis alaesindatud, tuleb arvesse võtta proportsionaalsuse ja võrdsete võimaluste põhimõtteid; arvestades, et ligikaudu 20 parlamendiliiget 705-st väidavad, et nad kuuluvad vähemusse (s.o 2,8 %) (14); arvestades, et Veneetsia komisjon tunnustab rahvusvähemustele tagatud kohtade rolli, rahvusvähemuste esindusparteide madalamaid valimiskünniseid proportsionaalses valimissüsteemis või valimisringkondade määramist, et suurendada vähemuste osalemist otsustusprotsessides (15);

| S. | arvestades, et otsestele ja üldistele valimistele tugineva ühtse valimismenetluse väljatöötamise võimalus on aluslepingutes sätestatud alates 1957. aastast; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et otsestele ja üldistele valimistele tugineva ühtse valimismenetluse väljatöötamise võimalus on aluslepingutes sätestatud alates 1957. aastast;

| T. | arvestades, et Euroopa Parlamendi valimiste korra üha suurenev ühtlustamine kõikides liikmesriikides edendaks kõigi liidu kodanike õigust osaleda võrdsetel alustel liidu demokraatlikus elus ning see tugevdaks ka Euroopa integratsiooni poliitilist mõõdet; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et Euroopa Parlamendi valimiste korra üha suurenev ühtlustamine kõikides liikmesriikides edendaks kõigi liidu kodanike õigust osaleda võrdsetel alustel liidu demokraatlikus elus ning see tugevdaks ka Euroopa integratsiooni poliitilist mõõdet;

| U. | arvestades, et Euroopa tasandi erakonnad aitavad kaasa euroopaliku poliitilise teadvuse kujundamisele ning seepärast peaks neil olema Euroopa Parlamendi valimiskampaaniates silmapaistvam roll, et parandada nende nähtavust ning luua selge seos konkreetse riigi erakonna poolt hääletamise ja mõju vahel, mis sellel on Euroopa tasandi fraktsiooni suurusele Euroopa Parlamendis ja komisjoni presidendi ametisse nimetamisele; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et Euroopa tasandi erakonnad aitavad kaasa euroopaliku poliitilise teadvuse kujundamisele ning seepärast peaks neil olema Euroopa Parlamendi valimiskampaaniates silmapaistvam roll, et parandada nende nähtavust ning luua selge seos konkreetse riigi erakonna poolt hääletamise ja mõju vahel, mis sellel on Euroopa tasandi fraktsiooni suurusele Euroopa Parlamendis ja komisjoni presidendi ametisse nimetamisele;

| V. | arvestades, et valijate ühendusi või valimisüksusi, mis ei kuulu Euroopa tasandi erakonda, kutsutakse üles osalema Euroopa Parlamendi valimiskampaaniates, et suurendada kodanike osalemist valimisprotsessides; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et valijate ühendusi või valimisüksusi, mis ei kuulu Euroopa tasandi erakonda, kutsutakse üles osalema Euroopa Parlamendi valimiskampaaniates, et suurendada kodanike osalemist valimisprotsessides;

| W. | arvestades, et Euroopa Parlamendi valimistele kandidaatide nimetamise kord on liikmesriikides ja erakondades väga erinev, eriti läbipaistvuse, demokraatlike ja soolise võrdõiguslikkuse standardite osas; arvestades siiski, et avatud, läbipaistev ja demokraatlik ning soolist võrdõiguslikkust järgiv kord kandidaatide valimiseks on poliitilise süsteemi vastu usalduse loomiseks vältimatult vajalik; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et Euroopa Parlamendi valimistele kandidaatide nimetamise kord on liikmesriikides ja erakondades väga erinev, eriti läbipaistvuse, demokraatlike ja soolise võrdõiguslikkuse standardite osas; arvestades siiski, et avatud, läbipaistev ja demokraatlik ning soolist võrdõiguslikkust järgiv kord kandidaatide valimiseks on poliitilise süsteemi vastu usalduse loomiseks vältimatult vajalik;

| X. | arvestades, et tähtajad valimisnimekirjade lõplikuks vormistamiseks Euroopa Parlamendi valimiste eel on liikmesriikides väga erinevad ja ulatuvad praegu 17 päevast 83 päevani; arvestades, et see paneb kandidaadid ja valijad liidus ebavõrdsesse olukorda, võttes arvesse ajavahemikku, mil neil on võimalik kampaaniat teha või hääletamisvalikute üle mõelda; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et tähtajad valimisnimekirjade lõplikuks vormistamiseks Euroopa Parlamendi valimiste eel on liikmesriikides väga erinevad ja ulatuvad praegu 17 päevast 83 päevani; arvestades, et see paneb kandidaadid ja valijad liidus ebavõrdsesse olukorda, võttes arvesse ajavahemikku, mil neil on võimalik kampaaniat teha või hääletamisvalikute üle mõelda;

| Y. | arvestades, et ka tähtajad valijate registrite lõplikuks vormistamiseks Euroopa Parlamendi valimiste eel on liikmesriikides väga erinevad ja see võib teha raskeks või isegi võimatuks valijaid käsitleva teabe vahetamise liikmesriikide vahel (mis on vajalik topelthääletamise ärahoidmiseks); |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et ka tähtajad valijate registrite lõplikuks vormistamiseks Euroopa Parlamendi valimiste eel on liikmesriikides väga erinevad ja see võib teha raskeks või isegi võimatuks valijaid käsitleva teabe vahetamise liikmesriikide vahel (mis on vajalik topelthääletamise ärahoidmiseks);

| Z. | arvestades, et kogu liitu hõlmava valimisringkonna moodustamine, kus iga valimisnimekirja eesotsas oleks vastava poliitilise ühenduse kandidaat Euroopa Komisjoni presidendi ametikohale, aitaks Euroopa demokraatiat tugevdada ja komisjoni presidendi valimist ning tema aruandekohustust veelgi rohkem legitimeerida; arvestades, et see võiks aidata kaasa Euroopa poliitilise ruumi loomisele ja Euroopa Parlamendi valimiste muutmisele tõeliselt sõltuvaks Euroopa küsimustest, mitte ainult riiklikest huvidest; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et kogu liitu hõlmava valimisringkonna moodustamine, kus iga valimisnimekirja eesotsas oleks vastava poliitilise ühenduse kandidaat Euroopa Komisjoni presidendi ametikohale, aitaks Euroopa demokraatiat tugevdada ja komisjoni presidendi valimist ning tema aruandekohustust veelgi rohkem legitimeerida; arvestades, et see võiks aidata kaasa Euroopa poliitilise ruumi loomisele ja Euroopa Parlamendi valimiste muutmisele tõeliselt sõltuvaks Euroopa küsimustest, mitte ainult riiklikest huvidest;

| AA. | arvestades, et 23. veebruaril 2018 toimunud mitteametlikul kohtumisel otsustasid riigipead ja valitsusjuhid jätkata arutelu 2024. aasta Euroopa Parlamendi valimisteks riikideüleste nimekirjade koostamise üle ning tehnilist, õiguslikku ja poliitilist tööd nende koostamiseks; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et 23. veebruaril 2018 toimunud mitteametlikul kohtumisel otsustasid riigipead ja valitsusjuhid jätkata arutelu 2024. aasta Euroopa Parlamendi valimisteks riikideüleste nimekirjade koostamise üle ning tehnilist, õiguslikku ja poliitilist tööd nende koostamiseks;

| AB. | arvestades, et kõik liikmesriigid ei anna oma kodanikele võimalust hääletada välisriigist, ning neis riikides, kus see võimalus on olemas, erinevad selle andmise tingimused suuresti; arvestades, et kõigile väljaspool liitu elavatele liidu kodanikele valimistel osalemise õiguse andmine aitaks suurendada valimiste võrdsust; arvestades siiski, et liikmesriikidel on vaja kooskõlastada paremini oma haldussüsteeme, et valijatel ei oleks võimalik hääletada kahes eri liikmesriigis; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et kõik liikmesriigid ei anna oma kodanikele võimalust hääletada välisriigist, ning neis riikides, kus see võimalus on olemas, erinevad selle andmise tingimused suuresti; arvestades, et kõigile väljaspool liitu elavatele liidu kodanikele valimistel osalemise õiguse andmine aitaks suurendada valimiste võrdsust; arvestades siiski, et liikmesriikidel on vaja kooskõlastada paremini oma haldussüsteeme, et valijatel ei oleks võimalik hääletada kahes eri liikmesriigis;

| AC. | arvestades, et paljud puuetega inimesed tahavad hääletada valimisjaoskonnas; arvestades, et 12 liikmesriigis ei lubata riiklike õigusaktide kohaselt elukoha järgi määratud valimisjaoskonda vahetada puude olemusele paremini vastava jaoskonna vastu; arvestades, et ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni artiklis 29 on sõnaselgelt sätestatud, et osalisriigid kohustuvad tagama, et puuetega inimesed saavad tõhusalt ja täielikult osaleda poliitilises ja avalikus elus teistega võrdsetel alustel; arvestades, et puuetega inimeste valimisõiguse ja kandideerimise, eriti piiratud teovõimega isikuks tunnistatud puuetega täiskasvanute valimisõiguse õiguslikud takistused tuleks kõrvaldada, tagades kogu valimisprotsessis ligipääsetavuse, sealhulgas täiendavad osalemissüsteemid hääleõiguse kasutamiseks, eriti võimaluse hääletada kirja teel; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et paljud puuetega inimesed tahavad hääletada valimisjaoskonnas; arvestades, et 12 liikmesriigis ei lubata riiklike õigusaktide kohaselt elukoha järgi määratud valimisjaoskonda vahetada puude olemusele paremini vastava jaoskonna vastu; arvestades, et ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni artiklis 29 on sõnaselgelt sätestatud, et osalisriigid kohustuvad tagama, et puuetega inimesed saavad tõhusalt ja täielikult osaleda poliitilises ja avalikus elus teistega võrdsetel alustel; arvestades, et puuetega inimeste valimisõiguse ja kandideerimise, eriti piiratud teovõimega isikuks tunnistatud puuetega täiskasvanute valimisõiguse õiguslikud takistused tuleks kõrvaldada, tagades kogu valimisprotsessis ligipääsetavuse, sealhulgas täiendavad osalemissüsteemid hääleõiguse kasutamiseks, eriti võimaluse hääletada kirja teel;

| AD. | arvestades, et liidu tasandil tuleks liikmesriikide kontaktasutuste võrgustikuna moodustada valimisamet, mis toimiks sõltumatu asutusena ja tagaks Euroopa Parlamendi valimisi käsitleva õiguse nõuetekohase rakendamise, sest see teeks teabe Euroopa Parlamendi valimiste suhtes kehtivate õigusnormide kohta kättesaadavamaks ning muudaks protsessi kooskõlastatumaks, hallates eelkõige kogu liitu hõlmavat valimisringkonda ja suurendades valimiste Euroopa mõõdet; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et liidu tasandil tuleks liikmesriikide kontaktasutuste võrgustikuna moodustada valimisamet, mis toimiks sõltumatu asutusena ja tagaks Euroopa Parlamendi valimisi käsitleva õiguse nõuetekohase rakendamise, sest see teeks teabe Euroopa Parlamendi valimiste suhtes kehtivate õigusnormide kohta kättesaadavamaks ning muudaks protsessi kooskõlastatumaks, hallates eelkõige kogu liitu hõlmavat valimisringkonda ja suurendades valimiste Euroopa mõõdet;

| AE. | arvestades, et kirja teel hääletamine võimaldaks rohkematel valijatel osaleda ja muudaks Euroopa Parlamendi valimised tõhusamaks ja valijate jaoks huvipakkuvamaks, eeldusel et tagatakse kõige kõrgemad võimalikud andmekaitsestandardid ning valimisjaoskondades hääletamine säilitatakse normina; arvestades, et liikmesriigid võivad kooskõlas oma riiklike tavadega ette näha täiendavaid hääletusvahendeid osaluse suurendamiseks, näiteks volikirja alusel hääletamine, elektrooniline või internetihääletamine; arvestades, et paljud digitaalse vabaduse kaitsmisega tegelevad riiklikud asutused on väljendanud kahtlust internetihääletamise suhtes; arvestades, et internetihääletamine tekitab suuremaid raskusi seoses valimistoimingute aluspõhimõtetega (hääletuse salajasus, hääletuse isiklik ja vaba iseloom, valimistoimingute lojaalsus, tõhus kontroll hääletuse üle ja valimiskohtuniku järelkontroll); arvestades, et kõnealuseid raskusi on võimalik ületada ühise reguleeriva raamistiku ja menetlusega, mille puhul on tagatud kõrgeimad andmekaitse, valimiste aususe, läbipaistvuse, usaldusväärsuse ja hääletuse salajasuse standardid; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et kirja teel hääletamine võimaldaks rohkematel valijatel osaleda ja muudaks Euroopa Parlamendi valimised tõhusamaks ja valijate jaoks huvipakkuvamaks, eeldusel et tagatakse kõige kõrgemad võimalikud andmekaitsestandardid ning valimisjaoskondades hääletamine säilitatakse normina; arvestades, et liikmesriigid võivad kooskõlas oma riiklike tavadega ette näha täiendavaid hääletusvahendeid osaluse suurendamiseks, näiteks volikirja alusel hääletamine, elektrooniline või internetihääletamine; arvestades, et paljud digitaalse vabaduse kaitsmisega tegelevad riiklikud asutused on väljendanud kahtlust internetihääletamise suhtes; arvestades, et internetihääletamine tekitab suuremaid raskusi seoses valimistoimingute aluspõhimõtetega (hääletuse salajasus, hääletuse isiklik ja vaba iseloom, valimistoimingute lojaalsus, tõhus kontroll hääletuse üle ja valimiskohtuniku järelkontroll); arvestades, et kõnealuseid raskusi on võimalik ületada ühise reguleeriva raamistiku ja menetlusega, mille puhul on tagatud kõrgeimad andmekaitse, valimiste aususe, läbipaistvuse, usaldusväärsuse ja hääletuse salajasuse standardid;

| AF. | arvestades, et Euroopa Parlamendi liikmete valimist otsestel ja üldistel valimistel käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 7 lõikes 1 on sätestatud, et Euroopa Parlamendi liikme ametikoht on ühitamatu komisjoni liikme ametikohaga; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et Euroopa Parlamendi liikmete valimist otsestel ja üldistel valimistel käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 7 lõikes 1 on sätestatud, et Euroopa Parlamendi liikme ametikoht on ühitamatu komisjoni liikme ametikohaga;

| 1. | soovitab reformida Euroopa Parlamendi valimise menetlust, et kindlal viisil kujundada Euroopa avalikku sfääri, ning teeb sel eesmärgil ettepanekud ühisteks miinimumstandarditeks ja seadusandlikeks muudatusteks 2024. aasta Euroopa Parlamendi valimiste eel; |
| --- | --- |

1.

| 2. | peab hädavajalikuks parandada Euroopa Parlamendi läbipaistvust ja demokraatlikku vastutust, tugevdades valimiste Euroopa mõõdet, sealhulgas muutes Euroopa Parlamendi valimised ühtseteks Euroopa valimisteks, eelkõige moodustades kogu liitu hõlmava valimisringkonna praeguse 27 eraldi korraldatavate riiklike valimiste asemel, millena Euroopa Parlamendi valimisi praegu läbi viiakse; |
| --- | --- |

2.

| 3. | on veendunud, et Euroopa tasandi erakondadel, valijate ühendustel ja muudel Euroopa tasandi valimisüksustel peaks olema Euroopa Parlamendi valimismenetluses kesksem roll, need peaksid olema valijatele selgelt nähtavad ning neid tuleks piisavalt toetada ja rahastada, et võimaldada neil oma rolli täita; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tuletab meelde, et valimiskultuuri erisuste tõttu on tekkinud palju mitmesuguseid valimissüsteeme ja erinevaid hääleõigusi kogu liidus; on seisukohal, et Euroopa Parlamendi valimisi käsitleva õiguse ühised miinimumstandardid võivad edendada tõelist avalikku Euroopa küsimuse arutelu ja tagada liidu kodanike võrdsuse, sealhulgas seoses õigusega hääletada, registreerida erakond, valijate ühendus või muu valimisüksus ja kandideerida valimistel, juurdepääsuga hääletussedelitele, kandidaatide esitamisega, sealhulgas nende soolise võrdõiguslikkusega ning hääletamisele juurdepääsetavusega kõigile kodanikele, eelkõige puuetega inimestele, ja valimispäeval toimuvaga; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nõuab ühise raamistiku loomist, mis sisaldab võrdlusaluseid ja miinimumstandardeid valimisi käsitlevates õigusnormides kogu liidus, ning soovitab oma ettepanekute põhisisu rakendamiseks keskenduda jõulisele kooskõlastamisele riiklike meetmetega; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kutsub liidu institutsioone üles võtma arvesse liidu kodanike poolt Euroopa tuleviku konverentsil kindlaks määratud prioriteete; |
| --- | --- |

6.

| 7. | märgib komisjoni rolli koordinaatorina Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahelistes institutsioonilistes läbirääkimistes valimisi käsitleva ELi õiguse reformimise kohta; peab väga vajalikuks pidada komisjoniga edasiviivat dialoogi, muu hulgas selleks, et hinnata 2019. aastal loodud üleeuroopalise valimiskoostöö võrgustiku töö tulemusi ja saada neist innustust; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab seoseid Euroopa Parlamendi valimisi käsitleva akti läbivaatamiseks soovitatud meetmete ning Euroopa Parlamendi kodukorra, määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 ja 2020. aasta detsembris esitatud Euroopa Komisjoni demokraatia tegevuskava vahel, eriti seoses järgmiste aspektidega:






  — | viis, kuidas valimisi reguleeritakse, nimelt õigusnormidega, mida kohaldatakse ainult konkreetses jurisdiktsioonis või mille sõnastamisel ei pruugi olla arvestatud piirideta internetiruumiga, |
| --- | --- | --- |

8.

—

viis, kuidas valimisi reguleeritakse, nimelt õigusnormidega, mida kohaldatakse ainult konkreetses jurisdiktsioonis või mille sõnastamisel ei pruugi olla arvestatud piirideta internetiruumiga,

| — | tugevdamist vajav koostöö liikmesriikide reguleerivate asutuste vahel, |
| --- | --- |

—

tugevdamist vajav koostöö liikmesriikide reguleerivate asutuste vahel,

| — | poliitilise reklaami ja kommunikatsiooni suurem läbipaistvus, mis peaks kajastuma ka valimisi käsitleva õiguse sätetes; |
| --- | --- |

—

poliitilise reklaami ja kommunikatsiooni suurem läbipaistvus, mis peaks kajastuma ka valimisi käsitleva õiguse sätetes;

| 9. | on seisukohal, et sooline võrdõiguslikkus on valimistel esindatuse parandamise peamine element; väljendab heameelt soolise võrdõiguslikkuse üldise paranemise üle viimastel valimistel, kuid rõhutab siiski liikmesriikide vahelisi märkimisväärseid erinevusi, kuna mõned neist ei ole valinud Euroopa Parlamenti ühtegi naist; nõuab, et kehtestataks meetmed, mis tagavad naistele ja meestele võrdsed võimalused valitud saada, samas rikkumata mittebinaarsete inimeste õigusi, kasutades selleks nimekirju, mis koosnevad vaheldumisi mees- ja naiskandidaatidest, või kvoote; |
| --- | --- |

9.

| 10. | peab kahetsusväärseks, et enamik rahvus- ja keelevähemusi ei ole tavaliselt Euroopa Parlamendis esindatud; juhib sellega seoses tähelepanu mõjusale tõkkele, mida valimiskünnised kujutavad endast erakondadele, mis esindavad vähemuskogukondi, kes tegutsevad ühes riiklikus valimisringkonnas või suurtes tihedalt asustatud valimisringkondades; on seetõttu seisukohal, et Euroopa Parlamendi valimisi käsitlevas õiguses tuleks ette näha võimalus teha tunnustatud rahvus- ja keelevähemusi esindavatele üksustele erandeid riiklikult sätestatud künnistest; |
| --- | --- |

10.

| 11. | peab äärmiselt tähtsaks, et nii Euroopa tasandi kui ka riikide erakonnad, valijate ühendused ja muud Euroopa tasandi valimisühingud võtaksid Euroopa Parlamendi liikmete kandidaatide, sealhulgas esikandidaadi valimiseks vastu demokraatlikud, teadmistel põhinevad ja läbipaistvad menetlused, millega tagatakse erakonnaliikmetest kodanike otsene kaasatus, sealhulgas delegaatide valimisse; on seisukohal, et sellise demokraatliku valimisega peaks kaasnema vajalik teave pürgivate kandidaatide suutlikkuse ja tegevuse tulemuslikkuse kohta; |
| --- | --- |

11.

| 12. | on veendunud, et kõigil Euroopa valijatel peaks olema lubatud hääletada oma eelistatud komisjoni presidendi kandidaadi poolt ja esikandidaatidel peaks olema võimalus kandideerida kõigis liikmesriikides üleliidulistes nimekirjades ning olla nimetatud Euroopa tasandi erakonna, Euroopa tasandi valijate ühenduse või muu Euroopa tasandi valimisüksuse poolt, mis esitab ühise valimisprogrammi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kutsub Euroopa tasandi erakondi, Euroopa tasandi valijate ühendusi ja Euroopa tasandi valimisüksusi üles nimetama oma kandidaadid komisjoni presidendi ametikohale vähemalt 12 nädalat enne valimispäeva; on seisukohal, et valiku tegemisel tuleks tagada siduvad demokraatlikud menetlused ja läbipaistvus; ootab, et need kandidaadid paigutatakse kogu liitu hõlmava valimisringkonna vastavas nimekirjas esimesele kohale; |
| --- | --- |

13.

| 14. | nõuab Euroopa tasandi erakondade, Euroopa tasandi valijate ühenduste ja muude Euroopa tasandi valimisüksuste nähtavuse suurendamist meediakampaaniate abil, hääletamissedelitel ja kõigis valimismaterjalides; peab vajalikuks, et riikide erakonnad ja valijate ühendused märgivad vajadusel valimiskampaania ajal ära oma seotuse Euroopa tasandi erakondade või muude Euroopa tasandi valimisüksustega ja vastava esikandidaadiga; |
| --- | --- |

14.

| 15. | märgib, et Euroopa tasandi kooskõlastatud meediastrateegia, millega tagataks Euroopa Parlamendi valimiste kajastamine ja jälgimine, aitaks suurendada kodanike huvi valimiste vastu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ootab, et Euroopa tasandi erakondade ja fraktsioonide juhid lepiksid seoses komisjoni presidendi kandidaadi nimetamisega kokku ühises märguandes Euroopa Ülemkogule, võttes aluseks Euroopa Parlamendi valimiste tulemused ja enamuse äsja valitud Euroopa Parlamendis; ootab, et Euroopa Ülemkogu eesistuja konsulteeriks Euroopa tasandi poliitiliste üksuste ja parlamendifraktsioonide asjaomaste juhtidega, selleks et nimetamisprotsess oleks teabepõhine; on seisukohal, et sellele esikandidaatide protsessile võiks anda ametliku vormi Euroopa tasandi poliitiliste üksuste vahelise poliitilise kokkuleppega ning Euroopa Parlamendi ja Euroopa Ülemkogu institutsioonidevahelise kokkuleppega; |
| --- | --- |

16.

| 17. | teeb ettepaneku näha huvitatud fraktsioonide jaoks ette tava sõlmida nn parlamendi koosseisu ametiaja kokkulepe, et tagada Euroopa Parlamendi valimistele poliitiline jätk ning kindlustada enne komisjoni ametisse nimetamist Euroopa Parlamendis enamus; |
| --- | --- |

17.

| 18. | on seisukohal, et sellise kogu liitu hõlmava valimisringkonna moodustamine, kust valitakse Euroopa Parlamendi 28 liiget, ilma et see mõjutaks igas liikmesriigis Euroopa Parlamenti valitavate esindajate arvu, ja kus iga valimisnimekirja eesotsas oleks vastava poliitilise ühenduse kandidaat Euroopa Komisjoni presidendi ametikohale, loob võimaluse tõhustada Euroopa Parlamendi valimiste demokraatlikku ja riikideülest mõõdet; on veendunud, et kogu liitu hõlmava valimisringkonna moodustamise eesmärk on saavutatav siis, kui tagatakse sooline võrdõiguslikkus ja geograafiline tasakaal, kindlustades, et väiksemad liikmesriigid ei satu suuremate liikmesriikidega võrreldes ebasoodsasse konkurentsiolukorda; teeb sellega seoses ettepaneku kehtestada kogu liitu hõlmava valimisringkonna nimekirjade puhul siduv geograafiline esindatus ning ergutab Euroopa tasandi erakondi, Euroopa tasandi valijate ühendusi ja muid Euroopa tasandi valimisüksusi nimetama üleliidulistesse nimekirjadesse kandidaate kõigist liikmesriikidest; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rõhutab, et kogu liitu hõlmava valimisringkonna moodustamine, millest parlamendiliikmed valitakse riikideüleste nimekirjade alusel, on kooskõlas aluslepingutega, eelkõige ELi lepingu artikli 14 lõikega 2; on seisukohal, et toetus üleliiduliste nimekirjadega ühtsele valimisi käsitlevale ELi õigusele ja esikandidaatide siduvale süsteemile on poliitilist hoogu kogunud; |
| --- | --- |

19.

| 20. | on veendunud, et üleliidulised nimekirjad on hoob, mida saab kasutada tõhusate Euroopa tasandi erakondade ja valijate ühenduste moodustamiseks ja esinduslikkuse tugevdamiseks; |
| --- | --- |

20.

| 21. | soovitab lisada ühissätted, millega reguleeritakse Euroopa Parlamendi valimiskampaaniaga seotud kulusid iga üksuse puhul, mis on vastuvõetav Euroopa Parlamendi liikmete kandidaatide nimekirja esitamiseks kogu liitu hõlmavas valimisringkonnas; nõuab, et selles küsimuses toimuks tugev kooskõlastamine määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 tulevase läbivaatamisega; |
| --- | --- |

21.

| 22. | leiab, et Euroopa Liidu üldeelarvest või muudest allikatest saadud Euroopa tasandi erakondade ja muude Euroopa tasandi valimisüksuste vahenditega võib rahastada Euroopa tasandi valimisüksuste poolt kogu liitu hõlmavas valimisringkonnas korraldatud Euroopa Parlamendi valimistega seotud kampaaniaid, kui kampaaniat korraldav valimisüksus või selle liikmed osalevad nimetatud valimistel; on seisukohal, et liikmesriikide valimisringkondades tekkivate valimiskulude rahastamist ja piiranguid tuleb reguleerida igas liikmesriigis riigisiseste õigusnormidega; |
| --- | --- |

22.

| 23. | tuletab meelde, et õiguse kandideerida saab 27 liikmesriigis vanuses, mis jääb vahemikku 18–25 aastat, ja hääleõiguslikku ikka jõutakse vahemikus 16–18 aastat; nõuab kandideerimisõiguse ja hääleõiguse jaoks kummalegi ühtse ja ühtlustatud vanusepiiri kehtestamist kõikides liikmesriikides ja soovitab neil kehtestada hääleõiguslikuks vanuse alampiiriks 16 aastat, ilma et see piiraks kehtivat põhiseaduslikku korda, millega kehtestatakse hääleõigusliku vanuse alampiiriks 18 või 17 aastat; on arvamusel, et hääleõiguse andmine 16-aastastele kajastaks õigusi ja kohustusi, mis Euroopa noortel juba teatavates liikmesriikides on; |
| --- | --- |

23.

| 24. | teeb ettepaneku näha ette võimalus parlamendiliikmete ajutiseks asendamiseks, kui nad viibivad emapuhkusel, isapuhkusel, vanemapuhkusel või pikaajalisel haiguspuhkusel; |
| --- | --- |

24.

| 25. | on seisukohal, et valimisprotsessi läbipaistvus ja juurdepääs usaldusväärsele teabele on hädavajalikud elemendid, mille kaudu suurendada Euroopa poliitilist teadlikkust ja kindlustada valimisaktiivsus, mis on piisavalt kõrge, et käsitleda seda valijatelt saadud mandaadina; rõhutab, et kodanikke tuleks teavitada aegsasti – täpsemalt 12 nädalat enne valimisi – Euroopa Parlamendi valimistel kandideerijatest ja riigi erakondade või valimisühenduste kuulumisest Euroopa tasandi erakonda või Euroopa tasandi valimisühendusse; |
| --- | --- |

25.

| 26. | soovitab võtta meetmeid ja kehtestada kaitsemeetmed, et vältida välist sekkumist valimisprotsessi; |
| --- | --- |

26.

| 27. | rõhutab, et valijate registri lõpliku vormistamise tähtajad enne Euroopa Parlamendi valimisi on liikmesriikides väga erinevad; soovitab kehtestada Euroopa valijate registri ja ühise standardi, mille kohaselt riigi valijate register tuleb koostada ja vormistada lõplikult hiljemalt neliteist nädalat enne valimispäeva, et teha valijaid käsitlev teave täpsemaks ja selle vahetamine liikmesriikide vahel lihtsamaks, samuti hõlbustada topelthääletamise ärahoidmist, tagades, et olenemata sellest, kas topelthääletamine on tingitud halduslikust veast või valimisi käsitleva õiguse rikkumisest, kohaldatakse selle suhtes liikmesriigi tasandil tõhusaid, proportsionaalseid ja hoiatavaid karistusi ning liikmesriigid rakendavad vajalikke parandusmeetmeid; |
| --- | --- |

27.

| 28. | teeb ettepaneku luua Euroopa valimisamet, mis vastutaks Euroopa Parlamendi valimisi käsitleva teabe koordineerimise eest, jälgiks Euroopa Parlamendi valimisi käsitleva õiguse ühiste normide rakendamist ja lahendaks nendega seotud vaidlusi, haldaks Euroopa valijate registrit, kuulutaks välja valimistulemused ning teeks järelevalvet väljaspool oma koduriiki asuvate liidu kodanike hääletamist käsitleva teabe vahetamise üle; on seisukohal, et selline organ saaks hõlbustada tõhusat teabevahetust ja eelkõige parimate tavade jagamist riiklike asutuste vahel; soovitab, et Euroopa valimisameti oluline ülesanne võiks olla kogu liitu hõlmava valimisringkonna valimisnimekirjade registri haldamine; kutsub eelarveasutusi üles tagama, et Euroopa valimisametil on oma ülesannete täitmiseks piisavalt vahendeid; |
| --- | --- |

28.

| 29. | soovitab määratleda ühised miinimumstandardid, et kehtestada valimisnimekirjade koostamise ühtsed nõuded; |
| --- | --- |

29.

| 30. | peab hädavajalikuks hõlbustada juurdepääsu Euroopa Parlamendi valimistel hääletamisele ja tagada, et valimisõigust saaksid kasutada kõik hääleõiguslikud isikud, sealhulgas väljaspool oma päritoluriiki elavad liidu kodanikud, alalise elukohata inimesed, kinnistes asutustes elavad inimesed, kodutud ja kinnipeetavad; kutsub liikmesriike üles tagama kõigile kodanikele, sealhulgas puuetega inimestele võrdsetel alustel juurdepääsu teabele ja valimistele, võimaldades näiteks kohandatud ruumide üürimist, kui avalikku taristut ei ole vastavalt kohandatud; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kutsub liikmesriike üles puuetega kodanike valimistele juurdepääsu suurendamiseks võtta meetmeid, mis muu hulgas ja vajaduse korral hõlmavad valimisi käsitlevat teavet ja registreerimist, valimisjaoskondi, valimiskabiine ja -seadmeid ning hääletussedeleid; soovitab rakendada riikliku valimiste korraldusega kohandatud asjakohast korda, et hõlbustada puuetega kodanike hääletamist, näiteks võimalus valida valimisjaoskond, nn kinnised valimisjaoskonnad olulistes kohtades ning selliste tugitehnoloogiate, -vormingute ja -tehnikate kasutamine nagu Braille kiri, suur trükikiri, audiopõhine teave, puutepliiats, kergesti loetav teave ja viipekeeles suhtlemine; kutsub liikmesriike üles võimaldama puuetega inimese taotluse korral ja vajadusel, et teda abistab hääletamisel tema valitud isik; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kutsub liikmesriike üles kehtestama ühised nõuded, millega võimaldatakse anda kõigile kolmandas riigis elavatele või töötavatele liidu kodanikele õigus hääletada Euroopa Parlamendi valimistel; |
| --- | --- |

32.

| 33. | on veendunud, et valijate jaoks, kes ei saa minna valimispäeval valimisjaoskonda, on vaja näha ette võimalus hääletada kirja teel, ja et see võib muuta Euroopa Parlamendi valimiste läbiviimise spetsiifilises või erandlikus olukorras valijate jaoks tõhusamaks ja atraktiivsemaks; kutsub liikmesriike üles kaaluma selliste täiendavate tõhustavate vahendite võimalikku kasutuselevõttu nagu füüsiline eelhääletamine ja volikirja alusel hääletamine, samuti e-hääletamine ja internetihääletamine vastavalt riigi tavadele, võttes arvesse Euroopa Nõukogu soovitusi nendes valdkondades ning võttes asjakohaseid kaitsemeetmeid, et tagada usaldusväärsus, terviklikkus, hääletuse salajasus, juurdepääsetavus puuetega inimeste jaoks, e- ja internetihääletussüsteemide kavandamise ja kasutuselevõtmise läbipaistvus, võimalus käsitsi või elektrooniliselt arvet pidada, ilma et see ohustaks hääletuse salastatust, ning isikuandmete kaitse kooskõlas kohaldatava liidu õigusega; |
| --- | --- |

33.

| 34. | on veendunud, et ühise Euroopa valimispäeva sisseseadmine looks ühtsemad üleeuroopalised valimised, ja seepärast soovitab määrata 9. mai Euroopa Parlamendi valimiste päevaks, olenemata sellest, mis nädalapäevale see langeb, koos võimalusega, et sellest päevast saab riigipüha; peab oluliseks, et valimistulemuste esimesed ametlikud prognoosid kuulutataks kõikides liikmesriikides välja üheaegselt valimispäeval kell 21.00 Kesk-Euroopa aja järgi; |
| --- | --- |

34.

| 35. | peab oluliseks tagada, et pärast iga valimist koostatakse rakendamisaruanne, mille eesmärk on hinnata Euroopa Parlamendi valimiste toimivust ja soovitada vajaduse korral parandusi; |
| --- | --- |

35.

| 36. | soovitab reformida aluslepinguid, et viia Euroopa Komisjoni liikme ametikoht ja Euroopa Parlamendi liikme ametikoht omavahel kooskõlla Euroopa Parlamendi moodustamise ja komisjoni valimise vahelisel ajal; |
| --- | --- |

36.

| 37. | nõuab, et reformitaks aluslepinguid ja eelkõige ELi toimimise lepingu artiklit 223, mis käsitleb sätteid, mis on vajalikud Euroopa Parlamendi liikmete valimiseks otsestel ja üldistel valimistel, minnes nõukogu ühehäälsuselt ja liikmesriikide ratifitseerimistelt üle kvalifitseeritud häälteenamusega otsuste tegemisele nõukogus; |
| --- | --- |

37.

| 38. | võtab lisas esitatud ettepaneku vastu ja esitab selle nõukogule; |
| --- | --- |

38.

| 39. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev seadusandlik resolutsioon ja lisas esitatud ettepanek Euroopa Ülemkogule, nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele. |
| --- | --- |

39.

---

(1)  ELT L 283, 21.10.2002, lk 1.

(2)  ELT L 178, 16.7.2018, lk 1.

(3)  EÜT L 329, 30.12.1993, lk 34.

(4)  EÜT C 292, 21.9.1998, lk 66,

(5)  ELT C 419, 16.12.2015, lk 185.

(6)  ELT C 75, 26.2.2016, lk 109.

(7)  ELT C 366, 27.10.2017, lk 7.

(8)  ELT C 36, 29.1.2016, lk 56.

(9)  ELT C 463, 21.12.2018, lk 83.

(10)  ELT C 425, 20.10.2021, lk 98.

(11)  ELT L 317, 4.11.2014, lk 1.

(12)  https://www.eesc.europa.eu/en/our-work/opinions-information-reports/information-reports/real-right-persons-disabilities-vote-european-parliament-elections-information-report.

(13)  https://www.eesc.europa.eu/en/our-work/opinions-information-reports/opinions/need-guarantee-real-rights-persons-disabilities-vote-european-parliament-elections-additional-opinion.

(14)  Euroopa Parlamendi traditsiooniliste vähemuste, rahvuskogukondade ja keelte laiendatud töörühma andmete põhjal.

(15)  Veneetsia komisjoni valimissüsteeme ja rahvusvähemusi käsitlevate arvamuste ja aruannete kogu CDL-PI(2019)004, eelkõige aruanne valimisõiguse ja rahvusvähemuste kohta CDL-INF (2000).

