# Uradni list C 400/17.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 400 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6517. oktober 2022 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 400

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6517. oktober 2022

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 400/01 | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču – Zaključni račun Evropskega razvojnega sklada za leto 2021 | 1 |
| 2022/C 400/02 | Izjava o zanesljivosti, ki jo Sodišče daje Evropskemu parlamentu in Svetu za 8., 9., 10. in 11. evropski razvojni sklad – Poročilo neodvisnega revizorja | 170 |

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2022/C 400/01

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču – Zaključni račun Evropskega razvojnega sklada za leto 2021

1

2022/C 400/02

Izjava o zanesljivosti, ki jo Sodišče daje Evropskemu parlamentu in Svetu za 8., 9., 10. in 11. evropski razvojni sklad – Poročilo neodvisnega revizorja

170

---

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 17.10.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 400/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 400/1

---

SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU IN RAČUNSKEMU SODIŠČU

Zaključni račun Evropskega razvojnega sklada za leto 2021

(2022/C 400/01)

KAZALO

| POTRDITEV ZAKLJUČNEGA RAČUNA | 2 |
| --- | --- |

| IZVRŠEVANJE IN RAČUNOVODSKA OBRAVNAVA SREDSTEV ERS | 3 |
| --- | --- |

| SREDSTVA, KI JIH UPRAVLJA EVROPSKA KOMISIJA | 8 |
| --- | --- |

| RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS | 10 |
| --- | --- |

| RAČUNOVODSKI IZKAZI SKRBNIŠKIH SKLADOV EU, KONSOLIDIRANI V ERS | 52 |
| --- | --- |

| RAČUNOVODSKI IZKAZI SKRBNIŠKEGA SKLADA EU BÊKOU ZA LETO 2021 | 53 |
| --- | --- |

| RAČUNOVODSKI IZKAZI SKRBNIŠKEGA SKLADA EU ZA AFRIKO ZA LETO 2021 | 60 |
| --- | --- |

| KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS IN SKRBNIŠKIH SKLADOV EU | 68 |
| --- | --- |

| POROČILO ERS O FINANČNEM IZVRŠEVANJU | 73 |
| --- | --- |

| LETNO POROČILO O IZVRŠEVANJU – SREDSTVA, KI JIH UPRAVLJA EVROPSKA INVESTICIJSKA BANKA | 99 |
| --- | --- |

POTRDITEV ZAKLJUČNEGA RAČUNA

Zaključni račun Evropskega razvojnega sklada za leto 2021 je bil pripravljen v skladu z naslovom X finančne uredbe za 11. Evropski razvojni sklad ter računovodskimi načeli, pravili in metodami iz pojasnil k računovodskim izkazom.

Prevzemam odgovornost za pripravo in predstavitev zaključnega računa Evropskega razvojnega sklada v skladu s členom 18 finančne uredbe za 11. Evropski razvojni sklad.

Od odredbodajalca in EIB, ki jamčita za zanesljivost poslanih podatkov, sem pridobila vse potrebne podatke za pripravo zaključnega računa, ki prikazuje sredstva in obveznosti Evropskega razvojnega sklada ter izvrševanje proračuna.

Potrjujem, da sem si na podlagi teh podatkov ter preverjanj, ki so bila po mojem mnenju potrebna za potrditev zaključnega računa, pridobila razumno zagotovilo, da zaključni račun predstavlja resnično in pošteno sliko finančnega stanja Evropskega razvojnega sklada v vseh pomembnih vidikih.

Rosa ALDEA BUSQUETS

Računovodja

IZVRŠEVANJE IN RAČUNOVODSKA OBRAVNAVA SREDSTEV ERS

IZVRŠEVANJE IN RAČUNOVODSKA OBRAVNAVA SREDSTEV ERS

1.   OZADJE

OZADJE

Evropska unija (v nadaljnjem besedilu: EU) sodeluje s številnimi državami v razvoju. Glavni cilj teh dejavnosti je spodbujati gospodarski, socialni in okoljski razvoj, pri čemer je primarni cilj dolgoročno zmanjšanje revščine in njeno izkoreninjenje z zagotavljanjem razvojne in tehnične pomoči državam upravičenkam. Da bi EU to dosegla, oblikuje strategije sodelovanja skupaj s partnerskimi državami in mobilizira finančna sredstva za njihovo izvajanje. Ta sredstva EU, dodeljena za razvojno sodelovanje, se zagotavljajo iz treh virov:

| — | proračuna EU, |
| --- | --- |

—

proračuna EU,

| — | Evropskega razvojnega sklada in |
| --- | --- |

—

Evropskega razvojnega sklada in

| — | Evropske investicijske banke. |
| --- | --- |

—

Evropske investicijske banke.

Do leta 2021 je bil Evropski razvojni sklad (v nadaljnjem besedilu: ERS) glavni instrument za zagotavljanje pomoči za razvojno sodelovanje afriškim, karibskim in pacifiškim državam (v nadaljnjem besedilu: države AKP) ter čezmorskim državam in ozemljem (v nadaljnjem besedilu: ČDO).

ERS se ne financira iz proračuna EU. Ustanovi se z notranjim sporazumom predstavnikov držav članic, ki sedijo v Svetu, upravlja pa ga poseben odbor. Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je odgovorna za finančno izvrševanje dejavnosti, ki se izvajajo s sredstvi ERS, Evropska investicijska banka (v nadaljnjem besedilu: EIB) pa upravlja Sklad za spodbujanje naložb.

Vsak ERS je sklenjen za približno pet let in ga ureja posebna finančna uredba, ki zahteva pripravo posameznih računovodskih izkazov. Poleg tega so ti računovodski izkazi prikazani v agregatni obliki, da se zagotovi celovit pregled nad finančnim stanjem sredstev, za katera je odgovorna Komisija.

Sodelujoče države članice so notranji sporazum o ustanovitvi 11. ERS podpisale na zasedanju Sveta junija 2013 (1). Veljati je začel 1. marca 2015.

1

Svet je leta 2018 sprejel finančno uredbo, ki se uporablja za 11. ERS (2). To novo besedilo je razveljavilo prejšnjo uredbo in se uporablja za dejavnosti, financirane iz prejšnjih ERS, brez poseganja v obstoječe pravne obveznosti. Ta uredba se ne uporablja za Sklad za spodbujanje naložb v okviru prejšnjih ERS.

2

V okviru Sporazuma o partnerstvu AKP-EU je bil ustanovljen Sklad za spodbujanje naložb, ki ga upravlja EIB, namenjen pa je podpiranju razvoja zasebnega sektorja v državah AKP ter financira zlasti (vendar ne izključno) zasebne naložbe. Zasnovan je kot obnovljiv sklad, kar pomeni, da se lahko povračila posojil ponovno uporabijo za druge dejavnosti. Sklad je torej samoobnovljiv in finančno neodvisen. Ker ga ne upravlja Komisija, njegov zaključni račun ni konsolidiran v prvem delu zaključnega računa (računovodski izkazi ERS ter ustrezno poročilo o finančnem izvrševanju). Računovodski izkazi Sklada za spodbujanje naložb so prikazani v ločenem delu zaključnega računa (del II), da se zagotovi celotna slika razvojne pomoči ERS.

2.   KAKO SE FINANCIRA ERS?

KAKO SE FINANCIRA ERS?

Svet je 2. decembra 2013 sprejel Uredbo (EU, Euratom) št. 1311/2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (3). V tem okviru je bilo sklenjeno, da geografsko sodelovanje z državami AKP ne bo vključeno v proračun EU, temveč se bo še naprej financiralo prek obstoječega medvladnega ERS.

3

Proračun EU se sprejme za eno leto, tako da se v skladu s proračunskim načelom enoletnosti odhodki in prihodki načrtujejo in odobrijo za eno leto. ERS pa je v nasprotju s proračunom EU sklad, ki deluje po načelu večletnosti. Vsak ERS določa skupni sklad za izvajanje razvojnega sodelovanja za obdobje, ki običajno traja pet let. Ker se sredstva dodeljujejo na večletni osnovi, se dodeljena sredstva lahko porabljajo skozi celotno obdobje ERS. Odsotnost proračunske enoletnosti je poudarjena pri proračunskem poročanju, saj se proračunsko izvrševanje ERS ugotavlja glede na skupna sredstva.

Sredstva ERS so ad hoc prispevki držav članic EU. Predstavniki držav članic se približno vsakih pet let sestanejo na medvladni ravni, da bi odločili o skupnem znesku, ki bo dodeljen skladu, ter o nadzoru njegovega izvrševanja.

Komisija upravlja Sklad v skladu s politiko Unije na področju razvojnega sodelovanja. Države članice imajo vzporedno s politiko Unije tudi nacionalne razvojne politike in politike pomoči, zato morajo svoje politike usklajevati s politikami EU in zagotavljati, da se te med seboj dopolnjujejo.

Poleg zgoraj navedenih prispevkov lahko države članice sklenejo tudi sporazume o sofinanciranju ali vplačajo prostovoljne finančne prispevke v ERS.

3.   DEJAVNOSTI ERS PO 31. DECEMBRU 2020

DEJAVNOSTI ERS PO 31. DECEMBRU 2020

11. ERS je vstopil v svojo končno fazo, saj je 31. decembra 2020 začela veljati samoderogacijska klavzula. Ta klavzula določa presečni datum za obveznosti, kar pomeni, da od leta 2021 v okviru 11. ERS ni mogoče podpisati nadaljnjih sporazumov o financiranju. Vendar pa se bodo do 31. decembra 2023 (za revizije in ocene pa še pozneje) še vedno podpisovale posamezne pogodbe na podlagi obstoječih sporazumov o financiranju. Poleg tega se bo izvajanje tekočih projektov, ki jih financira Evropski razvojni sklad, nadaljevalo do njihovega končnega zaključka.

V okviru novega večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 je sodelovanje EU z državami AKP vključeno v Instrument za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa. Podobno je sodelovanje s ČDO zdaj zajeto v Sklepu o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj. To pomeni, da se razvojni programi od leta 2021 financirajo iz proračuna EU, medtem ko so se programi v okviru ERS do leta 2021 financirali s prostovoljnimi prispevki držav članic EU. Zaradi tega je za financiranje razvojnih programov odslej potrebna odobritev Evropskega parlamenta, prav tako pa morajo biti transakcije skladne s finančnimi uredbami EU, kot to velja za druge programe, ki jih financira EU.

4.   POROČANJE OB KONCU LETA

POROČANJE OB KONCU LETA

4.1   ZAKLJUČNI RAČUN

ZAKLJUČNI RAČUN

Računovodski izkazi za ERS se v skladu s členom 18(3) finančne uredbe za ERS pripravijo na osnovi pravil računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka, ki so izpeljana iz mednarodnih računovodskih standardov za javni sektor (MRSJS). Ta računovodska pravila, ki jih je sprejel računovodja Komisije, se uporabljajo v vseh institucijah in organih EU za vzpostavitev enotnega sklopa pravil za računovodstvo, vrednotenje in predstavitev zaključnega računa, da se harmonizira proces priprave računovodskih izkazov. Ta računovodska pravila EU uporablja tudi ERS ob upoštevanju posebne narave njegovih dejavnosti.

Priprava zaključnega računa ERS se zaupa računovodji Komisije, ki je računovodja ERS in zagotavlja, da zaključni račun ERS predstavlja resnično in pošteno sliko finančnega položaja ERS.