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Ettepanek võtta vastu

NÕUKOGU MÄÄRUS

Euroopa Parlamendi liikmete valimise kohta otsestel ja üldistel valimistel, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 76/787/ESTÜ, EMÜ, Euratom ning sellele otsusele lisatud Euroopa Parlamendi liikmete valimist otsestel ja üldistel valimistel käsitlev akt

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 223 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut,

toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi liikmete valimist otsestel ja üldistel valimistel käsitlev akt (1) (edaspidi „valimisi käsitlev akt“), mis on lisatud nõukogu otsusele 76/787/ESTÜ, EMÜ, Euratom (2), jõustus 1. juulil 1978 ning seda muudeti otsusega 2002/772/EÜ, Euratom (3) ja nõukogu otsusega (EL, Euratom) 2018/994 (4). |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi liikmete valimist otsestel ja üldistel valimistel käsitlev akt (1) (edaspidi „valimisi käsitlev akt“), mis on lisatud nõukogu otsusele 76/787/ESTÜ, EMÜ, Euratom (2), jõustus 1. juulil 1978 ning seda muudeti otsusega 2002/772/EÜ, Euratom (3) ja nõukogu otsusega (EL, Euratom) 2018/994 (4).

| (2) | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 223 lõikele 1 kehtestab nõukogu vajalikud sätted Euroopa Parlamendi liikmete otsesteks ja üldisteks valimisteks seadusandliku erimenetluse kohaselt ühehäälse otsusega Euroopa Parlamendi koostatud ettepaneku alusel ja pärast nõusoleku saamist Euroopa Parlamendilt . |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 223 lõikele 1 kehtestab nõukogu vajalikud sätted Euroopa Parlamendi liikmete otsesteks ja üldisteks valimisteks seadusandliku erimenetluse kohaselt ühehäälse otsusega Euroopa Parlamendi koostatud ettepaneku alusel ja pärast nõusoleku saamist Euroopa Parlamendilt .

| (3) | ELi toimimise lepingu artiklis 8 on sätestatud soolõime põhimõte, mille kohaselt peaks liit kogu oma tegevuses püüdma kaotada meeste ja naiste ebavõrdsuse ning edendama võrdõiguslikkust. |
| --- | --- |

(3)

ELi toimimise lepingu artiklis 8 on sätestatud soolõime põhimõte, mille kohaselt peaks liit kogu oma tegevuses püüdma kaotada meeste ja naiste ebavõrdsuse ning edendama võrdõiguslikkust.

| (4) | Lissaboni lepinguga anti Euroopa Parlamendile algatusõigus parlamendiliikmete valimist käsitlevate sätete suhtes ja muudeti ka Euroopa Parlamendi liikmete mandaadi olemust nii, et nad on liidu kodanike otsesed esindajad. Need on põhimõttelised muudatused, mida tuleks kajastada Euroopa Parlamendi valimisi käsitlevas uuendatud õiguses, lisades sellesse uued aspektid, mille eesmärk on tugevdada demokraatlikku legitiimsust ning kajastada täpsemalt Euroopa Parlamendi rolli ja pädevuse ulatust. |
| --- | --- |

(4)

Lissaboni lepinguga anti Euroopa Parlamendile algatusõigus parlamendiliikmete valimist käsitlevate sätete suhtes ja muudeti ka Euroopa Parlamendi liikmete mandaadi olemust nii, et nad on liidu kodanike otsesed esindajad. Need on põhimõttelised muudatused, mida tuleks kajastada Euroopa Parlamendi valimisi käsitlevas uuendatud õiguses, lisades sellesse uued aspektid, mille eesmärk on tugevdada demokraatlikku legitiimsust ning kajastada täpsemalt Euroopa Parlamendi rolli ja pädevuse ulatust.

| (5) | Vaatamata valimisi käsitleva akti sätetele korraldatakse Euroopa Parlamendi valimised liikmesriikides suures osas vastavalt riikide reeglitele, mis erinevad üksteisest tunduvalt ja mille tõttu on kasutusel üksteisest erinevad valimissüsteemid. Euroopa Parlamendi valimised toimuvad eri päevadel ja hääletatakse riigi tasandi erakondade ja kandidaatide poolt riigi tasandi programmide alusel. Üksteisest erinevate valimissüsteemide ühtlustamine, milleks tuleks vastu võtta ühtsem, selgetel ühistel põhimõtetel ja reeglitel põhinev Euroopa Parlamendi valimisi käsitlev õigus, tagaks kõigi liidu kodanikest hääletajate võrdsuse ja tugevdaks Euroopa avalikku sfääri. |
| --- | --- |

(5)

Vaatamata valimisi käsitleva akti sätetele korraldatakse Euroopa Parlamendi valimised liikmesriikides suures osas vastavalt riikide reeglitele, mis erinevad üksteisest tunduvalt ja mille tõttu on kasutusel üksteisest erinevad valimissüsteemid. Euroopa Parlamendi valimised toimuvad eri päevadel ja hääletatakse riigi tasandi erakondade ja kandidaatide poolt riigi tasandi programmide alusel. Üksteisest erinevate valimissüsteemide ühtlustamine, milleks tuleks vastu võtta ühtsem, selgetel ühistel põhimõtetel ja reeglitel põhinev Euroopa Parlamendi valimisi käsitlev õigus, tagaks kõigi liidu kodanikest hääletajate võrdsuse ja tugevdaks Euroopa avalikku sfääri.

| (6) | Valimiskünnis on osa paljude liikmesriikide poliitilisest süsteemist ning aitab kaasa stabiilse valitsuse ja opositsiooni dünaamika arengule parlamentides. Ausa poliitilise konkurentsi tagamiseks ei tohiks valimiskünnis ületada 5 %. |
| --- | --- |

(6)

Valimiskünnis on osa paljude liikmesriikide poliitilisest süsteemist ning aitab kaasa stabiilse valitsuse ja opositsiooni dünaamika arengule parlamentides. Ausa poliitilise konkurentsi tagamiseks ei tohiks valimiskünnis ületada 5 %.

| (7) | Valimiskünnis ei tohiks mõjutada rahvus- ja keelevähemuste võimalusi osaleda liidu poliitilises elus ja olla esindatud Euroopa Parlamendis. Tunnustatud rahvus- või keelevähemuste suhtes tuleks kohaldada erandeid riigi tasandil sätestatud piirmääradest. Erandeid riigi tasandi piirmääradest tuleks kohaldada ka erakondade või valijate ühenduste suhtes, kes osalevad Euroopa Parlamendi valimistel veerandis liikmesriikides ning kes lisavad oma hääletussedelitele nende Euroopa tasandi üksuste nimed ja logod, millega nad on seotud. |
| --- | --- |

(7)

Valimiskünnis ei tohiks mõjutada rahvus- ja keelevähemuste võimalusi osaleda liidu poliitilises elus ja olla esindatud Euroopa Parlamendis. Tunnustatud rahvus- või keelevähemuste suhtes tuleks kohaldada erandeid riigi tasandil sätestatud piirmääradest. Erandeid riigi tasandi piirmääradest tuleks kohaldada ka erakondade või valijate ühenduste suhtes, kes osalevad Euroopa Parlamendi valimistel veerandis liikmesriikides ning kes lisavad oma hääletussedelitele nende Euroopa tasandi üksuste nimed ja logod, millega nad on seotud.

| (8) | Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikli 17 lõikes 7 on sätestatud, et komisjoni presidendi kandidaadi esitab Euroopa Ülemkogu, võttes arvesse Euroopa Parlamendi valimisi, ning presidendi valib seejärel Euroopa Parlament. Selle õiguse väljendamiseks tuleks Euroopa avalikku sfääri arendada nii, et kõikidel Euroopa valijatel oleks lubatud märkida oma eelistatud kandidaat komisjoni presidendi ametikohale. Selle saavutamiseks peaks Euroopa tasandi erakondade, Euroopa valijate ühenduste või muude Euroopa tasandi valimisüksuste nimetatud esikandidaatidel olema võimalik toetada kõikides liikmesriikides ühist valimisprogrammi. Selleks et kindlustada enne komisjoni ametisse nimetamist enamus Euroopa Parlamendis, peaksid huvitatud parlamendifraktsioonid rakendama tava sõlmida „parlamendi ametiaja kokkulepped“, millega tagatakse Euroopa Parlamendi valimiste järgsed poliitilised meetmed. Protsessi kaudu, mis tuleks formaliseerida Euroopa poliitiliste üksuste poliitilise kokkuleppega, tuleks sellele esikandidaadile, kelle esitanud Euroopa tasandi poliitiline üksus on saanud kokku kõige rohkem kohti, esimesena teha ülesandeks moodustada vastvalitud Euroopa Parlamendis koalitsiooni enamus komisjoni presidendi kandidaadi nimetamiseks. Kui koalitsiooni enamust ei õnnestu saavutada, tuleks see ülesanne anda järgmisele esikandidaadile. Nimetamisprotsessi teabepõhiseks muutmiseks peaks Euroopa Ülemkogu eesistuja konsulteerima Euroopa tasandi poliitiliste üksuste ja parlamendifraktsioonide juhtidega. Esikandidaatide protsessi võiks formaliseerida Euroopa tasandi poliitiliste üksuste poliitilise kokkuleppega ning Euroopa Parlamendi ja Euroopa Ülemkogu institutsioonidevahelise kokkuleppega. |
| --- | --- |

(8)

Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikli 17 lõikes 7 on sätestatud, et komisjoni presidendi kandidaadi esitab Euroopa Ülemkogu, võttes arvesse Euroopa Parlamendi valimisi, ning presidendi valib seejärel Euroopa Parlament. Selle õiguse väljendamiseks tuleks Euroopa avalikku sfääri arendada nii, et kõikidel Euroopa valijatel oleks lubatud märkida oma eelistatud kandidaat komisjoni presidendi ametikohale. Selle saavutamiseks peaks Euroopa tasandi erakondade, Euroopa valijate ühenduste või muude Euroopa tasandi valimisüksuste nimetatud esikandidaatidel olema võimalik toetada kõikides liikmesriikides ühist valimisprogrammi. Selleks et kindlustada enne komisjoni ametisse nimetamist enamus Euroopa Parlamendis, peaksid huvitatud parlamendifraktsioonid rakendama tava sõlmida „parlamendi ametiaja kokkulepped“, millega tagatakse Euroopa Parlamendi valimiste järgsed poliitilised meetmed. Protsessi kaudu, mis tuleks formaliseerida Euroopa poliitiliste üksuste poliitilise kokkuleppega, tuleks sellele esikandidaadile, kelle esitanud Euroopa tasandi poliitiline üksus on saanud kokku kõige rohkem kohti, esimesena teha ülesandeks moodustada vastvalitud Euroopa Parlamendis koalitsiooni enamus komisjoni presidendi kandidaadi nimetamiseks. Kui koalitsiooni enamust ei õnnestu saavutada, tuleks see ülesanne anda järgmisele esikandidaadile. Nimetamisprotsessi teabepõhiseks muutmiseks peaks Euroopa Ülemkogu eesistuja konsulteerima Euroopa tasandi poliitiliste üksuste ja parlamendifraktsioonide juhtidega. Esikandidaatide protsessi võiks formaliseerida Euroopa tasandi poliitiliste üksuste poliitilise kokkuleppega ning Euroopa Parlamendi ja Euroopa Ülemkogu institutsioonidevahelise kokkuleppega.

| (9) | Selleks et tugevdada Euroopa Parlamendi valimiste demokraatlikku ja üleeuroopalist mõõdet, tuleks liikmesriikide valimisringkondadele lisaks luua kogu liitu hõlmav valimisringkond, kus iga valimisnimekirja eesotsas oleks vastava poliitilise ühenduse kandidaat Euroopa Komisjoni presidendi ametikohale. Kogu liitu hõlmava valimisringkonna suhtes tuleks kohaldada üksikasjalikke ja selgeid reegleid, millega tagatakse, et kandidaatide nimekirjas järgitakse soolise võrdõiguslikkuse ning geograafilise proportsionaalsuse ja esindatuse põhimõtteid ning eelkõige võetakse täielikult arvesse väikeste ja keskmise suurusega liikmesriikide huve. |
| --- | --- |

(9)

Selleks et tugevdada Euroopa Parlamendi valimiste demokraatlikku ja üleeuroopalist mõõdet, tuleks liikmesriikide valimisringkondadele lisaks luua kogu liitu hõlmav valimisringkond, kus iga valimisnimekirja eesotsas oleks vastava poliitilise ühenduse kandidaat Euroopa Komisjoni presidendi ametikohale. Kogu liitu hõlmava valimisringkonna suhtes tuleks kohaldada üksikasjalikke ja selgeid reegleid, millega tagatakse, et kandidaatide nimekirjas järgitakse soolise võrdõiguslikkuse ning geograafilise proportsionaalsuse ja esindatuse põhimõtteid ning eelkõige võetakse täielikult arvesse väikeste ja keskmise suurusega liikmesriikide huve.

| (10) | Euroopa tasandi erakondadel, Euroopa valijate ühendustel ja muudel Euroopa tasandi valimisüksustel on keskne roll tõeliselt euroopaliku poliitilise arutelu edendamisel. Vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 10 lõikele 4 aitavad Euroopa tasandi erakonnad kaasa „euroopaliku poliitilise teadvuse kujundamisele ja liidu kodanike tahte väljendamisele“. Seepärast peaks Euroopa tasandi erakondadel, Euroopa valijate ühendustel ja muudel Euroopa tasandi valimisüksustel olema kesksem roll Euroopa Parlamendi valimiste protsessis. Seepärast tuleks neile anda võimalus täielikult osaleda Euroopa Parlamendi valimiste kampaanias ja esitada üleliidulisi nimekirju nii hääletussedelitel kui ka kampaaniamaterjalides ja -väljaannetes, nii et need saaksid valijate jaoks tuntumaks ja nähtavamaks . |
| --- | --- |

(10)

Euroopa tasandi erakondadel, Euroopa valijate ühendustel ja muudel Euroopa tasandi valimisüksustel on keskne roll tõeliselt euroopaliku poliitilise arutelu edendamisel. Vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 10 lõikele 4 aitavad Euroopa tasandi erakonnad kaasa „euroopaliku poliitilise teadvuse kujundamisele ja liidu kodanike tahte väljendamisele“. Seepärast peaks Euroopa tasandi erakondadel, Euroopa valijate ühendustel ja muudel Euroopa tasandi valimisüksustel olema kesksem roll Euroopa Parlamendi valimiste protsessis. Seepärast tuleks neile anda võimalus täielikult osaleda Euroopa Parlamendi valimiste kampaanias ja esitada üleliidulisi nimekirju nii hääletussedelitel kui ka kampaaniamaterjalides ja -väljaannetes, nii et need saaksid valijate jaoks tuntumaks ja nähtavamaks .

| (11) | Kandidaatide väljavalimise ja kandidaatide esitamise tingimused peaksid olema mõistlikud, õiglased, demokraatlikud ja proportsionaalsed ning järgima põhimõtteid, mis on sätestatud Euroopa Nõukogu komisjoni „Demokraatia õiguse kaudu“ (Veneetsia komisjon) hea valimistava eeskirjas. Lisaks on Euroopa Komisjon Euroopa demokraatia tegevuskavas (5) võtnud kohustuse edendada demokraatliku osaluse kasutamist, mis hõlmab kaasatust ja võrdsust demokraatlikus osalemises, samuti soolist tasakaalu poliitikas ja otsuste tegemisel. Soolise võrdõiguslikkuse strateegias aastateks 2020–2025 (6) märgib komisjon, et esindusdemokraatia jaoks on hädavajalik, et osalemisvõimalused oleksid võrdsed kõikidel tasanditel. Sooline võrdõiguslikkus ning demokraatlikud ja läbipaistvad menetlused ja teabel põhinevad otsused kandidaatide, sealhulgas esikandidaadi valimiseks Euroopa Parlamendi valimistel on olulised elemendid, et tagada võrdsed tingimused kõigile Euroopa tasandi valimisüksustele ning tugevdada esindatust ja demokraatiat. Võrdsuse huvides tuleks neid põhimõtteid kohaldada kõikide Euroopa Parlamendi valimiste kandidaatide nimekirjade suhtes liikmesriikide valimisringkondades ja kogu liitu hõlmavas valimisringkonnas. |
| --- | --- |

(11)

Kandidaatide väljavalimise ja kandidaatide esitamise tingimused peaksid olema mõistlikud, õiglased, demokraatlikud ja proportsionaalsed ning järgima põhimõtteid, mis on sätestatud Euroopa Nõukogu komisjoni „Demokraatia õiguse kaudu“ (Veneetsia komisjon) hea valimistava eeskirjas. Lisaks on Euroopa Komisjon Euroopa demokraatia tegevuskavas (5) võtnud kohustuse edendada demokraatliku osaluse kasutamist, mis hõlmab kaasatust ja võrdsust demokraatlikus osalemises, samuti soolist tasakaalu poliitikas ja otsuste tegemisel. Soolise võrdõiguslikkuse strateegias aastateks 2020–2025 (6) märgib komisjon, et esindusdemokraatia jaoks on hädavajalik, et osalemisvõimalused oleksid võrdsed kõikidel tasanditel. Sooline võrdõiguslikkus ning demokraatlikud ja läbipaistvad menetlused ja teabel põhinevad otsused kandidaatide, sealhulgas esikandidaadi valimiseks Euroopa Parlamendi valimistel on olulised elemendid, et tagada võrdsed tingimused kõigile Euroopa tasandi valimisüksustele ning tugevdada esindatust ja demokraatiat. Võrdsuse huvides tuleks neid põhimõtteid kohaldada kõikide Euroopa Parlamendi valimiste kandidaatide nimekirjade suhtes liikmesriikide valimisringkondades ja kogu liitu hõlmavas valimisringkonnas.

| (12) | Valimisprotsessi läbipaistvus ning valijate ja kandidaatide kohta usaldusväärse ja õigeaegse teabe kättesaadavus on oluline selleks, et tagada valimisprotsessi usaldusväärsus, suurendada Euroopa poliitilist teadlikkust ja tagada kõrge valimisaktiivsus. Topelthääletamise vältimiseks on vaja hõlbustada valijate kohta käiva teabe vahetamist liikmesriikide vahel. Lisaks tuleks liidu kodanikke aegsasti enne Euroopa Parlamendi valimisi teavitada nendel valimistel kandideerivatest kandidaatidest ja vajaduse korral riigi tasandi erakondade kuulumisest Euroopa tasandi erakonda. Seetõttu on vaja koostada Euroopa valijate register ning kehtestada Euroopa ja liikmesriikide tasandi valijate registri ja kandidaatide nimekirja koostamiseks kohustuslikud tähtajad. |
| --- | --- |

(12)

Valimisprotsessi läbipaistvus ning valijate ja kandidaatide kohta usaldusväärse ja õigeaegse teabe kättesaadavus on oluline selleks, et tagada valimisprotsessi usaldusväärsus, suurendada Euroopa poliitilist teadlikkust ja tagada kõrge valimisaktiivsus. Topelthääletamise vältimiseks on vaja hõlbustada valijate kohta käiva teabe vahetamist liikmesriikide vahel. Lisaks tuleks liidu kodanikke aegsasti enne Euroopa Parlamendi valimisi teavitada nendel valimistel kandideerivatest kandidaatidest ja vajaduse korral riigi tasandi erakondade kuulumisest Euroopa tasandi erakonda. Seetõttu on vaja koostada Euroopa valijate register ning kehtestada Euroopa ja liikmesriikide tasandi valijate registri ja kandidaatide nimekirja koostamiseks kohustuslikud tähtajad.

| (13) | Kogu liitu hõlmava valimisringkonna haldamiseks on olulise tähtsusega Euroopa valimisamet, millel on sõltumatud volitused ning mis koosneb liikmetest, kellel on vajalikud teadmised ja kogemused Euroopa valimisameti põhiülesanded peaksid hõlmama käesoleva määruse rakendamise jälgimist ja Euroopa valimisõiguse ühiste normidega seotud vaidluste lahendamist, Euroopa valijate registri koostamist, valimistulemuste väljakuulutamist ning teabe ja parimate tavade tõhusa vahetamise tagamist liikmesriikide asutuste vahel. |
| --- | --- |

(13)

Kogu liitu hõlmava valimisringkonna haldamiseks on olulise tähtsusega Euroopa valimisamet, millel on sõltumatud volitused ning mis koosneb liikmetest, kellel on vajalikud teadmised ja kogemused Euroopa valimisameti põhiülesanded peaksid hõlmama käesoleva määruse rakendamise jälgimist ja Euroopa valimisõiguse ühiste normidega seotud vaidluste lahendamist, Euroopa valijate registri koostamist, valimistulemuste väljakuulutamist ning teabe ja parimate tavade tõhusa vahetamise tagamist liikmesriikide asutuste vahel.

| (14) | Tagamaks, et Euroopa tasandi valimisüksustel oleks küllaldaselt rahalisi vahendeid, et edastada oma sõnumeid ja poliitilisi programme liidu kodanikele, tuleks kogu liitu hõlmava valimisringkonna valimiskampaaniat piisavalt rahastada. |
| --- | --- |

(14)

Tagamaks, et Euroopa tasandi valimisüksustel oleks küllaldaselt rahalisi vahendeid, et edastada oma sõnumeid ja poliitilisi programme liidu kodanikele, tuleks kogu liitu hõlmava valimisringkonna valimiskampaaniat piisavalt rahastada.

| (15) | Selleks et soodustada valijate osalemist Euroopa Parlamendi valimistel, peaksid liikmesriigid lubama hääletada posti teel ning võiksid lubada ka eelhääletada ja volikirja alusel hääletada. Nõukogu sellekohaseid soovitusi arvesse võttes ja tehnoloogia arengu pakutavate võimaluste täielikku ärakasutamist taotledes võiksid liikmesriigid lubada ka elektroonilist ja interneti kaudu hääletamist, tagades elektrooniliste ja interneti süsteemide kättesaadavuse, tulemuste usaldusväärsuse häälte ülelugemise võimaluse kaudu, hääletuse salajasuse, isikuandmete kaitse kooskõlas kohaldatava liidu õigusega ning täieliku läbipaistvuse elektrooniliste ja interneti süsteemide kavandamisel ja kasutuselevõtul, ning tagades ligipääsetavuse puuetega inimeste ja kõigile kodanike jaoks. |
| --- | --- |

(15)

Selleks et soodustada valijate osalemist Euroopa Parlamendi valimistel, peaksid liikmesriigid lubama hääletada posti teel ning võiksid lubada ka eelhääletada ja volikirja alusel hääletada. Nõukogu sellekohaseid soovitusi arvesse võttes ja tehnoloogia arengu pakutavate võimaluste täielikku ärakasutamist taotledes võiksid liikmesriigid lubada ka elektroonilist ja interneti kaudu hääletamist, tagades elektrooniliste ja interneti süsteemide kättesaadavuse, tulemuste usaldusväärsuse häälte ülelugemise võimaluse kaudu, hääletuse salajasuse, isikuandmete kaitse kooskõlas kohaldatava liidu õigusega ning täieliku läbipaistvuse elektrooniliste ja interneti süsteemide kavandamisel ja kasutuselevõtul, ning tagades ligipääsetavuse puuetega inimeste ja kõigile kodanike jaoks.

| (16) | Liidu kodanikel on õigus osaleda liidu demokraatlikus elus, eelkõige hääletades või kandideerides Euroopa Parlamendi valimistel. Hääletamis- ja kandideerimisõigus ning teabe kättesaadavus ja võimalus hääletada tuleks samuti tagada võrdsetel alustel kõigile kodanikele, sealhulgas puuetega inimestele. Liikmesriigid peaksid võtma vajalikud meetmed, et võimaldada kasutada õigust hääletada Euroopa Parlamendi valimistel kõigil liidu kodanikel, sealhulgas nendel, kes elavad või töötavad väljaspool liitu asuvates riikides, kellel puudub alaline elukoht, kes on kodutud, kes kannavad liidus vanglakaristust või elavad suletud keskkonnas, nagu haiglad, psühhiaatriaasutused ja muud tervishoiuasutused, vanurite pansionaadid ja hooldekodud või puuetega inimeste hooldekodud. Eelkõige peaksid liikmesriigid rakendama asjakohaseid meetmeid, et suletud keskkonnas elavad inimesed saaksid oma hääleõigust kasutada. Teabe, hääletusmaterjalide ja hääletusvõimaluste kättesaadavuse tagamisel tuleks arvesse võtta puuetega inimeste erivajadusi. |
| --- | --- |

(16)

Liidu kodanikel on õigus osaleda liidu demokraatlikus elus, eelkõige hääletades või kandideerides Euroopa Parlamendi valimistel. Hääletamis- ja kandideerimisõigus ning teabe kättesaadavus ja võimalus hääletada tuleks samuti tagada võrdsetel alustel kõigile kodanikele, sealhulgas puuetega inimestele. Liikmesriigid peaksid võtma vajalikud meetmed, et võimaldada kasutada õigust hääletada Euroopa Parlamendi valimistel kõigil liidu kodanikel, sealhulgas nendel, kes elavad või töötavad väljaspool liitu asuvates riikides, kellel puudub alaline elukoht, kes on kodutud, kes kannavad liidus vanglakaristust või elavad suletud keskkonnas, nagu haiglad, psühhiaatriaasutused ja muud tervishoiuasutused, vanurite pansionaadid ja hooldekodud või puuetega inimeste hooldekodud. Eelkõige peaksid liikmesriigid rakendama asjakohaseid meetmeid, et suletud keskkonnas elavad inimesed saaksid oma hääleõigust kasutada. Teabe, hääletusmaterjalide ja hääletusvõimaluste kättesaadavuse tagamisel tuleks arvesse võtta puuetega inimeste erivajadusi.

| (17) | Aktiivse ja passiivse valimisõiguse kasutamise vanuse alampiir on liikmesriigiti erinev, 16–18 eluaastat. Kogu liidus tuleks kehtestada ühtne hääletamis- ja kandideerimisiga, et tagada võrdsus ja vältida diskrimineerimist kõige olulisemate kodaniku- ja poliitilistele õiguste kasutamise võimaldamisel. Ilma et see piiraks liikmesriikides kehtivat põhiseaduslikku korda, millega on valimisõigusliku ea alampiiriks seatud 18 või 17 eluaastat, tuleks valimisõigusliku vanuse alampiiriks seada 16 eluaastat. Kandidaadi vanuse alampiiriks tuleks seada 18 eluaastat. Kõigil puuetega inimestel, olenemata nende õigus- ja teovõimest, peaksid olema teistega võrdsed poliitilised õigused. |
| --- | --- |

(17)

Aktiivse ja passiivse valimisõiguse kasutamise vanuse alampiir on liikmesriigiti erinev, 16–18 eluaastat. Kogu liidus tuleks kehtestada ühtne hääletamis- ja kandideerimisiga, et tagada võrdsus ja vältida diskrimineerimist kõige olulisemate kodaniku- ja poliitilistele õiguste kasutamise võimaldamisel. Ilma et see piiraks liikmesriikides kehtivat põhiseaduslikku korda, millega on valimisõigusliku ea alampiiriks seatud 18 või 17 eluaastat, tuleks valimisõigusliku vanuse alampiiriks seada 16 eluaastat. Kandidaadi vanuse alampiiriks tuleks seada 18 eluaastat. Kõigil puuetega inimestel, olenemata nende õigus- ja teovõimest, peaksid olema teistega võrdsed poliitilised õigused.

| (18) | Euroopa Parlamendi valimiste kandidaatide nimekirjade esitamise ja enne Euroopa Parlamendi valimisi valijate registrite koostamise tähtajad on liikmesriigiti väga erinevad. Tagamaks, et kandidaatidel ja valijatel kogu liidus oleks ühepalju aega kampaania tegemiseks või järelemõtlemiseks, ning selleks, et hõlbustada liikmesriikide vahel teabe vahetamist valijate kohta, peaksid kandidaatide nimekirjade esitamise ja valijate registrite koostamise tähtajad olema kogu liidus ühesugused. |
| --- | --- |

(18)

Euroopa Parlamendi valimiste kandidaatide nimekirjade esitamise ja enne Euroopa Parlamendi valimisi valijate registrite koostamise tähtajad on liikmesriigiti väga erinevad. Tagamaks, et kandidaatidel ja valijatel kogu liidus oleks ühepalju aega kampaania tegemiseks või järelemõtlemiseks, ning selleks, et hõlbustada liikmesriikide vahel teabe vahetamist valijate kohta, peaksid kandidaatide nimekirjade esitamise ja valijate registrite koostamise tähtajad olema kogu liidus ühesugused.

| (19) | Tagamaks, et Euroopa tasandi erakonnad, Euroopa valijate ühendused ja muud Euroopa tasandi valimisüksused oleksid piisavalt nähtavad, on vaja selgeid ja läbipaistvaid reegleid kampaaniate korraldamise ja ametlike valimismaterjalide kohta. Need reeglid peaksid võimaldama Euroopa tasandi erakondadel, Euroopa valijate ühendustel ja muudel Euroopa tasandi valimisüksustel kasutada mis tahes vormis avaliku teavituse ja valimiskampaania materjale. Need reeglid peaksid võimaldama Euroopa tasandi erakondadel, Euroopa valijate ühendustel ja muudel Euroopa tasandi valimisüksustel näidata oma kuuluvust mis tahes vormis avalikus teavituses, valimiskampaania materjalides ja ametlikes valimismaterjalides, näiteks hääletussedelitel. Liikmesriigid peaksid ühtlasi tagama, et Euroopa tasandi erakondi, Euroopa valijate ühendusi ja muid Euroopa tasandi valimisüksusi koheldakse kogu liitu hõlmava valimisringkonnaga seotud valimiskampaania puhul võrdselt ja neile antakse võrdsed võimalused. |
| --- | --- |

(19)

Tagamaks, et Euroopa tasandi erakonnad, Euroopa valijate ühendused ja muud Euroopa tasandi valimisüksused oleksid piisavalt nähtavad, on vaja selgeid ja läbipaistvaid reegleid kampaaniate korraldamise ja ametlike valimismaterjalide kohta. Need reeglid peaksid võimaldama Euroopa tasandi erakondadel, Euroopa valijate ühendustel ja muudel Euroopa tasandi valimisüksustel kasutada mis tahes vormis avaliku teavituse ja valimiskampaania materjale. Need reeglid peaksid võimaldama Euroopa tasandi erakondadel, Euroopa valijate ühendustel ja muudel Euroopa tasandi valimisüksustel näidata oma kuuluvust mis tahes vormis avalikus teavituses, valimiskampaania materjalides ja ametlikes valimismaterjalides, näiteks hääletussedelitel. Liikmesriigid peaksid ühtlasi tagama, et Euroopa tasandi erakondi, Euroopa valijate ühendusi ja muid Euroopa tasandi valimisüksusi koheldakse kogu liitu hõlmava valimisringkonnaga seotud valimiskampaania puhul võrdselt ja neile antakse võrdsed võimalused.

| (20) | 1976. aasta valimisi käsitleva aktiga kehtestati ühine valimisperiood, liikmesriikidele anti aga õigus määrata selle perioodi raames valimiste täpne kuupäev ja aeg. Tõeliselt üleeuroopalised valimised nõuavad ühist üleeuroopalist valimispäeva. Euroopa Parlamendi valimised peaksid toimuma 9. mail, Euroopa päeval, millega tähistatakse 9. mai 1950. aasta Schumani deklaratsiooni aastapäeva. Valimistulemused peaks välja kuulutama ja need Euroopa Liidu Teatajas avaldama Euroopa valimisamet. |
| --- | --- |

(20)

1976. aasta valimisi käsitleva aktiga kehtestati ühine valimisperiood, liikmesriikidele anti aga õigus määrata selle perioodi raames valimiste täpne kuupäev ja aeg. Tõeliselt üleeuroopalised valimised nõuavad ühist üleeuroopalist valimispäeva. Euroopa Parlamendi valimised peaksid toimuma 9. mail, Euroopa päeval, millega tähistatakse 9. mai 1950. aasta Schumani deklaratsiooni aastapäeva. Valimistulemused peaks välja kuulutama ja need Euroopa Liidu Teatajas avaldama Euroopa valimisamet.

| (21) | Kui liikmesriigi valimisringkonnast valitud Euroopa Parlamendi liige astub tagasi, sureb või kui tema mandaat ära võetakse, tulek vabanenud koht täita kooskõlas liikmesriigi õigusega. Kogu liitu hõlmavast valimisringkonnast valitud Euroopa Parlamendi liikmest vabaks jäänud ametikoha peaks täitma asjaomases nimekirjas olev järgmine kandidaat. Võimalik peaks olema ka Euroopa Parlamendi liikme ajutine asendamine emapuhkuse, isapuhkuse, vanemapuhkuse ja raske haiguse korral. |
| --- | --- |

(21)

Kui liikmesriigi valimisringkonnast valitud Euroopa Parlamendi liige astub tagasi, sureb või kui tema mandaat ära võetakse, tulek vabanenud koht täita kooskõlas liikmesriigi õigusega. Kogu liitu hõlmavast valimisringkonnast valitud Euroopa Parlamendi liikmest vabaks jäänud ametikoha peaks täitma asjaomases nimekirjas olev järgmine kandidaat. Võimalik peaks olema ka Euroopa Parlamendi liikme ajutine asendamine emapuhkuse, isapuhkuse, vanemapuhkuse ja raske haiguse korral.

| (22) | Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamiseks ühtsed tingimused, tuleks Euroopa Komisjonile anda rakendusvolitused tehniliste nõuete suhtes, sealhulgas Euroopa valijate registri koostamiseks vajalik vorm ja esitatavad andmed. Neid volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (7). |
| --- | --- |

(22)

Selleks et tagada käesoleva määruse rakendamiseks ühtsed tingimused, tuleks Euroopa Komisjonile anda rakendusvolitused tehniliste nõuete suhtes, sealhulgas Euroopa valijate registri koostamiseks vajalik vorm ja esitatavad andmed. Neid volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (7).

| (23) | Kuna käesoleva määruse eesmärki – kehtestada Euroopa Parlamendi liikmete otsestel ja üldistel valimistel valimiseks vajalikud sätted ühtse valimismenetluse kohaselt kogu liitu hõlmava valimisringkonna jaoks ja kõikidele liikmesriikidele ühiste põhimõtete kohaselt – ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda meetme ulatuse ja mõju tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus selle eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale, |
| --- | --- |

(23)

Kuna käesoleva määruse eesmärki – kehtestada Euroopa Parlamendi liikmete otsestel ja üldistel valimistel valimiseks vajalikud sätted ühtse valimismenetluse kohaselt kogu liitu hõlmava valimisringkonna jaoks ja kõikidele liikmesriikidele ühiste põhimõtete kohaselt – ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda meetme ulatuse ja mõju tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus selle eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva määrusega kehtestatakse sätted, mis on vajalikud Euroopa Parlamendi liikmete valimiseks otsestel ja üldistel valimistel kooskõlas ühtse valimismenetlusega seoses artiklis 15 nimetatud kogu liitu hõlmava valimisringkonnaga ja kooskõlas põhimõtetega, mis on ühised kõikidele liikmesriikidele.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „erakond“ – kodanike ühendus, mis taotleb poliitilisi eesmärke ja mida tunnustatakse vähemalt ühe liikmesriigi õiguskorras või mis on moodustatud sellega kooskõlas vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL, Euratom) nr 1141/2014 (8); kaasa arvatud ühendused, mis kavatsevad moodustada riigi tasandi erakondade ja/või riigi tasandi valijate ühenduste Euroopa tasandi koalitsiooni või sellega ühineda, et esitada kandidaatide nimekiri ja korraldada kampaaniat kogu liitu hõlmavas valimisringkonnas; |
| --- | --- |

1)

„erakond“ – kodanike ühendus, mis taotleb poliitilisi eesmärke ja mida tunnustatakse vähemalt ühe liikmesriigi õiguskorras või mis on moodustatud sellega kooskõlas vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL, Euratom) nr 1141/2014 (8); kaasa arvatud ühendused, mis kavatsevad moodustada riigi tasandi erakondade ja/või riigi tasandi valijate ühenduste Euroopa tasandi koalitsiooni või sellega ühineda, et esitada kandidaatide nimekiri ja korraldada kampaaniat kogu liitu hõlmavas valimisringkonnas;

| 2) | „valijate ühendus“ – kodanike ühendus, mis taotleb poliitilisi eesmärke, ja ei ole loodud erakonnana, vaid on vastavalt kehtivatele riigi õigusnormidele registreeritud kodanike ühendusena, kaasa arvatud ühendused, mis kavatsevad moodustada riigi tasandi erakondade ja/või valijate ühenduste Euroopa tasandi koalitsiooni või sellega ühineda, et esitada kandidaatide nimekiri ja korraldada kampaaniat kogu liitu hõlmavas valimisringkonnas; |
| --- | --- |

2)

„valijate ühendus“ – kodanike ühendus, mis taotleb poliitilisi eesmärke, ja ei ole loodud erakonnana, vaid on vastavalt kehtivatele riigi õigusnormidele registreeritud kodanike ühendusena, kaasa arvatud ühendused, mis kavatsevad moodustada riigi tasandi erakondade ja/või valijate ühenduste Euroopa tasandi koalitsiooni või sellega ühineda, et esitada kandidaatide nimekiri ja korraldada kampaaniat kogu liitu hõlmavas valimisringkonnas;

| 3) | „riigi tasandi erakondade ja/või valijate ühenduste Euroopa tasandi koalitsioon“ – valimisliit, mille moodustavad riigi tasandi erakonnad ja/või riigi tasandi valijate ühendused, mis on registreeritud vähemalt ühes neljandikus liikmesriikides (vajaduse korral ümardatuna lähima täisarvuni) ning mis esitab kandidaatide nimekirja ja korraldab kampaaniat kogu liitu hõlmavas valimisringkonnas; |
| --- | --- |

3)

„riigi tasandi erakondade ja/või valijate ühenduste Euroopa tasandi koalitsioon“ – valimisliit, mille moodustavad riigi tasandi erakonnad ja/või riigi tasandi valijate ühendused, mis on registreeritud vähemalt ühes neljandikus liikmesriikides (vajaduse korral ümardatuna lähima täisarvuni) ning mis esitab kandidaatide nimekirja ja korraldab kampaaniat kogu liitu hõlmavas valimisringkonnas;

| 4) | „Euroopa tasandi erakond“ – riigi tasandi erakondade poliitiline liit, mis taotleb poliitilisi eesmärke ja on kooskõlas määrusega (EL, Euratom) nr 1141/2014 registreeritud Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste ametis, et esitada kandidaatide nimekiri ja korraldada kampaaniat kogu liitu hõlmavas valimisringkonnas; |
| --- | --- |

4)

„Euroopa tasandi erakond“ – riigi tasandi erakondade poliitiline liit, mis taotleb poliitilisi eesmärke ja on kooskõlas määrusega (EL, Euratom) nr 1141/2014 registreeritud Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste ametis, et esitada kandidaatide nimekiri ja korraldada kampaaniat kogu liitu hõlmavas valimisringkonnas;

| 5) | „Euroopa tasandi valijate ühendus“ – vähemalt veerandis liikmesriikides registreeritud kodanike riikideülene ühendus, mis esindab vähemalt sellist arvu kodanikke, mis on võrdne 0,02 %-ga asjaomaste liikmesriikide hääleõiguslikest elanikest, ning mis taotleb poliitilisi eesmärke, kuid ei ole asutatud Euroopa tasandi erakonnana ning mida tunnustatakse kandidaatide nimekirja esitamiseks ja kampaania korraldamiseks kogu liitu hõlmavas valimisringkonnas; |
| --- | --- |

5)

„Euroopa tasandi valijate ühendus“ – vähemalt veerandis liikmesriikides registreeritud kodanike riikideülene ühendus, mis esindab vähemalt sellist arvu kodanikke, mis on võrdne 0,02 %-ga asjaomaste liikmesriikide hääleõiguslikest elanikest, ning mis taotleb poliitilisi eesmärke, kuid ei ole asutatud Euroopa tasandi erakonnana ning mida tunnustatakse kandidaatide nimekirja esitamiseks ja kampaania korraldamiseks kogu liitu hõlmavas valimisringkonnas;

| 6) | „Euroopa tasandi valimiskoalitsioon“ – kahe või enama Euroopa tasandi erakonna ja/või Euroopa tasandi valijate ühenduse moodustatud valimisliit, mis esitab kandidaatide nimekirja ja korraldab kampaaniat kogu liitu hõlmavas valimisringkonnas ning millega võivad ühineda riigi tasandi erakonnad ja/või riigi tasandi valijate ühendused, tingimusel et nad ei ole seotud Euroopa tasandi erakonnaga; |
| --- | --- |

6)

„Euroopa tasandi valimiskoalitsioon“ – kahe või enama Euroopa tasandi erakonna ja/või Euroopa tasandi valijate ühenduse moodustatud valimisliit, mis esitab kandidaatide nimekirja ja korraldab kampaaniat kogu liitu hõlmavas valimisringkonnas ning millega võivad ühineda riigi tasandi erakonnad ja/või riigi tasandi valijate ühendused, tingimusel et nad ei ole seotud Euroopa tasandi erakonnaga;

| 7) | „poliitiline liit“ – erakondade ja/või kodanike struktureeritud koostöö vastavalt määrusele (EL, Euratom) nr 1141/2014; |
| --- | --- |

7)

„poliitiline liit“ – erakondade ja/või kodanike struktureeritud koostöö vastavalt määrusele (EL, Euratom) nr 1141/2014;

| 8) | „Euroopa tasandi valimisüksus“ – riigi tasandi erakondade ja/või valijate ühenduste Euroopa tasandi koalitsioon, Euroopa tasandi erakond, Euroopa tasandi valijate ühendus, Euroopa tasandi valimiskoalitsioon või poliitiline liit; |
| --- | --- |

8)

„Euroopa tasandi valimisüksus“ – riigi tasandi erakondade ja/või valijate ühenduste Euroopa tasandi koalitsioon, Euroopa tasandi erakond, Euroopa tasandi valijate ühendus, Euroopa tasandi valimiskoalitsioon või poliitiline liit;

| 9) | „üleliiduline nimekiri“ – kogu liitu hõlmavas valimisringkonnas Euroopa tasandi valimisüksuse esitatud kandidaatide nimekiri; |
| --- | --- |

9)

„üleliiduline nimekiri“ – kogu liitu hõlmavas valimisringkonnas Euroopa tasandi valimisüksuse esitatud kandidaatide nimekiri;

Artikkel 3

Riigisisesed õigusnormid

Euroopa Parlamendi liikmete valimismenetlust reguleeritakse käesoleva määrusega. Käesoleva määrusega hõlmamata küsimusi reguleeritakse igas liikmesriigis oma riigisiseste õigusnormidega.

Need riigisisesed õigusnormid ei mõjuta hääletussüsteemi proportsionaalset olemust.

Igal juhul tagavad need demokraatlike standardite järgimise ning sellest tulenevad demokraatlikud ja proportsionaalsed nõuded erakonna või valijate ühenduse registreerimiseks ning kandidaatide nimekirja esitamiseks liikmesriikide valimisringkondades ja kogu liitu hõlmavas valimisringkonnas

Artikkel 4

Hääleõigus

1.   Igal liidu kodanikul alates 16. eluaastast, sealhulgas puuetega inimestel, olenemata nende õigus- ja teovõimest, on õigus hääletada Euroopa Parlamendi valimistel, ilma et see piiraks riigis kehtivat põhiseaduslikku korda, millega on valimisõigusliku vanuse alampiiriks seatud 18 või 17 eluaastat.

2.   Iga hääleõiguslik liidu kodanik võib Euroopa Parlamendi liikmete valimistel hääletada vaid ühe korra – kas liikmesriigi valimisringkonnas või kogu liitu hõlmavas valimisringkonnas.

3.   Liikmesriigid rakendavad vajalikke meetmeid selleks, et Euroopa Parlamendi valimistel topelthääletamise korral kohaldataks tõhusaid, proportsionaalseid ja hoiatavaid karistusi.

Artikkel 5

Kandideerimisõigus

1.   Igal liidu kodanikul alates 18. eluaastast on õigus kandideerida Euroopa Parlamendi valimistel liikmesriigi valimisringkonnas või kogu liitu hõlmavas valimisringkonnas või mõlemas.

2.   Ükski liidu kodanik, kellel on õigus Euroopa Parlamendi valimistel kandideerida, ei tohi kandideerida rohkem kui ühes liikmesriigi valimisringkonnas ega olla kantud rohkem kui ühte liikmesriigi valimisringkonna nimekirja ega rohkem kui ühte üleliidulisse nimekirja.

Artikkel 6

Hääleõiguse kasutamine

1.   Liikmesriigid tagavad, et kõik liidu kodanikud, sealhulgas need, kes elavad või töötavad kolmandas riigis, alalise elukohata isikud, suletud elukeskkonnas elavad isikud, kodutud või liidus vanglakaristust kandvad isikud, saavad Euroopa Parlamendi valimistel oma häälelõigust kasutada

2.   Nende kodanike puhul, kes kannavad liidus vanglakaristust, ei piira lõige 1 liikmesriigi õiguse ega liikmesriigi õiguse kohaselt tehtud kohtuotsuste kohaldamist.

Artikkel 7

Ligipääsetavus

1.   Liikmesriigid tagavad, et kõigil kodanikel, sealhulgas puuetega inimestel, on võrdne ligipääs asjakohastele materjalidele, hääletusvõimalustele ja valimisjaoskondadele.

2.   Liikmesriigid kehtestavad oma hääletussüsteemidele tuginedes asjakohase korra, et hõlbustada puuetega inimestel hääletamisõiguse iseseisvat ja salajasust tagavat kasutamist.

3.   Liikmesriigid tagavad, et puuetega inimesed saaksid hääletamisel nende enda valitud isikult abi, kui nad seda taotlevad.

Artikkel 8

Hääletamine posti teel

1.   Liikmesriigid näevad ette võimaluse hääletada Euroopa Parlamendi valimistel posti teel, ka kolmandas riigis elavatele kodanikele, ja rakendavad meetmeid, millega tagatakse posti teel hääletamise võimalus, eelkõige puuetega inimestele. Liikmesriigid rakendavad kõiki vajalikke meetmeid, et tagada hääletuse usaldusväärsus ja salajasus ning isikuandmete kaitse kooskõlas kohaldatava liidu õigusega.

2.   Liikmesriigid võivad pakkuda lisavõimalusi hääletamiseks eelhääletamise, volikirja alusel hääletamise ning elektrooniliste ja interneti süsteemide kaudu hääletamise näol.

Elektroonilise, interneti kaudu ja volikirja alusel hääletamise korral võtavad liikmesriigid kõik vajalikud meetmed, et tagada hääletamise usaldusväärsus, terviklikkus, salajasus, läbipaistvus elektrooniliste ja interneti süsteemide kavandamisel ja kasutuselevõtul ning häälte käsitsi või elektroonilise ülelugemise võimalus, et kooskõlas kohaldatava liidu õigusega mitte kahjusada hääletamise saladust ja isikuandmete kaitset.

Artikkel 9

Riikide valijate registrite ja Euroopa valijate registri koostamine

1.   Euroopa Parlamendi valimistel topelthääletamise tuvastamiseks ja vältimiseks on igas liikmesriigis valijate registri koostamise tähtaeg hiljemalt neliteist nädalat enne artikli 19 lõikes 1 osutatud valimispäeva. Vigu võib valijate registris parandada kuni valimispäevani.

2.   Euroopa valijate registri koostamiseks esitavad pädevad riiklikud asutused Euroopa valimisametile kõik vajalikud andmed vastavalt artiklile 18. Isikute riigi valijate registris registreerimise kriteeriume reguleeritakse riigisiseste õigusnormide alusel.

3.   Käesoleva artikli lõike 2 rakendamiseks võtab komisjon vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse tehnilised nõuded, sealhulgas vorm ja andmed, mis tuleb esitada Euroopa valijate registri loomiseks. Need rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 29 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega.

Artikkel 10

Kandidaatide valiku põhimõtted

1.   Kõik Euroopa Parlamendi valimistel osalevad erakonnad, valijate ühendused, valimisliidud ja Euroopa tasandi valimisüksused järgivad Euroopa Parlamendi valimisteks kandidaatide valimisel demokraatlikke menetlusi, läbipaistvust ja soolist võrdõiguslikkust, rakendades meetmeid, mille eesmärk on tagada, et kõigil tingimustele vastavatel isikutel oleksid võrdsed võimalused valituks saada ning Euroopa Parlamendi koosseis kajastaks Euroopa Liidu mitmekesisust. Sooline võrdõiguslikkus saavutatakse sõltuvalt liikmesriikide valimissüsteemidest ja igal juhul kogu liitu hõlmavas valimisringkonnas sooliselt tasakaalustatud nimekirjade või kvootide abil, rikkumata mittebinaarsete inimeste õigusi.