Zaključni račun je prikazan na naslednji način:

Del I: Sredstva, ki jih upravlja Komisija

| (i) | Računovodski izkazi ERS in pojasnila k njim |
| --- | --- |

(i)

Računovodski izkazi ERS in pojasnila k njim

| (ii) | Računovodski izkazi skrbniških skladov EU, konsolidiranih v računovodskih izkazih ERS |
| --- | --- |

(ii)

Računovodski izkazi skrbniških skladov EU, konsolidiranih v računovodskih izkazih ERS

| (iii) | Konsolidirani računovodski izkazi ERS in skrbniških skladov EU |
| --- | --- |

(iii)

Konsolidirani računovodski izkazi ERS in skrbniških skladov EU

| (iv) | Poročilo o finančnem izvrševanju ERS |
| --- | --- |

(iv)

Poročilo o finančnem izvrševanju ERS

Del II: Letno poročilo o izvrševanju – sredstva, ki jih upravlja EIB

| (i) | Računovodski izkazi Sklada za spodbujanje naložb |
| --- | --- |

(i)

Računovodski izkazi Sklada za spodbujanje naložb

V delu „Računovodski izkazi skrbniških skladov EU, konsolidiranih v računovodskih izkazih ERS“ so vključeni računovodski izkazi dveh skrbniških skladov, ustanovljenih v okviru ERS, in sicer skrbniškega sklada EU Bêkou (glej oddelek „Računovodski izkazi skrbniškega sklada EU Bêkou“) in skrbniškega sklada EU za Afriko (glej oddelek „Računovodski izkazi skrbniškega sklada EU za Afriko“). Za pripravo posameznih računovodskih izkazov skrbniških skladov je odgovoren računovodja Komisije, zunanjo revizijo teh izkazov pa izvede zasebna revizijska družba. Zneski skrbniških skladov, vključeni v ta zaključni račun, so začasni.

Komisija mora najpozneje do 31. julija leta po datumu bilance stanja sprejeti zaključni račun ERS ter ga predložiti Evropskemu parlamentu in Svetu v razrešnico.

5.   REVIZIJA IN RAZREŠNICA

REVIZIJA IN RAZREŠNICA

5.1   REVIZIJA

REVIZIJA

Zaključni račun revidira zunanji revizor, tj. Evropsko računsko sodišče (v nadaljnjem besedilu: Računsko sodišče), ki za Svet in Evropski parlament pripravi letno poročilo.

5.2   RAZREŠNICA

RAZREŠNICA

Končna kontrola finančnega izvrševanja sredstev ERS za dano proračunsko leto je razrešnica. Po reviziji in dokončni pripravi zaključnega računa se Evropski parlament na priporočilo Sveta odloči, ali bo Komisiji podelil razrešnico za finančno izvrševanje sredstev ERS za dano proračunsko leto. Ta odločitev temelji na pregledu zaključnega računa in letnega poročila, ki ga opravi Računsko sodišče (ki vključuje uradno izjavo o zanesljivosti), ter odgovorih Komisije na vprašanja in zahteve po dodatnih informacijah, ki jih je predložil organ, ki daje razrešnico.

GLAVNI DOSEŽKI FINANČNEGA IZVRŠEVANJA V LETU 2021

GLAVNI DOSEŽKI FINANČNEGA IZVRŠEVANJA V LETU 2021

Image 1

Neto znesek, samo za 10. in 11. ERS

Izvrševanje proračuna

Izvrševanje proračuna

Leto 2021 sta zaznamovala dva dogodka. Leto 2021 je bilo prvo leto po samoderegulacijski klavzuli za 11. ERS, ki je začela veljati 31. decembra 2020. Zato v letu 2021 ni bilo nadaljnjih celotnih obveznosti za projekte v okviru 11. ERS. Poleg tega je v letu 2021 na finančno izvrševanje za 10. in 11. ERS za pogodbe (posamezne obveznosti: 2 118 milijonov EUR) in plačila (3 393 milijonov EUR) vplivala dolgotrajna kriza zaradi COVID-19.

Skupni znesek bruto plačil za vse ERS (3 435 milijonov EUR) predstavlja 91 % cilja v višini 3 763 milijonov EUR, sporočenega državam članicam. Zaradi dolgotrajnih razmer v zvezi s COVID-19 50 % delegacij v podsaharski Afriki ni doseglo svojega cilja glede najnižjih napovedanih plačil (90 %). Sem spadajo zlasti Madagaskar, ki je skoraj popolnoma zaprl svoje meje, zaradi česar je bilo zelo težko nadaljevati izvajanje, kot je bilo prvotno predvideno, Čad in Gambija zaradi začasno ustavljenega ali zapoznelega izvajanja ter Etiopija, Gvineja (Conakry) in Mali, kjer so bile operacije močno prizadete zaradi političnih kriz, kar je pomembno vplivalo na predvidena plačila proračunske podpore. Omejitve zaradi COVID-19 so vplivale tudi na izvajanje v Pacifiku in na Karibih. Na Fidžiju in Haitiju so negativni stranski učinki poslabšanja gospodarskih, socialnih in političnih razmer znatno vplivali na infrastrukturne projekte.

Učinek dejavnosti v računovodskih izkazih

Učinek dejavnosti v računovodskih izkazih

V računovodskih izkazih je učinek navedenih dejavnosti najbolj očiten v smislu:

| — | predhodnega financiranja (glej pojasnilo 2.2): zmanjšanje za 101 milijonov EUR, večinoma zaradi manj izplačanih predujmov zaradi manjšega števila podpisanih pogodb (3 670 milijonov EUR v letu 2020 v primerjavi z 2 118 milijonov EUR v letu 2021). To zmanjšanje je bilo predvsem posledica izzivov zaradi trenutne pandemije COVID-19 in geopolitičnih kriz. Zaradi tega znatnega zmanjšanja predhodnega financiranja in drugih plačil so se denarna sredstva in njihovi ustrezniki povečali za 266 milijonov EUR (glej pojasnilo 2.5); |
| --- | --- |

—

predhodnega financiranja (glej pojasnilo 2.2): zmanjšanje za 101 milijonov EUR, večinoma zaradi manj izplačanih predujmov zaradi manjšega števila podpisanih pogodb (3 670 milijonov EUR v letu 2020 v primerjavi z 2 118 milijonov EUR v letu 2021). To zmanjšanje je bilo predvsem posledica izzivov zaradi trenutne pandemije COVID-19 in geopolitičnih kriz. Zaradi tega znatnega zmanjšanja predhodnega financiranja in drugih plačil so se denarna sredstva in njihovi ustrezniki povečali za 266 milijonov EUR (glej pojasnilo 2.5);

2.2

2.5

| — | precej manjšega števila odprtih pogodb ob koncu leta 2021, ki je bilo posledica postopnega opuščanja ERS ter negativnega učinka trenutne krize zaradi COVID-19 in geopolitičnih kriz na podpis novih pogodb, kar je povzročilo znatno zmanjšanje vnaprej vračunanih stroškov za 519 milijonov EUR (glej pojasnilo 2.8); |
| --- | --- |

—

precej manjšega števila odprtih pogodb ob koncu leta 2021, ki je bilo posledica postopnega opuščanja ERS ter negativnega učinka trenutne krize zaradi COVID-19 in geopolitičnih kriz na podpis novih pogodb, kar je povzročilo znatno zmanjšanje vnaprej vračunanih stroškov za 519 milijonov EUR (glej pojasnilo 2.8);

2.8

| — | odhodkov za instrumente pomoči (glej pojasnilo 3.3): zmanjšanje odhodkov za instrumente pomoči za skupno 1 743 milijonov EUR je skupni učinek. Po eni strani so zahtevni pogoji, povezani s pandemijo COVID-19, in nestabilne geopolitične razmere v več državah ovirali izvajanje dejavnosti ERS v letu 2021. Hkrati je zmanjšanje dejavnosti v okviru 10. in prejšnjih ERS v skladu s postopnim opuščanjem teh ERS, kar je privedlo do manj odprtih pogodb v okviru teh ERS. |
| --- | --- |

—

odhodkov za instrumente pomoči (glej pojasnilo 3.3): zmanjšanje odhodkov za instrumente pomoči za skupno 1 743 milijonov EUR je skupni učinek. Po eni strani so zahtevni pogoji, povezani s pandemijo COVID-19, in nestabilne geopolitične razmere v več državah ovirali izvajanje dejavnosti ERS v letu 2021. Hkrati je zmanjšanje dejavnosti v okviru 10. in prejšnjih ERS v skladu s postopnim opuščanjem teh ERS, kar je privedlo do manj odprtih pogodb v okviru teh ERS.

3.3

Učinek sprememb EAR 11 v računovodskih izkazih

Učinek sprememb EAR 11 v računovodskih izkazih

Finančna sredstva ERS so bila 1. januarja 2021 zaradi sprememb računovodskega pravila EU št. 11 (glej pojasnilo 1 o računovodskih usmeritvah) prerazvrščena iz finančnih sredstev, ki so na voljo za prodajo, v finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja. V obeh primerih se finančna sredstva merijo po pošteni vrednosti, tako da so knjigovodske vrednosti primerljive. Ustrezni znesek rezerve, nastale zaradi vrednotenja na pošteno vrednost, je bil prenesen v skupni presežek/primanjkljaj. Ta prerazvrstitev ni vplivala na čista sredstva ERS (glej izkaz sprememb v čistih sredstvih).

SREDSTVA, KI JIH UPRAVLJA EVROPSKA KOMISIJA

SREDSTVA, KI JIH UPRAVLJA EVROPSKA KOMISIJA

KAZALO

KAZALO

| RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS | 10 |
| --- | --- |

| BILANCA STANJA ERS | 11 |
| --- | --- |

| IZKAZ FINANČNEGA USPEHA ERS | 12 |
| --- | --- |

| IZKAZ DENARNIH TOKOV ERS | 13 |
| --- | --- |

| IZKAZ SPREMEMB ERS V ČISTIH SREDSTVIH | 14 |
| --- | --- |

| BILANCA STANJA PO ERS | 15 |
| --- | --- |

| IZKAZ FINANČNEGA USPEHA PO ERS | 17 |
| --- | --- |

| IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH PO ERS | 18 |
| --- | --- |

| POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM ERS | 21 |
| --- | --- |

| RAČUNOVODSKI IZKAZI SKRBNIŠKIH SKLADOV EU, KONSOLIDIRANI V ERS | 52 |
| --- | --- |

| RAČUNOVODSKI IZKAZI SKRBNIŠKEGA SKLADA EU BÊKOU ZA LETO 2021 | 53 |
| --- | --- |

| BILANCA STANJA | 58 |
| --- | --- |

| IZKAZ FINANČNEGA USPEHA | 59 |
| --- | --- |

| IZKAZ DENARNIH TOKOV | 59 |
| --- | --- |

| RAČUNOVODSKI IZKAZI SKRBNIŠKEGA SKLADA EU ZA AFRIKO ZA LETO 2021 | 60 |
| --- | --- |

| BILANCA STANJA | 66 |
| --- | --- |

| IZKAZ FINANČNEGA USPEHA | 67 |
| --- | --- |

| IZKAZ DENARNIH TOKOV | 67 |
| --- | --- |

| KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS IN SKRBNIŠKIH SKLADOV EU | 68 |
| --- | --- |

| KONSOLIDIRANA BILANCA STANJA | 69 |
| --- | --- |

| KONSOLIDIRANI IZKAZ FINANČNEGA USPEHA | 70 |
| --- | --- |

| KONSOLIDIRANI IZKAZ DENARNIH TOKOV | 71 |
| --- | --- |

| KONSOLIDIRANI IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH | 72 |
| --- | --- |

| POROČILO ERS O FINANČNEM IZVRŠEVANJU | 73 |
| --- | --- |

RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS (4)

RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS

4

BILANCA STANJA ERS

BILANCA STANJA ERS

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| NEKRATKOROČNA SREDSTVA | | | |
| Finančna sredstva | 2.1 | 39 | 33 |
| Predhodno financiranje | 2.2 | 671 | 870 |
| Prispevki za skrbniški sklad | 2.3 | 382 | 394 |
| Menjalne terjatve | | 4 | 3 |
| | | 1 096 | 1 300 |
| KRATKOROČNA SREDSTVA | | | |
| Predhodno financiranje | 2.2 | 1 453 | 1 355 |
| Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski | 2.4 | 35 | 140 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | 2.5 | 994 | 728 |
| | | 2 481 | 2 223 |
| SREDSTVA SKUPAJ | | 3 577 | 3 523 |
| NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI | | | |
| Finančne obveznosti | 2.6 | (7) | (2) |
| | | (7) | (2) |
| KRATKOROČNE OBVEZNOSTI | | | |
| Obveznosti iz poslovanja | 2.7 | (501) | (615) |
| Vnaprej vračunani stroški | 2.8 | (1 008 ) | (1 527 ) |
| | | (1 509 ) | (2 143 ) |
| OBVEZNOSTI SKUPAJ | | (1 516 ) | (2 145 ) |
| ČISTA SREDSTVA | | 2 061 | 1 379 |
| SREDSTVA IN REZERVE | | | |
| Rezerva, nastala zaradi vrednotenja na pošteno vrednost | 2.9 | — | (5) |
| Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS | 2.10 | 62 643 | 58 986 |
| Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej | 2.10 | 2 252 | 2 252 |
| Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let | | (59 860 ) | (55 111 ) |
| Poslovni izid za zadevno leto | | (2 974 ) | (4 744 ) |
| ČISTA SREDSTVA | | 2 061 | 1 379 |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

31.12.2021

31.12.2020

NEKRATKOROČNA SREDSTVA

NEKRATKOROČNA SREDSTVA

Finančna sredstva

Finančna sredstva

2.1

2.1

39

39

33

33

Predhodno financiranje

Predhodno financiranje

2.2

2.2

671

671

870

870

Prispevki za skrbniški sklad

Prispevki za skrbniški sklad

2.3

2.3

382

382

394

394

Menjalne terjatve

Menjalne terjatve

4

4

3

3

1 096

1 096

1 300

1 300

KRATKOROČNA SREDSTVA

KRATKOROČNA SREDSTVA

Predhodno financiranje

Predhodno financiranje

2.2

2.2

1 453

1 453

1 355

1 355

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

2.4

2.4

35

35

140

140

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

2.5

2.5

994

994

728

728

2 481

2 481

2 223

2 223

SREDSTVA SKUPAJ

SREDSTVA SKUPAJ

3 577

3 577

3 523

3 523

NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI

NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI

Finančne obveznosti

Finančne obveznosti

2.6

2.6

(7)

(7)

(2)

(2)

(7)

(7)

(2)

(2)

KRATKOROČNE OBVEZNOSTI

KRATKOROČNE OBVEZNOSTI

Obveznosti iz poslovanja

Obveznosti iz poslovanja

2.7

2.7

(501)

(501)

(615)

(615)

Vnaprej vračunani stroški

Vnaprej vračunani stroški

2.8

2.8

(1 008 )

(1 008 )

(1 527 )

(1 527 )

(1 509 )

(1 509 )

(2 143 )

(2 143 )

OBVEZNOSTI SKUPAJ

OBVEZNOSTI SKUPAJ

(1 516 )

(1 516 )

(2 145 )

(2 145 )

ČISTA SREDSTVA

ČISTA SREDSTVA

2 061

2 061

1 379

1 379

SREDSTVA IN REZERVE

SREDSTVA IN REZERVE

Rezerva, nastala zaradi vrednotenja na pošteno vrednost

Rezerva, nastala zaradi vrednotenja na pošteno vrednost

2.9

2.9

—

—

(5)

(5)

Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS

Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS

2.10

2.10

62 643

62 643

58 986

58 986

Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej

Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej

2.10

2.10

2 252

2 252

2 252

2 252

Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let

Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let

(59 860 )

(59 860 )

(55 111 )

(55 111 )

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

(2 974 )

(2 974 )

(4 744 )

(4 744 )

ČISTA SREDSTVA

ČISTA SREDSTVA

2 061

2 061

1 379

1 379

IZKAZ FINANČNEGA USPEHA ERS

IZKAZ FINANČNEGA USPEHA ERS

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 2021 | 2020 |
| PRIHODKI | | | |
| Prihodki iz nemenjalnih poslov | 3.1 | | |
| Dejavnosti izterjave | | 27 | 92 |
| | | 27 | 92 |
| Prihodki iz menjalnih poslov | 3.2 | | |
| Finančni prihodki | | (26) | 6 |
| Drugi prihodki | | 74 | 37 |
| | | 48 | 43 |
| Prihodki skupaj | | 75 | 135 |
| ODHODKI | | | |
| Instrumenti pomoči | 3.3 | (2 864 ) | (4 607 ) |
| Odhodki za sofinanciranje | 3.4 | (19) | (53) |
| Stroški financiranja | 3.5 | (20) | (21) |
| Drugi odhodki | 3.6 | (145) | (197) |
| Odhodki skupaj | | (3 049 ) | (4 878 ) |
| POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO | | (2 974 ) | (4 744 ) |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

2021

2020

PRIHODKI

PRIHODKI

Prihodki iz nemenjalnih poslov

Prihodki iz nemenjalnih poslov

3.1

3.1

Dejavnosti izterjave

Dejavnosti izterjave

27

27

92

92

27

27

92

92

Prihodki iz menjalnih poslov

Prihodki iz menjalnih poslov

3.2

3.2

Finančni prihodki

Finančni prihodki

(26)

(26)

6

6

Drugi prihodki

Drugi prihodki

74

74

37

37

48

48

43

43

Prihodki skupaj

Prihodki skupaj

75

75

135

135

ODHODKI

ODHODKI

Instrumenti pomoči

Instrumenti pomoči

3.3

3.3

(2 864 )

(2 864 )

(4 607 )

(4 607 )

Odhodki za sofinanciranje

Odhodki za sofinanciranje

3.4

3.4

(19)

(19)

(53)

(53)

Stroški financiranja

Stroški financiranja

3.5

3.5

(20)

(20)

(21)

(21)

Drugi odhodki

Drugi odhodki

3.6

3.6

(145)

(145)

(197)

(197)

Odhodki skupaj

Odhodki skupaj

(3 049 )

(3 049 )

(4 878 )

(4 878 )

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

(2 974 )

(2 974 )

(4 744 )

(4 744 )

IZKAZ DENARNIH TOKOV ERS

IZKAZ DENARNIH TOKOV ERS

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 2021 | 2020 |
| Poslovni izid za zadevno leto | | (2 974 ) | (4 744 ) |
| Poslovanje | | | |
| Povečanje kapitala – prispevki (čisti) | | 3 657 | 4 177 |
| (Povečanje)/zmanjšanje prispevkov za skrbniške sklade | | 12 | (127) |
| (Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja | | 101 | (29) |
| (Povečanje)/zmanjšanje terjatev iz naslova menjalnih poslov in izterljivih zneskov iz naslova nemenjalnih poslov | | 105 | (17) |
| Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti | | 5 | (17) |
| Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja | | (114) | 99 |
| Povečanje/(zmanjšanje) pasivnih časovnih razmejitev | | (519) | 209 |
| Drugo gibanje nedenarnih sredstev | | — | (3) |
| Naložbene dejavnosti | | | |
| (Povečanje)/zmanjšanje neizvedenih finančnih sredstev po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja
   (*1) | | (7) | 2 |
| ČISTI DENARNI TOK | | 266 | (452) |
| Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov | | 266 | (451) |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta | 2.5 | 728 | 1 179 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta | 2.5 | 994 | 728 |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

2021

2020

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

(2 974 )

(2 974 )

(4 744 )

(4 744 )

Poslovanje

Poslovanje

Povečanje kapitala – prispevki (čisti)

Povečanje kapitala – prispevki (čisti)

3 657

3 657

4 177

4 177

(Povečanje)/zmanjšanje prispevkov za skrbniške sklade

(Povečanje)/zmanjšanje prispevkov za skrbniške sklade

12

12

(127)

(127)

(Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja

(Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja

101

101

(29)

(29)

(Povečanje)/zmanjšanje terjatev iz naslova menjalnih poslov in izterljivih zneskov iz naslova nemenjalnih poslov

(Povečanje)/zmanjšanje terjatev iz naslova menjalnih poslov in izterljivih zneskov iz naslova nemenjalnih poslov

105

105

(17)

(17)

Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti

Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti

5

5

(17)

(17)

Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja

Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja

(114)

(114)

99

99

Povečanje/(zmanjšanje) pasivnih časovnih razmejitev

Povečanje/(zmanjšanje) pasivnih časovnih razmejitev

(519)

(519)

209

209

Drugo gibanje nedenarnih sredstev

Drugo gibanje nedenarnih sredstev

—

—

(3)

(3)

Naložbene dejavnosti

Naložbene dejavnosti

(Povečanje)/zmanjšanje neizvedenih finančnih sredstev po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja
   (*1)

(Povečanje)/zmanjšanje neizvedenih finančnih sredstev po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

*1

(7)

(7)

2

2

ČISTI DENARNI TOK

ČISTI DENARNI TOK

266

266

(452)

(452)

Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov

Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov

266

266

(451)

(451)

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta

2.5

2.5

728

728

1 179

1 179

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta

2.5

2.5

994

994

728

728

IZKAZ SPREMEMB ERS V ČISTIH SREDSTVIH

IZKAZ SPREMEMB ERS V ČISTIH SREDSTVIH

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Kapital Sklada – delujoči ERS
  (A) | Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS
  (B) | Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS
  (C) = (A) – (B) | Skupne rezerve
  (D) | Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej
  (E) | Rezerva, nastala zaradi vrednotenja na pošteno vrednost
  (F) | Čista sredstva skupaj
  (C) + (D) + (E) + (F) |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2019 | 73 264 | 18 455 | 54 809 | (55 111 ) | 2 252 | (2) | 1 948 |
| Gibanje poštene vrednosti | | | | | (3) | | (3) |
| Povečanje kapitala – prispevki | (223) | (4 400 ) | 4 177 | — | — | | 4 177 |
| Poslovni izid za zadevno leto | — | — | — | (4 744 ) | — | | (4 744 ) |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2020 | 73 041 | 14 055 | 58 986 | (59 854 ) | 2 252 | (5) | 1 379 |
| Učinek revidiranih EAR 11 | | | | (5) | | 5 | — |
| STANJE NA DAN 1. 1. 2021 | 73 041 | 14 055 | 58 986 | (59 860 ) | 2 252 | — | 1 379 |
| Povečanje kapitala – prispevki | (43) | (3 700 ) | 3 657 | — | — | | 3 657 |
| Poslovni izid za zadevno leto | — | — | — | (2 974 ) | — | | (2 974 ) |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2021 | 72 998 | 10 355 | 62 643 | (62 834 ) | 2 252 | — | 2 061 |

(v milijonih EUR)

Kapital Sklada – delujoči ERS

(A)

Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS

(B)

Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS

(C) = (A) – (B)

Skupne rezerve

(D)

Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej

(E)

Rezerva, nastala zaradi vrednotenja na pošteno vrednost

(F)

Čista sredstva skupaj

(C) + (D) + (E) + (F)

STANJE NA DAN 31. 12. 2019

STANJE NA DAN 31. 12. 2019

73 264

73 264

18 455

18 455

54 809

54 809

(55 111 )