2.   Erakonna, valijate ühenduse või Euroopa tasandi valimisüksuse liige võib esitada vastutavale riigi ametiasutusele või Euroopa valimisametile põhjendatud kaebuse käesolevas artiklis sätestatud demokraatlike menetluste, läbipaistvuse ja soolise võrdõiguslikkuse kriteeriumide rikkumise kohta.

Artikkel 11

Kandidaatide nimekirjade esitamine

1.   Euroopa Parlamenti kandideerijate nimekirjade esitamise tähtaeg on kaksteist nädalat enne artikli 19 lõikes 1 nimetatud valimispäeva.

2.   Hiljemalt 12 nädalat enne valimispäeva esitavad Euroopa tasandi valimisüksused Euroopa valimisametile dokumendi, mis kinnitab, et kõik kandidaadid on nõus enda kandmisega üleliidulisse nimekirja. Selles dokumendis on kirjas iga kandidaadi täisnimi ja isikutunnistuse või passi number. Kõik kandidaadid annavad sellele dokumendile allkirja ning märgivad allkirjastamise kuupäeva ja koha.

Artikkel 12

Valimissüsteem

1.   Valimised on otsesed, üldised, võrdsed ja vabad ning hääletamine on salajane. Igal valijal on Euroopa Parlamendi liikmete valimiseks kaks häält – üks hääl liikmesriigi valimisringkonnas, teine kogu liitu hõlmavas valimisringkonnas.

2.   Euroopa Parlamendi liikmed valitakse liikmesriikide valimisringkondades ja kogu liitu hõlmavas valimisringkonnas liidu kodanike esindajatena proportsionaalse esindatuse põhjal.

3.   Liikmesriigi valimisringkonnas valitakse Euroopa Parlamendi liikmed seda proportsionaalse esindatuse süsteemi kasutades, mida see liikmesriik üldiselt kasutab.

4.   Kogu liitu hõlmavas valimisringkonnas valitakse Euroopa Parlamendi liikmed suletud nimekirja süsteemi kasutades.

Artikkel 13

Valimiskünnis

1.   Liikmesriigid võivad kehtestada kohtade jaotamiseks künnise. Riigi tasandil ei või kõnealune künnis ületada 5 % antud kehtivate häälte koguarvust.

2.   Liikmesriikide üle 60 kohaga valimisringkondadele kehtestatakse künnis, mis ei ole madalam kui 3,5 % asjaomases valimisringkonnas antud kehtivatest häältest.

3.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud künnised ei piira liikmesriigi õiguses sätestatud erandite kohaldamist erakondadele või valijate ühendustele, kes esindavad tunnustatud rahvus- või keelevähemusi.

4.   Lõikes 2 sätestatud riigi tasandi piirmääradest tehakse erand erakondadele või valijate ühendustele, mis on registreeritud veerandis liikmesriikides ja saavad kogu liidus vähemalt miljon häält ning mille hääletussedel liikmesriigis sisaldab selle Euroopa valimisüksuse nime ja logo, millega need on seotud, ning mida on asjakohasel juhul kohandatud asjaomaste liikmesriikide keeltega.

5.   Artiklis 15 osutatud kogu liitu hõlmavas valimisringkonnas kohtade jaotamise suhtes ei kohaldata miinimumkünnist.

Artikkel 14

Liikmesriikide valimisringkonnad

Iga liikmesriik võib lähtuvalt oma eripärast ja ilma et see piiraks artikli 15 kohaldamist moodustada Euroopa Parlamendi valimisteks ühe valimisringkonna või jagada oma valimisala teisiti osadeks, ilma et see mõjutaks üldiselt hääletussüsteemi proportsionaalset olemust.

Liikmesriigid võivad moodustada ühemandaadilisi (single-member constituencies) valimisringkondi, mis esindavad keelelisi või etnilisi vähemusi, ülemerekodanikke (overseas nationals), äärepoolseimaid piirkondi või ülemereterritooriume kooskõlas riigisiseste õigusnormidega, ilma et see mõjutaks hääletussüsteemi proportsionaalset olemust.

Artikkel 15

Kogu liitu hõlmav valimisringkond

1.   Kogu Euroopa Liidu territooriumist moodustatakse üks valimisringkond, kust esimestel Euroopa Parlamendi liikmete valimistel pärast käesoleva määruse jõustumist valitakse 28 Euroopa Parlamendi liiget.

Järgmisteks Euroopa Parlamendi liikmete valimiseks määratakse kogu liitu hõlmava valimisringkonna suurus kindlaks Euroopa Ülemkogu otsusega Euroopa Parlamendi koosseisu kohta.

2.   Kogu liitu hõlmava valimisringkonnaga seotud valimine ei piira igas liikmesriigis valitavaid Euroopa Parlamendi liikmeid.

3.   Kõik artikli 2 kohased Euroopa tasandi valimisüksused võivad esitada Euroopa valimisametile üleliidulisi nimekirju.

4.   Ükski Euroopa tasandi valimisüksus ei või esitada rohkem kui ühe üleliidulise nimekirja. Riigi tasandi erakonnad ja riigi tasandi valijate ühendused võivad toetada ainult ühte üleliidulist nimekirja.

5.   Hääletussedelitel, mis sisaldavad üleliidulisi nimekirju, peab olema vastava Euroopa tasandi valimisüksuse nimi ja logo.

6.   Kolmandas riigis elava kandidaadi puhul on kandidaadi elukoht üleliidulise nimekirja koostamisel tema viimane elukoht enne Euroopa Liidust lahkumist. Kolmandas riigis sündinud ja seal elava kandidaadi puhul vastab kandidaadi elukoht nimekirja koostamisel kandidaadi kodakondsusjärgsele liikmesriigile.

7.   Üleliidulised nimekirjad sisaldavad sellise arvu kandidaate, mis on võrdne lõikes 1 osutatud mandaatide arvuga.

8.   Üleliidulised nimekirjad koostavad Euroopa tasandi valimisüksused kooskõlas artikli 10 lõikes 1 sätestatud põhimõtetega.

9.   Geograafilise tasakaalu tagamiseks jagatakse üleliidulised nimekirjad kolmeks osaks. Igasse ossa paigutatakse üks kandidaat igast kolmest liikmesriikide rühmast, nagu on määratletud I lisas ja mille kohta on esitatud näidis II lisas.

10.   I lisas loetletud kolme liikmesriikide rühma kuuluvas liikmesriigis elavate kandidaatide järjestus varieerub igas kolmest kohast koosnevas nimekirjaosas kuni järjekorranumbrini, mis vastab kohtade koguarvu kahega jagamisel saadud arvule, mida on vajaduse korral ümardatud järgmise täisarvuni.

11.   Liikmesriikide rahvaarvu arvutab komisjon (Eurostat) liikmesriikide esitatud kõige uuemate andmete alusel vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1260/2013 kehtestatud meetodile (9).

12.   Kohtade jaotamine üleliidulistesse nimekirjadesse kogu liitu hõlmavas valimisringkonnas saadud koondtulemuste põhjal toimub vastavalt D’Hondti süsteemile järgmiselt:

| a) | kandidaatide saadud häälte arvud järjestatakse kõige suuremast kõige väiksemani ühes veerus; |
| --- | --- |

a)

kandidaatide saadud häälte arvud järjestatakse kõige suuremast kõige väiksemani ühes veerus;

| b) | iga kandidatuuri saadud häälte arv jagatakse 1, 2, 3-ga jne kuni arvuni, mis on võrdne valimisringkonnale vastavate kohtade arvuga, ning moodustatakse samalaadne tabel, nagu on esitatud III lisas. Kohad antakse kandidaatidele, kes saavad tabelis kõige suuremad suhtarvud, võttes arvesse kahanevat järjestust; |
| --- | --- |

b)

iga kandidatuuri saadud häälte arv jagatakse 1, 2, 3-ga jne kuni arvuni, mis on võrdne valimisringkonnale vastavate kohtade arvuga, ning moodustatakse samalaadne tabel, nagu on esitatud III lisas. Kohad antakse kandidaatidele, kes saavad tabelis kõige suuremad suhtarvud, võttes arvesse kahanevat järjestust;

| c) | kui jagatiste nimekirjas langeb kokku kaks eri kandidatuuri, antakse koht kõige rohkem hääli saanud nimekirjale. Kui kahel kandidaadil on sama häälte arv, lahendatakse esimene viik loosi teel ja järgnevad alternatiivsel viisil. |
| --- | --- |

c)

kui jagatiste nimekirjas langeb kokku kaks eri kandidatuuri, antakse koht kõige rohkem hääli saanud nimekirjale. Kui kahel kandidaadil on sama häälte arv, lahendatakse esimene viik loosi teel ja järgnevad alternatiivsel viisil.

13.   Euroopa ja liikmesriikide avalik-õiguslikud ringhäälinguorganisatsioonid annavad proportsionaalselt eelmiste valimiste tulemustega kogu liitu hõlmavale valimisringkonnale saateaja, tagades igale üleliidulisele nimekirjale miinimumsaateaja.

Artikkel 16

Euroopa tasandi valimisüksuste valimiskampaaniate rahastamine

Euroopa tasandi valimisüksuste valimiskampaaniate rahastamise suhtes kohaldatakse mutatis mutandis määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 IV ja V peatüki sätteid.

Artikkel 17

Valimiskampaaniatega seotud üldsätted

1.   Valimiskampaania ei alga varem kui kaheksa nädalat enne valimispäeva.

2.   Valimiskampaaniate sisu on Euroopa Parlamendi valimisteks valijate häälte taotlemine trüki- või digitaalse materjali ning muudes avaliku teavitamise, meediareklaami ja avalike ürituste vormis. Valimiskampaania materjalides peab olema logo ja viide selle Euroopa tasandi valimisüksuse manifestile või programmile, millega liikmesriigi erakond on seotud.

3.   Valimiskampaania materjalid peavad olema kättesaadavad puuetega inimestele.

4.   Liikmesriikide valimisringkondades on Euroopa Parlamendi valimistel kasutatavad hääletussedelid ühetaolised, nendel on võrdselt nähtavad riigi tasandi erakondade ja/või riigi tasandi valijate ühenduste nimed, akronüümid, sümbolid ja logod ning Euroopa tasandi valimisüksuste nimed, kui need on mõnega neist seotud, ning kandidaatide ja vajaduse korral nende asendajate nimed samas järjekorras, nagu on vastavates valimisnimekirjades.

5.   Euroopa Parlamendi valimistel kehtivad valimiskampaania materjalide valijatele saatmise suhtes samad reeglid, mida kohaldatakse asjaomases liikmesriigis üleriigilistel, piirkondlikel ja kohalikel valimistel.

6.   Liikmesriigid tagavad, et Euroopa tasandi valimisüksusi koheldakse kogu liitu hõlmava valimisringkonnaga seotud valimiskampaania puhul riigi tasandi erakondade ja riigi tasandi valijate ühendustega võrdselt ja neile antakse võrdsed võimalused.

7.   Liikmesriigid rakendavad 48-tunnist vaikuseperioodi enne valimispäeva, mille jooksul ei ole lubatud valijatele nende hääletamiskavatsuste kohta küsimusi esitada.

Artikkel 18

Kontaktasutused

1.   Iga liikmesriik määrab kontaktasutuse, mille ülesanne on vahetada teiste liikmesriikide samasuguste asutustega ja artikli 28 kohaselt loodud Euroopa valimisametiga andmeid, mis on vajalikud Euroopa valijate registri loomiseks vastavalt artikli 9 lõikele 2, ning andmeid kandidaatide kohta.

2.   Lõikes 1 osutatud kontaktasutus hakkab kooskõlas isikuandmete kaitset käsitleva kohaldatava liidu õigusega hiljemalt kuus nädalat enne valimispäeva edastama neile samasugustele asutustele ja Euroopa valimisametile nõukogu direktiivi 93/109/EÜ (10) artiklites 9 ja 10 nimetatud andmeid liidu kodanike kohta, kes on kantud liikmesriigi valijate registrisse või Euroopa valijate registrisse või kes kandideerivad liikmesriigis, mille kodanikud nad ei ole.

Artikkel 19

Valimispäev

1.   Euroopa Parlamendi valimised toimuvad parlamendi koosseisu ametiaja viimase aasta 9. mail, nagu on osutatud artiklis 20.

2.   Valimisjaoskondade lahtiolekuaegadel ja pool tundi enne valimisjaoskondade avamist on igasugune poliitiline tegevus valimisjaoskondades või nende läheduses keelatud, ilma et see piiraks liikmesriikides Euroopa päeva tähistamiseks korraldatavat tegevust.

3.   Valimised lõpevad kõigis liikmesriikides valimispäeval kell 21.00 kohaliku aja järgi. Ajavahe arvessevõtmiseks võib Euroopa Parlamendi valimised liidu ülemeremaades ja -territooriumidel korraldada parlamendi ametiaja viimase aasta 8. mail.

4.   Liikmesriigid avalikustavad oma häältelugemise tulemused kooskõlas lõikega 3 ametlikult või ajutiselt alles pärast hääletuse lõppemist selles liikmesriigis, kus see kestab kõige kauem.

5.   Liikmesriigid võivad kuulutada valimispäeva riigipühaks.

Artikkel 20

Valimistulemuste kindlakstegemine ja avaldamine

1.   Valimistulemused kogu liitu hõlmavas valimisringkonnas ja liikmesriikide valimisringkondades kuulutab kontaktasutuste esitatud teabe põhjal selles järjekorras välja Euroopa valimisamet.

2.   Ametlikud valimistulemused avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 21

Parlamendi koosseisu ametiaeg ja volitused

1.   Viieaastane ametiaeg, milleks Euroopa Parlamendi liikmed valitakse, algab esimese istungjärgu avamisega pärast valimisi.

2.   Iga Euroopa Parlamendi liikme ametiaeg algab ja lõpeb vastavalt parlamendi koosseisu ametiajale.

Artikkel 22

Parlamendi kokkukutsumine

Lisaks Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 229 sätestatud kohustusele tuleb Euroopa Parlament ilma kutsumiseta kokku esimesel teisipäeval pärast ühe kuu möödumist valimispäevast.

Artikkel 23

Volituste kontrollimine

Euroopa Parlament kontrollib Euroopa Parlamendi liikmete volitusi.

Sel eesmärgil võtab Euroopa Parlament teadmiseks liikmesriikide poolt ametlikult teatavaks tehtud ja Euroopa valimisameti poolt välja kuulutatud tulemused.

Artikkel 24

Ühitamatus

1.   Euroopa Parlamendi liikme amet ei ole ühitatav järgmiste ametitega:

| — | liikmesriigi valitsuse liige, |
| --- | --- |

—

liikmesriigi valitsuse liige,

| — | riigi või piirkonna parlamendi või seadusandlike volitustega kogu liige, |
| --- | --- |

—

riigi või piirkonna parlamendi või seadusandlike volitustega kogu liige,

| — | Euroopa Komisjoni liige, |
| --- | --- |

—

Euroopa Komisjoni liige,

| — | Euroopa Liidu Kohtu kohtunik, kohtujurist või kohtusekretär, |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu Kohtu kohtunik, kohtujurist või kohtusekretär,

| — | Euroopa Keskpanga juhatuse liige, |
| --- | --- |

—

Euroopa Keskpanga juhatuse liige,

| — | Euroopa Kontrollikoja liige, |
| --- | --- |

—

Euroopa Kontrollikoja liige,

| — | Euroopa Ombudsman, |
| --- | --- |

—

Euroopa Ombudsman,

| — | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liige, |
| --- | --- |

—

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liige,

| — | Euroopa Regioonide Komitee liige, |
| --- | --- |

—

Euroopa Regioonide Komitee liige,

| — | Euroopa Liidu toimimise lepingu või Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel liidu fondide haldamiseks või alalise vahetu haldusülesande täitmiseks loodud komitee või muu organi liige, |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu toimimise lepingu või Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel liidu fondide haldamiseks või alalise vahetu haldusülesande täitmiseks loodud komitee või muu organi liige,

| — | Euroopa Investeerimispanga direktorite nõukogu, halduskomitee või personali liige, |
| --- | --- |

—

Euroopa Investeerimispanga direktorite nõukogu, halduskomitee või personali liige,

| — | Euroopa Liidu institutsioonide või nende juurde moodustatud spetsialiseeritud asutuste või Euroopa Keskpanga tegevtöötaja või -teenistuja. |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu institutsioonide või nende juurde moodustatud spetsialiseeritud asutuste või Euroopa Keskpanga tegevtöötaja või -teenistuja.

2.   Iga liikmesriik võib vastu võtta oma reeglid ametite kohta, mis ei ole ühitatavad Euroopa Parlamendi liikme ametiga.

3.   Need Euroopa Parlamendi liikmed, kelle suhtes lõiked 1 ja 2 muutuvad kohaldatavaks parlamendi koosseisu ametiaja jooksul, asendatakse vastavalt artiklile 27.

Artikkel 25

Väljaspool parlamendi töökohta toimuv parlamentlik tegevus

Pärast valimist nimetavad Euroopa Parlamendi liikmed oma elukohaliikmesriigi selle omavalitsuse ja kui see on kohaldatav, piirkonna, kus toimub nende parlamentlik tegevus väljaspool parlamendi töökohta.

Artikkel 26

Isiklik ja sõltumatu hääletus

1.   Euroopa Parlamendi liikmed hääletavad individuaalselt ja isiklikult. Nende mandaat ja neile antud juhised ei ole siduvad.

2.   Euroopa Parlamendi liikmetel on eesõigused ja puutumatus, mida kohaldatakse nende suhtes vastavalt Euroopa Liidu lepingule, Euroopa Liidu toimimise lepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule lisatud protokollile nr 7 Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide kohta alates hetkest, mil nad kuulutatakse ametlikult Euroopa Parlamenti valituks.

Artikkel 27

Kohtade vabaksjäämine

1.   Koht vabaneb, kui Euroopa Parlamendi liikme mandaat lõpeb liikme tagasiastumise, surma või mandaadi äravõtmise tõttu.

2.   Kogu liitu hõlmavast valimisringkonnast valitud Euroopa Parlamendi liikme surma, tagasiastumise või mandaadi äravõtmise korral teavitab Euroopa Parlamendi president sellest viivitamata Euroopa valimisametit.

Vabaksjäänud koha täidab järgmine kandidaat sellest kandidaatide nimekirjast, millest surnud, tagasiastunud või äravõetud mandaadiga liige algselt valiti.

3.   Kui käesoleva määruse muudest sätetest ei tulene teisiti, kehtestab iga liikmesriik asjakohase menetluse parlamendi koosseisu ametiaja jooksul vabanevate kohtade täitmiseks ülejäänud ametiajaks.

4.   Kui liikmesriigi õiguse kohaselt nähakse sõnaselgelt ette Euroopa Parlamendi liikmelt volituste äravõtmine, lõpevad tema volitused selle liikmesriigi õigusnormide kohaselt. Liikmesriigi pädevad asutused teatavad sellest Euroopa Parlamendile.

5.   Kui koht vabaneb tagasiastumise või surma korral, teatab Euroopa Parlamendi president sellest viivitamata asjaomase liikmesriigi pädevatele asutustele ja Euroopa valimisametile.

6.   Kui Euroopa Parlament teeb teatavaks, et kogu liitu hõlmavast valimisringkonnast valitud liikme ametikoht jääb vabaks, teavitab president sellest Euroopa valimisametit ja palub sellel koha parlamendi koosseisu ülejäänud ametiajaks viivitamata täita.

Kogu liitu hõlmavast valimisringkonnast valitud Euroopa Parlamendi liikmest vabaks jäänud ametikoha täidab asjaomases nimekirjas olev järgmine kandidaat vastavalt järjestusele.

7.   Parlament võib asjaomase liikme taotlusel ning asjaomase liikmesriigi või Euroopa valimisameti nõusolekul teha ettepaneku selle parlamendiliikme ajutiseks asendamiseks tema emapuhkuse, isapuhkuse või vanemapuhkuse või tema raskest haigusest tingitud puhkuse korral.

Kui koht jääb ajutiselt vabaks mõnel esimeses lõigus nimetatud põhjusel, asendatakse asjaomane liige 16 nädalaks ajutiselt asjaomase nimekirja järgmise kandidaadiga, kes võib otsustada, kas vabaksjäänud koht täita või mitte. Vabaksjäänud koha täitmisest keeldumine ei too kandidaadi jaoks kaasa asetuse kaotust asjaomases nimekirjas võimalike tulevaste vabaksjäävate kohtade suhtes. 16 nädala pikkust ajavahemikku võib pikendada.

Artikkel 28

Euroopa valimisamet

1.   Käesoleva määrusega asutatakse Euroopa valimisamet (edaspidi „valimisamet“), mille ülesanne on

| a) | tagada käesoleva määruse nõuetekohane rakendamine ning juhtida ja jälgida kogu liitu hõlmava valimisringkonna valimisprotsessi; |
| --- | --- |

a)

tagada käesoleva määruse nõuetekohane rakendamine ning juhtida ja jälgida kogu liitu hõlmava valimisringkonna valimisprotsessi;

| b) | määrata kindlaks artikli 10 lõike 2 kohaste kaebuste suhtes kohaldatav menetlus seoses kogu liitu hõlmava valimisringkonnaga; |
| --- | --- |

b)

määrata kindlaks artikli 10 lõike 2 kohaste kaebuste suhtes kohaldatav menetlus seoses kogu liitu hõlmava valimisringkonnaga;

| c) | täita kõiki kogu liitu hõlmava valimisringkonna valimisprotsessiga seotud funktsioone ja teha koostööd artiklis 18 osutatud asutustega; |
| --- | --- |

c)

täita kõiki kogu liitu hõlmava valimisringkonna valimisprotsessiga seotud funktsioone ja teha koostööd artiklis 18 osutatud asutustega;

| d) | kontrollida, kas Euroopa tasandi valimisüksused vastavad üleliiduliste nimekirjade esitamise tingimustele kooskõlas artikliga 15; |
| --- | --- |

d)

kontrollida, kas Euroopa tasandi valimisüksused vastavad üleliiduliste nimekirjade esitamise tingimustele kooskõlas artikliga 15;

| e) | hallata vastavalt artiklile 9 koostatud Euroopa valijate registrit; |
| --- | --- |

e)

hallata vastavalt artiklile 9 koostatud Euroopa valijate registrit;

| f) | kuulutada vastavalt käesoleva määruse artiklile 20 välja valimistulemused; |
| --- | --- |

f)

kuulutada vastavalt käesoleva määruse artiklile 20 välja valimistulemused;

| g) | lahendada käesoleva määruse sätetega seoses tekkida võivaid vaidlusi, välja arvatud vaidlused, mis tulenevad käesolevas määruses osutatud riigisisestest õigusnormidest. |
| --- | --- |

g)

lahendada käesoleva määruse sätetega seoses tekkida võivaid vaidlusi, välja arvatud vaidlused, mis tulenevad käesolevas määruses osutatud riigisisestest õigusnormidest.

Euroopa valimisamet võib ka anda abi raskuste korral, mis on seotud liikmesriikide asutuste esitatud nimekirjade tõlgendamisega.

2.   Euroopa valimisamet on sõltumatu ja täidab oma ülesandeid täielikus vastavuses käesoleva määrusega.

3.   Euroopa valimisamet kuulutab üleliidulised nimekirjad välja 11 nädalat enne valimispäeva.

Valimisamet koostab Euroopa tasandi valimisüksuste esitatud eri nimekirjade registri ja haldab seda. Teave registri kohta avalikustatakse.

Euroopa valimisamet võtab oma otsustes täielikult arvesse põhiõigusi – õigust hääletada ja õigust kandideerida.

4.   Iga liikmesriik nimetab ametisse ühe Euroopa valimisameti liikme, kes valitakse õigus- või politoloogiaprofessorite ja muude valimissüsteemide ekspertide hulgast, lähtudes nende ametialastest oskustest ja austades soolist tasakaalu. Euroopa valimisameti liikmed valivad eraldi hääletustel lihthäälteenamusega presidendi, asepresidendi ja sekretäri. Euroopa valimisamet püüab otsuseid vastu võtta konsensuse alusel. Kui otsust ei ole võimalik teha konsensuse alusel, teeb Euroopa valimisamet otsuse lihthäälteenamusega.

Kõik Euroopa valimisameti liikmed on oma ülesannete täitmisel täiesti sõltumatud. Nad ei taotle ega võta vastu juhiseid üheltki institutsioonilt või valitsuselt ega üheltki teiselt organilt, asutuselt või ametilt. Nad ei tohi olla Euroopa Parlamendi, liikmesriikide parlamentide ega liikmesriikide valitsuste liikmed ega endised liikmed. Lisaks ei tohi nad olla üheski valimistel saadud mandaadiga ametis ega ühegi liidu institutsiooni või Euroopa tasandi erakonna või Euroopa tasandi valijate ühenduse või Euroopa tasandi poliitilise sihtasutuse ametnikud või muud teenistujad.

Euroopa valimisameti liikmed nimetatakse ametisse viieks aastaks ja seda ametiaega saab pikendada ühe korra.

5.   Euroopa valimisametit esindab president, kes tagab kõigi Euroopa valimisameti nimel tehtud otsuste rakendamise.

Euroopa valimisameti president hoidub mis tahes tegevusest, mis on vastuolus tema tööülesannetega.

Kui Euroopa valimisameti liige, kaasa arvatud valimisameti president, ei vasta enam oma ülesannete täitmiseks vajalikele tingimustele, võib ta ametist vabastada vähemalt 3/5 Euroopa valimisameti liikmete poolthäältega aruande alusel, milles esitatakse põhjendatud ettepanek ametist vabastamise kohta.

Euroopa valimisameti viieaastane ametiaeg algab kaks ja pool aastat pärast parlamendi koosseisu ametiaja algust. Euroopa valimisameti esimene ametiaeg algab võimalikult kiiresti pärast käesoleva määruse jõustumist.

Euroopa valimisameti liikme tagasiastumise, pensionile jäämise, ametist vabastamise või surma tagajärjel vabaks jäänud ametikoht täidetakse sama menetluse kohaselt kui esialgse nimetamise puhul.

6.   Euroopa valimisamet on juriidiline isik ja tal on oma ülesannete täitmiseks vajalikud ametiruumid, personal, teenused ja tugivahendid.

7.   Euroopa valimisamet esitab Euroopa Parlamendile aruande Euroopa Parlamendi valimiste korraldamise ning käesoleva määruse rakendamise ja selle eesmärkide saavutamise kohta üheksa kuu jooksul pärast Euroopa Parlamendi valimisi.

8.   Euroopa valimisameti kulud, sealhulgas selle liikmete töötasud, rahastatakse liidu üldeelarve assigneeringutest.

Eelarveassigneeringud peavad olema piisavad, et tagada Euroopa valimisameti täielik ja sõltumatu toimimine. Euroopa valimisameti president esitab Euroopa Parlamendile valimisameti eelarvekava, mis avalikustatakse. Euroopa Parlament delegeerib nimetatud assigneeringutega seotud eelarvevahendite käsutaja ülesanded Euroopa valimisameti presidendile.

Artikkel 29

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 mõistes.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.

Artikkel 30

Kehtetuks tunnistamine

1.   Otsestel ja üldistel valimistel esindajate Euroopa Parlamenti valimist käsitlev akt ja nõukogu otsus 76/787/ESTÜ, EMÜ, Euratom, millega see akt kehtestatakse, tunnistatakse kehtetuks.

2.   Viiteid kehtetuks tunnistatud õigusaktile käsitatakse viidetena käesolevale määrusele.

Artikkel 31

Läbivaatamisklausel

Hiljemalt üks aasta pärast kõiki Euroopa Parlamendi valimisi esitab Euroopa Parlament pärast Euroopa valimisametiga konsulteerimist aruande käesoleva määruse üldise toimimise kohta, lisades sellele asjakohasel juhul seadusandliku ettepaneku käesoleva määruse muutmiseks.

Artikkel 32

Jõustumine

1.   Määrus jõustub selle kuu esimesel päeval, mis järgneb kuule, mil liikmesriigid kiidavad määruse heaks kooskõlas oma vastavate põhiseadusest tulenevate nõuetega.

2.   Liikmesriigid teatavad oma riiklike menetluste lõpulejõudmisest nõukogu peasekretariaadile.

I LISA

TABEL – ELi 27 LIIKMESRIIKI RAHVAARVUL PÕHINEVATE RÜHMADENA

| Rühm | Liikmesriik | Rahvaarv |
| --- | --- | --- |
| A-rühm


  (37,9  miljonit – 83,1  miljonit) | Saksamaa | 83 166 711 |
| Prantsusmaa | 67 320 216 |
| Itaalia | 59 641 488 |
| Hispaania | 47 332 614 |
| Poola | 37 958 138 |
| B-rühm


  (6,9  miljonit – 19,3  miljonit) | Rumeenia | 19 328 838 |
| Madalmaad | 17 407 585 |
| Belgia | 11 522 440 |
| Kreeka | 10 718 565 |
| Tšehhi Vabariik | 10 693 939 |
| Rootsi | 10 327 589 |
| Portugal | 10 295 909 |
| Ungari | 9 769 526 |
| Austria | 8 901 064 |
| Bulgaaria | 6 951 482 |
| C-rühm


  (0,5  miljonit – 5,8  miljonit) | Taani | 5 822 763 |
| Soome | 5 525 292 |
| Slovakkia | 5 457 873 |
| Iirimaa | 4 964 440 |
| Horvaatia | 4 058 165 |
| Leedu | 2 794 090 |
| Sloveenia | 2 095 861 |
| Läti | 1 907 675 |
| Eesti | 1 328 976 |
| Küpros | 888 005 |
| Luksemburg | 626 108 |
| Malta | 514 564 |

Rühm

Liikmesriik

Rahvaarv

A-rühm

(37,9  miljonit – 83,1  miljonit)

Saksamaa

83 166 711

Prantsusmaa

67 320 216

Itaalia

59 641 488

Hispaania

47 332 614

Poola

37 958 138

B-rühm

(6,9  miljonit – 19,3  miljonit)

Rumeenia

19 328 838

Madalmaad

17 407 585

Belgia

11 522 440

Kreeka

10 718 565

Tšehhi Vabariik

10 693 939

Rootsi

10 327 589

Portugal

10 295 909

Ungari

9 769 526

Austria

8 901 064

Bulgaaria

6 951 482

C-rühm

(0,5  miljonit – 5,8  miljonit)

Taani

5 822 763

Soome

5 525 292

Slovakkia

5 457 873

Iirimaa

4 964 440

Horvaatia

4 058 165

Leedu

2 794 090

Sloveenia

2 095 861

Läti

1 907 675

Eesti

1 328 976

Küpros

888 005

Luksemburg

626 108

Malta

514 564

Allikas: https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/tps00001/default/table?lang=en.

II LISA

Praktiline näide üleliidulise nimekirja kohta, milles kasutatakse kolme rühma ja kus on 28 kohta

A1, A2, A3, A4, A5, B1, B2, B3, B4, B5, B7, B8, B9, B10, C1, C2, C3, C4, C5, C6, C7, C8, C9, C10, C11, C12 on näitlikud kandidaadid rahvaarvu alusel rühmitatud liikmesriikidest.

| Üleliidulise nimekirja näide |
| --- |
| Rühmad | Järjekorranumber | Kandidaadi päritoluriik |
| Nimekirja osa 1 | 1 | A1 |
| 2 | B7 |
| 3 | C7 |
| Nimekirja osa 2 | 4 | B10 |
| 5 | C5 |
| 6 | A3 |
| Nimekirja osa 3 | 7 | A2 |
| 8 | C3 |
| 9 | B7 |
| Nimekirja osa 4 | 10 | B5 |
| 11 | C3 |
| 12 | A4 |
| Nimekirja osa 5 | 13 | A5 |
| 14 | C12 |
| 15 | B9 |
| Nimekirja osa 6 | 16 | A4 |
| 17 | A2 |
| 18 | B2 |
| Nimekirja osa 7 | 19 | B3 |
| 20 | A1 |
| 21 | B8 |
| Nimekirja osa 8 | 22 | C1 |
| 23 | C2 |
| 24 | B4 |
| Nimekirja osa 9 | 25 | A5 |
| 26 | C8 |
| 27 | B1 |
| Nimekirja osa 10 | 28 | B7 |

Üleliidulise nimekirja näide

Rühmad

Järjekorranumber

Kandidaadi päritoluriik

Nimekirja osa 1

1

A1

2

B7

3

C7

Nimekirja osa 2

4

B10

5

C5

6

A3

Nimekirja osa 3

7

A2

8

C3

9

B7

Nimekirja osa 4

10

B5

11

C3

12

A4

Nimekirja osa 5

13

A5

14

C12

15

B9

Nimekirja osa 6

16

A4

17

A2

18

B2

Nimekirja osa 7

19

B3

20

A1

21

B8

Nimekirja osa 8

22

C1

23

C2

24

B4

Nimekirja osa 9

25

A5

26

C8

27

B1

Nimekirja osa 10

28

B7

III LISA

Praktiline näide – D’Hondti meetod

Praktiline näide: 1 000 000 kehtivat häält valimisringkonnas, kus valitakse viis parlamendiliiget.

A (350 000 häält), B (300 000 häält), C (150 000 häält), D (100 000 häält), E (70 000 häält), F (30 000 häält)

| Jagamine | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A | 350 000 | 175 000 | 116 666 | 87 500 | 70 000 |
| B | 300 000 | 150 000 | 100 000 | 75 000 | 60 000 |
| C | 150 000 | 75 000 | 50 000 | 37 500 | 30 000 |
| D | 100 000 | 50 000 | 33 333 | 25 000 | 20 000 |
| E | 70 000 | 35 000 | 23 333 | 17 500 | 14 000 |
| F | 30 000 | 15 000 | 10 000 | 7 500 | 6 000 |

Jagamine

1

2

3

4

5

A

350 000

175 000

116 666

87 500

70 000

B

300 000

150 000

100 000

75 000

60 000

C

150 000

75 000

50 000

37 500

30 000

D

100 000

50 000

33 333

25 000

20 000

E

70 000

35 000

23 333

17 500

14 000

F

30 000

15 000

10 000

7 500

6 000

Selle tulemusena A saab 2 kohta, B saab 2 kohta ja C saab 1 koha.

---

(1)  EÜT L 278, 8.10.1976, lk 5.

1

(2)  Nõukogu 20. septembri 1976. aasta otsus 76/787/ESTÜ, EMÜ, Euratom (EÜT L 278, 8.10.1976, lk 1).

2

(3)  Nõukogu 25. juuni ja 23. septembri 2002. aasta otsus 2002/772/EÜ, Euratom, millega muudetakse otsestel ja üldistel valimistel esindajate Euroopa Parlamenti valimist käsitlevat akti, mis on lisatud otsusele 76/787/ESTÜ, EMÜ, Euratom (EÜT L 283, 21.10.2002, lk 1).

3

(4)  Nõukogu 13. juuli 2018. aasta otsus (EL, Euratom) 2018/994, millega muudetakse otsestel ja üldistel valimistel esindajate Euroopa Parlamenti valimist käsitlevat akti, mis on lisatud nõukogu 20. septembri 1976. aasta otsusele 76/787/ESTÜ, EMÜ, Euratom (ELT L 178, 16.7.2018, lk 1), ei ole jõus.

4

(5)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Euroopa demokraatia tegevuskava kohta (COM(2020)0790).

5

(6)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Võrdõiguslik liit: soolise võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025“ (COM(2020)0152).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1141/2014, mis käsitleb Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste põhikirja ning rahastamist (ELT L 317, 4.11.2014, lk 1).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. novembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1260/2013 Euroopa rahvastikustatistika kohta (ELT L 330, 10.12.2013, lk 39).

9

(10)  Nõukogu 6. detsembri 1993. aasta direktiiv 93/109/EÜ, millega sätestatakse üksikasjalik kord, mille alusel liikmesriigis elavad, kuid selle riigi kodakondsuseta liidu kodanikud saavad kasutada õigust hääletada ja kandideerida Euroopa Parlamendi valimistel (EÜT L 329, 30.12.1993, lk 34).

10

---

| 6.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 465/199 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 465/199

---

P9_TA(2022)0130

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/1021 (püsivate orgaaniliste saasteainete kohta) IV ja V lisa muutmine ***I

Euroopa Parlamendi 3. mail 2022. aastal vastu võetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/1021 (püsivate orgaaniliste saasteainete kohta) IV ja V lisa (COM(2021)0656 – C9-0396/2021 – 2021/0340(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2022/C 465/18)

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2) | 2015. aasta 4. maist15. maini toimunud konventsiooniosaliste konverentsi seitsmendal kohtumisel lepiti kokku, et pentaklorofenool, selle soolad ja estrid (edaspidi „pentaklorofenool“) kantakse konventsiooni A lisasse. 2019. aasta 29. aprillist10 maini toimunud konventsiooniosaliste konverentsi üheksandal kohtumisel lepiti kokku, et konventsiooni A lisasse kantakse dikofool ning perfluorooktaanhape (PFOA), selle soolad ja PFOA-ga seotud ühendid. Võttes arvesse neid konventsiooni muudatusi ja tagamaks, et kõnealuseid aineid sisaldavaid jäätmeid käideldakse konventsiooni sätete kohaselt, on vaja muuta ka määruse (EL) 2019/1021 IV ja V lisa, kandes neisse lisadesse pentaklorofenooli, dikofooli ja perfluorooktaanhappe (PFOA), selle soolad ja PFOA-ga seotud ühendid ning nende vastavad sisalduse piirnormid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2)

2015. aasta 4. maist15. maini toimunud konventsiooniosaliste konverentsi seitsmendal kohtumisel lepiti kokku, et pentaklorofenool, selle soolad ja estrid (edaspidi „pentaklorofenool“) kantakse konventsiooni A lisasse. 2019. aasta 29. aprillist10 maini toimunud konventsiooniosaliste konverentsi üheksandal kohtumisel lepiti kokku, et konventsiooni A lisasse kantakse dikofool ning perfluorooktaanhape (PFOA), selle soolad ja PFOA-ga seotud ühendid. Võttes arvesse neid konventsiooni muudatusi ja tagamaks, et kõnealuseid aineid sisaldavaid jäätmeid käideldakse konventsiooni sätete kohaselt, on vaja muuta ka määruse (EL) 2019/1021 IV ja V lisa, kandes neisse lisadesse pentaklorofenooli, dikofooli ja perfluorooktaanhappe (PFOA), selle soolad ja PFOA-ga seotud ühendid ning nende vastavad sisalduse piirnormid.

| (2) | 2015. aasta 4. maist15. maini toimunud konventsiooniosaliste konverentsi seitsmendal kohtumisel lepiti kokku, et pentaklorofenool, selle soolad ja estrid (edaspidi „pentaklorofenool“) kantakse konventsiooni A lisasse. 2019. aasta 29. aprillist10 maini toimunud konventsiooniosaliste konverentsi üheksandal kohtumisel lepiti kokku, et konventsiooni A lisasse kantakse dikofool ning perfluorooktaanhape (PFOA), selle soolad ja PFOA-ga seotud ühendid. Võttes arvesse neid konventsiooni muudatusi ja tagamaks, et kõnealuseid aineid sisaldavaid jäätmeid käideldakse konventsiooni sätete kohaselt, on vaja muuta ka määruse (EL) 2019/1021 IV ja V lisa, kandes neisse lisadesse pentaklorofenooli, dikofooli ja perfluorooktaanhappe (PFOA), selle soolad ja PFOA-ga seotud ühendid ning
  samuti
  nende vastavad sisalduse piirnormid. |
| --- | --- |

(2)

2015. aasta 4. maist15. maini toimunud konventsiooniosaliste konverentsi seitsmendal kohtumisel lepiti kokku, et pentaklorofenool, selle soolad ja estrid (edaspidi „pentaklorofenool“) kantakse konventsiooni A lisasse. 2019. aasta 29. aprillist10 maini toimunud konventsiooniosaliste konverentsi üheksandal kohtumisel lepiti kokku, et konventsiooni A lisasse kantakse dikofool ning perfluorooktaanhape (PFOA), selle soolad ja PFOA-ga seotud ühendid. Võttes arvesse neid konventsiooni muudatusi ja tagamaks, et kõnealuseid aineid sisaldavaid jäätmeid käideldakse konventsiooni sätete kohaselt, on vaja muuta ka määruse (EL) 2019/1021 IV ja V lisa, kandes neisse lisadesse pentaklorofenooli, dikofooli ja perfluorooktaanhappe (PFOA), selle soolad ja PFOA-ga seotud ühendid ning
  samuti
  nende vastavad sisalduse piirnormid.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3) | Pentaklorofenool oli varem kantud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 850/2004 (23) IV ja V lisasse komisjoni määrusega (EL) 2019/636 (24) koos IV lisa kohase piirnormiga 100 mg/kg ja V lisa kohase piirnormiga 1 000  mg/kg. Määrus (EÜ) nr 850/2004 tunnistati määrusega (EL) 2019/1021 kehtetuks, kuid pentaklorofenool jäeti tahtmatult viimatinimetatud määrusest välja. Seepärast on vaja muuta määruse (EL) 2019/1021 IV ja V lisa ja kanda neisse pentaklorofenool. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3)

Pentaklorofenool oli varem kantud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 850/2004 (23) IV ja V lisasse komisjoni määrusega (EL) 2019/636 (24) koos IV lisa kohase piirnormiga 100 mg/kg ja V lisa kohase piirnormiga 1 000  mg/kg. Määrus (EÜ) nr 850/2004 tunnistati määrusega (EL) 2019/1021 kehtetuks, kuid pentaklorofenool jäeti tahtmatult viimatinimetatud määrusest välja. Seepärast on vaja muuta määruse (EL) 2019/1021 IV ja V lisa ja kanda neisse pentaklorofenool.

| (3) | Pentaklorofenool oli varem kantud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 850/2004 (23) IV ja V lisasse komisjoni määrusega (EL) 2019/636 (24) koos IV lisa kohase piirnormiga 100 mg/kg ja V lisa kohase piirnormiga 1 000  mg/kg. Määrus (EÜ) nr 850/2004 tunnistati määrusega (EL) 2019/1021 kehtetuks, kuid pentaklorofenool jäeti tahtmatult viimatinimetatud määrusest välja. Seepärast on vaja muuta määruse (EL) 2019/1021 IV ja V lisa ja kanda
  nüüd
  neisse pentaklorofenool. |
| --- | --- |

(3)