(55 111 )

2 252

2 252

(2)

(2)

1 948

1 948

Gibanje poštene vrednosti

Gibanje poštene vrednosti

(3)

(3)

(3)

(3)

Povečanje kapitala – prispevki

Povečanje kapitala – prispevki

(223)

(223)

(4 400 )

(4 400 )

4 177

4 177

—

—

—

—

4 177

4 177

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

—

—

—

—

—

—

(4 744 )

(4 744 )

—

—

(4 744 )

(4 744 )

STANJE NA DAN 31. 12. 2020

STANJE NA DAN 31. 12. 2020

73 041

73 041

14 055

14 055

58 986

58 986

(59 854 )

(59 854 )

2 252

2 252

(5)

(5)

1 379

1 379

Učinek revidiranih EAR 11

Učinek revidiranih EAR 11

(5)

(5)

5

5

—

—

STANJE NA DAN 1. 1. 2021

STANJE NA DAN 1. 1. 2021

73 041

73 041

14 055

14 055

58 986

58 986

(59 860 )

(59 860 )

2 252

2 252

—

—

1 379

1 379

Povečanje kapitala – prispevki

Povečanje kapitala – prispevki

(43)

(43)

(3 700 )

(3 700 )

3 657

3 657

—

—

—

—

3 657

3 657

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

—

—

—

—

—

—

(2 974 )

(2 974 )

—

—

(2 974 )

(2 974 )

STANJE NA DAN 31. 12. 2021

STANJE NA DAN 31. 12. 2021

72 998

72 998

10 355

10 355

62 643

62 643

(62 834 )

(62 834 )

2 252

2 252

—

—

2 061

2 061

BILANCA STANJA PO ERS

BILANCA STANJA PO ERS

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| | Pojasnilo | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | Skupaj | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | Skupaj |
| NEKRATKOROČNA SREDSTVA | | | | | | | | | | | |
| Finančna sredstva | 2.1 | — | — | (2) | 41 | 39 | — | — | (2) | 35 | 33 |
| Predhodno financiranje | 2.2 | — | — | 219 | 452 | 671 | — | 3 | 292 | 575 | 870 |
| Prispevki za skrbniški sklad | 2.3 | — | 31 | 9 | 341 | 382 | — | 29 | 9 | 355 | 394 |
| Menjalne terjatve | | — | — | — | 4 | 4 | — | — | — | 3 | 3 |
| | | — | 31 | 226 | 839 | 1 096 | — | 33 | 299 | 969 | 1 300 |
| KRATKOROČNA SREDSTVA | | | | | | | | | | | |
| Predhodno financiranje | 2.2 | — | 14 | 353 | 1 085 | 1 453 | 0 | 9 | 341 | 1 005 | 1 355 |
| Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski | 2.4 | 180 | (314) | 1 296 | (1 127 ) | 35 | 181 | (177) | 1 723 | (1 586 ) | 140 |
| Računi med ERS | | 181 | (316) | 1 279 | (1 144 ) | — | 181 | (246) | 1 663 | (1 598 ) | — |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | 2.5 | — | — | — | 994 | 994 | — | — | — | 728 | 728 |
| | | 361 | (615) | 2 928 | (192) | 2 481 | 362 | (414) | 3 726 | (1 451 ) | 2 223 |
| SREDSTVA SKUPAJ | | 361 | (584) | 3 154 | 646 | 3 577 | 362 | (381) | 4 025 | (483) | 3 523 |
| NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI | | | | | | | | | | | |
| Finančne obveznosti | 2.6 | — | — | — | (7) | (7) | — | — | — | (2) | (2) |
| | | — | — | — | (7) | (7) | — | — | — | (2) | (2) |
| KRATKOROČNE OBVEZNOSTI | | | | | | | | | | | |
| Obveznosti iz poslovanja | 2.7 | — | (0) | (27) | (473) | (501) | — | (1) | (62) | (554) | (615) |
| Vnaprej vračunani stroški | 2.8 | — | (6) | (110) | (892) | (1 008 ) | — | (67) | (217) | (1 244 ) | (1 527 ) |
| | | — | (6) | (138) | (1 365 ) | (1 509 ) | — | (67) | (279) | (1 798 ) | (2 143 ) |
| OBVEZNOSTI SKUPAJ | | — | (6) | (138) | (1 372 ) | (1 516 ) | — | (67) | (279) | (1 800 ) | (2 145 ) |
| ČISTA SREDSTVA | | 361 | (591) | 3 016 | (725) | 2 061 | 362 | (448) | 3 747 | (2 282 ) | 1 379 |
| Rezerva, nastala zaradi vrednotenja na pošteno vrednost | 2.9 | — | — | — | — | — | — | — | (2) | (4) | (5) |
| Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS | 2.10 | 12 164 | 10 492 | 20 960 | 19 027 | 62 643 | 12 164 | 10 535 | 20 960 | 15 327 | 58 986 |
| Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej | 2.10 | 627 | 1 625 | — | — | 2 252 | 627 | 1 625 | — | — | 2 252 |
| Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS | 2.10 | (2 512 ) | 2 018 | 101 | 394 | — | (2 512 ) | 2 041 | 188 | 283 | — |
| Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let | | (10 098 ) | (14 404 ) | (19 065 ) | (16 293 ) | (59 860 ) | (10 098 ) | (14 440 ) | (18 606 ) | (11 966 ) | (55 111 ) |
| Poslovni izid za zadevno leto | | (1) | (6) | (260) | (2 708 ) | (2 974 ) | — | 36 | (457) | (4 324 ) | (4 744 ) |
| ČISTA SREDSTVA | | 180 | (274) | 1 737 | 419 | 2 061 | 181 | (203) | 2 084 | (683) | 1 379 |

(v milijonih EUR)

31.12.2021

31.12.2020

Pojasnilo

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

Skupaj

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

Skupaj

NEKRATKOROČNA SREDSTVA

NEKRATKOROČNA SREDSTVA

Finančna sredstva

Finančna sredstva

2.1

2.1

—

—

—

—

(2)

(2)

41

41

39

39

—

—

—

—

(2)

(2)

35

35

33

33

Predhodno financiranje

Predhodno financiranje

2.2

2.2

—

—

—

—

219

219

452

452

671

671

—

—

3

3

292

292

575

575

870

870

Prispevki za skrbniški sklad

Prispevki za skrbniški sklad

2.3

2.3

—

—

31

31

9

9

341

341

382

382

—

—

29

29

9

9

355

355

394

394

Menjalne terjatve

Menjalne terjatve

—

—

—

—

—

—

4

4

4

4

—

—

—

—

—

—

3

3

3

3

—

—

31

31

226

226

839

839

1 096

1 096

—

—

33

33

299

299

969

969

1 300

1 300

KRATKOROČNA SREDSTVA

KRATKOROČNA SREDSTVA

Predhodno financiranje

Predhodno financiranje

2.2

2.2

—

—

14

14

353

353

1 085

1 085

1 453

1 453

0

0

9

9

341

341

1 005

1 005

1 355

1 355

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

2.4

2.4

180

180

(314)

(314)

1 296

1 296

(1 127 )

(1 127 )

35

35

181

181

(177)

(177)

1 723

1 723

(1 586 )

(1 586 )

140

140

Računi med ERS

Računi med ERS

181

181

(316)

(316)

1 279

1 279

(1 144 )

(1 144 )

—

—

181

181

(246)

(246)

1 663

1 663

(1 598 )

(1 598 )

—

—

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

2.5

2.5

—

—

—

—

—

—

994

994

994

994

—

—

—

—

—

—

728

728

728

728

361

361

(615)

(615)

2 928

2 928

(192)

(192)

2 481

2 481

362

362

(414)

(414)

3 726

3 726

(1 451 )

(1 451 )

2 223

2 223

SREDSTVA SKUPAJ

SREDSTVA SKUPAJ

361

361

(584)

(584)

3 154

3 154

646

646

3 577

3 577

362

362

(381)

(381)

4 025

4 025

(483)

(483)

3 523

3 523

NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI

NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI

Finančne obveznosti

Finančne obveznosti

2.6

2.6

—

—

—

—

—

—

(7)

(7)

(7)

(7)

—

—

—

—

—

—

(2)

(2)

(2)

(2)

—

—

—

—

—

—

(7)

(7)

(7)

(7)

—

—

—

—

—

—

(2)

(2)

(2)

(2)

KRATKOROČNE OBVEZNOSTI

KRATKOROČNE OBVEZNOSTI

Obveznosti iz poslovanja

Obveznosti iz poslovanja

2.7

2.7

—

—

(0)

(0)

(27)

(27)

(473)

(473)

(501)

(501)

—

—

(1)

(1)

(62)

(62)

(554)

(554)

(615)

(615)

Vnaprej vračunani stroški

Vnaprej vračunani stroški

2.8

2.8

—

—

(6)

(6)

(110)

(110)

(892)

(892)

(1 008 )

(1 008 )

—

—

(67)

(67)

(217)

(217)

(1 244 )

(1 244 )

(1 527 )

(1 527 )

—

—

(6)

(6)

(138)

(138)

(1 365 )

(1 365 )

(1 509 )

(1 509 )

—

—

(67)

(67)

(279)

(279)

(1 798 )

(1 798 )

(2 143 )

(2 143 )

OBVEZNOSTI SKUPAJ

OBVEZNOSTI SKUPAJ

—

—

(6)

(6)

(138)

(138)

(1 372 )

(1 372 )

(1 516 )

(1 516 )

—

—

(67)

(67)

(279)

(279)

(1 800 )

(1 800 )

(2 145 )

(2 145 )

ČISTA SREDSTVA

ČISTA SREDSTVA

361

361

(591)

(591)

3 016

3 016

(725)

(725)

2 061

2 061

362

362

(448)

(448)

3 747

3 747

(2 282 )

(2 282 )

1 379

1 379

Rezerva, nastala zaradi vrednotenja na pošteno vrednost

Rezerva, nastala zaradi vrednotenja na pošteno vrednost

2.9

2.9

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

(2)

(2)

(4)

(4)

(5)

(5)

Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS

Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS

2.10

2.10

12 164

12 164

10 492

10 492

20 960

20 960

19 027

19 027

62 643

62 643

12 164

12 164

10 535

10 535

20 960

20 960

15 327

15 327

58 986

58 986

Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej

Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej

2.10

2.10

627

627

1 625

1 625

—

—

—

—

2 252

2 252

627

627

1 625

1 625

—

—

—

—

2 252

2 252

Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS

Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS

2.10

2.10

(2 512 )

(2 512 )

2 018

2 018

101

101

394

394

—

—

(2 512 )

(2 512 )

2 041

2 041

188

188

283

283

—

—

Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let

Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let

(10 098 )

(10 098 )

(14 404 )

(14 404 )

(19 065 )

(19 065 )

(16 293 )

(16 293 )

(59 860 )

(59 860 )

(10 098 )

(10 098 )

(14 440 )

(14 440 )

(18 606 )

(18 606 )

(11 966 )

(11 966 )

(55 111 )

(55 111 )

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

(1)

(1)

(6)

(6)

(260)

(260)

(2 708 )

(2 708 )

(2 974 )

(2 974 )

—

—

36

36

(457)

(457)

(4 324 )

(4 324 )

(4 744 )

(4 744 )

ČISTA SREDSTVA

ČISTA SREDSTVA

180

180

(274)

(274)

1 737

1 737

419

419

2 061

2 061

181

181

(203)

(203)

2 084

2 084

(683)

(683)

1 379

1 379

IZKAZ FINANČNEGA USPEHA PO ERS

IZKAZ FINANČNEGA USPEHA PO ERS

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | | 2021 | 2020 |
| Pojasnilo | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | Skupaj | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | Skupaj |
| PRIHODKI | | | | | | | | | | | |
| Prihodki iz nemenjalnih poslov | 3.1 | | | | | | | | | | |
| Dejavnosti izterjave | | — | — | 1 | 26 | 27 | (1) | 5 | 69 | 19 | 92 |
| | | — | — | 1 | 26 | 27 | (1) | 5 | 69 | 19 | 92 |
| Prihodki iz menjalnih poslov | 3.2 | | | | | | | | | | |
| Finančni prihodki | | — | 0 | (22) | (4) | (26) | — | 5 | 1 | 1 | 6 |
| Drugi prihodki | | — | 5 | 14 | 55 | 74 | — | 5 | 18 | 13 | 37 |
| | | — | 5 | (8) | 51 | 48 | — | 10 | 19 | 13 | 43 |
| Prihodki skupaj | | — | 5 | (7) | 78 | 75 | (1) | 15 | 88 | 32 | 135 |
| ODHODKI | | | | | | | | | | | |
| Instrumenti pomoči | 3.3 | — | (7) | (214) | (2 644 ) | (2 864 ) | — | 34 | (462) | (4 179 ) | (4 607 ) |
| Odhodki za sofinanciranje | 3.4 | — | — | — | (19) | (19) | — | — | (41) | (12) | (53) |
| Stroški financiranja | 3.5 | — | 7 | (23) | (3) | (20) | 1 | (3) | (16) | (4) | (21) |
| Drugi odhodki | 3.6 | — | (11) | (16) | (119) | (145) | — | (9) | (25) | (162) | (197) |
| Odhodki skupaj | | — | (12) | (252) | (2 785 ) | (3 049 ) | 1 | 21 | (545) | (4 356 ) | (4 878 ) |
| POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO | | — | (8) | (259) | (2 708 ) | (2 974 ) | — | 36 | (457) | (4 324 ) | (4 744 ) |

(v milijonih EUR)

2021

2020

Pojasnilo

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

Skupaj

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

Skupaj

PRIHODKI

PRIHODKI

Prihodki iz nemenjalnih poslov

Prihodki iz nemenjalnih poslov

3.1

3.1

Dejavnosti izterjave

Dejavnosti izterjave

—

—

—

—

1

1

26

26

27

27

(1)

(1)

5

5

69

69

19

19

92

92

—

—

—

—

1

1

26

26

27

27

(1)

(1)

5

5

69

69

19

19

92

92

Prihodki iz menjalnih poslov

Prihodki iz menjalnih poslov

3.2

3.2

Finančni prihodki

Finančni prihodki

—

—

0

0

(22)

(22)

(4)

(4)

(26)

(26)

—

—

5

5

1

1

1

1

6

6

Drugi prihodki

Drugi prihodki

—

—

5

5

14

14

55

55

74

74

—

—

5

5

18

18

13

13

37

37

—

—

5

5

(8)

(8)

51

51

48

48

—

—

10

10

19

19

13

13

43

43

Prihodki skupaj

Prihodki skupaj

—

—

5

5

(7)

(7)

78

78

75

75

(1)

(1)

15

15

88

88

32

32

135

135

ODHODKI

ODHODKI

Instrumenti pomoči

Instrumenti pomoči

3.3

3.3

—

—

(7)

(7)

(214)

(214)

(2 644 )

(2 644 )

(2 864 )

(2 864 )

—

—

34

34

(462)

(462)

(4 179 )

(4 179 )

(4 607 )

(4 607 )

Odhodki za sofinanciranje

Odhodki za sofinanciranje

3.4

3.4

—

—

—

—

—

—

(19)

(19)

(19)

(19)

—

—

—

—

(41)

(41)

(12)

(12)

(53)

(53)

Stroški financiranja

Stroški financiranja

3.5

3.5

—

—

7

7

(23)

(23)

(3)

(3)

(20)

(20)

1

1

(3)

(3)

(16)

(16)

(4)

(4)

(21)

(21)

Drugi odhodki

Drugi odhodki

3.6

3.6

—

—

(11)

(11)

(16)

(16)

(119)

(119)

(145)

(145)

—

—

(9)

(9)

(25)

(25)

(162)

(162)

(197)

(197)

Odhodki skupaj

Odhodki skupaj

—

—

(12)

(12)

(252)

(252)

(2 785 )

(2 785 )

(3 049 )

(3 049 )

1

1

21

21

(545)

(545)

(4 356 )

(4 356 )

(4 878 )

(4 878 )

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

—

—

(8)

(8)

(259)

(259)

(2 708 )

(2 708 )

(2 974 )

(2 974 )

—

—

36

36

(457)

(457)

(4 324 )

(4 324 )

(4 744 )

(4 744 )

IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH PO ERS

IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH PO ERS

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| 8. ERS | Kapital Sklada – delujoči ERS
  (A) | Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS
  (B) | Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS
  (C) = (A) – (B) | Skupne rezerve
  (D) | Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej
  (E) | Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS
  (F) | Čista sredstva skupaj
  (C) + (D) + (E) + (F) |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2019 | 12 164 | — | 12 164 | (10 098 ) | 627 | (2 510 ) | 183 |
| Prerazporeditve v/iz 10. ERS | | | — | | | (2) | (2) |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2020 | 12 164 | — | 12 164 | (10 098 ) | 627 | (2 512 ) | 181 |
| Prerazporeditve v/iz 10. ERS | | | — | | | — | — |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2021 | 12 164 | — | 12 164 | (10 098 ) | 627 | (2 512 ) | 181 |

(v milijonih EUR)

8. ERS

Kapital Sklada – delujoči ERS

(A)

Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS

(B)

Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS

(C) = (A) – (B)

Skupne rezerve

(D)

Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej

(E)

Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS

(F)

Čista sredstva skupaj

(C) + (D) + (E) + (F)

STANJE NA DAN 31. 12. 2019

STANJE NA DAN 31. 12. 2019

12 164

12 164

—

—

12 164

12 164

(10 098 )

(10 098 )

627

627

(2 510 )

(2 510 )

183

183

Prerazporeditve v/iz 10. ERS

Prerazporeditve v/iz 10. ERS

—

—

(2)

(2)

(2)

(2)

STANJE NA DAN 31. 12. 2020

STANJE NA DAN 31. 12. 2020

12 164

12 164

—

—

12 164

12 164

(10 098 )

(10 098 )

627

627

(2 512 )

(2 512 )

181

181

Prerazporeditve v/iz 10. ERS

Prerazporeditve v/iz 10. ERS

—

—

—

—

—

—

STANJE NA DAN 31. 12. 2021

STANJE NA DAN 31. 12. 2021

12 164

12 164

—

—

12 164

12 164

(10 098 )

(10 098 )

627

627

(2 512 )

(2 512 )

181

181

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| 9. ERS | Kapital Sklada – delujoči ERS
  (A) | Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS
  (B) | Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS
  (C) = (A) – (B) | Skupne rezerve
  (D) | Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej
  (E) | Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS
  (F) | Čista sredstva skupaj
  (C) + (D) + (E) + (F) |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2019 | 10 773 | 15 | 10 758 | (14 440 ) | 1 625 | 2 109 | 53 |
| Prerazporeditve v/iz 10. ERS | | — | — | | | | — |
| Prerazporeditve v/iz 10. ERS | | | — | | | (69) | (69) |
| Vračila državam članicam | (223) | | (223) | | | | (223) |
| Poslovni izid za zadevno leto | | | — | | | | — |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2020 | 10 550 | 15 | 10 535 | (14 440 ) | 1 625 | 2 041 | (203) |
| Povečanje kapitala – prispevki | | — | — | | | | — |
| Prerazporeditve v/iz 10. ERS | | | — | | | (23) | (23) |
| Vračila državam članicam | (43) | | (43) | | | | (43) |
| Poslovni izid za zadevno leto | | | — | (6) | | — | (6) |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2021 | 10 507 | 15 | 10 492 | (14 410 ) | 1 625 | 2 018 | (274) |

(v milijonih EUR)

9. ERS

Kapital Sklada – delujoči ERS

(A)

Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS

(B)

Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS

(C) = (A) – (B)

Skupne rezerve

(D)

Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej

(E)

Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS

(F)

Čista sredstva skupaj

(C) + (D) + (E) + (F)

STANJE NA DAN 31. 12. 2019

STANJE NA DAN 31. 12. 2019

10 773

10 773

15

15

10 758

10 758

(14 440 )

(14 440 )

1 625

1 625

2 109

2 109

53

53

Prerazporeditve v/iz 10. ERS

Prerazporeditve v/iz 10. ERS

—

—

—

—

—

—

Prerazporeditve v/iz 10. ERS

Prerazporeditve v/iz 10. ERS

—

—

(69)

(69)

(69)

(69)

Vračila državam članicam

Vračila državam članicam

(223)

(223)

(223)

(223)

(223)

(223)

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

—

—

—

—

STANJE NA DAN 31. 12. 2020

STANJE NA DAN 31. 12. 2020

10 550

10 550

15

15

10 535

10 535

(14 440 )

(14 440 )

1 625

1 625

2 041

2 041

(203)

(203)

Povečanje kapitala – prispevki

Povečanje kapitala – prispevki

—

—

—

—

—

—

Prerazporeditve v/iz 10. ERS

Prerazporeditve v/iz 10. ERS

—

—

(23)

(23)

(23)

(23)

Vračila državam članicam

Vračila državam članicam

(43)

(43)

(43)

(43)

(43)

(43)

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

—

—

(6)

(6)

—

—

(6)

(6)

STANJE NA DAN 31. 12. 2021

STANJE NA DAN 31. 12. 2021

10 507

10 507

15

15

10 492

10 492

(14 410 )

(14 410 )

1 625

1 625

2 018

2 018

(274)

(274)

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| 10. ERS | Kapital Sklada – delujoči ERS
  (A) | Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS
  (B) | Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS
  (C) = (A) – (B) | Skupne rezerve
  (D) | Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej
  (E) | Rezerva, nastala zaradi vrednotenja na pošteno vrednost
  (G) | Čista sredstva skupaj
  (C) + (D) + (E) + (F) |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2019 | 20 960 | — | 20 960 | (18 606 ) | 265 | | 2 618 |
| Prerazporeditve v/iz 8. in 9. ERS | | | — | | 71 | | 71 |
| Prerazporeditve v/iz 11. ERS | | | — | | (147) | | (147) |
| Poslovni izid za zadevno leto | | | — | (457) | | | (457) |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2020 | 20 960 | — | 20 960 | (19 063 ) | 188 | (2) | 2 084 |
| Učinek revidiranih EAR 11 | | | | (2) | | 2 | — |
| STANJE NA DAN 1. 1. 2020 | 20 960 | — | 20 960 | (19 065 ) | 188 | — | 2 084 |
| Prerazporeditve v/iz 8. in 9. ERS | | | — | | 23 | | 23 |
| Prerazporeditve v/iz 11. ERS | | | — | | (110) | | (110) |
| Poslovni izid za zadevno leto | | | — | (260) | | | (260) |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2021 | 20 960 | — | 20 960 | (19 324 ) | 101 | — | 1 737 |

(v milijonih EUR)

10. ERS

Kapital Sklada – delujoči ERS

(A)

Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS

(B)

Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS

(C) = (A) – (B)

Skupne rezerve

(D)

Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej

(E)

Rezerva, nastala zaradi vrednotenja na pošteno vrednost

(G)

Čista sredstva skupaj

(C) + (D) + (E) + (F)