Pentaklorofenool oli varem kantud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 850/2004 (23) IV ja V lisasse komisjoni määrusega (EL) 2019/636 (24) koos IV lisa kohase piirnormiga 100 mg/kg ja V lisa kohase piirnormiga 1 000  mg/kg. Määrus (EÜ) nr 850/2004 tunnistati määrusega (EL) 2019/1021 kehtetuks, kuid pentaklorofenool jäeti tahtmatult viimatinimetatud määrusest välja. Seepärast on vaja muuta määruse (EL) 2019/1021 IV ja V lisa ja kanda
  nüüd
  neisse pentaklorofenool.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | Määruse (EL) 2019/1021 IV ja V lisas on juba järgmiste ainete ja ainerühmade sisalduse piirnormid: a) tetrabromodifenüüleetri, pentabromodifenüüleetri, heksabromodifenüüleetri, heptabromodifenüüleetri ja dekabromodifenüüleetri summaarne sisaldus (välja arvatud dekabromodifenüüleeter, mida ei ole kõnealuse määruse V lisasse kantud); b) heksabromotsüklododekaan; c) kloro-C10–13-alkaanid (lühiahelalised klooritud parafiinid, SCCPd) ja d) polüklooritud dibenso-p-dioksiinid ja dibensofuraanid (PCDDd/PCDFid). Määruse (EL) 2019/1021 artikli 15 lõike 2 kohaselt on asjakohane muuta kõnealuste ainete IV lisas esitatud piirnorme, et kohandada neid
  vastavalt
  teaduse ja tehnika
  arenguga
  . Selleks, et tagada kooskõla määruse (EL) 2019/1021 IV lisas esitatud polübroomitud difenüüleetrite (PBDEd) loeteluga, tuleks kõnealuse määruse V lisa tabeli kolmandas veerus loetletud PBDEde hulka lisada aine dekabromodifenüüleeter. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4)

Määruse (EL) 2019/1021 IV ja V lisas on juba järgmiste ainete ja ainerühmade sisalduse piirnormid: a) tetrabromodifenüüleetri, pentabromodifenüüleetri, heksabromodifenüüleetri, heptabromodifenüüleetri ja dekabromodifenüüleetri summaarne sisaldus (välja arvatud dekabromodifenüüleeter, mida ei ole kõnealuse määruse V lisasse kantud); b) heksabromotsüklododekaan; c) kloro-C10–13-alkaanid (lühiahelalised klooritud parafiinid, SCCPd) ja d) polüklooritud dibenso-p-dioksiinid ja dibensofuraanid (PCDDd/PCDFid). Määruse (EL) 2019/1021 artikli 15 lõike 2 kohaselt on asjakohane muuta kõnealuste ainete IV lisas esitatud piirnorme, et kohandada neid
  vastavalt
  teaduse ja tehnika
  arenguga
  . Selleks, et tagada kooskõla määruse (EL) 2019/1021 IV lisas esitatud polübroomitud difenüüleetrite (PBDEd) loeteluga, tuleks kõnealuse määruse V lisa tabeli kolmandas veerus loetletud PBDEde hulka lisada aine dekabromodifenüüleeter.

| (4) | Määruse (EL) 2019/1021 IV ja V lisas on juba järgmiste ainete ja ainerühmade sisalduse piirnormid: a) tetrabromodifenüüleetri, pentabromodifenüüleetri, heksabromodifenüüleetri, heptabromodifenüüleetri ja dekabromodifenüüleetri summaarne sisaldus (välja arvatud dekabromodifenüüleeter, mida ei ole kõnealuse määruse V lisasse kantud); b) heksabromotsüklododekaan; c) kloro-C10–13-alkaanid (lühiahelalised klooritud parafiinid, SCCPd) ja d) polüklooritud dibenso-p-dioksiinid ja dibensofuraanid (PCDDd/PCDFid). Määruse (EL) 2019/1021 artikli 15 lõike 2 kohaselt on asjakohane muuta kõnealuste ainete IV lisas esitatud piirnorme, et kohandada neid teaduse ja tehnika
  arengu kohaselt
  . Selleks, et tagada kooskõla määruse (EL) 2019/1021 IV lisas esitatud polübroomitud difenüüleetrite (PBDEd) loeteluga, tuleks kõnealuse määruse V lisa tabeli kolmandas veerus loetletud PBDEde hulka lisada aine dekabromodifenüüleeter. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EL) 2019/1021 IV ja V lisas on juba järgmiste ainete ja ainerühmade sisalduse piirnormid: a) tetrabromodifenüüleetri, pentabromodifenüüleetri, heksabromodifenüüleetri, heptabromodifenüüleetri ja dekabromodifenüüleetri summaarne sisaldus (välja arvatud dekabromodifenüüleeter, mida ei ole kõnealuse määruse V lisasse kantud); b) heksabromotsüklododekaan; c) kloro-C10–13-alkaanid (lühiahelalised klooritud parafiinid, SCCPd) ja d) polüklooritud dibenso-p-dioksiinid ja dibensofuraanid (PCDDd/PCDFid). Määruse (EL) 2019/1021 artikli 15 lõike 2 kohaselt on asjakohane muuta kõnealuste ainete IV lisas esitatud piirnorme, et kohandada neid teaduse ja tehnika
  arengu kohaselt
  . Selleks, et tagada kooskõla määruse (EL) 2019/1021 IV lisas esitatud polübroomitud difenüüleetrite (PBDEd) loeteluga, tuleks kõnealuse määruse V lisa tabeli kolmandas veerus loetletud PBDEde hulka lisada aine dekabromodifenüüleeter.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (5a) | Püsivate orgaaniliste saasteainete hindamise komitee on teinud ettepaneku kanda perfluoroheksaansulfoonhape (PFHxS), selle soolad ja PFHxSiga seotud ühendid pärast nende ainete riskiprofiili ja riskijuhtimise hindamist ilma konkreetsete eranditeta konventsiooni A lisasse

   (5a)

  . Otsus PFHxSi, selle soolade ja PFHxSiga seotud ühendite lisamise kohta on kavas teha Stockholmi konventsiooni osaliste konverentsi 10. istungjärgul (COP-10), mis pidi algselt toimuma 2021. aasta juulis ja mis peaks nüüd toimuma 2022. aasta juunis, kuna COVID-19 pandeemia on paljudes Euroopa riikides negatiivselt arenenud. Võttes arvesse konventsiooni eesmärke, on praeguse mõjuhinnangu

   (5b)

  alusel ja tagamaks, et kõnealuseid aineid sisaldavaid jäätmeid käideldakse kooskõlas konventsiooni sätetega, asjakohane juba muuta määruse (EL) 2019/1021 IV ja V lisa, lisades lisasse perfluoroheksaansulfoonhappe (PFHxS), selle soolad ja PFHxSiga seotud ühendid ning märkides ära nende vastavad sisalduse piirnormid. Järjepidevuse tagamiseks peaks komisjon kajastama neid IV ja V lisa muudatusi määruse (EL) 2019/1021 muudes lisades. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5a)

Püsivate orgaaniliste saasteainete hindamise komitee on teinud ettepaneku kanda perfluoroheksaansulfoonhape (PFHxS), selle soolad ja PFHxSiga seotud ühendid pärast nende ainete riskiprofiili ja riskijuhtimise hindamist ilma konkreetsete eranditeta konventsiooni A lisasse

   (5a)

  . Otsus PFHxSi, selle soolade ja PFHxSiga seotud ühendite lisamise kohta on kavas teha Stockholmi konventsiooni osaliste konverentsi 10. istungjärgul (COP-10), mis pidi algselt toimuma 2021. aasta juulis ja mis peaks nüüd toimuma 2022. aasta juunis, kuna COVID-19 pandeemia on paljudes Euroopa riikides negatiivselt arenenud. Võttes arvesse konventsiooni eesmärke, on praeguse mõjuhinnangu

   (5b)

  alusel ja tagamaks, et kõnealuseid aineid sisaldavaid jäätmeid käideldakse kooskõlas konventsiooni sätetega, asjakohane juba muuta määruse (EL) 2019/1021 IV ja V lisa, lisades lisasse perfluoroheksaansulfoonhappe (PFHxS), selle soolad ja PFHxSiga seotud ühendid ning märkides ära nende vastavad sisalduse piirnormid. Järjepidevuse tagamiseks peaks komisjon kajastama neid IV ja V lisa muudatusi määruse (EL) 2019/1021 muudes lisades.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6) | Kavandatavate määruse (EL) 2019/1021 IV ja V lisa kohaste sisalduste piirnormide leidmisel kasutati sama metoodikat, mille alusel arvutati määruse (EÜ) nr 850/2004 IV ja V lisa eelmiste muudatuste korral kasutatud sisalduse piirnormid.
  Kavandatavad
  piirnormid peaksid
  kaasa aitama inimeste tervise ja keskkonna kaitse kõrge taseme saavutamisele
  asjaomaste ainete hävitamise või pöördumatu muundamise tulemusena. Kõnealuste piirnormide puhul tuleks arvesse võtta ka laiemat poliitilist eesmärki saavutada
  Euroopa rohelises kokkuleppes

   (26)

  sätestatud kliimaneutraalne
  ringmajandus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6)

Kavandatavate määruse (EL) 2019/1021 IV ja V lisa kohaste sisalduste piirnormide leidmisel kasutati sama metoodikat, mille alusel arvutati määruse (EÜ) nr 850/2004 IV ja V lisa eelmiste muudatuste korral kasutatud sisalduse piirnormid.
  Kavandatavad
  piirnormid peaksid
  kaasa aitama inimeste tervise ja keskkonna kaitse kõrge taseme saavutamisele
  asjaomaste ainete hävitamise või pöördumatu muundamise tulemusena. Kõnealuste piirnormide puhul tuleks arvesse võtta ka laiemat poliitilist eesmärki saavutada
  Euroopa rohelises kokkuleppes

   (26)

  sätestatud kliimaneutraalne
  ringmajandus.

| (6) | Kavandatavate määruse (EL) 2019/1021 IV ja V lisa kohaste sisalduste piirnormide leidmisel kasutati sama metoodikat, mille alusel arvutati määruse (EÜ) nr 850/2004 IV ja V lisa eelmiste muudatuste korral kasutatud sisalduse piirnormid.
  Kavandatud
  piirnormid peaksid
  tuginema ettevaatuspõhimõttele, mis on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingus (ELi toimimise leping), ning nende eesmärk peaks olema püsivate orgaaniliste saasteainete keskkonda laskmise võimaluse korral kaotamine, et saavutada
  asjaomaste ainete hävitamise või pöördumatu muundamise tulemusena
  inimeste tervise ja keskkonna kaitse kõrge tase
  . Kõnealuste piirnormide puhul tuleks arvesse võtta ka laiemat poliitilist eesmärki saavutada
  mürgivaba keskkonna nimel nullsaaste eesmärk, suurendada ringlussevõttu, vähendada kasvuhoonegaaside heidet, töötada välja mürgivabad materjalitsüklid, kus keelatud aineid ei tohiks ringlussevõtu kaudu uuesti ELi turule tuua, ja
  ringmajandus
  , mis on sätestatud Euroopa rohelises kokkuleppes

   (26). |
| --- | --- |

(6)

Kavandatavate määruse (EL) 2019/1021 IV ja V lisa kohaste sisalduste piirnormide leidmisel kasutati sama metoodikat, mille alusel arvutati määruse (EÜ) nr 850/2004 IV ja V lisa eelmiste muudatuste korral kasutatud sisalduse piirnormid.
  Kavandatud
  piirnormid peaksid
  tuginema ettevaatuspõhimõttele, mis on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingus (ELi toimimise leping), ning nende eesmärk peaks olema püsivate orgaaniliste saasteainete keskkonda laskmise võimaluse korral kaotamine, et saavutada
  asjaomaste ainete hävitamise või pöördumatu muundamise tulemusena
  inimeste tervise ja keskkonna kaitse kõrge tase
  . Kõnealuste piirnormide puhul tuleks arvesse võtta ka laiemat poliitilist eesmärki saavutada
  mürgivaba keskkonna nimel nullsaaste eesmärk, suurendada ringlussevõttu, vähendada kasvuhoonegaaside heidet, töötada välja mürgivabad materjalitsüklid, kus keelatud aineid ei tohiks ringlussevõtu kaudu uuesti ELi turule tuua, ja
  ringmajandus
  , mis on sätestatud Euroopa rohelises kokkuleppes

   (26).

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (6a) | Määruse (EL) 2019/1021 IV ja V lisas sätestatud piirnormid peaksid olema sidusad ja aitama rakendada komisjoni 14. oktoobri 2020. aasta teatist „Kestlikkust toetav kemikaalistrateegia. Mürgivaba keskkonna loomise suunas“, milles pakutakse välja põhjalikud meetmed per- ja polüfluoritud alküülühendite (PFAS) kasutamise ja nendega saastumise käsitlemiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6a)

Määruse (EL) 2019/1021 IV ja V lisas sätestatud piirnormid peaksid olema sidusad ja aitama rakendada komisjoni 14. oktoobri 2020. aasta teatist „Kestlikkust toetav kemikaalistrateegia. Mürgivaba keskkonna loomise suunas“, milles pakutakse välja põhjalikud meetmed per- ja polüfluoritud alküülühendite (PFAS) kasutamise ja nendega saastumise käsitlemiseks.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (6b) | Selleks et vältida saastunud jäätmete segunemist muude jäätmete või materjalidega ning tagada püsivaid orgaanilisi saasteaineid sisaldavate jäätmete parem jälgitavus ja tõhus käitlemine, on vaja vältida vastuolu määruses (EÜ) nr 850/2004 (mis tunnistati kehtetuks määrusega (EL) 2019/1021) algselt sätestatud sätete, mis käsitlevad püsivaid orgaanilisi saasteaineid sisaldavaid jäätmeid, ja järgnevate sätete vahel. Seepärast peaks komisjon hindama, kas on asjakohane tunnistada, et jäätmed, mis sisaldavad määruse (EL) 2019/1021 IV lisas sätestatud sisalduse piirnorme ületavaid püsivaid orgaanilisi saasteaineid, tuleb klassifitseerida ohtlikeks, ning esitama vajaduse korral seadusandliku ettepaneku direktiivi 2009/98/EÜ või otsuse 2014/955/EL muutmiseks või mõlemad. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6b)

Selleks et vältida saastunud jäätmete segunemist muude jäätmete või materjalidega ning tagada püsivaid orgaanilisi saasteaineid sisaldavate jäätmete parem jälgitavus ja tõhus käitlemine, on vaja vältida vastuolu määruses (EÜ) nr 850/2004 (mis tunnistati kehtetuks määrusega (EL) 2019/1021) algselt sätestatud sätete, mis käsitlevad püsivaid orgaanilisi saasteaineid sisaldavaid jäätmeid, ja järgnevate sätete vahel. Seepärast peaks komisjon hindama, kas on asjakohane tunnistada, et jäätmed, mis sisaldavad määruse (EL) 2019/1021 IV lisas sätestatud sisalduse piirnorme ületavaid püsivaid orgaanilisi saasteaineid, tuleb klassifitseerida ohtlikeks, ning esitama vajaduse korral seadusandliku ettepaneku direktiivi 2009/98/EÜ või otsuse 2014/955/EL muutmiseks või mõlemad.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 1a




  Komisjon hindab, kas oleks asjakohane muuta direktiivi 2008/98/EÜ jäätmete kohta või komisjoni otsust 2014/955/EL1a või mõlemat

   (1a)

  , et tunnistada, et jäätmed, mis sisaldavad määruse (EL) 2019/1021 IV lisas esitatud sisalduse piirnorme ületavaid püsivaid orgaanilisi saasteaineid, tuleb klassifitseerida ohtlikeks, ning esitab vajaduse korral selle hinnangu põhjal ja hiljemalt 18 kuud pärast käesoleva õigusakti jõustumist seadusandliku ettepaneku direktiivi või otsuse või mõlema muutmiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 1a

Komisjon hindab, kas oleks asjakohane muuta direktiivi 2008/98/EÜ jäätmete kohta või komisjoni otsust 2014/955/EL1a või mõlemat

   (1a)

  , et tunnistada, et jäätmed, mis sisaldavad määruse (EL) 2019/1021 IV lisas esitatud sisalduse piirnorme ületavaid püsivaid orgaanilisi saasteaineid, tuleb klassifitseerida ohtlikeks, ning esitab vajaduse korral selle hinnangu põhjal ja hiljemalt 18 kuud pärast käesoleva õigusakti jõustumist seadusandliku ettepaneku direktiivi või otsuse või mõlema muutmiseks.

Muudatusettepanek 9

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt a – tabel

I lisa – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt a – tabel

Määrus (EL) 2019/1021

IV lisa – tabel

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

| „Pentaklorofenool, selle soolad ja estrid | 87-86-5 ja muud | 201-778-6 ja muud | 100 mg/kg |
| --- | --- | --- | --- |
| Dikofool | 115-32–2 | 204-082-0 | 50 mg /kg |
| Perfluorooktaanhape (PFOA), selle soolad ja PFOAga seotud ühendid | 335-67-1 ja muud | 206-397-9 ja muud | 1 mg/kg |
| | | | (
  PFOA
  ja selle soolad), |
| | | | 40 mg/kg |
| | | | (
  PFOAga
  seotud ühendid)“ |

„Pentaklorofenool, selle soolad ja estrid

87-86-5 ja muud

201-778-6 ja muud

100 mg/kg

Dikofool

115-32–2

204-082-0

50 mg /kg

Perfluorooktaanhape (PFOA), selle soolad ja PFOAga seotud ühendid

335-67-1 ja muud

206-397-9 ja muud

1 mg/kg

(
  PFOA
  ja selle soolad),

40 mg/kg

(
  PFOAga
  seotud ühendid)“

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

| „Pentaklorofenool, selle soolad ja estrid | 87-86-5 ja muud | 201-778-6 ja muud | 100 mg/kg |
| --- | --- | --- | --- |
| Dikofool | 115-32–2 | 204-082-0 | 50 mg /kg |
| Perfluorooktaanhape (PFOA), selle soolad ja PFOAga seotud ühendid | 335-67-1 ja muud | 206-397-9 ja muud | 0,1  mg/kg |
| | | | (PFOA ja selle soolad), |
| | | | 20 mg/kg |
| | | | (PFOAga seotud
  ühendite summa
  ) |
| Perfluoroheksaansulfoonhape (PFHxS), selle soolad ja sellega seotud ühendid | 355-46-4 ja muud | 355-46-4 ja muud | 0,1  mg/kg |
| | | | (
  PFHxS
  ja selle soolad), |
| | | | 20 mg/kg |
| | | | (
  PFHxSga
  seotud ühendid)“ |

„Pentaklorofenool, selle soolad ja estrid

87-86-5 ja muud

201-778-6 ja muud

100 mg/kg

Dikofool

115-32–2

204-082-0

50 mg /kg

Perfluorooktaanhape (PFOA), selle soolad ja PFOAga seotud ühendid

335-67-1 ja muud

206-397-9 ja muud

0,1  mg/kg

(PFOA ja selle soolad),

20 mg/kg

(PFOAga seotud
  ühendite summa
  )

Perfluoroheksaansulfoonhape (PFHxS), selle soolad ja sellega seotud ühendid

355-46-4 ja muud

355-46-4 ja muud

0,1  mg/kg

(
  PFHxS
  ja selle soolad),

20 mg/kg

(
  PFHxSga
  seotud ühendid)“

Muudatusettepanek 10

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt b – tabel

I lisa – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt b – tabel

Määrus (EL) 2019/1021

IV lisa – tabel

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

| „Kloro-C10–13-alkaanid (lühiahelalised klooritud parafiinid, SCCPd) | 85535-84-8 | 287-476-5 | 1 500  mg/kg“ |
| --- | --- | --- | --- |

„Kloro-C10–13-alkaanid (lühiahelalised klooritud parafiinid, SCCPd)

85535-84-8

287-476-5

1 500  mg/kg“

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

| „Kloro-C10–13-alkaanid (lühiahelalised klooritud parafiinid, SCCPd) | 85535-84-8 | 287-476-5 | 420 mg/kg“ |
| --- | --- | --- | --- |

„Kloro-C10–13-alkaanid (lühiahelalised klooritud parafiinid, SCCPd)

85535-84-8

287-476-5

420 mg/kg“

Muudatusettepanek 11

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt c – tabel

I lisa – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt c – tabel

Määrus (EL) 2019/1021

IV lisa – tabel

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

| „Tetrabromodifenüüleeter C12H6Br4O | 40088-47-9 ja muud | 254-787-2 ja muud | Tetrabromodifenüüleetri, pentabromodifenüüleetri, heksabromodifenüüleetri, heptabromodifenüüleetri ja dekabromodifenüüleetri summaarne sisaldus: |
| --- | --- | --- | --- |
| Pentabromodifenüüleeter C12H5Br5O | 32534-81-9 ja muud | 251-084-2 ja muud |
| Heksabromodifenüüleeter C12H4Br6O | 36483-60-0 ja muud | 253-058-6 ja muud |
| Heptabromodifenüüleeter C12H3Br7O | 68928-80-3 ja muud | 273-031-2 ja muud |
| Bis(pentabromofenüül)eeter (dekabromodifenüüleeter, deka-BDE) C12Br10O | 1163-19-5 ja muud | 214-604-9 ja muud |
| | | | a) | kuni [väljaannete talitus, palun lisada kuupäev: üks päev enne järgmises punktis esitatud kuupäeva]:
  500 mg/kg
  ; |

„Tetrabromodifenüüleeter C12H6Br4O

40088-47-9 ja muud

254-787-2 ja muud

Tetrabromodifenüüleetri, pentabromodifenüüleetri, heksabromodifenüüleetri, heptabromodifenüüleetri ja dekabromodifenüüleetri summaarne sisaldus:

Pentabromodifenüüleeter C12H5Br5O

32534-81-9 ja muud

251-084-2 ja muud

Heksabromodifenüüleeter C12H4Br6O

36483-60-0 ja muud

253-058-6 ja muud

Heptabromodifenüüleeter C12H3Br7O

68928-80-3 ja muud

273-031-2 ja muud

Bis(pentabromofenüül)eeter (dekabromodifenüüleeter, deka-BDE) C12Br10O

1163-19-5 ja muud

214-604-9 ja muud

a)

kuni [väljaannete talitus, palun lisada kuupäev: üks päev enne järgmises punktis esitatud kuupäeva]:
  500 mg/kg
  ;

| b) | alates [väljaannete talitus, palun lisada kuupäev: viis aastat pärast käesoleva määruse jõustumist], 200 mg/kg või kui see on suurem, siis nende ainete sisalduste summa, kui need esinevad segudes või toodetes, nagu see on esitatud I lisa 4. veeru punktis 2 ainete tetrabromodifenüüleetri, pentabromodifenüüleetri, heksabromodifenüüleetri, heptabromodifenüüleetri ja dekabromodifenüüleetri jaoks.“ |
| --- | --- |

b)

alates [väljaannete talitus, palun lisada kuupäev: viis aastat pärast käesoleva määruse jõustumist], 200 mg/kg või kui see on suurem, siis nende ainete sisalduste summa, kui need esinevad segudes või toodetes, nagu see on esitatud I lisa 4. veeru punktis 2 ainete tetrabromodifenüüleetri, pentabromodifenüüleetri, heksabromodifenüüleetri, heptabromodifenüüleetri ja dekabromodifenüüleetri jaoks.“

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

| „Tetrabromodifenüüleeter C12H6Br4O | 40088-47-9 ja muud | 254-787-2 ja muud | Tetrabromodifenüüleetri (
  C12H6Br4O
  ), pentabromodifenüüleetri (
  C12H5Br5O
  ), heksabromodifenüüleetri (
  C12H4Br6O
  ), heptabromodifenüüleetri (
  C12H3Br7O
  ) ja dekabromodifenüüleetri (
  C12Br10O
  ) summaarne sisaldus: |
| --- | --- | --- | --- |
| Pentabromodifenüüleeter C12H5Br5O | 32534-81-9 ja muud | 251-084-2 ja muud |
| Heksabromodifenüüleeter C12H4Br6O | 36483-60 ja muud | 253-058-6 ja muud |
| Heptabromodifenüüleeter C12H3Br7O | 68928-80-3 ja muud | 273-031-2 ja muud |
| Bis(pentabromofenüül)eeter (dekabromodifenüüleeter, deka-BDE) C12Br10O | 1163-19-5 ja muud | 214-604-9 ja muud |
| | | | a) | kuni [väljaannete talitus, palun sisestage kuupäev, mis eelneb eelmises punktis esitatud kuupäevale],
  200 mg/kg Komisjon vaatab selle piirnormi läbi ning võtab vajaduse korral ja kooskõlas aluslepingutega vastu seadusandliku ettepaneku, et seda väärtust alandada hiljemalt [väljaannete talitus, palun lisada kuupäev: viis aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva]. |

„Tetrabromodifenüüleeter C12H6Br4O

40088-47-9 ja muud

254-787-2 ja muud

Tetrabromodifenüüleetri (
  C12H6Br4O
  ), pentabromodifenüüleetri (
  C12H5Br5O
  ), heksabromodifenüüleetri (
  C12H4Br6O
  ), heptabromodifenüüleetri (
  C12H3Br7O
  ) ja dekabromodifenüüleetri (
  C12Br10O
  ) summaarne sisaldus:

Pentabromodifenüüleeter C12H5Br5O

32534-81-9 ja muud

251-084-2 ja muud

Heksabromodifenüüleeter C12H4Br6O

36483-60 ja muud

253-058-6 ja muud

Heptabromodifenüüleeter C12H3Br7O

68928-80-3 ja muud

273-031-2 ja muud

Bis(pentabromofenüül)eeter (dekabromodifenüüleeter, deka-BDE) C12Br10O

1163-19-5 ja muud

214-604-9 ja muud

a)

kuni [väljaannete talitus, palun sisestage kuupäev, mis eelneb eelmises punktis esitatud kuupäevale],
  200 mg/kg Komisjon vaatab selle piirnormi läbi ning võtab vajaduse korral ja kooskõlas aluslepingutega vastu seadusandliku ettepaneku, et seda väärtust alandada hiljemalt [väljaannete talitus, palun lisada kuupäev: viis aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva].

| b) | välja jäetud“ |
| --- | --- |

b)

välja jäetud“

Muudatusettepanek 12

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt d – tabel

I lisa – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt d – tabel

Määrus (EL) 2019/1021

IV lisa – tabel

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

| „Polüklooritud dibenso-p-dioksiinid ja dibensofuraanid (PCDDd/PCDFid) ja dioksiinitaolised polüklooritud bifenüülid (PCBd) | | | 5 μg/kg

   (2) |
| --- | --- | --- | --- |

„Polüklooritud dibenso-p-dioksiinid ja dibensofuraanid (PCDDd/PCDFid) ja dioksiinitaolised polüklooritud bifenüülid (PCBd)

5 μg/kg

   (2)

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

| „Polüklooritud dibenso-p-dioksiinid ja dibensofuraanid (PCDDd/PCDFid) ja dioksiinitaolised polüklooritud bifenüülid (PCBd) | | | 1 μg/kg

   (2) |
| --- | --- | --- | --- |

„Polüklooritud dibenso-p-dioksiinid ja dibensofuraanid (PCDDd/PCDFid) ja dioksiinitaolised polüklooritud bifenüülid (PCBd)

1 μg/kg

   (2)

Muudatusettepanek 13

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt e – tabel

I lisa – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt e – tabel

Määrus (EL) 2019/1021

IV lisa – tabel

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

| „Heksabromotsüklododekaan(4) | 25637-99-4, 3194-55-6, 134237-50-6, 134237-51-7, 134237-52-8 | 247-148-4 221-695-9 | 500 mg/kg“ |
| --- | --- | --- | --- |

„Heksabromotsüklododekaan(4)

25637-99-4, 3194-55-6, 134237-50-6, 134237-51-7, 134237-52-8

247-148-4 221-695-9

500 mg/kg“

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

| „Heksabromotsüklododekaan(4) | 25637-99-4, 3194-55-6, 134237-50-6, 134237-51-7, 134237-52-8 | 247-148-4 221-695-9 | a) | kuni [väljaannete talitus, palun lisada kuupäev: üks päev enne järgmises punktis esitatud kuupäeva]: 200 mg/kg; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

„Heksabromotsüklododekaan(4)

25637-99-4, 3194-55-6, 134237-50-6, 134237-51-7, 134237-52-8

247-148-4 221-695-9

a)

kuni [väljaannete talitus, palun lisada kuupäev: üks päev enne järgmises punktis esitatud kuupäeva]: 200 mg/kg;

Komisjon vaatab selle piirnormi läbi ning võtab vajaduse korral ja kooskõlas aluslepingutega vastu seadusandliku ettepaneku, et seda väärtust alandada 100 mg-le/kg hiljemalt [väljaannete talitus, palun lisada kuupäev: viis aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva].“

Muudatusettepanek 14

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt a – alapunkt iv (uus)

I lisa – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt a – alapunkt iv (uus)

Määrus (EL) 2019/1021

V lisa – 2. osa – tabel

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Perfluoroheksaansulfoonhape (PFHxS), selle soolad ja sellega seotud ühendid 50 mg/kg (PFHxS ja selle soolad), 2 000  mg/kg (PFHxSga seotud ühendid). |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Perfluoroheksaansulfoonhape (PFHxS), selle soolad ja sellega seotud ühendid 50 mg/kg (PFHxS ja selle soolad), 2 000  mg/kg (PFHxSga seotud ühendid).

Perfluoroheksaansulfoonhape (PFHxS), selle soolad ja sellega seotud ühendid 50 mg/kg (PFHxS ja selle soolad), 2 000  mg/kg (PFHxSga seotud ühendid).

---

(1)  Asi saadeti vastavalt kodukorra artikli 59 lõike 4 neljandale lõigule vastutavale komisjonile tagasi institutsioonidevahelisteks läbirääkimisteks (A9-0092/2022).

1

(23)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 850/2004 püsivate orgaaniliste saasteainete kohta ning millega muudetakse direktiivi 79/117/EMÜ (ELT L 158, 30.4.2004, lk 7).

23

(24)  Komisjoni 23. aprilli 2019. aasta määrus (EL) 2019/636, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 850/2004 (püsivate orgaaniliste saasteainete kohta) IV ja V lisa (ELT L 109, 24.4.2019, lk 6).

24

(23)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 850/2004 püsivate orgaaniliste saasteainete kohta ning millega muudetakse direktiivi 79/117/EMÜ (ELT L 158, 30.4.2004, lk 7).

23

(24)  Komisjoni 23. aprilli 2019. aasta määrus (EL) 2019/636, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 850/2004 (püsivate orgaaniliste saasteainete kohta) IV ja V lisa (ELT L 109, 24.4.2019, lk 6).

24

(5a)  
  POPRC-15/1

5a

POPRC-15/1

(5b)  
  SWD(2021)0300

5b

SWD(2021)0300

(26)  COM(2019)0640

26

(26)  COM(2019)0640

26

(1a)  
  Komisjoni 18. detsembri 2014. aasta otsus, millega muudetakse jäätmenimistut käsitlevat otsust 2000/532/EÜ vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2008/98/EÜ.

1a

Komisjoni 18. detsembri 2014. aasta otsus, millega muudetakse jäätmenimistut käsitlevat otsust 2000/532/EÜ vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2008/98/EÜ.

(2)  Piirnorm arvutatakse PCDDde, PCDFide ja dioksiinitaoliste PCBde summana V lisa 2. osa kolmanda lõigu tabelis sätestatud toksilisuse ekvivalentfaktorite (TEFid) alusel.“

2

(2)  Piirnorm arvutatakse PCDDde, PCDFide ja dioksiinitaoliste PCBde summana V lisa 2. osa kolmanda lõigu tabelis sätestatud toksilisuse ekvivalentfaktorite (TEFid) alusel.“

2

---

| 6.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 465/209 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 465/209

---

P9_TA(2022)0131

Ühine käibemaksusüsteem: vabatahtliku pöördmaksustamise kohaldamisaja pikendamine teatavate pettusealdiste kaupade ja teenuste tarnete suhtes ning käibemaksupettustevastase kiirreageerimismehhanismi kohaldamisaja pikendamine *

Euroopa Parlamendi 3. mai 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ seoses vabatahtliku pöördmaksustamise kohaldamisaja pikendamisega teatavate pettusealdiste kaupade ja teenuste tarnete suhtes ning käibemaksupettuste vastase kiirreageerimismehhanismi kohaldamisaja pikendamisega (COM(2022)0039 – C9-0053/2022 – 2022/0027(CNS))

(Seadusandlik erimenetlus – konsulteerimine)

(2022/C 465/19)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2022)0039), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2022)0039),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 113, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C9-0053/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 113, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C9-0053/2022),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 82, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 82,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A9-0128/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A9-0128/2022),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil enne pöördmaksustamise kohaldamisaja edasist pikendamist hinnata selle mõju; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

---

| 6.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 465/210 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 465/210

---

P9_TA(2022)0132

Schengeni infosüsteemi käsitlevate Schengeni acquis’ sätete kohaldamine Küprose Vabariigis *

Euroopa Parlamendi 3. mai 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Schengeni infosüsteemi käsitlevate Schengeni acquis’ sätete kohaldamise kohta Küprose Vabariigis (COM(2021)0472 – C9-0350/2021 – 2021/0266(NLE))

(Konsulteerimine)

(2022/C 465/20)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2021)0472), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2021)0472),

| — | võttes arvesse 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C9-0350/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C9-0350/2021),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 82, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 82,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A9-0082/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A9-0082/2022),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud tekstist kõrvale kalduda; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

---

| 6.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 465/211 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 465/211

---

P9_TA(2022)0133

Kontrollikoja liikme nimetamine – Lefteris Christoforou

Euroopa Parlamendi 3. mai 2022. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada Lefteris Christoforou kontrollikoja liikmeks (C9-0042/2022 – 2022/0802(NLE))

(Konsulteerimine)

(2022/C 465/21)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C9-0042/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C9-0042/2022),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 129, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 129,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0132/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0132/2022),

| A. | arvestades, et 10. veebruari 2022. aasta kirjas konsulteeris nõukogu Euroopa Parlamendiga Lefteris Christoforou kontrollikoja liikmeks nimetamise küsimuses; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 10. veebruari 2022. aasta kirjas konsulteeris nõukogu Euroopa Parlamendiga Lefteris Christoforou kontrollikoja liikmeks nimetamise küsimuses;

| B. | arvestades, et eelarvekontrollikomisjon hindas esitatud kandidaadi kvalifikatsiooni, pidades eelkõige silmas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõikes 1 esitatud tingimusi; arvestades, et selle hindamise käigus sai parlamendikomisjon kandidaadilt elulookirjelduse ning vastused talle saadetud kirjalikule küsimustikule; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et eelarvekontrollikomisjon hindas esitatud kandidaadi kvalifikatsiooni, pidades eelkõige silmas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõikes 1 esitatud tingimusi; arvestades, et selle hindamise käigus sai parlamendikomisjon kandidaadilt elulookirjelduse ning vastused talle saadetud kirjalikule küsimustikule;

| C. | arvestades, et seejärel korraldas parlamendikomisjon 21. aprillil 2022. aastal kandidaadi kuulamise, kus kandidaat esines avasõnavõtuga ja vastas seejärel parlamendikomisjoni liikmete küsimustele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et seejärel korraldas parlamendikomisjon 21. aprillil 2022. aastal kandidaadi kuulamise, kus kandidaat esines avasõnavõtuga ja vastas seejärel parlamendikomisjoni liikmete küsimustele;

| 1. | toetab nõukogu ettepanekut nimetada Lefteris Christoforou kontrollikoja liikmeks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja teavitamise eesmärgil kontrollikojale ning Euroopa Liidu muudele institutsioonidele ja liikmesriikide kontrolliasutustele. |
| --- | --- |

2.

---

| 6.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 465/212 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 465/212

---

P9_TA(2022)0134

Kontrollikoja liikme nimetamine – George Marius Hyzler

Euroopa Parlamendi 3. mai 2022. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada George Marius Hyzler kontrollikoja liikmeks (C9-0043/2022 – 2022/0803(NLE))

(Konsulteerimine)

(2022/C 465/22)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C9-0043/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C9-0043/2022),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 129, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 129,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0130/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0130/2022),

| A. | arvestades, et 10. veebruari 2022. aasta kirjas konsulteeris nõukogu Euroopa Parlamendiga George Marius Hyzleri kontrollikoja liikmeks nimetamise küsimuses; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 10. veebruari 2022. aasta kirjas konsulteeris nõukogu Euroopa Parlamendiga George Marius Hyzleri kontrollikoja liikmeks nimetamise küsimuses;

| B. | arvestades, et eelarvekontrollikomisjon hindas esitatud kandidaadi kvalifikatsiooni, pidades eelkõige silmas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõikes 1 esitatud tingimusi; arvestades, et hindamise käigus sai parlamendikomisjon kandidaadilt elulookirjelduse ning vastused talle saadetud kirjalikule küsimustikule; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et eelarvekontrollikomisjon hindas esitatud kandidaadi kvalifikatsiooni, pidades eelkõige silmas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõikes 1 esitatud tingimusi; arvestades, et hindamise käigus sai parlamendikomisjon kandidaadilt elulookirjelduse ning vastused talle saadetud kirjalikule küsimustikule;

| C. | arvestades, et seejärel korraldas parlamendikomisjon 21. aprillil 2022. aastal kandidaadi kuulamise, kus kandidaat esines avasõnavõtuga ja vastas seejärel parlamendikomisjoni liikmete küsimustele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et seejärel korraldas parlamendikomisjon 21. aprillil 2022. aastal kandidaadi kuulamise, kus kandidaat esines avasõnavõtuga ja vastas seejärel parlamendikomisjoni liikmete küsimustele;

| 1. | toetab nõukogu ettepanekut nimetada George Marius Hyzler kontrollikoja liikmeks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja teavitamise eesmärgil kontrollikojale ning Euroopa Liidu muudele institutsioonidele ja liikmesriikide kontrolliasutustele. |
| --- | --- |

2.

---

Kolmapäev, 4. mai 2022

| 6.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 465/213 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 465/213

---

P9_TA(2022)0142

Europoli mandaadi tugevdamine: koostöö eraõiguslike isikutega, isikuandmete töötlemine ning toetus teadusuuringutele ja innovatsioonile ***I

Euroopa Parlamendi 4. mai 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2016/794 selles osas, mis puudutab Europoli ja eraõiguslike isikute koostööd, Europolis isikuandmete töötlemist kriminaaluurimiste toetamiseks ning Europoli rolli teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (COM(2020)0796 – C9-0401/2020 – 2020/0349(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2022/C 465/23)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2020)0796), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2020)0796),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 88, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0401/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 88, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0401/2020),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3 |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 11. veebruar 2022. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 11. veebruar 2022. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A9-0290/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A9-0290/2021),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avalduse, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja C-seerias; |
| --- | --- |

2.

| 3. | võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud nõukogu avalduse, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja C-seerias; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab oma ettepaneku, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

---

P9_TC1-COD(2020)0349

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 4. mail 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega muudetakse määrust (EL) 2016/794 selles osas, mis puudutab Europoli koostööd eraõiguslike isikutega, Europolis isikuandmete töötlemist kriminaaluurimiste toetamiseks ning Europoli rolli teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/991) lõplikule kujule).

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Komisjoni avaldused Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2022/991 kohta (1)

Komisjoni avaldus sellise mehhanismi rakendamise kohta, mille alusel Europol teeb ettepaneku sisestada Schengeni infosüsteemi hoiatusteateid

Määruse (EL) 2016/794 artikli 68 lõike 3 kohase hindamise osana esitab komisjon kolm aastat pärast seda, kui on jõustunud määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2016/794, aruande määruse (EL) 2016/794 artikli 4 lõike 1 punktiga r loodud uue mehhanismi operatiivmõju kohta. Kõnealuse mehhanismi alusel võib Europol teha kolmandatelt riikidelt või rahvusvahelistelt organisatsioonidelt saadud andmete põhjal liikmesriikidele ettepaneku sisestada liidu huvides Schengeni infosüsteemi teabehoiatusi terrorismi või raske ja organiseeritud kuritegevusega seotud isikute kohta. Komisjon viib hindamise läbi aruannete põhjal, mille Europol esitab Schengeni infosüsteemi hoiatusteadete ettepanekute kohta ja neist tulenevate hoiatusteadete kohta, mille liikmesriigid on Schengeni infosüsteemi sisestanud.

Komisjoni avaldus Europoli ja Euroopa Prokuratuuri vaheliste suhete kohta

Komisjon on seisukohal, et Europoli ja Euroopa Prokuratuuri vahelisi suhteid käsitlevad sätted, mis on kehtestatud määruse (EL) 2016/794 artiklis 20a, ei piira Europoli kohustusi, mis tulenevad nõukogu määruse (EL) 2017/1939 artikli 24 lõikest 1, ning seetõttu tuleb neid tõlgendada ja kohaldada kooskõlas viimati nimetatud artikliga.

Komisjoni avaldus sätete kohta, mis käsitlevad Europoli koostööd kolmandate riikidega

Seoses õigusnormidega, mis käsitlevad Europoli koostööd kolmandate riikidega, märgib komisjon, et isikuandmete edastamine Europolilt kolmandale riigile „õiguslikult siduva instrumendi“ alusel eeldab aluslepingu artikli 218 kohast rahvusvahelist lepingut, nagu on juba sätestatud määruse (EL) 2016/794 artikli 25 lõike 1 punktis b. Komisjon lisab, et isikuandmete edastamine Europolilt kolmandale riigile, mis põhineb asjakohaste turvameetmete hindamisel Europoli poolt, peab vastama Euroopa Liidu Kohtu kohtupraktikas (2) kindlaks määratud nõuetele, mille kohaselt Europol peab järeldama, et andmekaitse tase kolmandas riigis tagab andmekaitse küsimustes sisulise vastavuse. Sellisel hindamisel põhineva andmete edastamise lubamine ilma, et oleks vaja saada Euroopa Andmekaitseinspektori eelnev nõusolek vastavalt määruse (EL) 2016/794 artikli 25 lõikes 6 sätestatule tekitab riski, et Euroopa Andmekaitseinspektor sekkub hiljem andmekaitsemeetmete erineva hindamise tõttu ning võib seega kahjustada õiguskaitsealast koostööd.

Komisjoni avaldus Europoli ja Interpoli vahelise koostöö tugevdamise kohta

Komisjon tuletab meelde, et Euroopa Liidu ja Rahvusvahelise Kriminaalpolitsei Organisatsiooni (Interpol) vahelise koostöölepingu üle peetavatel läbirääkimistel ja kooskõlas nõukogu antud läbirääkimisjuhistega (3) soovib komisjon tugevdada koostööd Europoli ja Interpoli vahel, võttes arvesse viimaseid suundumusi võitluses terrorismi ning piiriülese ja rahvusvahelise raske organiseeritud kuritegevuse vastu, aga ka praeguseid operatiivvajadusi ja Europoli volitusi. Komisjon püüab kooskõlas nõukogu antud läbirääkimisjuhistega (4) tagada, et lepinguga nähakse ette õiguslik alus, millega antakse Europolile tema ülesannete täitmiseks juurdepääs asjaomastele Interpoli andmebaasidele.