STANJE NA DAN 31. 12. 2019

STANJE NA DAN 31. 12. 2019

20 960

20 960

—

—

20 960

20 960

(18 606 )

(18 606 )

265

265

2 618

2 618

Prerazporeditve v/iz 8. in 9. ERS

Prerazporeditve v/iz 8. in 9. ERS

—

—

71

71

71

71

Prerazporeditve v/iz 11. ERS

Prerazporeditve v/iz 11. ERS

—

—

(147)

(147)

(147)

(147)

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

—

—

(457)

(457)

(457)

(457)

STANJE NA DAN 31. 12. 2020

STANJE NA DAN 31. 12. 2020

20 960

20 960

—

—

20 960

20 960

(19 063 )

(19 063 )

188

188

(2)

(2)

2 084

2 084

Učinek revidiranih EAR 11

Učinek revidiranih EAR 11

(2)

(2)

2

2

—

—

STANJE NA DAN 1. 1. 2020

STANJE NA DAN 1. 1. 2020

20 960

20 960

—

—

20 960

20 960

(19 065 )

(19 065 )

188

188

—

—

2 084

2 084

Prerazporeditve v/iz 8. in 9. ERS

Prerazporeditve v/iz 8. in 9. ERS

—

—

23

23

23

23

Prerazporeditve v/iz 11. ERS

Prerazporeditve v/iz 11. ERS

—

—

(110)

(110)

(110)

(110)

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

—

—

(260)

(260)

(260)

(260)

STANJE NA DAN 31. 12. 2021

STANJE NA DAN 31. 12. 2021

20 960

20 960

—

—

20 960

20 960

(19 324 )

(19 324 )

101

101

—

—

1 737

1 737

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| 11. ERS | Kapital Sklada – delujoči ERS
  (A) | Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS
  (B) | Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS
  (C) = (A) – (B) | Skupne rezerve
  (D) | Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS
  (F) | Rezerva, nastala zaradi vrednotenja na pošteno vrednost
  (G) | Čista sredstva skupaj
  (C) + (D) + (E) + (F) + (G) |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2019 | 29 367 | 18 440 | 10 927 | (11 966 ) | 136 | (2) | (905) |
| Gibanje poštene vrednosti | | | | | — | (2) | (2) |
| Povečanje kapitala – prispevki | | (4 400 ) | 4 400 | | 147 | | 4 547 |
| Poslovni izid za zadevno leto | | | — | (4 324 ) | — | | (4 324 ) |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2020 | 29 367 | 14 040 | 15 327 | (16 290 ) | 283 | (4) | (683) |
| Učinek revidiranih EAR 11 | | | | (4) | | 4 | — |
| STANJE NA DAN 1. 1. 2020 | 29 367 | 14 040 | 15 327 | (16 294 ) | 283 | — | (683) |
| Povečanje kapitala – prispevki | | (3 700 ) | 3 700 | | 110 | | 3 810 |
| Poslovni izid za zadevno leto | | | — | (2 708 ) | — | | (2 708 ) |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2021 | 29 367 | 10 340 | 19 027 | (19 002 ) | 394 | — | 419 |

(v milijonih EUR)

11. ERS

Kapital Sklada – delujoči ERS

(A)

Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS

(B)

Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS

(C) = (A) – (B)

Skupne rezerve

(D)

Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS

(F)

Rezerva, nastala zaradi vrednotenja na pošteno vrednost

(G)

Čista sredstva skupaj

(C) + (D) + (E) + (F) + (G)

STANJE NA DAN 31. 12. 2019

STANJE NA DAN 31. 12. 2019

29 367

29 367

18 440

18 440

10 927

10 927

(11 966 )

(11 966 )

136

136

(2)

(2)

(905)

(905)

Gibanje poštene vrednosti

Gibanje poštene vrednosti

—

—

(2)

(2)

(2)

(2)

Povečanje kapitala – prispevki

Povečanje kapitala – prispevki

(4 400 )

(4 400 )

4 400

4 400

147

147

4 547

4 547

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

—

—

(4 324 )

(4 324 )

—

—

(4 324 )

(4 324 )

STANJE NA DAN 31. 12. 2020

STANJE NA DAN 31. 12. 2020

29 367

29 367

14 040

14 040

15 327

15 327

(16 290 )

(16 290 )

283

283

(4)

(4)

(683)

(683)

Učinek revidiranih EAR 11

Učinek revidiranih EAR 11

(4)

(4)

4

4

—

—

STANJE NA DAN 1. 1. 2020

STANJE NA DAN 1. 1. 2020

29 367

29 367

14 040

14 040

15 327

15 327

(16 294 )

(16 294 )

283

283

—

—

(683)

(683)

Povečanje kapitala – prispevki

Povečanje kapitala – prispevki

(3 700 )

(3 700 )

3 700

3 700

110

110

3 810

3 810

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

—

—

(2 708 )

(2 708 )

—

—

(2 708 )

(2 708 )

STANJE NA DAN 31. 12. 2021

STANJE NA DAN 31. 12. 2021

29 367

29 367

10 340

10 340

19 027

19 027

(19 002 )

(19 002 )

394

394

—

—

419

419

POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM ERS (5)

POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM ERS

5

1.   POMEMBNE RAČUNOVODSKE USMERITVE

POMEMBNE RAČUNOVODSKE USMERITVE

1.1   RAČUNOVODSKA NAČELA

RAČUNOVODSKA NAČELA

Namen računovodskih izkazov je zagotoviti podatke o finančnem stanju, uspešnosti in denarnih tokovih nekega subjekta, ki so koristni za širok krog deležnikov.

Splošna izhodišča (tj. računovodska načela), ki se uporabijo pri pripravi računovodskih izkazov, so določena v računovodskem pravilu EU št. 1 „Računovodski izkazi“ in so enaka tistim, ki so opisana v MRSJS 1: pošteno predstavljanje, računovodenje na podlagi nastanka poslovnega dogodka, časovna neomejenost delovanja, doslednost predstavljanja, pomembnost, združevanje, pobotanje in primerjalne informacije. Kvalitativne značilnosti finančnega poročanja so ustreznost, pošteno predstavljanje (zanesljivost), razumljivost, pravočasnost, primerljivost in preverljivost.

1.2   PODLAGA ZA PRIPRAVO

PODLAGA ZA PRIPRAVO

1.2.1   Obdobje poročanja

Obdobje poročanja

Računovodski izkazi so prikazani na letni osnovi. Obračunsko leto se začne 1. januarja in konča 31. decembra.

1.2.2   Valuta in osnova za preračunavanje

Valuta in osnova za preračunavanje

Zaključni račun je predstavljen v milijonih eurov, saj je euro funkcijska valuta EU. Posli v tujih valutah se preračunajo v eure po deviznih tečajih, ki veljajo na dan teh poslov. Pozitivne in negativne tečajne razlike, ki nastanejo pri poravnavi poslov v tujih valutah ter preračunavanju denarnih sredstev in obveznosti, izraženih v tujih valutah, po deviznih tečajih ob koncu leta, se pripoznajo v izkazu finančnega uspeha. Drugačne metode preračunavanja se uporabljajo za opredmetena osnovna sredstva in neopredmetena sredstva, ki ohranijo svojo vrednost v eurih na dan, ko so bila nabavljena.

Stanja denarnih sredstev in obveznosti ob koncu leta, izražena v tujih valutah, se izrazijo v eurih po deviznih tečajih Evropske centralne banke, ki veljajo na dan 31. decembra.

Devizni tečaj eura

Devizni tečaj eura

| Valuta | 31.12.2021 | 31.12.2020 | Valuta | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BGN | 1,9558 | 1,9558 | PLN | 4,5969 | 4,5597 |
| CZK | 26,8580 | 26,2420 | RON | 4,9490 | 4,8683 |
| DKK | 7,4364 | 7,4409 | SEK | 10,2503 | 10,0343 |
| GBP | 0,84028 | 0,8990 | CHF | 1,0331 | 1,0802 |
| HRK | 7,5156 | 7,5519 | JPY | 130,3800 | 126,4900 |
| HUF | 369,1900 | 363,8900 | USD | 1,1326 | 1,2271 |

Valuta

31.12.2021

31.12.2020

Valuta

31.12.2021

31.12.2020

BGN

BGN

1,9558

1,9558

1,9558

1,9558

PLN

PLN

4,5969

4,5969

4,5597

4,5597

CZK

CZK

26,8580

26,8580

26,2420

26,2420

RON

RON

4,9490

4,9490

4,8683

4,8683

DKK

DKK

7,4364

7,4364

7,4409

7,4409

SEK

SEK

10,2503

10,2503

10,0343

10,0343

GBP

GBP

0,84028

0,84028

0,8990

0,8990

CHF

CHF

1,0331

1,0331

1,0802

1,0802

HRK

HRK

7,5156

7,5156

7,5519

7,5519

JPY

JPY

130,3800

130,3800

126,4900

126,4900

HUF

HUF

369,1900

369,1900

363,8900

363,8900

USD

USD

1,1326

1,1326

1,2271

1,2271

1.2.3   Uporaba ocen

Uporaba ocen

Računovodski izkazi v skladu s standardi MRSJS in splošno sprejetimi računovodskimi načeli nujno vključujejo zneske, ki temeljijo na ocenah in predpostavkah vodstva na podlagi najzanesljivejših razpoložljivih podatkov. Pomembne ocene vključujejo med drugim zneske za obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih, finančno tveganje v zvezi s terjatvami in zneske, razkrite v pojasnilih v zvezi s finančnimi instrumenti, posebni popravek za oslabitev za finančna sredstva po odplačni vrednosti in za obveznosti iz pogodb o finančnem poroštvu, prehodno nezaračunane prihodke in vnaprej vračunane stroške, rezervacije, stopnjo oslabitve neopredmetenih sredstev in opredmetenih osnovnih sredstev, čisto iztržljivo vrednost zalog, pogojna sredstva in obveznosti. Dejanski rezultati se lahko razlikujejo od navedenih ocen.

Smiselne ocene so bistven del pripravljanja računovodskih izkazov in ne zmanjšujejo njihove zanesljivosti. Oceno je morda treba spremeniti, če se spremenijo okoliščine, na katerih je ocena temeljila, ali če se pridobijo nove informacije ali več izkušenj. Narava spremembe ocene je taka, da ni vezana na pretekla obdobja in se ne šteje za popravek napak. Učinek spremembe računovodske ocene se pripozna v presežku ali primanjkljaju v obdobjih, v katerih postane znan.

1.2.4   Uporaba novih in revidiranih računovodskih pravil Evropske unije (European Union accounting rules – EAR)

Uporaba novih in revidiranih računovodskih pravil Evropske unije (European Union accounting rules – EAR)

Revidirana EAR, ki veljajo za obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2021 ali pozneje

Revidirana EAR, ki veljajo za obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2021 ali pozneje

Računovodja je leta 2020 sprejel revidirana EAR 11 „Finančni instrumenti“, ki so obvezno začela veljati 1. januarja 2021. Revidirana EAR 11 temeljijo na novem MRSJS 41 „Finančni instrumenti“, spremenjenem MRSJS 28 „Finančni instrumenti: predstavljanje“ in spremenjenem MRSJS 30 „Finančni instrumenti: razkritja“, ki so bili izdani avgusta 2018. Določajo načela računovodskega poročanja za finančna sredstva in finančne obveznosti. V skladu s prehodnimi določbami revidiranih EAR 11 subjekt obračuna morebitne spremembe od začetne uporabe, tj. od 1. januarja 2021. Revidirana EAR 11 ne zahtevajo preračuna prejšnjih obdobij. Zato so se finančna sredstva, finančne obveznosti, menjalne terjatve in prihodki od obresti/odhodki za obresti na dan 31. decembra 2020, predstavljeni v teh računovodskih izkazih, obračunali v skladu z računovodskimi usmeritvami, kot so navedene v računovodskih izkazih subjekta za leto 2020.