Nõukogu avaldus Interpoli tagaotsimisteadete kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2022/991 vastuvõtmise raames (5)

ELi ja Interpoli vahelise jätkuva koostöö raames tervitab nõukogu Interpoli edusamme selliste sisemehhanismide loomisel, millega hinnatakse enne tagaotsimisteadete avaldamist ja levitamist, kas Interpoli põhikirja ei ole võib-olla rikutud. Liikmesriigid jätkavad Interpoli toetamist nendes jõupingutustes ning on rahul, et Interpoli esindaja teavitas nõukogu töörühma tasandil Interpoli jõupingutustest hoida ära tagaotsimisteadete kuritarvitamist poliitilistel põhjustel või seoses inimõiguste rikkumisega, ning kutsuvad üles jätkama selles küsimuses korrapärast teabevahetust Interpoli ja selle riiklike keskbüroode vahel, et suurendada teadlikkust meetmetest, mida liikmesriigid peavad koostöös Interpoliga võtma. Nõukogu toetab jätkuvalt Interpoli andmete kvaliteeti ja nõuetele vastavust käsitlevate olemasolevate Interpoli standardite ja menetluste edendamisel ning palub Interpolil korrapäraselt teavitada nõukogu töörühma tasandil.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2022. aasta määrus (EL) 2022/991, millega muudetakse määrust (EL) 2016/794 selles osas, mis puudutab Europoli koostööd eraõiguslike isikutega, Europolis isikuandmete töötlemist kriminaaluurimiste toetamiseks ning Europoli rolli teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (ELT L 169, 27.6.2022, lk 1).

(2)  Arvamus 1/15, ELi ja Kanada vaheline broneeringuinfo leping, EU:C:2017:592 (26.7.2017); kohtuotsus, 6. oktoober 2015, Schrems, C-362/14, EU:C:2015:650; kohtuotsus, 16. juuli 2020, Schrems II, C-311/18, EU:C:2020:559.

(3)  Nõukogu 19. juuli 2021. aasta otsus (EL) 2021/1312, millega antakse luba alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Rahvusvahelise Kriminaalpolitsei Organisatsiooni (Interpol) vahelise koostöölepingu üle.

(4)  Nõukogu 19. juuli 2021. aasta otsus (EL) 2021/1312, millega antakse luba alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Rahvusvahelise Kriminaalpolitsei Organisatsiooni (Interpol) vahelise koostöölepingu üle.

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2022. aasta määrus (EL) 2022/991, millega muudetakse määrust (EL) 2016/794 selles osas, mis puudutab Europoli koostööd eraõiguslike isikutega, Europolis isikuandmete töötlemist kriminaaluurimiste toetamiseks ning Europoli rolli teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (ELT L 169, 27.6.2022, lk 1).

---

| 6.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 465/217 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 465/217

---

P9_TA(2022)0143

Siseturgu moonutavad välisriigi subsiidiumid ***I

Euroopa Parlamendi 4. mail 2022. aastal vastu võetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus siseturgu moonutavate välisriigi subsiidiumide kohta (COM(2021)0223 – C9-0167/2021 – 2021/0114(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2022/C 465/24)

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2) | Samal ajal võivad ettevõtjad saada subsiidiume kolmandatelt riikidelt,
  kes pakuvad riiklikke vahendeid,
  mida seejärel kasutatakse näiteks majandustegevuse rahastamiseks siseturul mis tahes majandussektoris, näiteks osalemiseks riigihangetes või äriühingute, sealhulgas sellist strateegilist vara nagu kriitilise tähtsusega taristuid ja uuenduslikke
  tehnoloogiad
  omavate äriühingute omandamiseks. Selliste subsiidiumide suhtes praegu liidu riigiabi eeskirju ei kohaldata. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2)

Samal ajal võivad ettevõtjad saada subsiidiume kolmandatelt riikidelt,
  kes pakuvad riiklikke vahendeid,
  mida seejärel kasutatakse näiteks majandustegevuse rahastamiseks siseturul mis tahes majandussektoris, näiteks osalemiseks riigihangetes või äriühingute, sealhulgas sellist strateegilist vara nagu kriitilise tähtsusega taristuid ja uuenduslikke
  tehnoloogiad
  omavate äriühingute omandamiseks. Selliste subsiidiumide suhtes praegu liidu riigiabi eeskirju ei kohaldata.

| (2) | Samal ajal võivad ettevõtjad saada subsiidiume kolmandatelt riikidelt, mida seejärel kasutatakse näiteks majandustegevuse rahastamiseks siseturul mis tahes majandussektoris, näiteks osalemiseks riigihangetes või äriühingute, sealhulgas sellist strateegilist vara nagu kriitilise tähtsusega taristuid ja uuenduslikke
  tehnoloogiaid
  omavate äriühingute omandamiseks. Selliste subsiidiumide suhtes praegu liidu riigiabi eeskirju ei kohaldata.
  Samasuguseid probleeme esineb ka riigiettevõtete puhul. |
| --- | --- |

(2)

Samal ajal võivad ettevõtjad saada subsiidiume kolmandatelt riikidelt, mida seejärel kasutatakse näiteks majandustegevuse rahastamiseks siseturul mis tahes majandussektoris, näiteks osalemiseks riigihangetes või äriühingute, sealhulgas sellist strateegilist vara nagu kriitilise tähtsusega taristuid ja uuenduslikke
  tehnoloogiaid
  omavate äriühingute omandamiseks. Selliste subsiidiumide suhtes praegu liidu riigiabi eeskirju ei kohaldata.
  Samasuguseid probleeme esineb ka riigiettevõtete puhul.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (2a) | Kuigi käesolev määrus peaks hõlmama kõiki majandussektoreid, peaks komisjon pöörama erilist tähelepanu liidule strateegilist huvi pakkuvatele sektoritele ja elutähtsatele taristutele, nagu need, mida on nimetatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/452 artikli 4 lõike 1 punktis a. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2a)

Kuigi käesolev määrus peaks hõlmama kõiki majandussektoreid, peaks komisjon pöörama erilist tähelepanu liidule strateegilist huvi pakkuvatele sektoritele ja elutähtsatele taristutele, nagu need, mida on nimetatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/452 artikli 4 lõike 1 punktis a.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (5a) | Käesolev määrus peaks olema sidus ja kooskõlastatud kehtivate õigusaktidega, nagu nõukogu määrus (EÜ) nr 139/2004

   (1a)

  , Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/24/EL

   (1b)

  , Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/452

   (1c)

  ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/...

   (1d)

  . Erinevate õigusaktide kohaldamisel peaks komisjon tagama, et tervikliku lähenemise kindlustamiseks jagatakse tõhusalt vajalikku teavet. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5a)

Käesolev määrus peaks olema sidus ja kooskõlastatud kehtivate õigusaktidega, nagu nõukogu määrus (EÜ) nr 139/2004

   (1a)

  , Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/24/EL

   (1b)

  , Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/452

   (1c)

  ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/...

   (1d)

  . Erinevate õigusaktide kohaldamisel peaks komisjon tagama, et tervikliku lähenemise kindlustamiseks jagatakse tõhusalt vajalikku teavet.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6) | Tuleks sätestada normid ja menetlused selliste välisriigi subsiidiumide uurimiseks, mis tegelikult moonutavad siseturgu või võivad seda teha, ning vajaduse korral tuleks need moonutused kõrvaldada. Välisriigi subsiidiumid võivad moonutada siseturgu, kui välisriigi subsiidiumist kasu saav ettevõtja tegeleb liidus majandustegevusega. Seepärast tuleks käesoleva määrusega kehtestada normid kõigi liidus majandustegevusega tegelevate ettevõtjate jaoks. Võttes arvesse VKEde majandustegevuse olulisust ja nende panust liidu peamiste poliitiliste eesmärkide saavutamisse, pööratakse erilist tähelepanu sellele, millist mõju käesolev määrus avaldab neile. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6)

Tuleks sätestada normid ja menetlused selliste välisriigi subsiidiumide uurimiseks, mis tegelikult moonutavad siseturgu või võivad seda teha, ning vajaduse korral tuleks need moonutused kõrvaldada. Välisriigi subsiidiumid võivad moonutada siseturgu, kui välisriigi subsiidiumist kasu saav ettevõtja tegeleb liidus majandustegevusega. Seepärast tuleks käesoleva määrusega kehtestada normid kõigi liidus majandustegevusega tegelevate ettevõtjate jaoks. Võttes arvesse VKEde majandustegevuse olulisust ja nende panust liidu peamiste poliitiliste eesmärkide saavutamisse, pööratakse erilist tähelepanu sellele, millist mõju käesolev määrus avaldab neile.

| (6) | Tuleks sätestada normid ja menetlused selliste välisriigi subsiidiumide uurimiseks, mis tegelikult moonutavad siseturgu või võivad seda teha, ning vajaduse korral tuleks need moonutused kõrvaldada. Välisriigi subsiidiumid võivad moonutada siseturgu, kui välisriigi subsiidiumist kasu saav ettevõtja tegeleb liidus majandustegevusega.
  Käesoleva määruse nõuetekohane kohaldamine ja jõustamine peaks suurendama siseturu vastupanuvõimet välisriigi subsiidiumi põhjustatud moonutustele ning seega tugevdama liidu avatud strateegilist autonoomiat.
  Seepärast tuleks käesoleva määrusega kehtestada normid kõigi liidus majandustegevusega tegelevate ettevõtjate jaoks. Võttes arvesse VKEde majandustegevuse olulisust ja nende panust liidu peamiste poliitiliste eesmärkide saavutamisse, pööratakse erilist tähelepanu sellele, millist mõju käesolev määrus avaldab neile. |
| --- | --- |

(6)

Tuleks sätestada normid ja menetlused selliste välisriigi subsiidiumide uurimiseks, mis tegelikult moonutavad siseturgu või võivad seda teha, ning vajaduse korral tuleks need moonutused kõrvaldada. Välisriigi subsiidiumid võivad moonutada siseturgu, kui välisriigi subsiidiumist kasu saav ettevõtja tegeleb liidus majandustegevusega.
  Käesoleva määruse nõuetekohane kohaldamine ja jõustamine peaks suurendama siseturu vastupanuvõimet välisriigi subsiidiumi põhjustatud moonutustele ning seega tugevdama liidu avatud strateegilist autonoomiat.
  Seepärast tuleks käesoleva määrusega kehtestada normid kõigi liidus majandustegevusega tegelevate ettevõtjate jaoks. Võttes arvesse VKEde majandustegevuse olulisust ja nende panust liidu peamiste poliitiliste eesmärkide saavutamisse, pööratakse erilist tähelepanu sellele, millist mõju käesolev määrus avaldab neile.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (7a) | Arvestades, et liikmesriikide asjaomased asutused on käesoleva määruse kohaldamise lahutamatu osa, peaksid liikmesriigid tagama, et nende asutused teevad käesoleva määruse kohaldamisel komisjoniga tõhusat koostööd ja koordineerivad oma tegevust. Selleks peaks komisjonil olema võimalik seada sisse struktureeritud koostöö teabe jagamiseks ja koordineerimiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7a)

Arvestades, et liikmesriikide asjaomased asutused on käesoleva määruse kohaldamise lahutamatu osa, peaksid liikmesriigid tagama, et nende asutused teevad käesoleva määruse kohaldamisel komisjoniga tõhusat koostööd ja koordineerivad oma tegevust. Selleks peaks komisjonil olema võimalik seada sisse struktureeritud koostöö teabe jagamiseks ja koordineerimiseks.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (9) | Rahalist toetust
  peaksid
  otseselt või kaudselt andma
  kolmanda riigi ametiasutused
  . Rahalist toetust võidakse anda avalik-õiguslike või eraõiguslike üksuste kaudu. See, kas avalik-õiguslikult üksuselt on saadud rahalist toetust, tuleks kindlaks määrata iga juhtumi puhul eraldi, võttes nõuetekohaselt arvesse näiteks asjaomase üksuse omadusi ning
  üksuse tegutsemisriigis
  valitsevat õigus- ja majanduskeskkonda, sealhulgas valitsuse rolli majanduses. Rahalist toetust võidakse anda ka eraõigusliku üksuse kaudu, kui selle tegevuse saab omistada kolmandale riigile. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9)

Rahalist toetust
  peaksid
  otseselt või kaudselt andma
  kolmanda riigi ametiasutused
  . Rahalist toetust võidakse anda avalik-õiguslike või eraõiguslike üksuste kaudu. See, kas avalik-õiguslikult üksuselt on saadud rahalist toetust, tuleks kindlaks määrata iga juhtumi puhul eraldi, võttes nõuetekohaselt arvesse näiteks asjaomase üksuse omadusi ning
  üksuse tegutsemisriigis
  valitsevat õigus- ja majanduskeskkonda, sealhulgas valitsuse rolli majanduses. Rahalist toetust võidakse anda ka eraõigusliku üksuse kaudu, kui selle tegevuse saab omistada kolmandale riigile.

| (9) | Rahalist toetust
  peaks
  otseselt või kaudselt andma
  kolmas riik
  . Rahalist toetust võidakse anda avalik-õiguslike või eraõiguslike üksuste kaudu. See, kas avalik-õiguslikult üksuselt on saadud rahalist toetust, tuleks kindlaks määrata iga juhtumi puhul eraldi, võttes nõuetekohaselt arvesse näiteks asjaomase üksuse omadusi ning valitsevat õigus- ja majanduskeskkonda
  kolmandas riigis, kus üksus tegutseb
  , sealhulgas valitsuse rolli
  kõnealuse kolmanda riigi
  majanduses. Rahalist toetust võidakse anda ka eraõigusliku üksuse kaudu, kui selle tegevuse saab omistada kolmandale riigile.
  Rahalise toetusena tuleks käsitada ka toetusmeetmeid, mis on rahalise toetusega majanduslikult samaväärsed. Selline rahaline toetus võib hõlmata olukorda, kus kasusaajal on oma siseturule eelisõiguslik ligipääs, eelkõige ainu- või eriõiguse, samuti de jure või de facto valikuliste erandite kaudu kehtivatest reeglitest või nendega võrdväärsete meetmete kaudu, et pakkuda kaupu või osutada teenuseid kolmandas riigis asjaomase riigi õiguse alusel või toetada riigisisest suletud turgu valitsevate õiguslike ja majanduslike tingimuste tõttu. See võib kaasa tuua kunstliku konkurentsieelise, mida võidakse siseturul ära kasutada ning mis seetõttu võib subsiidiumi moonutavat mõju suurendada. |
| --- | --- |

(9)

Rahalist toetust
  peaks
  otseselt või kaudselt andma
  kolmas riik
  . Rahalist toetust võidakse anda avalik-õiguslike või eraõiguslike üksuste kaudu. See, kas avalik-õiguslikult üksuselt on saadud rahalist toetust, tuleks kindlaks määrata iga juhtumi puhul eraldi, võttes nõuetekohaselt arvesse näiteks asjaomase üksuse omadusi ning valitsevat õigus- ja majanduskeskkonda
  kolmandas riigis, kus üksus tegutseb
  , sealhulgas valitsuse rolli
  kõnealuse kolmanda riigi
  majanduses. Rahalist toetust võidakse anda ka eraõigusliku üksuse kaudu, kui selle tegevuse saab omistada kolmandale riigile.
  Rahalise toetusena tuleks käsitada ka toetusmeetmeid, mis on rahalise toetusega majanduslikult samaväärsed. Selline rahaline toetus võib hõlmata olukorda, kus kasusaajal on oma siseturule eelisõiguslik ligipääs, eelkõige ainu- või eriõiguse, samuti de jure või de facto valikuliste erandite kaudu kehtivatest reeglitest või nendega võrdväärsete meetmete kaudu, et pakkuda kaupu või osutada teenuseid kolmandas riigis asjaomase riigi õiguse alusel või toetada riigisisest suletud turgu valitsevate õiguslike ja majanduslike tingimuste tõttu. See võib kaasa tuua kunstliku konkurentsieelise, mida võidakse siseturul ära kasutada ning mis seetõttu võib subsiidiumi moonutavat mõju suurendada.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (10) | Selline rahaline
  toetus peaks tooma kasu ettevõtjale, kes tegeleb majandustegevusega siseturul. Mittemajandusliku tegevusega tegelevale üksusele antav rahaline toetus ei kujuta endast välisriigi subsiidiumi. Kasu olemasolu tuleks kindlaks määrata selliste võrreldavate võrdlusaluste põhjal nagu erainvestorite investeerimistavad, turul kättesaadava rahastamise määrad, võrreldav maksukohtlemine või asjaomase kauba või teenuse eest piisav tasu. Kui otseselt võrreldavad võrdlusalused puuduvad, võib olemasolevaid võrdlusaluseid kohandada või kehtestada üldtunnustatud hindamismeetodite põhjal alternatiivsed võrdlusalused. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10)

Selline rahaline
  toetus peaks tooma kasu ettevõtjale, kes tegeleb majandustegevusega siseturul. Mittemajandusliku tegevusega tegelevale üksusele antav rahaline toetus ei kujuta endast välisriigi subsiidiumi. Kasu olemasolu tuleks kindlaks määrata selliste võrreldavate võrdlusaluste põhjal nagu erainvestorite investeerimistavad, turul kättesaadava rahastamise määrad, võrreldav maksukohtlemine või asjaomase kauba või teenuse eest piisav tasu. Kui otseselt võrreldavad võrdlusalused puuduvad, võib olemasolevaid võrdlusaluseid kohandada või kehtestada üldtunnustatud hindamismeetodite põhjal alternatiivsed võrdlusalused.

| (10) | Rahaline
  toetus peaks tooma kasu ettevõtjale, kes tegeleb majandustegevusega siseturul. Mittemajandusliku tegevusega tegelevale üksusele antav rahaline toetus ei kujuta endast välisriigi subsiidiumi. Kasu olemasolu tuleks kindlaks määrata selliste võrreldavate võrdlusaluste põhjal nagu erainvestorite investeerimistavad, turul kättesaadava rahastamise määrad, võrreldav maksukohtlemine või asjaomase kauba või teenuse eest piisav tasu. Kui otseselt võrreldavad võrdlusalused puuduvad, võib olemasolevaid võrdlusaluseid kohandada või kehtestada üldtunnustatud hindamismeetodite põhjal alternatiivsed võrdlusalused.
  Siirdehinnad võivad tuua kasu ja neid võib pidada rahalise toetusega samaväärseks, kui see ei ole kooskõlas tavapäraste turutingimustega. |
| --- | --- |

(10)

Rahaline
  toetus peaks tooma kasu ettevõtjale, kes tegeleb majandustegevusega siseturul. Mittemajandusliku tegevusega tegelevale üksusele antav rahaline toetus ei kujuta endast välisriigi subsiidiumi. Kasu olemasolu tuleks kindlaks määrata selliste võrreldavate võrdlusaluste põhjal nagu erainvestorite investeerimistavad, turul kättesaadava rahastamise määrad, võrreldav maksukohtlemine või asjaomase kauba või teenuse eest piisav tasu. Kui otseselt võrreldavad võrdlusalused puuduvad, võib olemasolevaid võrdlusaluseid kohandada või kehtestada üldtunnustatud hindamismeetodite põhjal alternatiivsed võrdlusalused.
  Siirdehinnad võivad tuua kasu ja neid võib pidada rahalise toetusega samaväärseks, kui see ei ole kooskõlas tavapäraste turutingimustega.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 11 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (11a) | Välisriigi subsiidium loetakse antuks alates hetkest, mil subsiidiumi saajal on õigus subsiidiumi saada. Subsiidiumi tegelik maksmine ei ole vajalik tingimus, et subsiidium kuuluks käesoleva määruse kohaldamisalasse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11a)

Välisriigi subsiidium loetakse antuks alates hetkest, mil subsiidiumi saajal on õigus subsiidiumi saada. Subsiidiumi tegelik maksmine ei ole vajalik tingimus, et subsiidium kuuluks käesoleva määruse kohaldamisalasse.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 14

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (14) | Nende näitajate kohaldamisel võiks komisjon võtta arvesse erinevaid elemente, näiteks subsiidiumi suurus absoluutarvudes või turu suuruse või investeeringu väärtuse suhtes. Näiteks on tõenäoliselt moonutav koondumine, mille puhul välisriigi subsiidium katab olulise osa sihtettevõtja ostuhinnast. Samuti võivad moonutusi põhjustada välisriigi subsiidiumid, mis katavad olulise osa riigihankemenetluse tulemusel sõlmitava lepingu hinnangulisest maksumusest. Kui välisriigi subsiidiumi antakse tegevuskulude katteks, võib see põhjustada moonutusi suurema tõenäosusega kui siis, kui seda antakse investeerimiskulude katteks. Välisriigi subsiidiumid väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele põhjustavad väiksema tõenäosusega moonutusi kui välisriigi subsiidiumid suurettevõtjatele. Lisaks tuleks arvesse võtta turu iseärasusi ja eelkõige turu konkurentsitingimusi, näiteks turuletuleku tõkkeid. Välisriigi subsiidiumid, mis põhjustavad liigset tootmisvõimsust, säilitades kahjumlikke varasid või ergutades investeerimist tootmisvõimsuse suurendamisse, mida muidu ei oleks tehtud, põhjustavad tõenäoliselt moonutusi. Välisriigi subsiidium subsiidiumisaajale, kelle tegevus siseturul on näiteks liidus saadava käibe alusel mõõdetuna väike, põhjustab väiksema tõenäosusega moonutusi kui välisriigi subsiidium subsiidiumisaajale, kelle tegevus siseturul on suuremamahulisem. Välisriigi subsiidiume, mis ei ületa
  5
   miljonit eurot, ei tohiks üldjuhul pidada siseturgu moonutavateks käesoleva määruse tähenduses. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(14)

Nende näitajate kohaldamisel võiks komisjon võtta arvesse erinevaid elemente, näiteks subsiidiumi suurus absoluutarvudes või turu suuruse või investeeringu väärtuse suhtes. Näiteks on tõenäoliselt moonutav koondumine, mille puhul välisriigi subsiidium katab olulise osa sihtettevõtja ostuhinnast. Samuti võivad moonutusi põhjustada välisriigi subsiidiumid, mis katavad olulise osa riigihankemenetluse tulemusel sõlmitava lepingu hinnangulisest maksumusest. Kui välisriigi subsiidiumi antakse tegevuskulude katteks, võib see põhjustada moonutusi suurema tõenäosusega kui siis, kui seda antakse investeerimiskulude katteks. Välisriigi subsiidiumid väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele põhjustavad väiksema tõenäosusega moonutusi kui välisriigi subsiidiumid suurettevõtjatele. Lisaks tuleks arvesse võtta turu iseärasusi ja eelkõige turu konkurentsitingimusi, näiteks turuletuleku tõkkeid. Välisriigi subsiidiumid, mis põhjustavad liigset tootmisvõimsust, säilitades kahjumlikke varasid või ergutades investeerimist tootmisvõimsuse suurendamisse, mida muidu ei oleks tehtud, põhjustavad tõenäoliselt moonutusi. Välisriigi subsiidium subsiidiumisaajale, kelle tegevus siseturul on näiteks liidus saadava käibe alusel mõõdetuna väike, põhjustab väiksema tõenäosusega moonutusi kui välisriigi subsiidium subsiidiumisaajale, kelle tegevus siseturul on suuremamahulisem. Välisriigi subsiidiume, mis ei ületa
  5
   miljonit eurot, ei tohiks üldjuhul pidada siseturgu moonutavateks käesoleva määruse tähenduses.

| (14) | Nende näitajate kohaldamisel võiks komisjon võtta arvesse erinevaid elemente, näiteks subsiidiumi suurus absoluutarvudes või turu suuruse või investeeringu väärtuse suhtes. Näiteks on tõenäoliselt moonutav koondumine, mille puhul välisriigi subsiidium katab olulise osa sihtettevõtja ostuhinnast. Samuti võivad moonutusi põhjustada välisriigi subsiidiumid, mis katavad olulise osa riigihankemenetluse tulemusel sõlmitava lepingu hinnangulisest maksumusest. Kui välisriigi subsiidiumi antakse tegevuskulude katteks, võib see põhjustada moonutusi suurema tõenäosusega kui siis, kui seda antakse investeerimiskulude katteks. Välisriigi subsiidiumid väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele põhjustavad väiksema tõenäosusega moonutusi kui välisriigi subsiidiumid suurettevõtjatele. Lisaks tuleks arvesse võtta turu iseärasusi ja eelkõige turu konkurentsitingimusi, näiteks turuletuleku tõkkeid. Välisriigi subsiidiumid, mis põhjustavad liigset tootmisvõimsust, säilitades kahjumlikke varasid või ergutades investeerimist tootmisvõimsuse suurendamisse, mida muidu ei oleks tehtud
  või ostetud
  , põhjustavad tõenäoliselt moonutusi. Välisriigi subsiidium subsiidiumisaajale, kelle tegevus siseturul on näiteks liidus saadava käibe alusel mõõdetuna väike, põhjustab väiksema tõenäosusega moonutusi kui välisriigi subsiidium subsiidiumisaajale, kelle tegevus siseturul on suuremamahulisem.
  Arvesse võib võtta ka majandustegevuse arengut, et võimaldada komisjonil võtta meetmeid, kui ettevõtja tegevusaktiivsus on väike, kuid kasvab eeldatavasti jõudsalt. Komisjon peaks saama moonutuse hindamisel kaaluda, kas kolmandal riigil on tõhus subsiidiumide kontrollisüsteem, mis on vähemalt samaväärne liidu süsteemiga ja mille tõttu on vähem tõenäoline, et sellise kolmanda riigi antud subsiidiumid moonutavad siseturgu käesoleva määruse tähenduses. Seepärast peaks komisjon ergutama kolmandaid riike arendama selliseid subsiidiumide kontrollisüsteeme, sealhulgas sõlmima ja jõustama kahepoolseid lepinguid, mis sisaldavad sisulisi võrdseid tingimusi käsitlevaid sätteid, ning ergutama kolmandaid riike täitma rahvusvahelisi subsiidiumidega seotud kohustusi ja viima liiduga vastavusse algatused, mis on seotud subsiidiume käsitlevate rahvusvaheliste eeskirjade parandamise ja


  konkurentsi neutraalsusega, eelkõige WTO raames.
  Välisriigi subsiidiume, mis ei ületa
  4
   miljonit eurot, ei tohiks üldjuhul pidada siseturgu moonutavateks käesoleva määruse tähenduses.
  Komisjon peaks koostama ja avaldama suunised koos täiendavate üksikasjadega subsiidiumi moonutava olemuse hindamiseks, et tagada kõigile turuosalistele õiguskindlus. Suunistes tuleks esitada ka näiteid ja tüüpilisi juhtumeid moonutavate ja mittemoonutavate toetuste kohta. |
| --- | --- |

(14)

Nende näitajate kohaldamisel võiks komisjon võtta arvesse erinevaid elemente, näiteks subsiidiumi suurus absoluutarvudes või turu suuruse või investeeringu väärtuse suhtes. Näiteks on tõenäoliselt moonutav koondumine, mille puhul välisriigi subsiidium katab olulise osa sihtettevõtja ostuhinnast. Samuti võivad moonutusi põhjustada välisriigi subsiidiumid, mis katavad olulise osa riigihankemenetluse tulemusel sõlmitava lepingu hinnangulisest maksumusest. Kui välisriigi subsiidiumi antakse tegevuskulude katteks, võib see põhjustada moonutusi suurema tõenäosusega kui siis, kui seda antakse investeerimiskulude katteks. Välisriigi subsiidiumid väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele põhjustavad väiksema tõenäosusega moonutusi kui välisriigi subsiidiumid suurettevõtjatele. Lisaks tuleks arvesse võtta turu iseärasusi ja eelkõige turu konkurentsitingimusi, näiteks turuletuleku tõkkeid. Välisriigi subsiidiumid, mis põhjustavad liigset tootmisvõimsust, säilitades kahjumlikke varasid või ergutades investeerimist tootmisvõimsuse suurendamisse, mida muidu ei oleks tehtud
  või ostetud
  , põhjustavad tõenäoliselt moonutusi. Välisriigi subsiidium subsiidiumisaajale, kelle tegevus siseturul on näiteks liidus saadava käibe alusel mõõdetuna väike, põhjustab väiksema tõenäosusega moonutusi kui välisriigi subsiidium subsiidiumisaajale, kelle tegevus siseturul on suuremamahulisem.
  Arvesse võib võtta ka majandustegevuse arengut, et võimaldada komisjonil võtta meetmeid, kui ettevõtja tegevusaktiivsus on väike, kuid kasvab eeldatavasti jõudsalt. Komisjon peaks saama moonutuse hindamisel kaaluda, kas kolmandal riigil on tõhus subsiidiumide kontrollisüsteem, mis on vähemalt samaväärne liidu süsteemiga ja mille tõttu on vähem tõenäoline, et sellise kolmanda riigi antud subsiidiumid moonutavad siseturgu käesoleva määruse tähenduses. Seepärast peaks komisjon ergutama kolmandaid riike arendama selliseid subsiidiumide kontrollisüsteeme, sealhulgas sõlmima ja jõustama kahepoolseid lepinguid, mis sisaldavad sisulisi võrdseid tingimusi käsitlevaid sätteid, ning ergutama kolmandaid riike täitma rahvusvahelisi subsiidiumidega seotud kohustusi ja viima liiduga vastavusse algatused, mis on seotud subsiidiume käsitlevate rahvusvaheliste eeskirjade parandamise ja


  konkurentsi neutraalsusega, eelkõige WTO raames.
  Välisriigi subsiidiume, mis ei ületa
  4
   miljonit eurot, ei tohiks üldjuhul pidada siseturgu moonutavateks käesoleva määruse tähenduses.
  Komisjon peaks koostama ja avaldama suunised koos täiendavate üksikasjadega subsiidiumi moonutava olemuse hindamiseks, et tagada kõigile turuosalistele õiguskindlus. Suunistes tuleks esitada ka näiteid ja tüüpilisi juhtumeid moonutavate ja mittemoonutavate toetuste kohta.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 16

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (16) | Komisjon peaks
  võtma
  arvesse välisriigi subsiidiumi positiivset mõju asjaomase subsideeritud majandustegevuse arengule. Komisjon peaks kaaluma seda positiivset mõju välisriigi subsiidiumi negatiivse mõjuga siseturu moonutamise seisukohast, et vajaduse korral määrata kindlaks asjakohane tasakaalustav meede või nõustuda kohustustega. Selline tasakaalustamine võib viia ka järelduseni, et tasakaalustavaid meetmeid ei tuleks kehtestada. Neil välisriigi subsiidiumide liikidel, mida peetakse suure tõenäosusega siseturgu moonutavateks, on tõenäoliselt negatiivne mõju positiivsega võrreldes ülekaalus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16)

Komisjon peaks
  võtma
  arvesse välisriigi subsiidiumi positiivset mõju asjaomase subsideeritud majandustegevuse arengule. Komisjon peaks kaaluma seda positiivset mõju välisriigi subsiidiumi negatiivse mõjuga siseturu moonutamise seisukohast, et vajaduse korral määrata kindlaks asjakohane tasakaalustav meede või nõustuda kohustustega. Selline tasakaalustamine võib viia ka järelduseni, et tasakaalustavaid meetmeid ei tuleks kehtestada. Neil välisriigi subsiidiumide liikidel, mida peetakse suure tõenäosusega siseturgu moonutavateks, on tõenäoliselt negatiivne mõju positiivsega võrreldes ülekaalus.

| (16) | Komisjon peaks
  saama võtta
  arvesse välisriigi subsiidiumi positiivset mõju asjaomase subsideeritud majandustegevuse arengule
  siseturul ja selle panust riiklike poliitikaeesmärkide, sealhulgas sotsiaal- ja keskkonnapoliitika eesmärkide saavutamisse
  . Komisjon peaks kaaluma seda positiivset mõju välisriigi subsiidiumi negatiivse mõjuga siseturu moonutamise seisukohast, et vajaduse korral määrata kindlaks asjakohane tasakaalustav meede või nõustuda kohustustega.
  Tasakaalustamisel tuleks arvesse võtta nii lühi- kui ka pikaajalist mõju ning järgida üldeesmärki võidelda välisriigi subsiidiumide põhjustatud moonutuste vastu. Oma analüüsis peaks komisjon võtma arvesse üldpõhimõtteid, mille alusel hinnatakse riigiabi kokkusobivust ühtse turuga.
  Selline tasakaalustamine võib viia ka järelduseni, et tasakaalustavaid meetmeid ei tuleks kehtestada. Neil välisriigi subsiidiumide liikidel, mida peetakse suure tõenäosusega siseturgu moonutavateks, on tõenäoliselt negatiivne mõju positiivsega võrreldes ülekaalus.
  Komisjon peaks arvesse võtma ka sellise toetuse positiivset mõju, mis on antud majanduse tõsise riikliku või ülemaailmse häire, näiteks ülemaailmse tervishoiukriisi põhjustatud häire kõrvaldamiseks. Komisjon peaks välja töötama suunised tasakaalustatuse hindamiseks, sh kasutatavate kriteeriumide kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(16)

Komisjon peaks
  saama võtta
  arvesse välisriigi subsiidiumi positiivset mõju asjaomase subsideeritud majandustegevuse arengule
  siseturul ja selle panust riiklike poliitikaeesmärkide, sealhulgas sotsiaal- ja keskkonnapoliitika eesmärkide saavutamisse
  . Komisjon peaks kaaluma seda positiivset mõju välisriigi subsiidiumi negatiivse mõjuga siseturu moonutamise seisukohast, et vajaduse korral määrata kindlaks asjakohane tasakaalustav meede või nõustuda kohustustega.
  Tasakaalustamisel tuleks arvesse võtta nii lühi- kui ka pikaajalist mõju ning järgida üldeesmärki võidelda välisriigi subsiidiumide põhjustatud moonutuste vastu. Oma analüüsis peaks komisjon võtma arvesse üldpõhimõtteid, mille alusel hinnatakse riigiabi kokkusobivust ühtse turuga.
  Selline tasakaalustamine võib viia ka järelduseni, et tasakaalustavaid meetmeid ei tuleks kehtestada. Neil välisriigi subsiidiumide liikidel, mida peetakse suure tõenäosusega siseturgu moonutavateks, on tõenäoliselt negatiivne mõju positiivsega võrreldes ülekaalus.
  Komisjon peaks arvesse võtma ka sellise toetuse positiivset mõju, mis on antud majanduse tõsise riikliku või ülemaailmse häire, näiteks ülemaailmse tervishoiukriisi põhjustatud häire kõrvaldamiseks. Komisjon peaks välja töötama suunised tasakaalustatuse hindamiseks, sh kasutatavate kriteeriumide kohaldamiseks.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 20 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (20a) | Ettevõtja, kelle suhtes on algatatud uurimine, võib pakkuda või komisjon võib nõuda, et asjaomased ettevõtjad teataksid komisjonile oma osalemisest tulevastes liidu riigihankemenetlustes asjakohase ajavahemiku jooksul. Sellise teatise esitamine või komisjoni vastus või vastuse puudumine ei saa tekitada ettevõtjas õiguspärast ootust, et komisjon ei või hiljem alustada riigihankemenetluses osalevale ettevõtjale antavate võimalike välisriigi subsiidiumide uurimist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(20a)

Ettevõtja, kelle suhtes on algatatud uurimine, võib pakkuda või komisjon võib nõuda, et asjaomased ettevõtjad teataksid komisjonile oma osalemisest tulevastes liidu riigihankemenetlustes asjakohase ajavahemiku jooksul. Sellise teatise esitamine või komisjoni vastus või vastuse puudumine ei saa tekitada ettevõtjas õiguspärast ootust, et komisjon ei või hiljem alustada riigihankemenetluses osalevale ettevõtjale antavate võimalike välisriigi subsiidiumide uurimist.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 21

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (21) | Komisjonil peaks olema õigus omal algatusel kontrollida kogu teavet välisriigi subsiidiumide kohta. Selleks on vaja kehtestada menetlus, mis koosneb kahest etapist: esialgsest läbivaatamisest ja põhjalikust uurimisest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(21)

Komisjonil peaks olema õigus omal algatusel kontrollida kogu teavet välisriigi subsiidiumide kohta. Selleks on vaja kehtestada menetlus, mis koosneb kahest etapist: esialgsest läbivaatamisest ja põhjalikust uurimisest.

| (21) | Komisjonil peaks olema õigus omal algatusel kontrollida kogu teavet välisriigi subsiidiumide kohta. Selleks on vaja kehtestada menetlus, mis koosneb kahest etapist: esialgsest läbivaatamisest ja põhjalikust uurimisest.
  Komisjon peaks avaldama suunised sellise menetluse algatamise kriteeriumide kohta. Komisjonil peaks olema võimalik võtta meetmeid mis tahes asjakohasest allikast, sealhulgas liikmesriikidelt ja ettevõtjatelt või kogu ELi hõlmavatelt sotsiaalpartneritelt saadud teabe põhjal. Selleks peaks komisjon looma kontaktpunkti. |
| --- | --- |

(21)

Komisjonil peaks olema õigus omal algatusel kontrollida kogu teavet välisriigi subsiidiumide kohta. Selleks on vaja kehtestada menetlus, mis koosneb kahest etapist: esialgsest läbivaatamisest ja põhjalikust uurimisest.
  Komisjon peaks avaldama suunised sellise menetluse algatamise kriteeriumide kohta. Komisjonil peaks olema võimalik võtta meetmeid mis tahes asjakohasest allikast, sealhulgas liikmesriikidelt ja ettevõtjatelt või kogu ELi hõlmavatelt sotsiaalpartneritelt saadud teabe põhjal. Selleks peaks komisjon looma kontaktpunkti.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 22

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (22) | Komisjonile tuleks anda
  piisavad
  uurimisvolitused kogu vajaliku teabe kogumiseks. Seega peaks tal olema õigus nõuda kogu menetluse ajal teavet igalt ettevõtjalt või ettevõtjate ühenduselt. Lisaks peaks komisjonil olema õigus määrata trahve ja perioodilisi karistusmakseid, kui nõutud teavet ei esitata õigeks ajaks või kui esitatud teave on ebatäielik, ebaõige või eksitav. Komisjon võib ka esitada küsimusi liikmesriikidele või kolmandatele riikidele. Lisaks peaks komisjonil olema õigus teha teabekogumiskülastusi ettevõtja liidus asuvatesse ruumidesse või
  ettevõtja ja
  asjaomase kolmanda riigi nõusolekul ettevõtja ruumidesse kolmandas riigis. Samuti peaks komisjonil olema õigus teha otsuseid kättesaadava teabe põhjal, kui asjaomane ettevõtja ei tee koostööd. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(22)

Komisjonile tuleks anda
  piisavad
  uurimisvolitused kogu vajaliku teabe kogumiseks. Seega peaks tal olema õigus nõuda kogu menetluse ajal teavet igalt ettevõtjalt või ettevõtjate ühenduselt. Lisaks peaks komisjonil olema õigus määrata trahve ja perioodilisi karistusmakseid, kui nõutud teavet ei esitata õigeks ajaks või kui esitatud teave on ebatäielik, ebaõige või eksitav. Komisjon võib ka esitada küsimusi liikmesriikidele või kolmandatele riikidele. Lisaks peaks komisjonil olema õigus teha teabekogumiskülastusi ettevõtja liidus asuvatesse ruumidesse või
  ettevõtja ja
  asjaomase kolmanda riigi nõusolekul ettevõtja ruumidesse kolmandas riigis. Samuti peaks komisjonil olema õigus teha otsuseid kättesaadava teabe põhjal, kui asjaomane ettevõtja ei tee koostööd.

| (22) | Komisjonile tuleks anda
  asjakohased
  uurimisvolitused
  ja vahendid
  kogu vajaliku teabe kogumiseks. Seega peaks tal olema õigus nõuda kogu menetluse ajal teavet igalt ettevõtjalt või ettevõtjate ühenduselt. Lisaks peaks komisjonil olema õigus määrata trahve ja perioodilisi karistusmakseid, kui nõutud teavet ei esitata õigeks ajaks või kui esitatud teave on ebatäielik, ebaõige või eksitav.
  Et tugevdada käesoleva määruse hoiatavat laadi, peaks olema võimalik rakendada tasakaalustavaid meetmeid, kohustusi, trahve ja perioodilisi karistusmakseid, vajadusel samaaegselt.
  Komisjon võib ka esitada küsimusi liikmesriikidele või kolmandatele riikidele. Lisaks peaks komisjonil olema õigus teha teabekogumiskülastusi ettevõtja liidus asuvatesse ruumidesse või asjaomase kolmanda riigi nõusolekul ettevõtja ruumidesse kolmandas riigis. Samuti peaks komisjonil olema õigus teha otsuseid kättesaadava teabe põhjal, kui asjaomane ettevõtja ei tee koostööd. |
| --- | --- |

(22)

Komisjonile tuleks anda
  asjakohased
  uurimisvolitused
  ja vahendid
  kogu vajaliku teabe kogumiseks. Seega peaks tal olema õigus nõuda kogu menetluse ajal teavet igalt ettevõtjalt või ettevõtjate ühenduselt. Lisaks peaks komisjonil olema õigus määrata trahve ja perioodilisi karistusmakseid, kui nõutud teavet ei esitata õigeks ajaks või kui esitatud teave on ebatäielik, ebaõige või eksitav.
  Et tugevdada käesoleva määruse hoiatavat laadi, peaks olema võimalik rakendada tasakaalustavaid meetmeid, kohustusi, trahve ja perioodilisi karistusmakseid, vajadusel samaaegselt.
  Komisjon võib ka esitada küsimusi liikmesriikidele või kolmandatele riikidele. Lisaks peaks komisjonil olema õigus teha teabekogumiskülastusi ettevõtja liidus asuvatesse ruumidesse või asjaomase kolmanda riigi nõusolekul ettevõtja ruumidesse kolmandas riigis. Samuti peaks komisjonil olema õigus teha otsuseid kättesaadava teabe põhjal, kui asjaomane ettevõtja ei tee koostööd.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 26

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (26) | Komisjonil peaksid olema asjakohased vahendid, et tagada kohustuste ja tasakaalustavate meetmete tõhusus. Kui asjaomane ettevõtja ei täida otsust, millega võeti kohustused või kehtestati tasakaalustavad või ajutised meetmed, peaks komisjonil olema õigus määrata trahve ja perioodilisi karistusmakseid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(26)

Komisjonil peaksid olema asjakohased vahendid, et tagada kohustuste ja tasakaalustavate meetmete tõhusus. Kui asjaomane ettevõtja ei täida otsust, millega võeti kohustused või kehtestati tasakaalustavad või ajutised meetmed, peaks komisjonil olema õigus määrata trahve ja perioodilisi karistusmakseid.

| (26) | Komisjonil peaksid olema asjakohased vahendid, et tagada kohustuste ja tasakaalustavate meetmete tõhusus. Kui asjaomane ettevõtja ei täida otsust, millega võeti kohustused või kehtestati tasakaalustavad või ajutised meetmed, peaks komisjonil olema õigus määrata
  piisavalt heidutavaid
  trahve ja perioodilisi karistusmakseid.
  Komisjon peaks võtma selliste trahvide ja perioodiliste karistusmaksete määramisel arvesse korduvaid rikkumisi. Komisjon peaks meetmete tõhususe läbi vaatama. |
| --- | --- |