Spremembe zaradi uporabe revidiranih EAR 11

Spremembe zaradi uporabe revidiranih EAR 11

Nova načela za razvrstitev in merjenje finančnih sredstev

Nova načela za razvrstitev in merjenje finančnih sredstev

Revidirana EAR 11 uvajajo na načelih temelječ pristop k razvrstitvi finančnih sredstev in zahtevajo uporabo dveh meril, in sicer modela subjekta za upravljanje njegovih finančnih sredstev in značilnosti pogodbenih denarnih tokov navedenih sredstev. Glede na ti merili so finančna sredstva razvrščena v naslednje kategorije: „finančna sredstva po odplačni vrednosti“, „finančna sredstva po pošteni vrednosti prek čistih sredstev/lastniškega kapitala“ ali „finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja“.

Uporaba novih meril je privedla do prerazvrstitve vseh kapitalskih naložb in dolžniških vrednostnih papirjev iz za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev v finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja. Povezana rezerva, nastala zaradi vrednotenja na pošteno vrednost, je bila v okviru čistih sredstev prerazvrščena v skupni presežek ali primanjkljaj.

Novi model oslabitve

Novi model oslabitve

Medtem ko je prejšnji model oslabitve temeljil na nastalih izgubah, so revidirana EAR 11 uvedla v prihodnost usmerjen model oslabitve, ki temelji na pričakovanih kreditnih izgubah v celotnem obdobju trajanja finančnega sredstva. Pričakovane kreditne izgube upoštevajo možne dogodke neplačila in gibanje kreditne kakovosti finančnih sredstev. Novi model oslabitve se uporablja za vsa finančna sredstva, merjena po odplačni vrednosti ali po pošteni vrednosti prek čistih sredstev/lastniškega kapitala, obveznosti iz kreditov in pogodbe o finančnem poroštvu.

Računovodenje finančnega poroštva

Računovodenje finančnega poroštva

Revidirana EAR 11 zahtevajo uporabo računovodskih zahtev glede finančnega poroštva za vse pogodbe o finančnem poroštvu. Merjenje obveznosti iz finančnega poroštva temelji na pošteni vrednosti jamstva ob začetnem pripoznanju in gibanju pričakovanih kreditnih izgub iz portfelja zajamčenih dolgov.

1.3   BILANCA STANJA

BILANCA STANJA

1.3.1   Finančna sredstva

Finančna sredstva

Razvrstitev ob začetnem pripoznanju

Razvrstitev ob začetnem pripoznanju

Razvrstitev finančnih instrumentov se določi ob začetnem pripoznanju. Na podlagi modela upravljanja in značilnosti pogodbenih denarnih tokov sredstev se lahko finančna sredstva razvrstijo v tri kategorije: „finančna sredstva po odplačni vrednosti“, „finančna sredstva po pošteni vrednosti prek čistih sredstev/lastniškega kapitala“ ali „finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja“.

(i)   Finančna sredstva po odplačni vrednosti

Finančna sredstva po odplačni vrednosti

Finančna sredstva po odplačni vrednosti so neizvedena finančna sredstva, ki izpolnjujejo dva pogoja: (1) subjekt jih ima v posesti z namenom prejemanja pogodbenih denarnih tokov; (2) na določene dneve obstajajo pogodbeni denarni tokovi, ki so izključno odplačila glavnice in obresti na neporavnano glavnico.

Ta kategorija vključuje:

| — | denarna sredstva in njihove ustreznike, |
| --- | --- |

—

denarna sredstva in njihove ustreznike,

| — | posojila (vključno z vezanimi vlogami s prvotno zapadlostjo več kot tri mesece), |
| --- | --- |

—

posojila (vključno z vezanimi vlogami s prvotno zapadlostjo več kot tri mesece),

| — | menjalne terjatve. |
| --- | --- |

—

menjalne terjatve.

Finančna sredstva po odplačni vrednosti so vključena v kratkoročna sredstva, razen tistih z zapadlostjo več kot 12 mesecev od datuma poročanja.

(ii)   Finančna sredstva po pošteni vrednosti prek čistih sredstev/lastniškega kapitala

Finančna sredstva po pošteni vrednosti prek čistih sredstev/lastniškega kapitala

Ta neizvedena finančna sredstva imajo pogodbene denarne tokove, ki predstavljajo samo glavnico in obresti na neporavnano glavnico. Poleg tega model upravljanja temelji na posedovanju finančnih sredstev za prejemanje pogodbenih denarnih tokov in prodajo finančnih sredstev.

Sredstva iz te kategorije so razvrščena kot kratkoročna sredstva, če se zanje pričakuje, da bodo odtujena v 12 mesecih od datuma poročanja.

Subjekt na dan 31. decembra 2021 nima v posesti takih sredstev.

(iii)   Finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

Finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

Subjekt razvrsti izvedene finančne instrumente in kapitalske naložbe kot finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja, ker pogodbeni denarni tokovi ne predstavljajo le glavnice in obresti na glavnico.

Poleg tega subjekt razvrsti dolžniške vrednostne papirje, ki jih ima v lasti, kot finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja, ker se portfelji dolžniških vrednostnih papirjev upravljajo in ocenjujejo na podlagi poštene vrednosti portfelja.

Sredstva iz te kategorije so razvrščena kot kratkoročna sredstva, če se zanje pričakuje, da bodo odtujena v 12 mesecih od datuma poročanja.

Začetno pripoznanje in merjenje

Začetno pripoznanje in merjenje

Nakup finančnih sredstev po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja se pripozna na datum trgovanja, tj. datum, na katerega se subjekt zaveže, da bo kupil sredstvo. Denarni ustrezniki in posojila se pripoznajo, ko so denarna sredstva deponirana v finančni ustanovi ali izplačana posojilojemalcem.

Finančna sredstva se na začetku merijo po pošteni vrednosti. Za vsa finančna sredstva, ki niso izkazana po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja, se stroški posla dodajo pošteni vrednosti ob začetnem pripoznanju. Za finančna sredstva, izkazana po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja, so stroški posla prikazani kot odhodki v izkazu poslovnega izida.

Poštena vrednost finančnega sredstva ob začetnem pripoznanju je običajno cena posla, razen če se posel ne izvede po običajnih tržnih pogojih, tj. brez vsakršnega prispevka ali s simboličnim prispevkom za namene javne politike. V tem primeru je razlika med pošteno vrednostjo finančnega instrumenta in ceno posla nemenjalna sestavina, ki se pripozna kot odhodek v izkazu poslovnega izida. V tem primeru se poštena vrednost finančnega sredstva izpelje iz trenutnih tržnih poslov za neposredno enakovreden instrument. Če za instrument ni delujočega trga, se poštena vrednost izpelje iz tehnike vrednotenja, ki uporablja razpoložljive podatke z opazovanih trgov.

Poznejše merjenje

Poznejše merjenje

Finančna sredstva po odplačni vrednosti se pozneje merijo po odplačni vrednosti z uporabo metode efektivnih obresti.

Finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja se pozneje merijo po pošteni vrednosti. Dobički in izgube, ki izhajajo iz sprememb poštene vrednosti (vključno s tistimi, ki izhajajo iz prevedbe tečajev in morebitnih natečenih obresti), so vključeni v izkaz poslovnega izida v obdobju, v katerem so nastali.

Poštena vrednost ob poznejšem merjenju

Poštena vrednost ob poznejšem merjenju

Poštene vrednosti naložb, ki kotirajo na delujočih trgih, temeljijo na trenutnih ponujenih nakupnih cenah. Če trg za finančno sredstvo (in za vrednostne papirje, ki ne kotirajo na borzi, in izvedene finančne instrumente, s katerimi se trguje zunaj organiziranega trga) ne deluje, EU določi pošteno vrednost z uporabo tehnik vrednotenja. Te obsegajo uporabo zadnjih poslov pod običajnimi tržnimi pogoji, sklicevanje na druge instrumente, ki imajo podobne bistvene značilnosti, analizo diskontiranih denarnih tokov, modele za določanje vrednosti opcij in druge tehnike vrednotenja, ki jih običajno uporabljajo udeleženci na trgu.

Naložbe v sklade tveganega kapitala, ki nimajo objavljene tržne cene na delujočem trgu, se vrednotijo po pripisani čisti vrednosti sredstva, ki se šteje kot enakovredna njihovi pošteni vrednosti.

Oslabitev finančnih sredstev

Oslabitev finančnih sredstev

EU pripozna in izmeri izgubo zaradi oslabitve za pričakovane kreditne izgube pri finančnih sredstvih, ki se merijo po odplačni vrednosti in po pošteni vrednosti prek čistih sredstev/lastniškega kapitala.

Pričakovana kreditna izguba je sedanja vrednost razlike med pogodbenimi denarnimi tokovi in denarnimi tokovi, za katere EU pričakuje, da jih bo prejela. Pričakovana kreditna izguba vključuje razumne in dokazljive informacije, ki so na voljo brez nepotrebnih stroškov ali dela na datum poročanja.

Pri sredstvih po odplačni vrednosti se knjigovodska vrednost sredstva zmanjša za znesek izgube, ki se pripozna v izkazu poslovnega izida. Če se v poznejšem obdobju znesek izgube zaradi oslabitve zmanjša, se prej pripoznana izguba zaradi oslabitve razveljavi prek izkaza poslovnega izida.

(a)   Terjatve

Terjatve

Subjekt izmeri izgubo zaradi oslabitve glede na znesek pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja z uporabo praktičnih rešitev (npr. matrika rezervacij).

(b)   Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Subjekt ima v lasti denarna sredstva in njihove ustreznike na tekočih bančnih računih ter vezane vloge do 3 mesecev. Denarna sredstva se hranijo v bankah z zelo visokimi bonitetnimi ocenami, zato je verjetnost neplačila zelo majhna. Glede na kratkotrajnost in nizko verjetnost neplačila so pričakovane kreditne izgube iz denarnih sredstev in njihovih ustreznikov zanemarljive. Posledično se za denarne ustreznike popravek vrednosti za oslabitev ne pripozna.

(c)   Posojila

Posojila

Pričakovana kreditna izguba se meri s tristopenjskim modelom, ki upošteva z verjetnostjo tehtane dogodke neplačila med življenjsko dobo finančnega sredstva in gibanje kreditnega tveganja od izdaje finančnega sredstva. Pri posojilih je izdaja datum nepreklicne obveznosti iz kreditov.

Če se kreditno tveganje od izdaje (v nadaljnjem besedilu: 1. stopnja) bistveno ne poveča, je izguba zaradi oslabitve pričakovana kreditna izguba iz morebitnih dogodkov neplačila v naslednjih 12 mesecih od datuma poročanja (12-mesečna pričakovana kreditna izguba). Če se kreditno tveganje od izdaje bistveno poveča (2. stopnja) ali če obstajajo nepristranski dokazi o oslabitvi kreditne kakovosti (3. stopnja), je izguba zaradi oslabitve enaka pričakovani kreditni izgubi zaradi morebitnih dogodkov neplačila v celotnem obdobju trajanja finančnega sredstva (pričakovana kreditna izguba v celotnem obdobju trajanja).