(26)

Komisjonil peaksid olema asjakohased vahendid, et tagada kohustuste ja tasakaalustavate meetmete tõhusus. Kui asjaomane ettevõtja ei täida otsust, millega võeti kohustused või kehtestati tasakaalustavad või ajutised meetmed, peaks komisjonil olema õigus määrata
  piisavalt heidutavaid
  trahve ja perioodilisi karistusmakseid.
  Komisjon peaks võtma selliste trahvide ja perioodiliste karistusmaksete määramisel arvesse korduvaid rikkumisi. Komisjon peaks meetmete tõhususe läbi vaatama.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 31

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (31) | Allpool teatamiskünnist
  võib
  komisjon
  nõuda
  teatamist võimalikest subsideeritud koondumistest, mis ei ole veel ellu viidud, või võimalikest subsideeritud pakkumustest enne riigihankelepingu sõlmimist, kui ta leiab, et koondumine või pakkumus vääriks eelkontrolli, arvestades nende mõju liidus. Komisjonil peaks olema ka võimalus juba toimunud koondumised või sõlmitud riigihankelepingud omal algatusel läbi vaadata. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(31)

Allpool teatamiskünnist
  võib
  komisjon
  nõuda
  teatamist võimalikest subsideeritud koondumistest, mis ei ole veel ellu viidud, või võimalikest subsideeritud pakkumustest enne riigihankelepingu sõlmimist, kui ta leiab, et koondumine või pakkumus vääriks eelkontrolli, arvestades nende mõju liidus. Komisjonil peaks olema ka võimalus juba toimunud koondumised või sõlmitud riigihankelepingud omal algatusel läbi vaadata.

| (31) | Allpool teatamiskünnist
  peaks
  komisjon
  nõudma
  teatamist võimalikest subsideeritud koondumistest, mis ei ole veel ellu viidud, või võimalikest subsideeritud pakkumustest enne riigihankelepingu sõlmimist, kui ta leiab, et koondumine või pakkumus vääriks eelkontrolli, arvestades nende mõju liidus. Komisjonil peaks olema ka võimalus juba toimunud koondumised või sõlmitud riigihankelepingud omal algatusel läbi vaadata. |
| --- | --- |

(31)

Allpool teatamiskünnist
  peaks
  komisjon
  nõudma
  teatamist võimalikest subsideeritud koondumistest, mis ei ole veel ellu viidud, või võimalikest subsideeritud pakkumustest enne riigihankelepingu sõlmimist, kui ta leiab, et koondumine või pakkumus vääriks eelkontrolli, arvestades nende mõju liidus. Komisjonil peaks olema ka võimalus juba toimunud koondumised või sõlmitud riigihankelepingud omal algatusel läbi vaadata.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 32 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (32a) | Koondumiste eelkontrolli mehhanismi raames peaks asjaomastel ettevõtjatel olema võimalik taotleda komisjoniga heauskselt teatamiseelseid konsultatsioone, mille ainus eesmärk on saada suuniseid selle kohta, kas ametlikud teatamiskünnised on täidetud või mitte. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(32a)

Koondumiste eelkontrolli mehhanismi raames peaks asjaomastel ettevõtjatel olema võimalik taotleda komisjoniga heauskselt teatamiseelseid konsultatsioone, mille ainus eesmärk on saada suuniseid selle kohta, kas ametlikud teatamiskünnised on täidetud või mitte.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 35

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (35) | Tuleks tagada, et kõigi riigihankemenetlustes osalevate ettevõtjate puhul järgitakse riigihankeid reguleerivaid põhimõtteid, eelkõige proportsionaalsuse, mittediskrimineerimise, võrdse kohtlemise ja läbipaistvuse põhimõtet, olenemata käesoleva määruse alusel algatatud ja pooleliolevatest uurimistest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(35)

Tuleks tagada, et kõigi riigihankemenetlustes osalevate ettevõtjate puhul järgitakse riigihankeid reguleerivaid põhimõtteid, eelkõige proportsionaalsuse, mittediskrimineerimise, võrdse kohtlemise ja läbipaistvuse põhimõtet, olenemata käesoleva määruse alusel algatatud ja pooleliolevatest uurimistest.

| (35) | Tuleks tagada, et kõigi riigihankemenetlustes osalevate ettevõtjate puhul järgitakse riigihankeid reguleerivaid põhimõtteid, eelkõige proportsionaalsuse, mittediskrimineerimise, võrdse kohtlemise ja läbipaistvuse põhimõtet, olenemata käesoleva määruse alusel algatatud ja pooleliolevatest uurimistest.
  Käesolev määrus ei piira Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivide 2014/23/EL, 2014/24/EL ja 2014/25/EL kohaldamist seoses kohustustega keskkonna-, sotsiaal- ja tööõiguse valdkonnas. |
| --- | --- |

(35)

Tuleks tagada, et kõigi riigihankemenetlustes osalevate ettevõtjate puhul järgitakse riigihankeid reguleerivaid põhimõtteid, eelkõige proportsionaalsuse, mittediskrimineerimise, võrdse kohtlemise ja läbipaistvuse põhimõtet, olenemata käesoleva määruse alusel algatatud ja pooleliolevatest uurimistest.
  Käesolev määrus ei piira Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivide 2014/23/EL, 2014/24/EL ja 2014/25/EL kohaldamist seoses kohustustega keskkonna-, sotsiaal- ja tööõiguse valdkonnas.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 36

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (36) | Välisriigi subsiidiume, mis võimaldavad ettevõtjal esitada asjaomaste ehitustööde, asjade või teenustega seoses põhjendamatult soodsa pakkumuse, tuleks pidada sellisteks, mis põhjustavad riigihankemenetluses tegelikult või potentsiaalselt moonutusi. Neid moonutusi tuleks seega hinnata põhjendustes 13 ja 14 kirjeldatud mitteammendava näitajate kogumi ning põhjendamatult soodsa pakkumuse mõiste alusel. Nende näitajate alusel peaks olema võimalik kindlaks teha, kuidas välisriigi subsiidium moonutab konkurentsi seeläbi, et parandab ettevõtja konkurentsiseisundit ja võimaldab tal esitada põhjendamatult soodsa pakkumuse. Ettevõtjatele tuleks anda võimalus põhjendada, et pakkumus ei ole põhjendamatult soodus, sealhulgas direktiivi 2014/24/EL artikli 69 lõikes 2 osutatud elementide esitamise kaudu. Lepingu sõlmimise keeldu tuleks kohaldada üksnes juhul, kui välisriigi subsiidiumi abil tehtud pakkumuse soodsat laadi ei saa põhjendada, selle pakkumuse alusel kavatsetakse sõlmida leping ja pakkumuse esitanud ettevõtja ei pakkunud välja kohustusi, mida peetakse asjakohaseks ja piisavaks, et kõrvaldada moonutus täielikult ja tulemuslikult. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(36)

Välisriigi subsiidiume, mis võimaldavad ettevõtjal esitada asjaomaste ehitustööde, asjade või teenustega seoses põhjendamatult soodsa pakkumuse, tuleks pidada sellisteks, mis põhjustavad riigihankemenetluses tegelikult või potentsiaalselt moonutusi. Neid moonutusi tuleks seega hinnata põhjendustes 13 ja 14 kirjeldatud mitteammendava näitajate kogumi ning põhjendamatult soodsa pakkumuse mõiste alusel. Nende näitajate alusel peaks olema võimalik kindlaks teha, kuidas välisriigi subsiidium moonutab konkurentsi seeläbi, et parandab ettevõtja konkurentsiseisundit ja võimaldab tal esitada põhjendamatult soodsa pakkumuse. Ettevõtjatele tuleks anda võimalus põhjendada, et pakkumus ei ole põhjendamatult soodus, sealhulgas direktiivi 2014/24/EL artikli 69 lõikes 2 osutatud elementide esitamise kaudu. Lepingu sõlmimise keeldu tuleks kohaldada üksnes juhul, kui välisriigi subsiidiumi abil tehtud pakkumuse soodsat laadi ei saa põhjendada, selle pakkumuse alusel kavatsetakse sõlmida leping ja pakkumuse esitanud ettevõtja ei pakkunud välja kohustusi, mida peetakse asjakohaseks ja piisavaks, et kõrvaldada moonutus täielikult ja tulemuslikult.

| (36) | Välisriigi subsiidiume, mis võimaldavad ettevõtjal esitada asjaomaste ehitustööde, asjade või teenustega seoses põhjendamatult soodsa pakkumuse, tuleks pidada sellisteks, mis põhjustavad riigihankemenetluses tegelikult või potentsiaalselt moonutusi. Neid moonutusi tuleks seega hinnata põhjendustes 13 ja 14 kirjeldatud mitteammendava näitajate kogumi ning põhjendamatult soodsa pakkumuse mõiste alusel. Nende näitajate alusel peaks olema võimalik kindlaks teha, kuidas välisriigi subsiidium moonutab konkurentsi seeläbi, et parandab ettevõtja konkurentsiseisundit ja võimaldab tal esitada põhjendamatult soodsa pakkumuse. Ettevõtjatele tuleks anda võimalus põhjendada, et pakkumus ei ole põhjendamatult soodus, sealhulgas direktiivi 2014/24/EL artikli 69 lõikes 2 osutatud elementide esitamise kaudu. Lepingu sõlmimise keeldu tuleks kohaldada üksnes juhul, kui välisriigi subsiidiumi abil tehtud pakkumuse soodsat laadi ei saa põhjendada, selle pakkumuse alusel kavatsetakse sõlmida leping ja pakkumuse esitanud ettevõtja ei pakkunud välja kohustusi, mida peetakse asjakohaseks ja piisavaks, et kõrvaldada moonutus täielikult ja tulemuslikult.
  Hankelepingu sõlmimist keelava otsuse vastuvõtmine toob kaasa asjaomase ettevõtja riigihankemenetlusest kõrvaldamise. |
| --- | --- |

(36)

Välisriigi subsiidiume, mis võimaldavad ettevõtjal esitada asjaomaste ehitustööde, asjade või teenustega seoses põhjendamatult soodsa pakkumuse, tuleks pidada sellisteks, mis põhjustavad riigihankemenetluses tegelikult või potentsiaalselt moonutusi. Neid moonutusi tuleks seega hinnata põhjendustes 13 ja 14 kirjeldatud mitteammendava näitajate kogumi ning põhjendamatult soodsa pakkumuse mõiste alusel. Nende näitajate alusel peaks olema võimalik kindlaks teha, kuidas välisriigi subsiidium moonutab konkurentsi seeläbi, et parandab ettevõtja konkurentsiseisundit ja võimaldab tal esitada põhjendamatult soodsa pakkumuse. Ettevõtjatele tuleks anda võimalus põhjendada, et pakkumus ei ole põhjendamatult soodus, sealhulgas direktiivi 2014/24/EL artikli 69 lõikes 2 osutatud elementide esitamise kaudu. Lepingu sõlmimise keeldu tuleks kohaldada üksnes juhul, kui välisriigi subsiidiumi abil tehtud pakkumuse soodsat laadi ei saa põhjendada, selle pakkumuse alusel kavatsetakse sõlmida leping ja pakkumuse esitanud ettevõtja ei pakkunud välja kohustusi, mida peetakse asjakohaseks ja piisavaks, et kõrvaldada moonutus täielikult ja tulemuslikult.
  Hankelepingu sõlmimist keelava otsuse vastuvõtmine toob kaasa asjaomase ettevõtja riigihankemenetlusest kõrvaldamise.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 37

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (37) | Võttes arvesse koondumiste ja riigihangete eelneva läbivaatamise mehhanismi olemust ning vajadust tagada selliste tehingute puhul õiguskindlus, ei saa komisjon koondumist või riigihanke pakkumust, millest on teatatud ja mida on hinnatud vastavate menetluste kohaselt, uuesti omal algatusel läbi vaadata. Rahaline toetus, millest komisjonile teatati teatamismenetluse kaudu, võib siiski olla oluline ka väljaspool koondumist või hankemenetlust. Et koguda teavet välisriigi subsiidiumide kohta, peaks komisjonil olema võimalus algatada uurimisi konkreetsete majandussektorite, teatavat liiki majandustegevuse või konkreetsete välisriigi subsideerimisvahendite kasutamise kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(37)

Võttes arvesse koondumiste ja riigihangete eelneva läbivaatamise mehhanismi olemust ning vajadust tagada selliste tehingute puhul õiguskindlus, ei saa komisjon koondumist või riigihanke pakkumust, millest on teatatud ja mida on hinnatud vastavate menetluste kohaselt, uuesti omal algatusel läbi vaadata. Rahaline toetus, millest komisjonile teatati teatamismenetluse kaudu, võib siiski olla oluline ka väljaspool koondumist või hankemenetlust. Et koguda teavet välisriigi subsiidiumide kohta, peaks komisjonil olema võimalus algatada uurimisi konkreetsete majandussektorite, teatavat liiki majandustegevuse või konkreetsete välisriigi subsideerimisvahendite kasutamise kohta.

| (37) | Võttes arvesse koondumiste ja riigihangete eelneva läbivaatamise mehhanismi olemust ning vajadust tagada selliste tehingute puhul õiguskindlus, ei saa komisjon koondumist või riigihanke pakkumust, millest on teatatud ja mida on hinnatud vastavate menetluste kohaselt, uuesti omal algatusel läbi vaadata. Rahaline toetus, millest komisjonile teatati teatamismenetluse kaudu, võib siiski olla oluline ka väljaspool koondumist või hankemenetlust. Et koguda teavet välisriigi subsiidiumide kohta, peaks komisjonil olema võimalus algatada uurimisi konkreetsete majandussektorite, teatavat liiki majandustegevuse või konkreetsete välisriigi subsideerimisvahendite kasutamise kohta.
  Komisjonil peaks olema võimalik kasutada selliste turu-uuringute käigus saadud teavet teatavate tehingute läbivaatamiseks käesoleva määruse kohaste menetluste raames. |
| --- | --- |

(37)

Võttes arvesse koondumiste ja riigihangete eelneva läbivaatamise mehhanismi olemust ning vajadust tagada selliste tehingute puhul õiguskindlus, ei saa komisjon koondumist või riigihanke pakkumust, millest on teatatud ja mida on hinnatud vastavate menetluste kohaselt, uuesti omal algatusel läbi vaadata. Rahaline toetus, millest komisjonile teatati teatamismenetluse kaudu, võib siiski olla oluline ka väljaspool koondumist või hankemenetlust. Et koguda teavet välisriigi subsiidiumide kohta, peaks komisjonil olema võimalus algatada uurimisi konkreetsete majandussektorite, teatavat liiki majandustegevuse või konkreetsete välisriigi subsideerimisvahendite kasutamise kohta.
  Komisjonil peaks olema võimalik kasutada selliste turu-uuringute käigus saadud teavet teatavate tehingute läbivaatamiseks käesoleva määruse kohaste menetluste raames.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 43

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (43) | Käesoleva määruse rakendamine liidu poolt peaks toimuma kooskõlas liidu õiguse ja WTO lepinguga ning kooskõlas kohustustega, mis on võetud muude kaubandus- ja investeerimislepingute alusel, mille osalised liit või liikmesriigid on. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(43)

Käesoleva määruse rakendamine liidu poolt peaks toimuma kooskõlas liidu õiguse ja WTO lepinguga ning kooskõlas kohustustega, mis on võetud muude kaubandus- ja investeerimislepingute alusel, mille osalised liit või liikmesriigid on.

| (43) | Käesoleva määruse rakendamine liidu poolt peaks toimuma kooskõlas liidu õiguse ja WTO lepinguga ning kooskõlas kohustustega, mis on võetud muude kaubandus- ja investeerimislepingute alusel, mille osalised liit või liikmesriigid on.
  Käesolev määrus ei tohiks piirata moonutavate subsiidiumide käsitlemiseks mitmepoolsete reeglite väljatöötamist. |
| --- | --- |

(43)

Käesoleva määruse rakendamine liidu poolt peaks toimuma kooskõlas liidu õiguse ja WTO lepinguga ning kooskõlas kohustustega, mis on võetud muude kaubandus- ja investeerimislepingute alusel, mille osalised liit või liikmesriigid on.
  Käesolev määrus ei tohiks piirata moonutavate subsiidiumide käsitlemiseks mitmepoolsete reeglite väljatöötamist.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 43 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (43a) | Selleks et soodustada moonutavate subsiidiumide ja nende algpõhjuste käsitlemiseks mitmepoolsete eeskirjade väljatöötamist, on vaja alustada dialoogi kolmandate riikidega. Kui komisjon avastab või kahtlustab süsteemsete moonutavate välisriigi subsiidiumide olemasolu, peaks tal olema võimalik alustada asjaomase kolmanda riigiga dialoogi, et uurida võimalusi, kuidas saavutada moonutavate subsiidiumide lõpetamine või muutmine, et kõrvaldada nende moonutav mõju siseturul. Kui liidu ja kolmanda riigi vahelises kahepoolses lepingus nähakse ette konsultatsioonimehhanism, mis hõlmab käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvaid süsteemseid moonutavaid välisriigi subsiidiume, tuleks seda mehhanismi kasutada kolmanda riigiga peetava dialoogi hõlbustamiseks. Komisjonil peaks samuti olema võimalik püüda saavutada konkurentsi moonutavate välisriigi subsiidiumide lõpetamine või muutmine, tõstatades küsimuse mis tahes asjakohasel rahvusvahelisel foorumil või tehes koostööd mis tahes muu kolmanda riigiga, mida mõjutavad samad süsteemsed moonutavad subsiidiumid, või mis tahes huvitatud kolmanda riigiga. See dialoog ei tohiks takistada komisjonil käesoleva määruse alusel uurimist algatada või jätkata, samuti ei tohiks see olla alternatiiv tasakaalustusmeetmetele. Komisjon peaks Euroopa Parlamenti ja nõukogu asjakohastest arengutest põhjendamatu viivituseta teavitama. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(43a)

Selleks et soodustada moonutavate subsiidiumide ja nende algpõhjuste käsitlemiseks mitmepoolsete eeskirjade väljatöötamist, on vaja alustada dialoogi kolmandate riikidega. Kui komisjon avastab või kahtlustab süsteemsete moonutavate välisriigi subsiidiumide olemasolu, peaks tal olema võimalik alustada asjaomase kolmanda riigiga dialoogi, et uurida võimalusi, kuidas saavutada moonutavate subsiidiumide lõpetamine või muutmine, et kõrvaldada nende moonutav mõju siseturul. Kui liidu ja kolmanda riigi vahelises kahepoolses lepingus nähakse ette konsultatsioonimehhanism, mis hõlmab käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvaid süsteemseid moonutavaid välisriigi subsiidiume, tuleks seda mehhanismi kasutada kolmanda riigiga peetava dialoogi hõlbustamiseks. Komisjonil peaks samuti olema võimalik püüda saavutada konkurentsi moonutavate välisriigi subsiidiumide lõpetamine või muutmine, tõstatades küsimuse mis tahes asjakohasel rahvusvahelisel foorumil või tehes koostööd mis tahes muu kolmanda riigiga, mida mõjutavad samad süsteemsed moonutavad subsiidiumid, või mis tahes huvitatud kolmanda riigiga. See dialoog ei tohiks takistada komisjonil käesoleva määruse alusel uurimist algatada või jätkata, samuti ei tohiks see olla alternatiiv tasakaalustusmeetmetele. Komisjon peaks Euroopa Parlamenti ja nõukogu asjakohastest arengutest põhjendamatu viivituseta teavitama.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 47

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (47) | Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused
  kooskõlas aluslepingu artikliga 291
  . Neid volitusi tuleks kasutada selleks, et sätestada koondumistest ja rahalisest toetusest teatamise vorm ja sisu riigihankemenetluste kontekstis, avalikustamise üksikasjad, läbipaistvusnõuete vorm ja sisu, tähtaegade arvutamine, kohustuste tingimused ja tähtajad ning üksikasjalikud normid riigihankemenetluste uurimiste menetlusetappide kohta. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(47)

Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused
  kooskõlas aluslepingu artikliga 291
  . Neid volitusi tuleks kasutada selleks, et sätestada koondumistest ja rahalisest toetusest teatamise vorm ja sisu riigihankemenetluste kontekstis, avalikustamise üksikasjad, läbipaistvusnõuete vorm ja sisu, tähtaegade arvutamine, kohustuste tingimused ja tähtajad ning üksikasjalikud normid riigihankemenetluste uurimiste menetlusetappide kohta. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011.

| (47) | Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks kasutada selleks, et sätestada koondumistest ja rahalisest toetusest teatamise vorm ja sisu riigihankemenetluste kontekstis, avalikustamise üksikasjad, läbipaistvusnõuete vorm ja sisu, tähtaegade arvutamine, kohustuste tingimused ja tähtajad ning üksikasjalikud normid riigihankemenetluste uurimiste menetlusetappide kohta. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011.
  Komisjon peaks neid rakendamisvolitusi kasutama esimest korda hiljemalt ühe aasta jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist. |
| --- | --- |

(47)

Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks kasutada selleks, et sätestada koondumistest ja rahalisest toetusest teatamise vorm ja sisu riigihankemenetluste kontekstis, avalikustamise üksikasjad, läbipaistvusnõuete vorm ja sisu, tähtaegade arvutamine, kohustuste tingimused ja tähtajad ning üksikasjalikud normid riigihankemenetluste uurimiste menetlusetappide kohta. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011.
  Komisjon peaks neid rakendamisvolitusi kasutama esimest korda hiljemalt ühe aasta jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 47 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (47a) | Komisjonil peaks olema võimalus kehtestada lihtsustatud menetlus, millega käsitleda teatavaid koondumisi või riigihankemenetlusi, mille puhul on siseturul konkurentsi moonutamine välisriigi subsiidiumi tõttu vähem tõenäoline. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(47a)

Komisjonil peaks olema võimalus kehtestada lihtsustatud menetlus, millega käsitleda teatavaid koondumisi või riigihankemenetlusi, mille puhul on siseturul konkurentsi moonutamine välisriigi subsiidiumi tõttu vähem tõenäoline.

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 48

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (48) | Et tagada siseturul võrdsed tingimused ka pikas perspektiivis, peaks
  komisjonil olema õigus võtta kooskõlas aluslepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta ettevõtjate koondumiste
  ja
  riigihankemenetlustega seotud teatamiskünniseid, vabastada teatavate ettevõtjate kategooriad käesoleva määruse kohasest teatamiskohustusest ning muuta riigihankemenetluse raames teatatud koondumise või rahalise toetuse esialgse läbivaatamise
  ja
  põhjaliku uurimise tähtaegu
  , et oleks võimalik tagada nii teatiste alusel kui ka ex officio uuritavate juhtumite piisav hõlmatus.
  Seoses riigihankemenetluse raames antava rahalise toetusega
  tuleks
  selliste õigusaktide vastuvõtmise õigust teostada viisil
  ,
  mis võtab arvesse VKEde huve. On eriti oluline
  , et
  komisjon viiks nende õigusaktide ettevalmistamise käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone
  ,
  sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes

   (47)

  sätestatud põhimõtetega
  .
  Et tagada võrdne osalemine delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises
  ,
  peaksid Euroopa Parlament
  ja
  nõukogu saama kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel peaks olema pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele
  ,
  millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(48)

Et tagada siseturul võrdsed tingimused ka pikas perspektiivis, peaks
  komisjonil olema õigus võtta kooskõlas aluslepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta ettevõtjate koondumiste
  ja
  riigihankemenetlustega seotud teatamiskünniseid, vabastada teatavate ettevõtjate kategooriad käesoleva määruse kohasest teatamiskohustusest ning muuta riigihankemenetluse raames teatatud koondumise või rahalise toetuse esialgse läbivaatamise
  ja
  põhjaliku uurimise tähtaegu
  , et oleks võimalik tagada nii teatiste alusel kui ka ex officio uuritavate juhtumite piisav hõlmatus.
  Seoses riigihankemenetluse raames antava rahalise toetusega
  tuleks
  selliste õigusaktide vastuvõtmise õigust teostada viisil
  ,
  mis võtab arvesse VKEde huve. On eriti oluline
  , et
  komisjon viiks nende õigusaktide ettevalmistamise käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone
  ,
  sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes

   (47)

  sätestatud põhimõtetega
  .
  Et tagada võrdne osalemine delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises
  ,
  peaksid Euroopa Parlament
  ja
  nõukogu saama kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel peaks olema pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele
  ,
  millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist
  .

| (48) | Et tagada siseturul võrdsed tingimused ka pikas perspektiivis, peaks
  komisjon hindama käesoleva määruse, sh artiklites 18 ja 27 sätestatud teatamiskünniste toimimist
  ja
  tõhusust hiljemalt kaks aastat pärast selle jõustumist ja seejärel iga kolme aasta tagant ning esitama selle hinnangu kohta Euroopa Parlamendile
  ja
  nõukogule aruande
  , et oleks võimalik tagada nii teatiste alusel kui ka ex officio uuritavate juhtumite piisav hõlmatus.
  Aruanne peaks sisaldama hinnangut selle kohta, kas käesolevat määrust
  tuleks
  muuta. Kui aruandes tehakse ettepanek määruse muutmiseks
  ,
  võib sellele lisada õigusakti ettepaneku, eelkõige selleks
  , et
  muuta ettevõtjate koondumiste ja riigihankemenetlustega seotud teatamiskünniseid, vabastada teatavate ettevõtjate kategooriad käesoleva määruse kohasest teatamiskohustusest
  ,
  kehtestada teatavatele majandussektoritele madalamad teatamiskünnised või eri liiki riigihanke lepingutele erinevad künnised ning muuta riigihankemenetluse raames teatatud koondumise või rahalise toetuse esialgse läbivaatamise ja põhjaliku uurimise tähtaegu
  .
  Seoses riigihankemenetluse raames antava rahalise toetusega tuleks hindamine läbi viia viisil
  ,
  mis võtab arvesse VKEde huve. Komisjon peaks kasutama ka kvantitatiivset kulude-tulude analüüsi ja eelanalüüsi mõju kohta investeeringutele ja tarbijate heaolule. Hindamise käigus peaks komisjon kaaluma käesoleva määruse kehtetuks tunnistamist, kui ta leiab
  ,
  et mitmepoolsete eeskirjade väljatöötamine moonutavate subsiidiumide käsitlemiseks on muutnud käesoleva määruse täielikult tarbetuks
  . |
| --- | --- |

(48)

Et tagada siseturul võrdsed tingimused ka pikas perspektiivis, peaks
  komisjon hindama käesoleva määruse, sh artiklites 18 ja 27 sätestatud teatamiskünniste toimimist
  ja
  tõhusust hiljemalt kaks aastat pärast selle jõustumist ja seejärel iga kolme aasta tagant ning esitama selle hinnangu kohta Euroopa Parlamendile
  ja
  nõukogule aruande
  , et oleks võimalik tagada nii teatiste alusel kui ka ex officio uuritavate juhtumite piisav hõlmatus.
  Aruanne peaks sisaldama hinnangut selle kohta, kas käesolevat määrust
  tuleks
  muuta. Kui aruandes tehakse ettepanek määruse muutmiseks
  ,
  võib sellele lisada õigusakti ettepaneku, eelkõige selleks
  , et
  muuta ettevõtjate koondumiste ja riigihankemenetlustega seotud teatamiskünniseid, vabastada teatavate ettevõtjate kategooriad käesoleva määruse kohasest teatamiskohustusest
  ,
  kehtestada teatavatele majandussektoritele madalamad teatamiskünnised või eri liiki riigihanke lepingutele erinevad künnised ning muuta riigihankemenetluse raames teatatud koondumise või rahalise toetuse esialgse läbivaatamise ja põhjaliku uurimise tähtaegu
  .
  Seoses riigihankemenetluse raames antava rahalise toetusega tuleks hindamine läbi viia viisil
  ,
  mis võtab arvesse VKEde huve. Komisjon peaks kasutama ka kvantitatiivset kulude-tulude analüüsi ja eelanalüüsi mõju kohta investeeringutele ja tarbijate heaolule. Hindamise käigus peaks komisjon kaaluma käesoleva määruse kehtetuks tunnistamist, kui ta leiab
  ,
  et mitmepoolsete eeskirjade väljatöötamine moonutavate subsiidiumide käsitlemiseks on muutnud käesoleva määruse täielikult tarbetuks
  .

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1)   Käesolevas määruses sätestatakse normid ja menetlused siseturgu moonutavate välisriigi subsiidiumide uurimiseks ning nendega kaasnevate moonutuste kõrvaldamiseks. Sellised moonutused võivad ilmneda mis tahes majandustegevuse puhul ning eelkõige koondumiste ja riigihankemenetluste puhul. | 1.   Käesolevas määruses sätestatakse normid ja menetlused siseturgu moonutavate välisriigi subsiidiumide uurimiseks ning nendega kaasnevate moonutuste kõrvaldamiseks
  eesmärgiga tagada võrdsed tingimused
  . Sellised moonutused võivad ilmneda mis tahes majandustegevuse puhul ning eelkõige koondumiste ja riigihankemenetluste puhul. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1)   Käesolevas määruses sätestatakse normid ja menetlused siseturgu moonutavate välisriigi subsiidiumide uurimiseks ning nendega kaasnevate moonutuste kõrvaldamiseks. Sellised moonutused võivad ilmneda mis tahes majandustegevuse puhul ning eelkõige koondumiste ja riigihankemenetluste puhul.

1.   Käesolevas määruses sätestatakse normid ja menetlused siseturgu moonutavate välisriigi subsiidiumide uurimiseks ning nendega kaasnevate moonutuste kõrvaldamiseks
  eesmärgiga tagada võrdsed tingimused
  . Sellised moonutused võivad ilmneda mis tahes majandustegevuse puhul ning eelkõige koondumiste ja riigihankemenetluste puhul.

Muudatusettepanek 26

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 2 – punkt a – sissejuhatav osa

Artikkel 2 – lõige 2 – punkt a – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | hõlmab rahaline toetus järgmist: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

hõlmab rahaline toetus järgmist:

| a) | hõlmab rahaline toetus
  muu hulgas
  järgmist: |
| --- | --- |

a)

hõlmab rahaline toetus
  muu hulgas
  järgmist:

muu hulgas

Muudatusettepanek 27

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 2 – punkt a – alapunkt i

Artikkel 2 – lõige 2 – punkt a – alapunkt i

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| i) | rahaliste vahendite või kohustuste ülekandmine (nt kapitalisüstid, toetused, laenud, laenutagatised, maksustiimulid, tegevuskahjumi tasaarvestamine, avaliku sektori asutuste kehtestatud finantskohustuste hüvitamine, võla kustutamine, võla vahetamine omakapitali vastu või ajatamine); |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

i)

rahaliste vahendite või kohustuste ülekandmine (nt kapitalisüstid, toetused, laenud, laenutagatised, maksustiimulid, tegevuskahjumi tasaarvestamine, avaliku sektori asutuste kehtestatud finantskohustuste hüvitamine, võla kustutamine, võla vahetamine omakapitali vastu või ajatamine);

| i) | rahaliste vahendite või kohustuste ülekandmine (nt kapitalisüstid, toetused, laenud, laenutagatised, maksustiimulid,
  maksuvabastused,
  tegevuskahjumi tasaarvestamine, avaliku sektori asutuste kehtestatud finantskohustuste hüvitamine, võla kustutamine, võla vahetamine omakapitali vastu või ajatamine); |
| --- | --- |

i)

rahaliste vahendite või kohustuste ülekandmine (nt kapitalisüstid, toetused, laenud, laenutagatised, maksustiimulid,
  maksuvabastused,
  tegevuskahjumi tasaarvestamine, avaliku sektori asutuste kehtestatud finantskohustuste hüvitamine, võla kustutamine, võla vahetamine omakapitali vastu või ajatamine);

maksuvabastused,

Muudatusettepanek 28

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 2 – punkt a – alapunkt ii

Artikkel 2 – lõige 2 – punkt a – alapunkt ii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| ii) | muul juhul maksmisele kuuluvast tulust loobumine
  või |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ii)

muul juhul maksmisele kuuluvast tulust loobumine
  või

või

| ii) | muul juhul maksmisele kuuluvast tulust loobumine |
| --- | --- |

ii)

muul juhul maksmisele kuuluvast tulust loobumine

Muudatusettepanek 29

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 2 – punkt a – alapunkt ii a (uus)

Artikkel 2 – lõige 2 – punkt a – alapunkt ii a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | iia) | ebapiisavalt tasustatud eri- või ainuõigused või |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

iia)

iia)

ebapiisavalt tasustatud eri- või ainuõigused või

ebapiisavalt tasustatud eri- või ainuõigused või

Muudatusettepanek 30

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 2 – punkt a – alapunkt iii

Artikkel 2 – lõige 2 – punkt a – alapunkt iii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| iii) | kaupade tarnimine või teenuste osutamine või kaupade
  ja
  teenuste ostmine; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

iii)

kaupade tarnimine või teenuste osutamine või kaupade
  ja
  teenuste ostmine;

ja

| iii) | kaupade tarnimine või teenuste osutamine või kaupade
  või
  teenuste ostmine
  , välja arvatud juhul, kui selline tarnimine või ostmine toimub konkurentsipõhise, läbipaistva, mittediskrimineeriva ja tingimusteta pakkumusmenetluse teel
  ; |
| --- | --- |

iii)

kaupade tarnimine või teenuste osutamine või kaupade
  või
  teenuste ostmine
  , välja arvatud juhul, kui selline tarnimine või ostmine toimub konkurentsipõhise, läbipaistva, mittediskrimineeriva ja tingimusteta pakkumusmenetluse teel
  ;

või

, välja arvatud juhul, kui selline tarnimine või ostmine toimub konkurentsipõhise, läbipaistva, mittediskrimineeriva ja tingimusteta pakkumusmenetluse teel

Muudatusettepanek 31

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 1 – sissejuhatav osa

Artikkel 3 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1)   Siseturu moonutus loetakse olemasolevaks, kui välisriigi subsiidium võib parandada asjaomase ettevõtja konkurentsiseisundit siseturul ja mõjutab seeläbi tegelikult või potentsiaalselt negatiivselt konkurentsi siseturul. See, kas siseturul esineb moonutusi, määratakse kindlaks näitajate põhjal, mis
  võivad hõlmata
  järgmist: | 1.   Siseturu moonutus loetakse olemasolevaks, kui välisriigi subsiidium võib parandada asjaomase ettevõtja konkurentsiseisundit siseturul ja mõjutab seeläbi tegelikult või potentsiaalselt negatiivselt konkurentsi siseturul. See, kas siseturul esineb moonutusi, määratakse kindlaks näitajate põhjal, mis
  hõlmavad muu hulgas
  järgmist: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(1)   Siseturu moonutus loetakse olemasolevaks, kui välisriigi subsiidium võib parandada asjaomase ettevõtja konkurentsiseisundit siseturul ja mõjutab seeläbi tegelikult või potentsiaalselt negatiivselt konkurentsi siseturul. See, kas siseturul esineb moonutusi, määratakse kindlaks näitajate põhjal, mis
  võivad hõlmata
  järgmist:

1.   Siseturu moonutus loetakse olemasolevaks, kui välisriigi subsiidium võib parandada asjaomase ettevõtja konkurentsiseisundit siseturul ja mõjutab seeläbi tegelikult või potentsiaalselt negatiivselt konkurentsi siseturul. See, kas siseturul esineb moonutusi, määratakse kindlaks näitajate põhjal, mis
  hõlmavad muu hulgas
  järgmist:

Muudatusettepanek 32

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 1 – punkt c

Artikkel 3 – lõige 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | ettevõtja ja asjaomaste turgude olukord; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

ettevõtja ja asjaomaste turgude olukord;

| c) | ettevõtja
  olukord, sealhulgas tema suurus,
  ja asjaomaste turgude olukord
  ning eelkõige hinnang selle kohta, kas asjaomane ettevõtja tegutseb kolmanda riigi ametiasutuste omandis, kontrolli all või poliitilise järelevalve või juhtimise all
  ; |
| --- | --- |

c)

ettevõtja
  olukord, sealhulgas tema suurus,
  ja asjaomaste turgude olukord
  ning eelkõige hinnang selle kohta, kas asjaomane ettevõtja tegutseb kolmanda riigi ametiasutuste omandis, kontrolli all või poliitilise järelevalve või juhtimise all
  ;

olukord, sealhulgas tema suurus,

ning eelkõige hinnang selle kohta, kas asjaomane ettevõtja tegutseb kolmanda riigi ametiasutuste omandis, kontrolli all või poliitilise järelevalve või juhtimise all

Muudatusettepanek 33

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 1 – punkt d

Artikkel 3 – lõige 1 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | asjaomase ettevõtja majandustegevuse tase siseturul; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(d)

asjaomase ettevõtja majandustegevuse tase siseturul;

| d) | asjaomase ettevõtja majandustegevuse tase
  ja areng siseturul ja oma riigi
  siseturul; |
| --- | --- |

d)

asjaomase ettevõtja majandustegevuse tase
  ja areng siseturul ja oma riigi
  siseturul;

ja areng siseturul ja oma riigi

Muudatusettepanek 34

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2

Artikkel 3 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2)   Välisriigi subsiidium ei moonuta tõenäoliselt siseturgu, kui selle kogusumma on kolme järjestikuse majandusaasta jooksul alla
  5
  miljoni euro. | 2.   Välisriigi subsiidium ei moonuta tõenäoliselt siseturgu, kui selle kogusumma on kolme järjestikuse majandusaasta jooksul alla
  4
   miljoni euro. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(2)   Välisriigi subsiidium ei moonuta tõenäoliselt siseturgu, kui selle kogusumma on kolme järjestikuse majandusaasta jooksul alla
  5
  miljoni euro.

2.   Välisriigi subsiidium ei moonuta tõenäoliselt siseturgu, kui selle kogusumma on kolme järjestikuse majandusaasta jooksul alla
  4
   miljoni euro.

Muudatusettepanek 35

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 a (uus)

Artikkel 3 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Komisjon võib kaaluda, kas kolmandas riigis on kehtestatud subsiidiumide läbivaatamise süsteem, mis annab komisjoni hinnangul õiguslikud ja praktilised tagatised, kas riigi põhjendamatu turujõududesse sekkumise ja kõlvatu konkurentsi vastane kaitse on vähemalt samal tasemel nagu liidus, kas subsiidium on selle süsteemi alusel heaks kiidetud ning kas selline kontrollimine ja heakskiitmine on asjakohane ka siseturule avalduva mõju seisukohast. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Komisjon võib kaaluda, kas kolmandas riigis on kehtestatud subsiidiumide läbivaatamise süsteem, mis annab komisjoni hinnangul õiguslikud ja praktilised tagatised, kas riigi põhjendamatu turujõududesse sekkumise ja kõlvatu konkurentsi vastane kaitse on vähemalt samal tasemel nagu liidus, kas subsiidium on selle süsteemi alusel heaks kiidetud ning kas selline kontrollimine ja heakskiitmine on asjakohane ka siseturule avalduva mõju seisukohast.

Muudatusettepanek 36

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 b (uus)

Artikkel 3 – lõige 2 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Tõhususe ja läbipaistvuse tagamiseks avaldab komisjon käesoleva artikli kohaldamise suunised hiljemalt 24 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist, sealhulgas selgitused ja näited iga näitaja kohaldamiseks. Komisjon uuendab neid suuniseid regulaarselt tihedas koostöös liikmesriikidega ning hoiab Euroopa Parlamenti ja nõukogu olukorraga kursis. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2b.
     
  Tõhususe ja läbipaistvuse tagamiseks avaldab komisjon käesoleva artikli kohaldamise suunised hiljemalt 24 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist, sealhulgas selgitused ja näited iga näitaja kohaldamiseks. Komisjon uuendab neid suuniseid regulaarselt tihedas koostöös liikmesriikidega ning hoiab Euroopa Parlamenti ja nõukogu olukorraga kursis.

Muudatusettepanek 37

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 2 a (uus)

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a) | ekspordi rahastamise subsiidium, mida annab kolmas riik, kes ei ole kirjutanud alla OECD riiklikult toetatavate ekspordikrediitide kokkuleppele; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a)

2a)

ekspordi rahastamise subsiidium, mida annab kolmas riik, kes ei ole kirjutanud alla OECD riiklikult toetatavate ekspordikrediitide kokkuleppele;

Muudatusettepanek 38

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 2 b (uus)

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 2 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2b) | kõik välisriigi subsiidiumid, mis antakse ettevõtjale, kes tegutseb sektorites, mida iseloomustab struktuurne ülevõimsus; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2b)

2b)

kõik välisriigi subsiidiumid, mis antakse ettevõtjale, kes tegutseb sektorites, mida iseloomustab struktuurne ülevõimsus;

Muudatusettepanek 39

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 1

Artikkel 5 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1)   Komisjon
  kaalub
  juhul, kui see on põhjendatud, välisriigi subsiidiumi negatiivset mõju siseturu moonutamise seisukohast ja võrdleb seda positiivse mõjuga asjaomase majandustegevuse arengule. | 1.   Komisjon
  võib
  juhul, kui see on põhjendatud,
  kaaluda
  välisriigi subsiidiumi negatiivset mõju siseturu moonutamise seisukohast ja võrdleb seda positiivse mõjuga asjaomase majandustegevuse arengule
  siseturul
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(1)   Komisjon
  kaalub
  juhul, kui see on põhjendatud, välisriigi subsiidiumi negatiivset mõju siseturu moonutamise seisukohast ja võrdleb seda positiivse mõjuga asjaomase majandustegevuse arengule.

1.   Komisjon
  võib
  juhul, kui see on põhjendatud,
  kaaluda
  välisriigi subsiidiumi negatiivset mõju siseturu moonutamise seisukohast ja võrdleb seda positiivse mõjuga asjaomase majandustegevuse arengule
  siseturul
  .

Muudatusettepanek 40

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 2 a (uus)

Artikkel 5 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Hiljemalt 24 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist avaldab komisjon suunised käesoleva artikli kohaldamiseks, sealhulgas tasakaalustamisel kasutatavate kriteeriumide kohta. Komisjon uuendab neid suuniseid regulaarselt tihedas koostöös liikmesriikidega ning hoiab Euroopa Parlamenti ja nõukogu olukorraga kursis. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Hiljemalt 24 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist avaldab komisjon suunised käesoleva artikli kohaldamiseks, sealhulgas tasakaalustamisel kasutatavate kriteeriumide kohta. Komisjon uuendab neid suuniseid regulaarselt tihedas koostöös liikmesriikidega ning hoiab Euroopa Parlamenti ja nõukogu olukorraga kursis.

Muudatusettepanek 41

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1

Artikkel 6 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1
  )
     
  Välisriigi
  subsiidiumi poolt tegelikult või potentsiaalselt põhjustatud siseturu
  moonutuste kõrvaldamiseks võib
  komisjon
  kehtestada tasakaalustavaid meetmeid. Asjaomane ettevõtja võib pakkuda ka kohustusi
  . | 1
  .
     
  Ilma et see piiraks artikli 5 kohaldamist, kehtestab komisjon tasakaalustavad meetmed, et kõrvaldada välisriigi
  subsiidiumi poolt tegelikult või potentsiaalselt põhjustatud siseturu
  moonutusi, välja arvatud juhul, kui
  komisjon
  on kiitnud asjaomase ettevõtja pakutud kohustused heaks vastavalt lõikele 1a
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(1
  )
     
  Välisriigi
  subsiidiumi poolt tegelikult või potentsiaalselt põhjustatud siseturu
  moonutuste kõrvaldamiseks võib
  komisjon
  kehtestada tasakaalustavaid meetmeid. Asjaomane ettevõtja võib pakkuda ka kohustusi
  .

1
  .
     
  Ilma et see piiraks artikli 5 kohaldamist, kehtestab komisjon tasakaalustavad meetmed, et kõrvaldada välisriigi
  subsiidiumi poolt tegelikult või potentsiaalselt põhjustatud siseturu
  moonutusi, välja arvatud juhul, kui
  komisjon
  on kiitnud asjaomase ettevõtja pakutud kohustused heaks vastavalt lõikele 1a
  .

Muudatusettepanek 42

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1 a (uus)

Artikkel 6 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Komisjon võib asjaomase ettevõtja pakutud kohustused heaks kiita, kui need kohustused kõrvaldavad täielikult ja tulemuslikult siseturu moonutused. Selliste kohustuste heakskiitmisega muudab komisjon need ettevõtjale siduvaks otsusega kohustuste võtmise kohta vastavalt artikli 9 lõikele 3. Komisjon jälgib, kas ettevõtja täidab kokkulepitud kohustusi. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Komisjon võib asjaomase ettevõtja pakutud kohustused heaks kiita, kui need kohustused kõrvaldavad täielikult ja tulemuslikult siseturu moonutused. Selliste kohustuste heakskiitmisega muudab komisjon need ettevõtjale siduvaks otsusega kohustuste võtmise kohta vastavalt artikli 9 lõikele 3. Komisjon jälgib, kas ettevõtja täidab kokkulepitud kohustusi.

Muudatusettepanek 43

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 2

Artikkel 6 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2)   Kohustused või tasakaalustavad meetmed peavad täielikult ja tulemuslikult kõrvaldama välisriigi subsiidiumi põhjustatud moonutused siseturul. | 2.   Kohustused või tasakaalustavad meetmed peavad täielikult ja tulemuslikult kõrvaldama välisriigi subsiidiumi
  poolt tegelikult või potentsiaalselt
  põhjustatud moonutused siseturul. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(2)   Kohustused või tasakaalustavad meetmed peavad täielikult ja tulemuslikult kõrvaldama välisriigi subsiidiumi põhjustatud moonutused siseturul.

2.   Kohustused või tasakaalustavad meetmed peavad täielikult ja tulemuslikult kõrvaldama välisriigi subsiidiumi
  poolt tegelikult või potentsiaalselt
  põhjustatud moonutused siseturul.

Muudatusettepanek 44

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 3 – sissejuhatav osa

Artikkel 6 – lõige 3 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3)   Kohustused või tasakaalustavad meetmed võivad hõlmata järgmist: | 3.   Kohustused või tasakaalustavad meetmed võivad
  muu hulgas
  hõlmata järgmist: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(3)   Kohustused või tasakaalustavad meetmed võivad hõlmata järgmist:

3.   Kohustused või tasakaalustavad meetmed võivad
  muu hulgas
  hõlmata järgmist:

Muudatusettepanek 45

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 3 – punkt a

Artikkel 6 – lõige 3 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | õiglastel ja mittediskrimineerivatel tingimustel juurdepääsu pakkumine taristule, mis on omandatud või mida on toetatud moonutavate välisriigi subsiidiumidega, välja arvatud juhul, kui selline õiglane ja mittediskrimineeriv juurdepääs on juba ette nähtud liidus kehtivate õigusaktidega; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

õiglastel ja mittediskrimineerivatel tingimustel juurdepääsu pakkumine taristule, mis on omandatud või mida on toetatud moonutavate välisriigi subsiidiumidega, välja arvatud juhul, kui selline õiglane ja mittediskrimineeriv juurdepääs on juba ette nähtud liidus kehtivate õigusaktidega;

| a) | õiglastel ja mittediskrimineerivatel tingimustel juurdepääsu pakkumine taristule
  või rajatisele
  , mis on omandatud või mida on toetatud moonutavate välisriigi subsiidiumidega, välja arvatud juhul, kui selline õiglane ja mittediskrimineeriv juurdepääs on juba ette nähtud liidus kehtivate õigusaktidega; |
| --- | --- |

a)

õiglastel ja mittediskrimineerivatel tingimustel juurdepääsu pakkumine taristule
  või rajatisele
  , mis on omandatud või mida on toetatud moonutavate välisriigi subsiidiumidega, välja arvatud juhul, kui selline õiglane ja mittediskrimineeriv juurdepääs on juba ette nähtud liidus kehtivate õigusaktidega;

või rajatisele

Muudatusettepanek 46

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 3 – punkt b

Artikkel 6 – lõige 3 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | tootmisvõimsuse või turuosa vähendamine; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

tootmisvõimsuse või turuosa vähendamine;

| b) | tootmisvõimsuse või turuosa vähendamine
  , sealhulgas äritegevuse ajutise keelamisega siseturul
  ; |
| --- | --- |

b)

tootmisvõimsuse või turuosa vähendamine
  , sealhulgas äritegevuse ajutise keelamisega siseturul
  ;

, sealhulgas äritegevuse ajutise keelamisega siseturul

Muudatusettepanek 47

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 3 – punkt h a (uus)

Artikkel 6 – lõige 3 – punkt h a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ha) | asjaomaste ettevõtjate kohustus teatada komisjonile osalemisest mis tahes tulevastes riigihankemenetlustes liidus asjakohase ajavahemiku jooksul, kui riigihankelepingu eeldatav maksumus jääb allapoole artiklis 27 sätestatud künnist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ha)

ha)

asjaomaste ettevõtjate kohustus teatada komisjonile osalemisest mis tahes tulevastes riigihankemenetlustes liidus asjakohase ajavahemiku jooksul, kui riigihankelepingu eeldatav maksumus jääb allapoole artiklis 27 sätestatud künnist.

asjaomaste ettevõtjate kohustus teatada komisjonile osalemisest mis tahes tulevastes riigihankemenetlustes liidus asjakohase ajavahemiku jooksul, kui riigihankelepingu eeldatav maksumus jääb allapoole artiklis 27 sätestatud künnist.

Muudatusettepanek 48

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 3 – punkt h b (uus)

Artikkel 6 – lõige 3 – punkt h b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | hb) | asjaomaste ettevõtjate juhtimisstruktuuri kohandamise nõue. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

hb)

hb)

asjaomaste ettevõtjate juhtimisstruktuuri kohandamise nõue.

asjaomaste ettevõtjate juhtimisstruktuuri kohandamise nõue.

Muudatusettepanek 49

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 4

Artikkel 6 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4)   Komisjon
  võib kehtestada
  aruandlus- ja läbipaistvusnõuded. | 4.   Komisjon
  kehtestab
  aruandlus- ja läbipaistvusnõuded. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(4)   Komisjon
  võib kehtestada
  aruandlus- ja läbipaistvusnõuded.

4.   Komisjon
  kehtestab
  aruandlus- ja läbipaistvusnõuded.

Muudatusettepanek 50

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 5

Artikkel 6 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (5)
     
  Kui ettevõtja pakub välja kohustused, mis täielikult ja tulemuslikult kõrvaldavad siseturu moonutused, võib komisjon need heaks kiita ja muuta need ettevõtjale siduvaks otsusega kohustuste võtmise kohta vastavalt artikli 9 lõikele 3. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(5)
     
  Kui ettevõtja pakub välja kohustused, mis täielikult ja tulemuslikult kõrvaldavad siseturu moonutused, võib komisjon need heaks kiita ja muuta need ettevõtjale siduvaks otsusega kohustuste võtmise kohta vastavalt artikli 9 lõikele 3.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 51

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 6

Artikkel 6 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6)   Kui asjaomane ettevõtja teeb ettepaneku maksta välisriigi subsiidium koos asjakohase intressiga tagasi, aktsepteerib komisjon sellist tagasimaksmist kohustusena, kui ta saab kindlaks teha, et tagasimaksmine on läbipaistev ja
  tõhus
  , võttes samal ajal arvesse kõrvalehoidmise ohtu. | 6.   Kui asjaomane ettevõtja teeb ettepaneku maksta välisriigi subsiidium koos asjakohase intressiga tagasi, aktsepteerib komisjon sellist tagasimaksmist kohustusena
  ainult juhul
  , kui ta saab kindlaks teha, et tagasimaksmine on läbipaistev
  ning kõrvaldab tõhusalt
  ja
  piisavalt moonutava mõju
  , võttes samal ajal arvesse kõrvalehoidmise ohtu. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(6)   Kui asjaomane ettevõtja teeb ettepaneku maksta välisriigi subsiidium koos asjakohase intressiga tagasi, aktsepteerib komisjon sellist tagasimaksmist kohustusena, kui ta saab kindlaks teha, et tagasimaksmine on läbipaistev ja
  tõhus
  , võttes samal ajal arvesse kõrvalehoidmise ohtu.

6.   Kui asjaomane ettevõtja teeb ettepaneku maksta välisriigi subsiidium koos asjakohase intressiga tagasi, aktsepteerib komisjon sellist tagasimaksmist kohustusena
  ainult juhul
  , kui ta saab kindlaks teha, et tagasimaksmine on läbipaistev
  ning kõrvaldab tõhusalt
  ja
  piisavalt moonutava mõju
  , võttes samal ajal arvesse kõrvalehoidmise ohtu.

Muudatusettepanek 52

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõik 1

Artikkel 7 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon võib omal algatusel uurida ükskõik millisest allikast
  pärit
  teavet väidetavate moonutavate välisriigi subsiidiumide kohta. | Komisjon võib omal algatusel uurida ükskõik millisest allikast
  (sealhulgas liikmesriikidelt, ettevõtjatelt ja kogu liitu hõlmavatelt sotsiaalpartneritelt) saadud
  teavet väidetavate moonutavate välisriigi subsiidiumide kohta. |
| | Komisjon loob kontaktpunkti, mille kaudu saab asjakohast teavet konfidentsiaalselt edastada. |
| | Komisjon teavitab ametiasutust võetud järelmeetmetest. |
| | Pädevad ametiasutused koguvad ja vahetavad andmeid komisjoniga. |
| | Komisjon avaldab suunised ex officio läbivaatamise algatamise kriteeriumide kohta 24 kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon võib omal algatusel uurida ükskõik millisest allikast
  pärit
  teavet väidetavate moonutavate välisriigi subsiidiumide kohta.

pärit

Komisjon võib omal algatusel uurida ükskõik millisest allikast
  (sealhulgas liikmesriikidelt, ettevõtjatelt ja kogu liitu hõlmavatelt sotsiaalpartneritelt) saadud
  teavet väidetavate moonutavate välisriigi subsiidiumide kohta.

(sealhulgas liikmesriikidelt, ettevõtjatelt ja kogu liitu hõlmavatelt sotsiaalpartneritelt) saadud

Komisjon loob kontaktpunkti, mille kaudu saab asjakohast teavet konfidentsiaalselt edastada.

Komisjon loob kontaktpunkti, mille kaudu saab asjakohast teavet konfidentsiaalselt edastada.

Komisjon teavitab ametiasutust võetud järelmeetmetest.

Komisjon teavitab ametiasutust võetud järelmeetmetest.

Pädevad ametiasutused koguvad ja vahetavad andmeid komisjoniga.

Pädevad ametiasutused koguvad ja vahetavad andmeid komisjoniga.

Komisjon avaldab suunised ex officio läbivaatamise algatamise kriteeriumide kohta 24 kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.

Komisjon avaldab suunised ex officio läbivaatamise algatamise kriteeriumide kohta 24 kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.

Muudatusettepanek 53

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 2 – punkt b

Artikkel 8 – lõige 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | teavitab asjaomast ettevõtjat ning |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

teavitab asjaomast ettevõtjat ning

| b) | teavitab asjaomast ettevõtjat
  ja asjakohasel juhul ka liikmesriiki
  ning |
| --- | --- |

b)

teavitab asjaomast ettevõtjat
  ja asjakohasel juhul ka liikmesriiki
  ning

ja asjakohasel juhul ka liikmesriiki

Muudatusettepanek 54

Muudatusettepanek 54

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 3

Artikkel 8 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3)   Kui komisjon jõuab pärast esialgset hindamist järeldusele, et põhjaliku uurimise algatamiseks ei ole piisavalt alust kas seetõttu, et puudub välisriigi subsiidium või puuduvad märgid tegelikust või potentsiaalsest siseturu moonutamisest, lõpetab ta esialgse läbivaatamise ja teavitab asjaomast ettevõtjat. | 3.   Kui komisjon jõuab pärast esialgset hindamist järeldusele, et põhjaliku uurimise algatamiseks ei ole piisavalt alust kas seetõttu, et puudub välisriigi subsiidium või puuduvad märgid tegelikust või potentsiaalsest siseturu moonutamisest, lõpetab ta esialgse läbivaatamise ja teavitab asjaomast ettevõtjat
  , liikmesriike ja Euroopa Parlamenti
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(3)   Kui komisjon jõuab pärast esialgset hindamist järeldusele, et põhjaliku uurimise algatamiseks ei ole piisavalt alust kas seetõttu, et puudub välisriigi subsiidium või puuduvad märgid tegelikust või potentsiaalsest siseturu moonutamisest, lõpetab ta esialgse läbivaatamise ja teavitab asjaomast ettevõtjat.

3.   Kui komisjon jõuab pärast esialgset hindamist järeldusele, et põhjaliku uurimise algatamiseks ei ole piisavalt alust kas seetõttu, et puudub välisriigi subsiidium või puuduvad märgid tegelikust või potentsiaalsest siseturu moonutamisest, lõpetab ta esialgse läbivaatamise ja teavitab asjaomast ettevõtjat
  , liikmesriike ja Euroopa Parlamenti
  .

Muudatusettepanek 55

Muudatusettepanek 55

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 2

Artikkel 9 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2)   Kui komisjon leiab, et välisriigi subsiidium moonutab siseturgu artiklite 3
  –5
  alusel,
  võib ta kehtestada
  tasakaalustavad meetmed („otsus tasakaalustavate meetmete kohta“). | 2.   Kui komisjon leiab, et välisriigi subsiidium moonutab siseturgu artiklite 3
  ja 4
  alusel,
  ilma et see piiraks artikli 5 kohaldamist, kehtestab ta
  tasakaalustavad meetmed („otsus tasakaalustavate meetmete kohta“)
  , välja arvatud juhul, kui ta kiidab kohustused heaks vastavalt lõikele 3
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(2)   Kui komisjon leiab, et välisriigi subsiidium moonutab siseturgu artiklite 3
  –5
  alusel,
  võib ta kehtestada
  tasakaalustavad meetmed („otsus tasakaalustavate meetmete kohta“).

2.   Kui komisjon leiab, et välisriigi subsiidium moonutab siseturgu artiklite 3
  ja 4
  alusel,
  ilma et see piiraks artikli 5 kohaldamist, kehtestab ta
  tasakaalustavad meetmed („otsus tasakaalustavate meetmete kohta“)
  , välja arvatud juhul, kui ta kiidab kohustused heaks vastavalt lõikele 3
  .

Muudatusettepanek 56

Muudatusettepanek 56

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõik 1 – sissejuhatav osa

Artikkel 10 – lõik 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon võib võtta ajutisi meetmeid, kui: | Komisjon võib võtta ajutisi meetmeid,
  kaasa arvatud esialgse läbivaatamise perioodil,
  kui: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon võib võtta ajutisi meetmeid, kui:

Komisjon võib võtta ajutisi meetmeid,
  kaasa arvatud esialgse läbivaatamise perioodil,
  kui:

kaasa arvatud esialgse läbivaatamise perioodil,

Muudatusettepanek 57

Muudatusettepanek 57

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõik 1 a (uus)

Artikkel 10 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Ajutised meetmed on ajaliselt piiratud ja neid võib pikendada, kui on jätkuvalt märke moonutavast mõjust või esineb jätkuvalt tõsine oht, et konkurentsile siseturul tekitatakse olulist ja korvamatut kahju. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Ajutised meetmed on ajaliselt piiratud ja neid võib pikendada, kui on jätkuvalt märke moonutavast mõjust või esineb jätkuvalt tõsine oht, et konkurentsile siseturul tekitatakse olulist ja korvamatut kahju.

Ajutised meetmed on ajaliselt piiratud ja neid võib pikendada, kui on jätkuvalt märke moonutavast mõjust või esineb jätkuvalt tõsine oht, et konkurentsile siseturul tekitatakse olulist ja korvamatut kahju.

Muudatusettepanek 58

Muudatusettepanek 58

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 1

Artikkel 12 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1
  )
     
  Komisjon võib
  ettevõtjaid
  kontrollida, kui see on vajalik
  . | 1
  .
     
  Käesoleva määrusega komisjonile pandud ülesannete täitmiseks kontrollib komisjon vajaduse korral
  ettevõtjaid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(1
  )
     
  Komisjon võib
  ettevõtjaid
  kontrollida, kui see on vajalik
  .

1
  .
     
  Käesoleva määrusega komisjonile pandud ülesannete täitmiseks kontrollib komisjon vajaduse korral
  ettevõtjaid.

Muudatusettepanek 59

Muudatusettepanek 59

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 2 – punkt a

Artikkel 12 – lõige 2 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | siseneda kõikidesse asjaomase ettevõtte ruumidesse
  ja
  selle ettevõtja territooriumile; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

siseneda kõikidesse asjaomase ettevõtte ruumidesse
  ja
  selle ettevõtja territooriumile;

ja

| a) | siseneda kõikidesse asjaomase ettevõtte ruumidesse, selle ettevõtja territooriumile
  ja transpordivahenditesse
  ; |
| --- | --- |

a)

siseneda kõikidesse asjaomase ettevõtte ruumidesse, selle ettevõtja territooriumile
  ja transpordivahenditesse
  ;

ja transpordivahenditesse

Muudatusettepanek 60

Muudatusettepanek 60

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõik 1

Artikkel 13 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Käesoleva määrusega komisjonile pandud ülesannete täitmiseks võib komisjon teha kontrolle kolmanda riigi territooriumil, kui
  asjaomane ettevõtja on andnud oma nõusoleku ning
  kolmanda riigi valitsust on kontrollist ametlikult teavitatud ja ta on sellega nõus. Artikli 12 lõikeid 1 ja 2 ning lõike 3 punkte a ja b kohaldatakse analoogia alusel. | Käesoleva määrusega komisjonile pandud ülesannete täitmiseks võib komisjon teha kontrolle kolmanda riigi territooriumil, kui kolmanda riigi valitsust on kontrollist ametlikult teavitatud ja ta on sellega nõus. Artikli 12 lõikeid 1 ja 2 ning lõike 3 punkte a ja b kohaldatakse analoogia alusel. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Käesoleva määrusega komisjonile pandud ülesannete täitmiseks võib komisjon teha kontrolle kolmanda riigi territooriumil, kui
  asjaomane ettevõtja on andnud oma nõusoleku ning
  kolmanda riigi valitsust on kontrollist ametlikult teavitatud ja ta on sellega nõus. Artikli 12 lõikeid 1 ja 2 ning lõike 3 punkte a ja b kohaldatakse analoogia alusel.

asjaomane ettevõtja on andnud oma nõusoleku ning

Käesoleva määrusega komisjonile pandud ülesannete täitmiseks võib komisjon teha kontrolle kolmanda riigi territooriumil, kui kolmanda riigi valitsust on kontrollist ametlikult teavitatud ja ta on sellega nõus. Artikli 12 lõikeid 1 ja 2 ning lõike 3 punkte a ja b kohaldatakse analoogia alusel.

Muudatusettepanek 61

Muudatusettepanek 61

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõige 1 – sissejuhatav osa

Artikkel 15 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1)   Komisjon
  võib
  otsusega
  määrata
  trahve ja perioodilisi karistusmakseid, kui asjaomane ettevõtja või ettevõtjate ühendus tahtlikult või ettevaatamatuse tõttu: | 1.   Komisjon
  määrab oma
  otsusega trahve ja perioodilisi karistusmakseid, kui asjaomane ettevõtja või ettevõtjate ühendus tahtlikult või ettevaatamatuse tõttu: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(1)   Komisjon
  võib
  otsusega
  määrata
  trahve ja perioodilisi karistusmakseid, kui asjaomane ettevõtja või ettevõtjate ühendus tahtlikult või ettevaatamatuse tõttu:

1.   Komisjon
  määrab oma
  otsusega trahve ja perioodilisi karistusmakseid, kui asjaomane ettevõtja või ettevõtjate ühendus tahtlikult või ettevaatamatuse tõttu:

Muudatusettepanek 62

Muudatusettepanek 62

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõige 5 – sissejuhatav osa

Artikkel 15 – lõige 5 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (5)   Kui asjaomane ettevõtja ei täida artikli 9 lõike 3 kohast otsust kohustuste võtmise kohta, artikli 10 kohast ajutiste meetmete kohaldamise otsust või artikli 9 lõike 2 kohast otsust tasakaalustavate meetmete kohta, võib komisjon oma otsusega: | 5.   Kui asjaomane ettevõtja
  või ettevõtjate ühendus
  ei täida artikli 9 lõike 3 kohast otsust kohustuste võtmise kohta, artikli 10 kohast ajutiste meetmete kohaldamise otsust või artikli 9 lõike 2 kohast otsust tasakaalustavate meetmete kohta, võib komisjon oma otsusega: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(5)   Kui asjaomane ettevõtja ei täida artikli 9 lõike 3 kohast otsust kohustuste võtmise kohta, artikli 10 kohast ajutiste meetmete kohaldamise otsust või artikli 9 lõike 2 kohast otsust tasakaalustavate meetmete kohta, võib komisjon oma otsusega:

5.   Kui asjaomane ettevõtja
  või ettevõtjate ühendus
  ei täida artikli 9 lõike 3 kohast otsust kohustuste võtmise kohta, artikli 10 kohast ajutiste meetmete kohaldamise otsust või artikli 9 lõike 2 kohast otsust tasakaalustavate meetmete kohta, võib komisjon oma otsusega:

Muudatusettepanek 63

Muudatusettepanek 63

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõige 3 – punkt a

Artikkel 18 – lõige 3 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | omandatud ettevõtja või vähemalt üks ühinevatest ettevõtjatest on asutatud liidus ja tema kogukäive liidus on vähemalt
  500
   miljonit eurot ning |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

omandatud ettevõtja või vähemalt üks ühinevatest ettevõtjatest on asutatud liidus ja tema kogukäive liidus on vähemalt
  500
   miljonit eurot ning

500

| a) | omandatud ettevõtja või vähemalt üks ühinevatest ettevõtjatest on asutatud liidus ja tema kogukäive liidus on vähemalt
  400
   miljonit eurot ning |
| --- | --- |

a)

omandatud ettevõtja või vähemalt üks ühinevatest ettevõtjatest on asutatud liidus ja tema kogukäive liidus on vähemalt
  400
   miljonit eurot ning

400

Muudatusettepanek 64

Muudatusettepanek 64

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõige 3 – punkt b

Artikkel 18 – lõige 3 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | asjaomased ettevõtjad
  on
  saanud kolmandatelt riikidelt
  teatamisele eelnenud kolme kalendriaasta jooksul rahalist toetust kokku üle 50 miljoni euro. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

asjaomased ettevõtjad
  on
  saanud kolmandatelt riikidelt
  teatamisele eelnenud kolme kalendriaasta jooksul rahalist toetust kokku üle 50 miljoni euro.

asjaomased ettevõtjad

saanud kolmandatelt riikidelt

| b) | kõikidele asjaomastele ettevõtjatele
  on
  kolmandad riigid andnud
  teatamisele eelnenud kolme kalendriaasta jooksul rahalist toetust kokku üle 50 miljoni euro. |
| --- | --- |

b)

kõikidele asjaomastele ettevõtjatele
  on
  kolmandad riigid andnud
  teatamisele eelnenud kolme kalendriaasta jooksul rahalist toetust kokku üle 50 miljoni euro.

kõikidele asjaomastele ettevõtjatele

kolmandad riigid andnud

Muudatusettepanek 65

Muudatusettepanek 65

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõige 4 – punkt a

Artikkel 18 – lõige 4 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | ühisettevõte ise
  või vähemalt üks emaettevõtjatest
  on asutatud liidus ja tema kogukäive liidus on vähemalt
  500
   miljonit eurot ning |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

ühisettevõte ise
  või vähemalt üks emaettevõtjatest
  on asutatud liidus ja tema kogukäive liidus on vähemalt
  500
   miljonit eurot ning

või vähemalt üks emaettevõtjatest

500

| a) | ühisettevõte ise on asutatud liidus ja tema kogukäive liidus on vähemalt
  400
   miljonit eurot ning |
| --- | --- |

a)

ühisettevõte ise on asutatud liidus ja tema kogukäive liidus on vähemalt
  400
   miljonit eurot ning

400

Muudatusettepanek 66

Muudatusettepanek 66

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõige 4 – punkt b

Artikkel 18 – lõige 4 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | ühisettevõte ise
  ja selle
  emaettevõtjad
  on
  saanud kolmandatelt riikidelt
  teatamisele eelnenud kolme kalendriaasta jooksul rahalist toetust kokku üle 50 miljoni euro. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

ühisettevõte ise
  ja selle
  emaettevõtjad
  on
  saanud kolmandatelt riikidelt
  teatamisele eelnenud kolme kalendriaasta jooksul rahalist toetust kokku üle 50 miljoni euro.

ühisettevõte ise

emaettevõtjad

saanud kolmandatelt riikidelt

| b) | ühisettevõttele endale
  ja selle
  emaettevõtjatele
  on
  kolmandad riigid andnud
  teatamisele eelnenud kolme kalendriaasta jooksul rahalist toetust kokku üle 50 miljoni euro. |
| --- | --- |

b)

ühisettevõttele endale
  ja selle
  emaettevõtjatele
  on
  kolmandad riigid andnud
  teatamisele eelnenud kolme kalendriaasta jooksul rahalist toetust kokku üle 50 miljoni euro.

ühisettevõttele endale

emaettevõtjatele

kolmandad riigid andnud

Muudatusettepanek 67

Muudatusettepanek 67

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 19 – lõige 4

Artikkel 19 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4)   Kui asjaomased ettevõtjad ei täida oma teatamiskohustust,
  võib
  komisjon teatamisele kuuluva koondumise kooskõlas käesoleva määrusega läbi
  vaadata
  , nõudes kõnealusest koondumisest teatamist. Sellisel juhul ei ole komisjon seotud artikli 23 lõigetes 1 ja 4 osutatud tähtaegadega. | 4.   Kui asjaomased ettevõtjad ei täida oma teatamiskohustust,
  vaatab
  komisjon teatamisele kuuluva koondumise kooskõlas käesoleva määrusega läbi, nõudes kõnealusest koondumisest teatamist. Sellisel juhul ei ole komisjon seotud artikli 23 lõigetes 1 ja 4 osutatud tähtaegadega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(4)   Kui asjaomased ettevõtjad ei täida oma teatamiskohustust,
  võib
  komisjon teatamisele kuuluva koondumise kooskõlas käesoleva määrusega läbi
  vaadata
  , nõudes kõnealusest koondumisest teatamist. Sellisel juhul ei ole komisjon seotud artikli 23 lõigetes 1 ja 4 osutatud tähtaegadega.

4.   Kui asjaomased ettevõtjad ei täida oma teatamiskohustust,
  vaatab
  komisjon teatamisele kuuluva koondumise kooskõlas käesoleva määrusega läbi, nõudes kõnealusest koondumisest teatamist. Sellisel juhul ei ole komisjon seotud artikli 23 lõigetes 1 ja 4 osutatud tähtaegadega.

Muudatusettepanek 68

Muudatusettepanek 68

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 19 – lõige 5

Artikkel 19 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (5)   Komisjon võib igal ajal enne koondumise elluviimist nõuda eelnevat teatamist igast koondumisest, mis ei ole teatamisele kuuluv koondumine artikli 18 tähenduses, kui komisjonil on kahtlus, et
  asjaomased ettevõtjad võisid saada
  kolme aasta jooksul enne koondumist välisriigi subsiidiume. Sellist koondumist peetakse käesoleva määruse kohaldamisel teatamisele kuuluvaks koondumiseks. | 5.   Komisjon võib igal ajal enne koondumise elluviimist nõuda eelnevat teatamist igast koondumisest, mis ei ole teatamisele kuuluv koondumine artikli 18 tähenduses, kui komisjonil on kahtlus, et
  asjaomastele ettevõtjatele võidi anda
  kolme aasta jooksul enne koondumist välisriigi subsiidiume. Sellist koondumist peetakse käesoleva määruse kohaldamisel teatamisele kuuluvaks koondumiseks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(5)   Komisjon võib igal ajal enne koondumise elluviimist nõuda eelnevat teatamist igast koondumisest, mis ei ole teatamisele kuuluv koondumine artikli 18 tähenduses, kui komisjonil on kahtlus, et
  asjaomased ettevõtjad võisid saada
  kolme aasta jooksul enne koondumist välisriigi subsiidiume. Sellist koondumist peetakse käesoleva määruse kohaldamisel teatamisele kuuluvaks koondumiseks.

5.   Komisjon võib igal ajal enne koondumise elluviimist nõuda eelnevat teatamist igast koondumisest, mis ei ole teatamisele kuuluv koondumine artikli 18 tähenduses, kui komisjonil on kahtlus, et
  asjaomastele ettevõtjatele võidi anda
  kolme aasta jooksul enne koondumist välisriigi subsiidiume. Sellist koondumist peetakse käesoleva määruse kohaldamisel teatamisele kuuluvaks koondumiseks.

Muudatusettepanek 69

Muudatusettepanek 69

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 27 – lõige 2

Artikkel 27 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2)   Artikli 28 kohaldamisel loetakse ELi riigihankemenetluses saadud välisriigi rahaline toetus teatamisele kuuluvaks, kui riigihanke eeldatav
  maksumus
  on
  250
   miljonit eurot või rohkem. | 2
  .
     
  Käesoleva määruse
  artikli 28 kohaldamisel loetakse ELi riigihankemenetluses saadud välisriigi rahaline toetus teatamisele kuuluvaks, kui riigihanke eeldatav
  kogumaksumus, mis
  on
  arvutatud direktiivi 2014/24/EL artikli 5 ja direktiivi 2014/25/EL artikli 16 sätete kohaselt, on 200
   miljonit eurot või rohkem. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(2)   Artikli 28 kohaldamisel loetakse ELi riigihankemenetluses saadud välisriigi rahaline toetus teatamisele kuuluvaks, kui riigihanke eeldatav
  maksumus
  on
  250
   miljonit eurot või rohkem.

2
  .
     
  Käesoleva määruse
  artikli 28 kohaldamisel loetakse ELi riigihankemenetluses saadud välisriigi rahaline toetus teatamisele kuuluvaks, kui riigihanke eeldatav
  kogumaksumus, mis
  on
  arvutatud direktiivi 2014/24/EL artikli 5 ja direktiivi 2014/25/EL artikli 16 sätete kohaselt, on 200
   miljonit eurot või rohkem.

Muudatusettepanek 70

Muudatusettepanek 70

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 28 – lõige 2

Artikkel 28 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2)   Käesoleva lõike kohane kohustus teatada välisriigi rahalistest toetustest kehtib ka ettevõtjate, direktiivi 2014/23/EL artikli 26 lõikes 2, direktiivi 2014/24/EL artikli 19 lõikes 2 ning direktiivi 2014/25/EL artikli 37 lõikes 2 osutatud ettevõtjate rühmade, peamiste alltöövõtjate ja peamiste tarnijate suhtes. Alltöövõtjat või tarnijat käsitatakse peamisena,
  kui tema osalemine tagab lepingu täitmise põhielemendid ning igal juhul siis,
  kui tema rahaline osalus ületab
  30 %
  lepingu hinnangulisest maksumusest. | 2.   Käesoleva lõike kohane kohustus teatada välisriigi rahalistest toetustest kehtib ka ettevõtjate, direktiivi 2014/23/EL artikli 26 lõikes 2, direktiivi 2014/24/EL artikli 19 lõikes 2 ning direktiivi 2014/25/EL artikli 37 lõikes 2 osutatud ettevõtjate rühmade, peamiste alltöövõtjate ja peamiste tarnijate suhtes. Alltöövõtjat või tarnijat käsitatakse peamisena, kui tema rahaline osalus ületab
  20 %
  lepingu hinnangulisest maksumusest. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(2)   Käesoleva lõike kohane kohustus teatada välisriigi rahalistest toetustest kehtib ka ettevõtjate, direktiivi 2014/23/EL artikli 26 lõikes 2, direktiivi 2014/24/EL artikli 19 lõikes 2 ning direktiivi 2014/25/EL artikli 37 lõikes 2 osutatud ettevõtjate rühmade, peamiste alltöövõtjate ja peamiste tarnijate suhtes. Alltöövõtjat või tarnijat käsitatakse peamisena,
  kui tema osalemine tagab lepingu täitmise põhielemendid ning igal juhul siis,
  kui tema rahaline osalus ületab
  30 %
  lepingu hinnangulisest maksumusest.

2.   Käesoleva lõike kohane kohustus teatada välisriigi rahalistest toetustest kehtib ka ettevõtjate, direktiivi 2014/23/EL artikli 26 lõikes 2, direktiivi 2014/24/EL artikli 19 lõikes 2 ning direktiivi 2014/25/EL artikli 37 lõikes 2 osutatud ettevõtjate rühmade, peamiste alltöövõtjate ja peamiste tarnijate suhtes. Alltöövõtjat või tarnijat käsitatakse peamisena, kui tema rahaline osalus ületab
  20 %
  lepingu hinnangulisest maksumusest.

Muudatusettepanek 71

Muudatusettepanek 71

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 28 – lõige 3

Artikkel 28 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3)   Ettevõtjate rühmade, peamiste alltöövõtjate ja peamiste tarnijate puhul tagab teatamise juhtiv ettevõtja. | 3.   Ettevõtjate rühmade, peamiste alltöövõtjate ja peamiste tarnijate puhul tagab teatamise juhtiv ettevõtja.
  Juhtiv ettevõtja ei vastuta teabe eest, mille on esitanud peamised alltöövõtjad või peamised tarnijad. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(3)   Ettevõtjate rühmade, peamiste alltöövõtjate ja peamiste tarnijate puhul tagab teatamise juhtiv ettevõtja.

3.   Ettevõtjate rühmade, peamiste alltöövõtjate ja peamiste tarnijate puhul tagab teatamise juhtiv ettevõtja.
  Juhtiv ettevõtja ei vastuta teabe eest, mille on esitanud peamised alltöövõtjad või peamised tarnijad.

Muudatusettepanek 72

Muudatusettepanek 72

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 28 – lõige 6

Artikkel 28 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6)   Kui komisjonil on kahtlus, et
  ettevõtja võis olla saanud
  välisriigi subsiidiume kolme aasta jooksul enne pakkumuse või hankemenetluses osalemise taotluse esitamist, võib ta igal ajal enne riigihankelepingu sõlmimist nõuda teatise esitamist kõnealuse ettevõtja poolt mis tahes sellises hankemenetluses saadud välisriigi rahalise toetuse kohta, mis ei kuulu artikli 27 lõike 2 alusel teatamisele või mis kuulub käesoleva artikli lõike 5 kohaldamisalasse. Kui komisjon on nõudnud sellise rahalise toetuse kohta teatise esitamist, käsitatakse seda hankemenetluses teatamisele kuuluva välisriigi rahalise toetusena. | 6.   Kui komisjonil on kahtlus, et
  ettevõtjale võidi anda
  välisriigi subsiidiume kolme aasta jooksul enne pakkumuse või hankemenetluses osalemise taotluse esitamist, võib ta igal ajal enne riigihankelepingu sõlmimist nõuda teatise esitamist kõnealuse ettevõtja poolt mis tahes sellises hankemenetluses saadud välisriigi rahalise toetuse kohta, mis ei kuulu artikli 27 lõike 2 alusel teatamisele või mis kuulub käesoleva artikli lõike 5 kohaldamisalasse. Kui komisjon on nõudnud sellise rahalise toetuse kohta teatise esitamist, käsitatakse seda hankemenetluses teatamisele kuuluva välisriigi rahalise toetusena. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(6)   Kui komisjonil on kahtlus, et
  ettevõtja võis olla saanud
  välisriigi subsiidiume kolme aasta jooksul enne pakkumuse või hankemenetluses osalemise taotluse esitamist, võib ta igal ajal enne riigihankelepingu sõlmimist nõuda teatise esitamist kõnealuse ettevõtja poolt mis tahes sellises hankemenetluses saadud välisriigi rahalise toetuse kohta, mis ei kuulu artikli 27 lõike 2 alusel teatamisele või mis kuulub käesoleva artikli lõike 5 kohaldamisalasse. Kui komisjon on nõudnud sellise rahalise toetuse kohta teatise esitamist, käsitatakse seda hankemenetluses teatamisele kuuluva välisriigi rahalise toetusena.

6.   Kui komisjonil on kahtlus, et
  ettevõtjale võidi anda
  välisriigi subsiidiume kolme aasta jooksul enne pakkumuse või hankemenetluses osalemise taotluse esitamist, võib ta igal ajal enne riigihankelepingu sõlmimist nõuda teatise esitamist kõnealuse ettevõtja poolt mis tahes sellises hankemenetluses saadud välisriigi rahalise toetuse kohta, mis ei kuulu artikli 27 lõike 2 alusel teatamisele või mis kuulub käesoleva artikli lõike 5 kohaldamisalasse. Kui komisjon on nõudnud sellise rahalise toetuse kohta teatise esitamist, käsitatakse seda hankemenetluses teatamisele kuuluva välisriigi rahalise toetusena.

Muudatusettepanek 73

Muudatusettepanek 73

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 29 – lõige 2

Artikkel 29 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2)   Komisjon
  korraldab
  esialgse läbivaatamise hiljemalt
  60
  päeva pärast teatise saamist. | 2.   Komisjon
  viib
  esialgse läbivaatamise
  lõpule
  hiljemalt
  40
  päeva
  jooksul
  pärast teatise saamist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(2)   Komisjon
  korraldab
  esialgse läbivaatamise hiljemalt
  60
  päeva pärast teatise saamist.

2.   Komisjon
  viib
  esialgse läbivaatamise
  lõpule
  hiljemalt
  40
  päeva
  jooksul
  pärast teatise saamist.

Muudatusettepanek 74

Muudatusettepanek 74

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 29 – lõige 4

Artikkel 29 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4)   Komisjon võib võtta vastu otsuse põhjaliku uurimise lõpetamise kohta hiljemalt
  200
  päeva jooksul pärast teatise saamist. Erandlikel asjaoludel võib seda tähtaega pikendada pärast konsulteerimist asjaomase avaliku sektori või võrgustiku sektori hankijaga. | 4.   Komisjon võib võtta vastu otsuse põhjaliku uurimise lõpetamise kohta hiljemalt
  120
  päeva jooksul pärast teatise saamist. Erandlikel asjaoludel võib seda tähtaega pikendada
  20 päeva võrra
  pärast konsulteerimist asjaomase avaliku sektori või võrgustiku sektori hankijaga. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(4)   Komisjon võib võtta vastu otsuse põhjaliku uurimise lõpetamise kohta hiljemalt
  200
  päeva jooksul pärast teatise saamist. Erandlikel asjaoludel võib seda tähtaega pikendada pärast konsulteerimist asjaomase avaliku sektori või võrgustiku sektori hankijaga.

4.   Komisjon võib võtta vastu otsuse põhjaliku uurimise lõpetamise kohta hiljemalt
  120
  päeva jooksul pärast teatise saamist. Erandlikel asjaoludel võib seda tähtaega pikendada
  20 päeva võrra
  pärast konsulteerimist asjaomase avaliku sektori või võrgustiku sektori hankijaga.

Muudatusettepanek 75

Muudatusettepanek 75

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 31 – lõige 3

Artikkel 31 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3)   Artikli 28 kohase deklaratsiooni esitanud ettevõtjaga võib sõlmida lepingu enne, kui komisjon teeb artiklis 30 osutatud otsuse või enne artikli 29 lõikes 4 sätestatud tähtaja möödumist üksnes juhul, kui pakkumuse hindamisel on kindlaks tehtud, et kõnealune ettevõtja on igal juhul esitanud majanduslikult soodsaima pakkumuse. | 3.   Artikli 28 kohase deklaratsiooni esitanud ettevõtjaga võib sõlmida lepingu enne, kui komisjon teeb artiklis 30 osutatud otsuse või enne
  käesoleva määruse
  artikli 29 lõikes 4 sätestatud tähtaja möödumist üksnes juhul, kui pakkumuse hindamisel on kindlaks tehtud, et kõnealune ettevõtja on igal juhul esitanud majanduslikult soodsaima pakkumuse
  , nagu on kindlaks määratud direktiivi 2014/24/EL artikli 67 lõikes 2 ja direktiivi 2014/25/EL artikli 82 lõikes 2. Komisjonile võib esitada teavet moonutavate välisriigi subsiidiumide, sealhulgas valeandmete esitamise kahtluse kohta. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(3)   Artikli 28 kohase deklaratsiooni esitanud ettevõtjaga võib sõlmida lepingu enne, kui komisjon teeb artiklis 30 osutatud otsuse või enne artikli 29 lõikes 4 sätestatud tähtaja möödumist üksnes juhul, kui pakkumuse hindamisel on kindlaks tehtud, et kõnealune ettevõtja on igal juhul esitanud majanduslikult soodsaima pakkumuse.

3.   Artikli 28 kohase deklaratsiooni esitanud ettevõtjaga võib sõlmida lepingu enne, kui komisjon teeb artiklis 30 osutatud otsuse või enne
  käesoleva määruse
  artikli 29 lõikes 4 sätestatud tähtaja möödumist üksnes juhul, kui pakkumuse hindamisel on kindlaks tehtud, et kõnealune ettevõtja on igal juhul esitanud majanduslikult soodsaima pakkumuse
  , nagu on kindlaks määratud direktiivi 2014/24/EL artikli 67 lõikes 2 ja direktiivi 2014/25/EL artikli 82 lõikes 2. Komisjonile võib esitada teavet moonutavate välisriigi subsiidiumide, sealhulgas valeandmete esitamise kahtluse kohta.

Muudatusettepanek 76

Muudatusettepanek 76

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 31 – lõige 6

Artikkel 31 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6)   Igal juhul teavitab avaliku sektori või võrgustiku sektori hankija komisjoni igast otsusest, mis on seotud riigihankemenetluse tulemusega. | 6.   Igal juhul teavitab avaliku sektori või võrgustiku sektori hankija
  põhjendamatu viivituseta
  komisjoni igast otsusest, mis on seotud riigihankemenetluse tulemusega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(6)   Igal juhul teavitab avaliku sektori või võrgustiku sektori hankija komisjoni igast otsusest, mis on seotud riigihankemenetluse tulemusega.

6.   Igal juhul teavitab avaliku sektori või võrgustiku sektori hankija
  põhjendamatu viivituseta
  komisjoni igast otsusest, mis on seotud riigihankemenetluse tulemusega.

Muudatusettepanek 77

Muudatusettepanek 77

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 31 – lõige 7

Artikkel 31 – lõige 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (7)   Kõigi riigihankemenetlustes osalevate ettevõtjate puhul järgitakse riigihankeid reguleerivaid põhimõtteid, sealhulgas proportsionaalsuse, mittediskrimineerimise, võrdse kohtlemise ja läbipaistvuse põhimõtet. Käesoleva määruse kohase välisriigi subsiidiumide uurimise tulemusel ei tohi avaliku sektori või võrgustiku sektori hankijad kohelda asjaomast ettevõtjat viisil, mis on vastuolus nimetatud põhimõtetega. | 7.   Kõigi riigihankemenetlustes osalevate ettevõtjate puhul järgitakse riigihankeid reguleerivaid põhimõtteid, sealhulgas proportsionaalsuse, mittediskrimineerimise, võrdse kohtlemise ja läbipaistvuse põhimõtet
  , ning vastavust kohustustele, mis tulenevad lepingu täitmisel kohaldatavatest keskkonna-, sotsiaal- ja tööõigusnormidest ning -standarditest
  . Käesoleva määruse kohase välisriigi subsiidiumide uurimise tulemusel ei tohi avaliku sektori või võrgustiku sektori hankijad kohelda asjaomast ettevõtjat viisil, mis on vastuolus nimetatud põhimõtetega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(7)   Kõigi riigihankemenetlustes osalevate ettevõtjate puhul järgitakse riigihankeid reguleerivaid põhimõtteid, sealhulgas proportsionaalsuse, mittediskrimineerimise, võrdse kohtlemise ja läbipaistvuse põhimõtet. Käesoleva määruse kohase välisriigi subsiidiumide uurimise tulemusel ei tohi avaliku sektori või võrgustiku sektori hankijad kohelda asjaomast ettevõtjat viisil, mis on vastuolus nimetatud põhimõtetega.

7.   Kõigi riigihankemenetlustes osalevate ettevõtjate puhul järgitakse riigihankeid reguleerivaid põhimõtteid, sealhulgas proportsionaalsuse, mittediskrimineerimise, võrdse kohtlemise ja läbipaistvuse põhimõtet
  , ning vastavust kohustustele, mis tulenevad lepingu täitmisel kohaldatavatest keskkonna-, sotsiaal- ja tööõigusnormidest ning -standarditest
  . Käesoleva määruse kohase välisriigi subsiidiumide uurimise tulemusel ei tohi avaliku sektori või võrgustiku sektori hankijad kohelda asjaomast ettevõtjat viisil, mis on vastuolus nimetatud põhimõtetega.

Muudatusettepanek 78

Muudatusettepanek 78

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 32 – lõige 2

Artikkel 32 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2)   Lisaks võib komisjon oma otsusega määrata asjaomastele ettevõtjatele trahve, mis ei ületa 1 % nende eelmise majandusaasta kogukäibest, kui nad tahtlikult või ettevaatamatuse tõttu esitavad ebaõiget või eksitavat teavet artikli 28 kohases teatises või selle lisas. | 2.   Lisaks võib komisjon oma otsusega määrata asjaomastele ettevõtjatele trahve, mis ei ületa 1 % nende eelmise majandusaasta kogukäibest, kui nad tahtlikult või ettevaatamatuse tõttu esitavad ebaõiget või eksitavat teavet artikli 28 kohases teatises
  ja deklaratsioonis
  või selle lisas. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(2)   Lisaks võib komisjon oma otsusega määrata asjaomastele ettevõtjatele trahve, mis ei ületa 1 % nende eelmise majandusaasta kogukäibest, kui nad tahtlikult või ettevaatamatuse tõttu esitavad ebaõiget või eksitavat teavet artikli 28 kohases teatises või selle lisas.

2.   Lisaks võib komisjon oma otsusega määrata asjaomastele ettevõtjatele trahve, mis ei ületa 1 % nende eelmise majandusaasta kogukäibest, kui nad tahtlikult või ettevaatamatuse tõttu esitavad ebaõiget või eksitavat teavet artikli 28 kohases teatises
  ja deklaratsioonis
  või selle lisas.

Muudatusettepanek 79

Muudatusettepanek 79

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 33 – lõige 1

Artikkel 33 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1)   Koondumise raames artikli 19 kohaselt teatatud rahaline toetus võib olla asjakohane ja seda võidakse uuesti hinnata seoses muu majandustegevusega. | 1.   Koondumise raames artikli 19 kohaselt teatatud rahaline toetus võib olla
  käesoleva määruse alusel
  asjakohane ja seda võidakse uuesti hinnata seoses muu majandustegevusega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(1)   Koondumise raames artikli 19 kohaselt teatatud rahaline toetus võib olla asjakohane ja seda võidakse uuesti hinnata seoses muu majandustegevusega.

1.   Koondumise raames artikli 19 kohaselt teatatud rahaline toetus võib olla
  käesoleva määruse alusel
  asjakohane ja seda võidakse uuesti hinnata seoses muu majandustegevusega.

Muudatusettepanek 80

Muudatusettepanek 80

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 33 – lõige 2

Artikkel 33 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2)   Riigihankemenetluse raames artikli 28 kohaselt teatatud rahaline toetus võib olla asjakohane ja seda võidakse uuesti hinnata seoses muu majandustegevusega. | 2.   Riigihankemenetluse raames artikli 28 kohaselt teatatud rahaline toetus võib olla
  käesoleva määruse alusel
  asjakohane ja seda võidakse uuesti hinnata seoses muu majandustegevusega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(2)   Riigihankemenetluse raames artikli 28 kohaselt teatatud rahaline toetus võib olla asjakohane ja seda võidakse uuesti hinnata seoses muu majandustegevusega.

2.   Riigihankemenetluse raames artikli 28 kohaselt teatatud rahaline toetus võib olla
  käesoleva määruse alusel
  asjakohane ja seda võidakse uuesti hinnata seoses muu majandustegevusega.

Muudatusettepanek 81

Muudatusettepanek 81

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 34 – lõige 1

Artikkel 34 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1)   Kui kättesaadav teave annab alust põhjendatud kahtluseks, et välisriigi subsiidiumid, mida antakse konkreetses sektoris, konkreetset liiki majandustegevuse jaoks või mis põhinevad teataval toetusvahendil, võivad siseturgu moonutada,
  võib
  komisjon
  korraldada
  turu-uuringu konkreetse sektori, konkreetse majandustegevuse liigi või asjaomase toetusvahendi kasutamise kohta. Turu-uuringu käigus
  võib
  komisjon
  nõuda
  asjaomastelt ettevõtjatelt või ettevõtjate ühendustelt vajaliku teabe esitamist ja teha vajalikke kontrolle. Komisjon võib nõuda teabe esitamist ka asjaomaselt liikmesriigilt või kolmandalt riigilt. | 1.   Kui kättesaadav teave annab alust põhjendatud kahtluseks, et välisriigi subsiidiumid, mida antakse konkreetses sektoris, konkreetset liiki majandustegevuse jaoks või mis põhinevad teataval toetusvahendil, võivad siseturgu moonutada,
  korraldab
  komisjon turu-uuringu konkreetse sektori, konkreetse majandustegevuse liigi või asjaomase toetusvahendi kasutamise kohta. Turu-uuringu käigus
  nõuab
  komisjon asjaomastelt ettevõtjatelt või ettevõtjate ühendustelt vajaliku teabe esitamist ja
  võib
  teha vajalikke kontrolle. Komisjon võib nõuda teabe esitamist ka asjaomaselt liikmesriigilt või kolmandalt riigilt. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(1)   Kui kättesaadav teave annab alust põhjendatud kahtluseks, et välisriigi subsiidiumid, mida antakse konkreetses sektoris, konkreetset liiki majandustegevuse jaoks või mis põhinevad teataval toetusvahendil, võivad siseturgu moonutada,
  võib
  komisjon
  korraldada
  turu-uuringu konkreetse sektori, konkreetse majandustegevuse liigi või asjaomase toetusvahendi kasutamise kohta. Turu-uuringu käigus
  võib
  komisjon
  nõuda
  asjaomastelt ettevõtjatelt või ettevõtjate ühendustelt vajaliku teabe esitamist ja teha vajalikke kontrolle. Komisjon võib nõuda teabe esitamist ka asjaomaselt liikmesriigilt või kolmandalt riigilt.

1.   Kui kättesaadav teave annab alust põhjendatud kahtluseks, et välisriigi subsiidiumid, mida antakse konkreetses sektoris, konkreetset liiki majandustegevuse jaoks või mis põhinevad teataval toetusvahendil, võivad siseturgu moonutada,
  korraldab
  komisjon turu-uuringu konkreetse sektori, konkreetse majandustegevuse liigi või asjaomase toetusvahendi kasutamise kohta. Turu-uuringu käigus
  nõuab
  komisjon asjaomastelt ettevõtjatelt või ettevõtjate ühendustelt vajaliku teabe esitamist ja
  võib
  teha vajalikke kontrolle. Komisjon võib nõuda teabe esitamist ka asjaomaselt liikmesriigilt või kolmandalt riigilt.

Muudatusettepanek 82

Muudatusettepanek 82

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 34 – lõige 2

Artikkel 34 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2
  )
     
  Komisjon võib avaldada
  aruande konkreetsete sektorite, konkreetsete majandustegevuse liikide või konkreetsete toetusvahendite turu-uuringu tulemuste kohta ning
  paluda
  huvitatud osapoolte arvamust. | 2
  .
     
  Kui see on asjakohane, avaldab komisjon
  aruande konkreetsete sektorite, konkreetsete majandustegevuse liikide või konkreetsete toetusvahendite turu-uuringu tulemuste kohta ning
  palub
  huvitatud osapoolte arvamust. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(2
  )
     
  Komisjon võib avaldada
  aruande konkreetsete sektorite, konkreetsete majandustegevuse liikide või konkreetsete toetusvahendite turu-uuringu tulemuste kohta ning
  paluda
  huvitatud osapoolte arvamust.

2
  .
     
  Kui see on asjakohane, avaldab komisjon
  aruande konkreetsete sektorite, konkreetsete majandustegevuse liikide või konkreetsete toetusvahendite turu-uuringu tulemuste kohta ning
  palub
  huvitatud osapoolte arvamust.

Muudatusettepanek 83

Muudatusettepanek 83

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 34 a (uus)

Artikkel 34 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 34a |
| | Dialoog kolmandate riikidega |
| | 1.
     
  Kui komisjon avastab artikli 34 kohase turu-uuringu tulemusel süsteemsete moonutavate välisriigi subsiidiumide olemasolu või kui muu kättesaadav teave annab alust põhjendatud kahtluseks selliste subsiidiumide olemasolu kohta, võib komisjon liidu nimel alustada kõnealuse kolmanda riigiga dialoogi, et uurida võimalusi subsiidiumide andmise lõpetamiseks või nende muutmiseks, et kõrvaldada nende siseturgu moonutav mõju. |
| | 2.
     
  Kõnealune dialoog ei takista komisjonil võtta käesoleva määruse kohaseid muid meetmeid, sealhulgas alustada või jätkata uurimisi ning kohaldada ajutisi või tasakaalustavaid meetmeid. |
| | 3.
     
  Komisjon võib taotleda süsteemsete moonutavate subsiidiumide andmise lõpetamist või muutmist ka seeläbi, et ta tõstatab küsimuse mis tahes asjaomasel rahvusvahelisel foorumil. |
| | 4.
     
  Komisjon võib alustada liidu nimel konsultatsioone või koostööd mis tahes muu kolmanda riigiga, keda mõjutavad samad süsteemsed moonutavad subsiidiumid, või mis tahes huvitatud kolmanda riigiga, et saavutada subsiidiumide andmise lõpetamine või muutmine. See võib vajaduse korral hõlmata koordineerimist asjaomastel rahvusvahelistel foorumitel ja koordineerimist süsteemsetele moonutavatele subsiidiumidele reageerimisel. |
| | 5.
     
  Komisjon teavitab asjakohastest arengutest põhjendamatu viivituseta Euroopa Parlamenti ja nõukogu. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 34a

Artikkel 34a

Dialoog kolmandate riikidega

Dialoog kolmandate riikidega

1.
     
  Kui komisjon avastab artikli 34 kohase turu-uuringu tulemusel süsteemsete moonutavate välisriigi subsiidiumide olemasolu või kui muu kättesaadav teave annab alust põhjendatud kahtluseks selliste subsiidiumide olemasolu kohta, võib komisjon liidu nimel alustada kõnealuse kolmanda riigiga dialoogi, et uurida võimalusi subsiidiumide andmise lõpetamiseks või nende muutmiseks, et kõrvaldada nende siseturgu moonutav mõju.

2.
     
  Kõnealune dialoog ei takista komisjonil võtta käesoleva määruse kohaseid muid meetmeid, sealhulgas alustada või jätkata uurimisi ning kohaldada ajutisi või tasakaalustavaid meetmeid.

3.
     
  Komisjon võib taotleda süsteemsete moonutavate subsiidiumide andmise lõpetamist või muutmist ka seeläbi, et ta tõstatab küsimuse mis tahes asjaomasel rahvusvahelisel foorumil.

4.
     
  Komisjon võib alustada liidu nimel konsultatsioone või koostööd mis tahes muu kolmanda riigiga, keda mõjutavad samad süsteemsed moonutavad subsiidiumid, või mis tahes huvitatud kolmanda riigiga, et saavutada subsiidiumide andmise lõpetamine või muutmine. See võib vajaduse korral hõlmata koordineerimist asjaomastel rahvusvahelistel foorumitel ja koordineerimist süsteemsetele moonutavatele subsiidiumidele reageerimisel.

5.
     
  Komisjon teavitab asjakohastest arengutest põhjendamatu viivituseta Euroopa Parlamenti ja nõukogu.

Muudatusettepanek 84

Muudatusettepanek 84

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 35 – lõige 1

Artikkel 35 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1)   Artikli 9 kohased komisjoni volitused aeguvad kümne aasta jooksul ning aegumistähtaeg hakkab kulgema asjaomasele ettevõtjale välisriigi subsiidiumi andmise päevast. Kui komisjon võtab välisriigi subsiidiumi suhtes artiklite 8, 11, 12
  või
  13 alusel mis tahes meetme, katkestab see kõnealuse aegumistähtaja kulgemise. Katkenud aegumist hakatakse pärast iga katkestust uuesti arvestama. | 1.   Artikli 9 kohased komisjoni volitused aeguvad kümne aasta jooksul ning aegumistähtaeg hakkab kulgema asjaomasele ettevõtjale välisriigi subsiidiumi andmise päevast. Kui komisjon võtab välisriigi subsiidiumi suhtes artiklite 8, 11, 12, 13
  või 34
  alusel mis tahes meetme, katkestab see kõnealuse aegumistähtaja kulgemise. Katkenud aegumist hakatakse pärast iga katkestust uuesti arvestama. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(1)   Artikli 9 kohased komisjoni volitused aeguvad kümne aasta jooksul ning aegumistähtaeg hakkab kulgema asjaomasele ettevõtjale välisriigi subsiidiumi andmise päevast. Kui komisjon võtab välisriigi subsiidiumi suhtes artiklite 8, 11, 12
  või
  13 alusel mis tahes meetme, katkestab see kõnealuse aegumistähtaja kulgemise. Katkenud aegumist hakatakse pärast iga katkestust uuesti arvestama.

1.   Artikli 9 kohased komisjoni volitused aeguvad kümne aasta jooksul ning aegumistähtaeg hakkab kulgema asjaomasele ettevõtjale välisriigi subsiidiumi andmise päevast. Kui komisjon võtab välisriigi subsiidiumi suhtes artiklite 8, 11, 12, 13
  või 34
  alusel mis tahes meetme, katkestab see kõnealuse aegumistähtaja kulgemise. Katkenud aegumist hakatakse pärast iga katkestust uuesti arvestama.

Muudatusettepanek 85

Muudatusettepanek 85

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 40 – lõige 3 a (uus)

Artikkel 40 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Käesoleva määruse kohaldamine ei piira Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2022/...

   (1a)

  kohaldamist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Käesoleva määruse kohaldamine ei piira Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2022/...

   (1a)

  kohaldamist.

Muudatusettepanek 86

Muudatusettepanek 86

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 40 – lõige 7

Artikkel 40 – lõige 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (7)   Käesoleva määruse kohast uurimist ei korraldata ega meetmeid ei võeta ega rakendata juhul, kui selline uurimine või sellised meetmed oleksid vastuolus liidu kohustustega, mis tulenevad tema poolt sõlmitud asjakohastest rahvusvahelistest lepingutest. Eelkõige ei võeta käesoleva määruse alusel meetmeid, mis kujutaksid endast subsiidiumivastast erimeedet subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 32.1 tähenduses. Käesolev määrus ei takista liidul kasutamast õigusi või täitmast kohustusi, mis tulenevad rahvusvahelistest lepingutest. | 7.   Käesoleva määruse kohast uurimist ei korraldata ega meetmeid ei võeta ega rakendata juhul, kui selline uurimine või sellised meetmed oleksid vastuolus liidu kohustustega, mis tulenevad tema poolt sõlmitud asjakohastest rahvusvahelistest lepingutest. Eelkõige ei võeta käesoleva määruse alusel meetmeid, mis kujutaksid endast subsiidiumivastast erimeedet subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 32.1 tähenduses
  , kui selle subsiidiumi on andnud Maailma Kaubandusorganisatsiooni liikmeks olev kolmas riik
  . Käesolev määrus ei takista liidul kasutamast õigusi või täitmast kohustusi, mis tulenevad rahvusvahelistest lepingutest. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(7)   Käesoleva määruse kohast uurimist ei korraldata ega meetmeid ei võeta ega rakendata juhul, kui selline uurimine või sellised meetmed oleksid vastuolus liidu kohustustega, mis tulenevad tema poolt sõlmitud asjakohastest rahvusvahelistest lepingutest. Eelkõige ei võeta käesoleva määruse alusel meetmeid, mis kujutaksid endast subsiidiumivastast erimeedet subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 32.1 tähenduses. Käesolev määrus ei takista liidul kasutamast õigusi või täitmast kohustusi, mis tulenevad rahvusvahelistest lepingutest.

7.   Käesoleva määruse kohast uurimist ei korraldata ega meetmeid ei võeta ega rakendata juhul, kui selline uurimine või sellised meetmed oleksid vastuolus liidu kohustustega, mis tulenevad tema poolt sõlmitud asjakohastest rahvusvahelistest lepingutest. Eelkõige ei võeta käesoleva määruse alusel meetmeid, mis kujutaksid endast subsiidiumivastast erimeedet subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 32.1 tähenduses
  , kui selle subsiidiumi on andnud Maailma Kaubandusorganisatsiooni liikmeks olev kolmas riik
  . Käesolev määrus ei takista liidul kasutamast õigusi või täitmast kohustusi, mis tulenevad rahvusvahelistest lepingutest.

Muudatusettepanek 87

Muudatusettepanek 87

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 42 – lõige 1 – punkt a

Artikkel 42 – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | artikli 19 kohaste koondumisi käsitlevate teatiste vorm, sisu ja menetluslikud üksikasjad; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

artikli 19 kohaste koondumisi käsitlevate teatiste vorm, sisu ja menetluslikud üksikasjad;

| a) | artikli 19 kohaste koondumisi käsitlevate teatiste vorm, sisu ja menetluslikud üksikasjad
  , kaasa arvatud võimalik lihtsustatud menetlus
  ; |
| --- | --- |

a)

artikli 19 kohaste koondumisi käsitlevate teatiste vorm, sisu ja menetluslikud üksikasjad
  , kaasa arvatud võimalik lihtsustatud menetlus
  ;

, kaasa arvatud võimalik lihtsustatud menetlus

Muudatusettepanek 88

Muudatusettepanek 88

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 42 – lõige 1 – punkt b

Artikkel 42 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | artikli 28 kohaste välisriigi rahalist toetust riigihankemenetluses käsitlevate teatiste vorm, sisu ja menetluslikud üksikasjad; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

artikli 28 kohaste välisriigi rahalist toetust riigihankemenetluses käsitlevate teatiste vorm, sisu ja menetluslikud üksikasjad;

| b) | artikli 28 kohaste välisriigi rahalist toetust riigihankemenetluses käsitlevate teatiste vorm, sisu ja menetluslikud üksikasjad
  , sealhulgas võimalik lihtsustatud menetlus
  ; |
| --- | --- |

b)

artikli 28 kohaste välisriigi rahalist toetust riigihankemenetluses käsitlevate teatiste vorm, sisu ja menetluslikud üksikasjad
  , sealhulgas võimalik lihtsustatud menetlus
  ;

, sealhulgas võimalik lihtsustatud menetlus

Muudatusettepanek 89

Muudatusettepanek 89

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 42 – lõige 1 a (uus)

Artikkel 42 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Esimene kõiki lõikes 1 nimetatud elemente hõlmav rakendusakt või esimesed niisugused rakendusaktid võetakse vastu hiljemalt ühe aasta jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Esimene kõiki lõikes 1 nimetatud elemente hõlmav rakendusakt või esimesed niisugused rakendusaktid võetakse vastu hiljemalt ühe aasta jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.

Muudatusettepanek 90

Muudatusettepanek 90

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 44

Artikkel 44

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 44 | välja jäetud |
| Delegeeritud õigusaktid | |
| (1)
     
  Komisjonil on õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et | |
| (a) | muuta artiklites 18 ja 27 sätestatud teatamiskünniseid, pidades silmas komisjoni praktikat käesoleva määruse kohaldamise esimesel viiel aastal ning võttes arvesse kohaldamise tõhusust; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 44

Artikkel 44

välja jäetud

välja jäetud

Delegeeritud õigusaktid

Delegeeritud õigusaktid

(1)
     
  Komisjonil on õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et

(a)

(a)

muuta artiklites 18 ja 27 sätestatud teatamiskünniseid, pidades silmas komisjoni praktikat käesoleva määruse kohaldamise esimesel viiel aastal ning võttes arvesse kohaldamise tõhusust;

muuta artiklites 18 ja 27 sätestatud teatamiskünniseid, pidades silmas komisjoni praktikat käesoleva määruse kohaldamise esimesel viiel aastal ning võttes arvesse kohaldamise tõhusust;

| (b) | vabastada teatavad asjaomaste ettevõtjate kategooriad artiklite 19 ja 28 kohasest teatamiskohustusest, pidades silmas komisjoni praktikat käesoleva määruse kohaldamise esimesel viiel aastal, kui see võimaldab kindlaks teha majandustegevuse, mille puhul välisriigi subsiidiumid tõenäoliselt siseturgu ei moonuta; |
| --- | --- |

(b)

(b)

vabastada teatavad asjaomaste ettevõtjate kategooriad artiklite 19 ja 28 kohasest teatamiskohustusest, pidades silmas komisjoni praktikat käesoleva määruse kohaldamise esimesel viiel aastal, kui see võimaldab kindlaks teha majandustegevuse, mille puhul välisriigi subsiidiumid tõenäoliselt siseturgu ei moonuta;

vabastada teatavad asjaomaste ettevõtjate kategooriad artiklite 19 ja 28 kohasest teatamiskohustusest, pidades silmas komisjoni praktikat käesoleva määruse kohaldamise esimesel viiel aastal, kui see võimaldab kindlaks teha majandustegevuse, mille puhul välisriigi subsiidiumid tõenäoliselt siseturgu ei moonuta;

| (c) | muuta artiklites 24 ja 29 sätestatud läbivaatamise ja põhjaliku uurimise tähtaegu. |
| --- | --- |

(c)

(c)

muuta artiklites 24 ja 29 sätestatud läbivaatamise ja põhjaliku uurimise tähtaegu.

muuta artiklites 24 ja 29 sätestatud läbivaatamise ja põhjaliku uurimise tähtaegu.

(2)
     
  Lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktid võetakse vastu artikliga 45 ette nähtud korras.

Muudatusettepanek 91

Muudatusettepanek 91

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 45

Artikkel 45

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 45 | välja jäetud |
| Delegeeritud volituste rakendamine | |
| (1)
     
  Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel. | |
| (2)
     
  Artiklis 44 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks pärast kahe aasta möödumist käesoleva määruse jõustumise kuupäevast. | |
| (3)
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 44 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. | |
| (4)
     
  Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega. | |
| (5)
     
  Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule. | |
| (6)
     
  Artikli 44 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra. | |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 45

Artikkel 45

välja jäetud

välja jäetud

Delegeeritud volituste rakendamine

Delegeeritud volituste rakendamine

(1)
     
  Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

(2)
     
  Artiklis 44 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks pärast kahe aasta möödumist käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

(3)
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 44 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

(4)
     
  Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.

(5)
     
  Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

(6)
     
  Artikli 44 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Muudatusettepanek 92

Muudatusettepanek 92

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 46 – lõik 1

Artikkel 46 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Hiljemalt
  viie
  aasta jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist
  esitab
  komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande
  käesoleva määruse
  kohaldamise kohta
  ja lisab sellele vajaduse korral asjakohased seadusandlikud ettepanekud
  . | 1.
     Hiljemalt
  kahe
  aasta jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist
  ja seejärel iga kolme aasta järel vaatab
  komisjon
  käesoleva määruse läbi ning hindab selle toimimist ja tulemuslikkust ning esitab
  Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande
  selle
  kohaldamise kohta.
  Läbivaatamine hõlmab artiklites 18 ja 27 sätestatud teatamiskünniste hindamist ja sellise mõju hindamist, mida teatamiskünnised avaldavad komisjoni suutlikkusele käesolevat määrust tõhusalt rakendada. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Hiljemalt
  viie
  aasta jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist
  esitab
  komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande
  käesoleva määruse
  kohaldamise kohta
  ja lisab sellele vajaduse korral asjakohased seadusandlikud ettepanekud
  .

viie

esitab

käesoleva määruse

ja lisab sellele vajaduse korral asjakohased seadusandlikud ettepanekud

1.
     Hiljemalt
  kahe
  aasta jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist
  ja seejärel iga kolme aasta järel vaatab
  komisjon
  käesoleva määruse läbi ning hindab selle toimimist ja tulemuslikkust ning esitab
  Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande
  selle
  kohaldamise kohta.
  Läbivaatamine hõlmab artiklites 18 ja 27 sätestatud teatamiskünniste hindamist ja sellise mõju hindamist, mida teatamiskünnised avaldavad komisjoni suutlikkusele käesolevat määrust tõhusalt rakendada.

Muudatusettepanek 93

Muudatusettepanek 93

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 46 – lõige 1 a (uus)

Artikkel 46 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Kui aruandes soovitatakse käesolevat määrust muuta ja kui komisjon peab seda asjakohaseks, pidades silmas oma praktikat käesoleva määruse kohaldamisel ja võttes arvesse kohaldamise tõhusust, võib aruandele lisada asjakohased seadusandlikud ettepanekud, sealhulgas: |
| | a) | muuta artiklites 18 ja 27 sätestatud teatamiskünniseid; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Kui aruandes soovitatakse käesolevat määrust muuta ja kui komisjon peab seda asjakohaseks, pidades silmas oma praktikat käesoleva määruse kohaldamisel ja võttes arvesse kohaldamise tõhusust, võib aruandele lisada asjakohased seadusandlikud ettepanekud, sealhulgas:

a)

a)

muuta artiklites 18 ja 27 sätestatud teatamiskünniseid;

muuta artiklites 18 ja 27 sätestatud teatamiskünniseid;

| b) | vabastada teatavate asjaomaste ettevõtjate kategooriad, näiteks heas usus tegutsevad riiklikud investeerimisfondid või pensionifondid, artiklite 19 ja 28 kohasest teatamiskohustusest, eriti kui komisjoni tegevus võimaldab kindlaks teha majandustegevuse, mille puhul välisriigi subsiidiumid tõenäoliselt siseturgu ei moonuta; |
| --- | --- |

b)

b)

vabastada teatavate asjaomaste ettevõtjate kategooriad, näiteks heas usus tegutsevad riiklikud investeerimisfondid või pensionifondid, artiklite 19 ja 28 kohasest teatamiskohustusest, eriti kui komisjoni tegevus võimaldab kindlaks teha majandustegevuse, mille puhul välisriigi subsiidiumid tõenäoliselt siseturgu ei moonuta;

vabastada teatavate asjaomaste ettevõtjate kategooriad, näiteks heas usus tegutsevad riiklikud investeerimisfondid või pensionifondid, artiklite 19 ja 28 kohasest teatamiskohustusest, eriti kui komisjoni tegevus võimaldab kindlaks teha majandustegevuse, mille puhul välisriigi subsiidiumid tõenäoliselt siseturgu ei moonuta;

| c) | kehtestada spetsiifilised teatamiskünnised teatavatele majandussektoritele või eri liiki riigihankelepingutele eri künnised, eriti kui komisjoni tegevus võimaldab kindlaks teha majandustegevuse, mille puhul välisriigi subsiidiumid siseturgu tõenäolisemalt moonutavad, sealhulgas strateegiliste sektorite ja elutähtsa taristu suhtes; |
| --- | --- |

c)

c)

kehtestada spetsiifilised teatamiskünnised teatavatele majandussektoritele või eri liiki riigihankelepingutele eri künnised, eriti kui komisjoni tegevus võimaldab kindlaks teha majandustegevuse, mille puhul välisriigi subsiidiumid siseturgu tõenäolisemalt moonutavad, sealhulgas strateegiliste sektorite ja elutähtsa taristu suhtes;

kehtestada spetsiifilised teatamiskünnised teatavatele majandussektoritele või eri liiki riigihankelepingutele eri künnised, eriti kui komisjoni tegevus võimaldab kindlaks teha majandustegevuse, mille puhul välisriigi subsiidiumid siseturgu tõenäolisemalt moonutavad, sealhulgas strateegiliste sektorite ja elutähtsa taristu suhtes;

| d) | muuta artiklites 24 ja 29 sätestatud läbivaatamise ja põhjaliku uurimise tähtaegu; |
| --- | --- |

d)

d)

muuta artiklites 24 ja 29 sätestatud läbivaatamise ja põhjaliku uurimise tähtaegu;

muuta artiklites 24 ja 29 sätestatud läbivaatamise ja põhjaliku uurimise tähtaegu;

| e) | tunnistada käesolev määrus kehtetuks, kui komisjon leiab, et mitmepoolsed eeskirjad moonutavate subsiidiumide käsitlemiseks on muutnud käesoleva määruse täielikult tarbetuks. |
| --- | --- |

e)

e)

tunnistada käesolev määrus kehtetuks, kui komisjon leiab, et mitmepoolsed eeskirjad moonutavate subsiidiumide käsitlemiseks on muutnud käesoleva määruse täielikult tarbetuks.

tunnistada käesolev määrus kehtetuks, kui komisjon leiab, et mitmepoolsed eeskirjad moonutavate subsiidiumide käsitlemiseks on muutnud käesoleva määruse täielikult tarbetuks.

Muudatusettepanek 94

Muudatusettepanek 94

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 47 – lõige 1

Artikkel 47 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1)   Käesolevat määrust kohaldatakse välisriigi subsiidiumide suhtes, mis on antud
  kümne
  aasta jooksul enne käesoleva määruse kohaldamise algust, kui sellised välisriigi subsiidiumid moonutavad siseturgu pärast käesoleva määruse kohaldamise algust. | 1.   Käesolevat määrust kohaldatakse välisriigi subsiidiumide suhtes, mis on antud
  seitsme
  aasta jooksul enne käesoleva määruse kohaldamise algust, kui sellised välisriigi subsiidiumid moonutavad siseturgu pärast käesoleva määruse kohaldamise algust. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(1)   Käesolevat määrust kohaldatakse välisriigi subsiidiumide suhtes, mis on antud
  kümne
  aasta jooksul enne käesoleva määruse kohaldamise algust, kui sellised välisriigi subsiidiumid moonutavad siseturgu pärast käesoleva määruse kohaldamise algust.

1.   Käesolevat määrust kohaldatakse välisriigi subsiidiumide suhtes, mis on antud
  seitsme
  aasta jooksul enne käesoleva määruse kohaldamise algust, kui sellised välisriigi subsiidiumid moonutavad siseturgu pärast käesoleva määruse kohaldamise algust.

---

(1)  Asi saadeti vastavalt kodukorra artikli 59 lõike 4 neljandale lõigule vastutavale komisjonile tagasi institutsioonidevahelisteks läbirääkimisteks (A9-0135/2022).

1

(1a)  
  Nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (EÜ ühinemismäärus) (ELT L 24, 29.1.2004, lk 1).

1a

Nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (EÜ ühinemismäärus) (ELT L 24, 29.1.2004, lk 1).

(1b)  
  Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/24/EL riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 94, 28.3.2014, lk 65).

1b

Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/24/EL riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 94, 28.3.2014, lk 65).

(1c)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2019. aasta määrus (EL) 2019/452, millega luuakse liitu tehtavate välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute raamistik (ELT L 79 I, 21.3.2019, lk 1).

1c

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2019. aasta määrus (EL) 2019/452, millega luuakse liitu tehtavate välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute raamistik (ELT L 79 I, 21.3.2019, lk 1).

(1d)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/... kolmandate riikide ettevõtjate, kaupade ja teenuste juurdepääsu kohta liidu riigihanketurule ning selliste menetluste kohta, millega toetatakse läbirääkimisi liidu ettevõtjate, kaupade ja teenuste juurdepääsu üle kolmandate riikide riigihanketurgudele (rahvusvaheliste hangete instrument) (ELT L ...).

1d

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/... kolmandate riikide ettevõtjate, kaupade ja teenuste juurdepääsu kohta liidu riigihanketurule ning selliste menetluste kohta, millega toetatakse läbirääkimisi liidu ettevõtjate, kaupade ja teenuste juurdepääsu üle kolmandate riikide riigihanketurgudele (rahvusvaheliste hangete instrument) (ELT L ...).

(47)  
  Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel 13. aprillil 2016 sõlmitud institutsioonidevaheline parema õigusloome kokkulepe (ELT L 123, 12.5.2016, lk 1).

47

Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel 13. aprillil 2016 sõlmitud institutsioonidevaheline parema õigusloome kokkulepe (ELT L 123, 12.5.2016, lk 1).

(1a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/... kolmandate riikide ettevõtjate, kaupade ja teenuste juurdepääsu kohta liidu riigihanketurule ning selliste menetluste kohta, millega toetatakse läbirääkimisi liidu ettevõtjate, kaupade ja teenuste juurdepääsu üle kolmandate riikide riigihanketurgudele (rahvusvaheliste hangete instrument) (ELT L ...).

1a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/... kolmandate riikide ettevõtjate, kaupade ja teenuste juurdepääsu kohta liidu riigihanketurule ning selliste menetluste kohta, millega toetatakse läbirääkimisi liidu ettevõtjate, kaupade ja teenuste juurdepääsu üle kolmandate riikide riigihanketurgudele (rahvusvaheliste hangete instrument) (ELT L ...).

---

| 6.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 465/255 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 465/255

---

P9_TA(2022)0197

Vastuväidete puudumine delegeeritud õigusaktile: Ukrainas välja antud kontrollsertifikaatide üleminekusätetted

Euroopa Parlamendi otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni 8. aprilli 2022. aasta delegeeritud määrusele, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2021/2306 Ukrainas välja antud kontrollsertifikaate käsitlevate üleminekusätete osas (C(2022)02164 – 2022/2637(DEA))

(2022/C 465/25)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni delegeeritud määrust (C(2022)02164), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni delegeeritud määrust (C(2022)02164),

| — | võttes arvesse komisjoni 11. aprilli 2022. aasta kirja, milles komisjon palub Euroopa Parlamendil teatada, et ta ei esita delegeeritud määrusele vastuväiteid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. aprilli 2022. aasta kirja, milles komisjon palub Euroopa Parlamendil teatada, et ta ei esita delegeeritud määrusele vastuväiteid,

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni 20. aprilli 2022. aasta kirja komisjonide esimeeste konverentsi esimehele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni 20. aprilli 2022. aasta kirja komisjonide esimeeste konverentsi esimehele,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 290, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 290,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2018/848 (1), eriti selle artikli 38 lõike 8 punkti a alapunkti ii, artikli 46 lõike 7 punkti b ning artikli 57 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2018/848 (1), eriti selle artikli 38 lõike 8 punkti a alapunkti ii, artikli 46 lõike 7 punkti b ning artikli 57 lõiget 3,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 111 lõiget 6, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 111 lõiget 6,

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni soovitust võtta vastu otsus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni soovitust võtta vastu otsus,

| — | võttes arvesse, et kodukorra artikli 111 lõike 6 kolmandas ja neljandas taandes sätestatud ajavahemiku jooksul, mis lõppes 3. mail 2022, ei ole vastuväiteid esitatud |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et kodukorra artikli 111 lõike 6 kolmandas ja neljandas taandes sätestatud ajavahemiku jooksul, mis lõppes 3. mail 2022, ei ole vastuväiteid esitatud

| A. | arvestades, et Venemaa sissetung Ukrainasse 24. veebruaril 2022. aastal kujutab endast erakordset ja enneolematut väljakutset kontrolliasutustele ja kontrollorganitele, mida on tunnustatud seoses mahepõllumajanduslike toodete ekspordiga Ukrainast liitu, ning arvestades, et Ukrainas on häiritud ka postiteenused; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Venemaa sissetung Ukrainasse 24. veebruaril 2022. aastal kujutab endast erakordset ja enneolematut väljakutset kontrolliasutustele ja kontrollorganitele, mida on tunnustatud seoses mahepõllumajanduslike toodete ekspordiga Ukrainast liitu, ning arvestades, et Ukrainas on häiritud ka postiteenused;

| B. | arvestades, et teatavad Ukraina kontrolliasutused ja kontrollorganid, mida on tunnustatud seoses mahepõllumajanduslike toodete liitu eksportimisega, ei saa anda välja kvalifitseeritud e-templiga kontrollsertifikaate (nagu on nõutud komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2021/2306 (2) artikli 5 lõikes 3), sest kõigil sellistel kontrolliasutustel ja kontrolliorganitel ei ole e-templit; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et teatavad Ukraina kontrolliasutused ja kontrollorganid, mida on tunnustatud seoses mahepõllumajanduslike toodete liitu eksportimisega, ei saa anda välja kvalifitseeritud e-templiga kontrollsertifikaate (nagu on nõutud komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2021/2306 (2) artikli 5 lõikes 3), sest kõigil sellistel kontrolliasutustel ja kontrolliorganitel ei ole e-templit;

| C. | arvestades, et kontrolliasutused ja kontrollorganid ei saa kasutada ka võimalust anda välja kontrollsertifikaat paberkandjal vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2021/2306 artikli 11 lõike 1 üleminekusättele, kuna Ukraina postiteenused on praegu häiritud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kontrolliasutused ja kontrollorganid ei saa kasutada ka võimalust anda välja kontrollsertifikaat paberkandjal vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2021/2306 artikli 11 lõike 1 üleminekusättele, kuna Ukraina postiteenused on praegu häiritud;

| D. | arvestades seda, kui oluline on tagada, et Ukraina mahepõllumajanduslike toodete eksport liitu saaks jätkuda, tegi komisjon delegeeritud määruses (EL) 2021/2306 ettepaneku lubada kuni 30. juunini 2022 Ukraina kontrolliasutustel ja kontrollorganitel koostada ja esitada kontrollsertifikaat süsteemis TRACES elektrooniliselt ilma e-templita; |
| --- | --- |

D.

arvestades seda, kui oluline on tagada, et Ukraina mahepõllumajanduslike toodete eksport liitu saaks jätkuda, tegi komisjon delegeeritud määruses (EL) 2021/2306 ettepaneku lubada kuni 30. juunini 2022 Ukraina kontrolliasutustel ja kontrollorganitel koostada ja esitada kontrollsertifikaat süsteemis TRACES elektrooniliselt ilma e-templita;

| E. | arvestades, et seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse ja viivitamatu reageerimise vajadusega tuleks asjakohast määrust kohaldada tagasiulatuvalt alates 24. veebruarist 2022; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse ja viivitamatu reageerimise vajadusega tuleks asjakohast määrust kohaldada tagasiulatuvalt alates 24. veebruarist 2022;

| 1. | teatab, et ei esita delegeeritud määrusele vastuväiteid; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/848, mis käsitleb mahepõllumajanduslikku tootmist ja mahepõllumajanduslike toodete märgistamist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 834/2007 (ELT L 150, 14.6.2018, lk 1).

(2)  Komisjoni 21. oktoobri 2021. aasta delegeeritud määrus (EL) 2021/2306, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2018/848 eeskirjadega, mis käsitlevad liitu importimiseks ette nähtud mahepõllumajanduslike ja üleminekuaja toodete saadetiste ametlikku kontrolli ning kontrollsertifikaati (ELT L 461, 27.12.2021, lk 13).

---

Neljapäev, 5. mai 2022

| 6.12.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 465/257 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 465/257

---

P9_TA(2022)0198

Veterinaarravimite pakendite ja märgistuse üleminekusätted ***I

Euroopa Parlamendi 5. mai 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles sätestatakse üleminekueeskirjad direktiivi 2001/82/EÜ ja määruse (EÜ) nr 726/2004 alusel loa saanud veterinaarravimite pakendamise ja märgistamise kohta (COM(2022)0076 – C9-0054/2022 – 2022/0053(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2022/C 465/26)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2022)0076), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2022)0076),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artiklit 114 ja artikli 168 lõike 4 punkti b, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0054/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artiklit 114 ja artikli 168 lõike 4 punkti b, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0054/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 23. märtsi 2022. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 23. märtsi 2022. aasta arvamust (1),

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 27. aprilli 2022. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 27. aprilli 2022. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 59 ja 163, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 59 ja 163,

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

---

P9_TC1-COD(2022)0053

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 5. mail 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega kehtestatakse üleminekusätted direktiivi 2001/82/EÜ või määruse (EÜ) nr 726/2004 kohaselt müügiloa saanud või registreeritud veterinaarravimite pakendite ja märgistuse kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/839) lõplikule kujule).

---