Odprava pripoznanja

Odprava pripoznanja

Pripoznanje finančnih instrumentov se odpravi, kadar pravice do prejemanja denarnih tokov od naložb potečejo ali je subjekt prenesel večino vseh tveganj in koristi, povezanih z lastništvom, na drugo stranko. Prodaja finančnih sredstev prek presežka ali primanjkljaja se pripozna na datum trgovanja.

1.3.2   Zneski predhodnega financiranja

Zneski predhodnega financiranja

Predhodno financiranje je plačilo, katerega namen je upravičencu zagotoviti denarni predujem, tj. likvidna sredstva. Lahko je razdeljeno na več plačil v obdobju, ki je določeno v dani pogodbi, sklepu, sporazumu ali temeljnem pravnem aktu. Likvidna sredstva ali predujem se porabijo za namen, za katerega so bila zagotovljena, v obdobju, določenem v sporazumu, sicer se povrnejo. Če upravičenec nima upravičenih odhodkov, mora predujem v okviru predhodnega financiranja vrniti subjektu. Ker subjekt ohrani nadzor nad predhodnim financiranjem in je upravičen do povračila neupravičenega dela, se znesek pripozna kot sredstvo.

Predhodno financiranje je prvotno pripoznano v bilanci stanja, ko se denarna sredstva prenesejo na prejemnika. Meri se po znesku zagotovljenega nadomestila. V poznejših obdobjih se predhodno financiranje meri po prvotno pripoznanem znesku v bilanci stanja, zmanjšanem za upravičene odhodke (vključno z ocenjenimi zneski, kjer je to potrebno), ki nastanejo v danem obdobju.

1.3.3   Terjatve in izterljivi zneski

Terjatve in izterljivi zneski

Računovodska pravila EU zahtevajo ločeno predstavitev menjalnih in nemenjalnih poslov. Zaradi razlikovanja med obema se za menjalne posle uporablja izraz „terjatev“, za nemenjalne posle, tj. ko EU prejme vrednost od drugega subjekta, ne da bi v zameno dala približno enako vrednost, pa se uporablja izraz „izterljivi zneski“ (npr. izterljivi zneski, ki jih dolgujejo države članice, v zvezi z lastnimi sredstvi).

Terjatve iz menjalnih poslov ustrezajo opredelitvi finančnih instrumentov. Subjekt jih je razvrstil kot finančna sredstva po odplačni vrednosti in jih ustrezno izmeril.

Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov so izkazani po pošteni vrednosti na datum prevzema, zmanjšani za odpis zaradi oslabitve. Odpis zaradi oslabitve se ugotovi, kadar obstaja nepristranski dokaz, da subjekt ne bo mogel izterjati vseh zapadlih zneskov po prvotnih pogojih za izterljive zneske. Znesek odpisa je razlika med knjigovodsko vrednostjo sredstva in njegovo nadomestljivo vrednostjo. Znesek odpisa se pripozna v izkazu finančnega uspeha.

1.3.4   Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki so finančna sredstva po odplačni vrednosti ter zajemajo gotovino v blagajni, bančne vloge na odpoklic ali kratkoročne vloge ter druge kratkoročne visoko likvidne naložbe s prvotno zapadlostjo treh mesecev ali manj.

1.3.5   Obveznosti iz poslovanja

Obveznosti iz poslovanja

V obveznosti so vključeni tako zneski, povezani z menjalnimi posli, kot je nabava blaga ali storitev, kot tudi nemenjalnimi posli, npr. zahtevki za povračilo stroškov upravičencev, nepovratna sredstva ali druga sredstva EU ali prejeto predhodno financiranje (glej pojasnilo 1.4.1).

1.4.1

Kadar upravičenci prejemajo nepovratna ali druga sredstva, se zahtevki za povračilo stroškov izkažejo kot obveznosti iz poslovanja za zahtevani znesek v trenutku, ko je prejet zahtevek za povračilo stroškov. Po preveritvi in priznanju upravičenih stroškov pa se obveznosti iz poslovanja vrednotijo po priznanem in upravičenem znesku.

Obveznosti iz poslovanja, ki izhajajo iz nabave blaga in storitev, se pripoznajo ob prejemu računa za prvotni znesek. Ustrezni odhodki se vknjižijo v računovodske izkaze, ko je blago dobavljeno oziroma so storitve opravljene ter jih subjekt sprejme.

1.3.6   Finančne obveznosti

Finančne obveznosti

Finančne obveznosti so razvrščene kot finančne obveznosti, izkazane po odplačni vrednosti, finančne obveznosti po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja ali kot obveznosti iz pogodb o finančnem poroštvu.

Finančne obveznosti po odplačni vrednosti so na začetku pripoznane po pošteni vrednosti, vključno z nastalimi stroški posla, in pozneje izkazane po odplačni vrednosti z uporabo metode efektivnih obresti. Pripoznanje iz izkaza finančnega položaja se odpravi le, če je obveznost zaključena, opuščena, razveljavljena ali je potekla.

Finančne obveznosti po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja vključujejo izvedene finančne instrumente z negativno pošteno vrednostjo. Kadar pogodba o poroštvu zahteva, da subjekt izvede plačila kot odziv na spremembe cen finančnih instrumentov ali deviznih tečajev, je pogodba o poroštvu izvedeni finančni instrument. Računovodsko se obravnava enako kot finančno sredstvo po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja.

Subjekt pripozna obveznost iz pogodbe o finančnem poroštvu, ko sklene pogodbo, v skladu s katero je treba opraviti določena plačila, s katerimi se prejemniku poroštva povrne izguba, ki je nastala, ker določeni dolžnik ni izvedel plačil ob zapadlosti v skladu s prvotnimi ali spremenjenimi pogoji dolžniškega instrumenta. Obveznosti iz pogodbe o finančnem poroštvu se na začetku pripoznajo po pošteni vrednosti.

Poznejše merjenje je odvisno od gibanja izpostavljenosti kreditnemu tveganju zaradi finančnega poroštva. Če se kreditno tveganje bistveno ne poveča (1. stopnja), se obveznosti iz finančnega poroštva merijo po višji od vrednosti pričakovanih kreditnih izgub v 12 mesecih in prvotno pripoznanega zneska, po potrebi zmanjšani za kumulativno amortizacijo. Če se kreditno tveganje bistveno poveča (2. stopnja), se obveznosti iz finančnega poroštva merijo po višji od vrednosti pričakovanih kreditnih izgub v celotnem obdobju trajanja in prvotno pripoznanega zneska, po potrebi zmanjšani za kumulativno amortizacijo.

Finančne obveznosti so razvrščene kot nekratkoročne obveznosti, razen kadar je zapadlost manj kot 12 mesecev po datumu bilance stanja. Pogodbe o finančnem poroštvu se razvrstijo kot kratkoročne obveznosti, razen če ima subjekt brezpogojno pravico, da poravnavo obveznosti odloži za najmanj 12 mesecev po datumu poročanja.

1.3.7   Aktivne in pasivne časovne razmejitve

Aktivne in pasivne časovne razmejitve

Posli in dogodki se pripoznajo v računovodskih izkazih v obdobju, na katero se nanašajo. Ob koncu leta, če račun še ni izdan, subjekt pa je že opravil zadevno storitev ali dobavil zadevno blago oziroma obstaja pogodbeni sporazum (npr. na podlagi sklicevanja na pogodbo), se v računovodskih izkazih pripoznajo ustrezni prehodno nezaračunani prihodki. Poleg tega se ob koncu leta, če je račun izdan, zadevne storitve pa še niso bile opravljene oziroma zadevno blago ni bilo dobavljeno, prihodki odložijo in pripoznajo v poznejšem obračunskem obdobju.

Tudi odhodki se obračunajo v obdobju, na katero se nanašajo. Ob koncu obračunskega obdobja se vnaprej vračunani odhodki pripoznajo na podlagi ocenjenega zneska obveznosti prenosa za zadevno obdobje. Kratkoročno vnaprej vračunani odhodki se izračunajo v skladu s podrobnimi operativnimi in praktičnimi smernicami, ki jih je izdal računovodja. Njihov namen je zagotavljati, da računovodski izkazi prikazujejo natančno sliko gospodarskih in drugih dogodkov, ki naj bi jih predstavljali. Po analogiji, če so bile storitve, ki še niso bile opravljene, ali blago, ki še ni bilo dobavljeno, plačani vnaprej, se odhodki odložijo in pripoznajo v poznejšem obračunskem obdobju.

1.4   IZKAZ FINANČNEGA USPEHA

IZKAZ FINANČNEGA USPEHA

1.4.1   Prihodki

Prihodki

Prihodki zajemajo bruto pritoke gospodarskih koristi ali storitvenih zmožnosti, ki jih je subjekt prejel in so mu dolgovani, kar predstavlja povečanje neto sredstev, razen povečanj, povezanih s prispevki lastnikov.

Glede na vrsto osnovnih transakcij v izkazu finančnega uspeha, se pri prihodkih ločuje med:

Prihodki iz nemenjalnih poslov

Prihodki iz nemenjalnih poslov

Prihodki iz nemenjalnih poslov so davki in transferji, ker prenosnik zagotovi sredstva prejemniku, ne da bi prejemnik v zameno neposredno zagotovil približno enako vrednost. Transferji so pritoki prihodnjih gospodarskih koristi ali storitvenih zmožnosti iz nemenjalnih poslov, ki niso davki. Pri subjektih iz EU transferje sestavljajo predvsem sredstva, ki jih prejmejo od Komisije (npr. izravnalna subvencija tradicionalnim agencijam, subvencija za poslovanje za sporazume o prispevku).

Subjekt pripozna sredstvo v zvezi s transferji, če subjekt obvladuje vire zaradi preteklega dogodka (transferja) in pričakuje, da bo od teh virov prejel prihodnje gospodarske koristi ali storitvene zmožnosti, ter če je mogoče zanesljivo izmeriti pošteno vrednost. Pritok sredstev iz nemenjalnega posla, pripoznan kot sredstvo (tj. denar), se tudi pripozna kot prihodek, razen če ima subjekt sedanjo obvezo glede navedenega transferja (pogoj), ki jo je treba izpolniti, preden se sme prihodek pripoznati. Dokler pogoj ni izpolnjen, se prihodek odloži in pripozna kot obveznost.

Prihodki iz menjalnih poslov

Prihodki iz menjalnih poslov

Prihodki od prodaje blaga in storitev se pripoznajo, ko se večina tveganj in koristi, povezanih z lastništvom blaga, prenese na kupca. Prihodki, povezani s poslom, ki vključuje opravljanje storitev, se pripoznajo glede na stopnjo dokončanosti posla na datum poročanja.

(a)   Prihodki od obresti in odhodki za obresti

Prihodki od obresti in odhodki za obresti

Prihodki od obresti in odhodki za obresti od finančnih sredstev in finančnih obveznosti po odplačni vrednosti se pripoznajo v izkazu poslovnega izida po metodi efektivnih obresti. To je metoda izračunavanja odplačne vrednosti finančnega sredstva ali finančne obveznosti in dodeljevanja prihodkov od obresti ali odhodkov za obresti v zadevnem obdobju.

(b)   Prihodki od dividend

Prihodki od dividend

Prihodki od dividend in podobne razdelitve se pripoznajo, ko se ugotovi pravica do prejema plačila.

(c)   Prihodki in odhodki od finančnih sredstev po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

Prihodki in odhodki od finančnih sredstev po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

To se nanaša na dobičke (prihodke) in izgube (odhodke) iz sprememb poštene vrednosti teh finančnih sredstev, vključno s tistimi, ki izhajajo iz prevedbe tečajev. Pri finančnih sredstvih, ki se obrestujejo, to vključuje tudi obresti.

(d)   Prihodki od pogodb o finančnem poroštvu

Prihodki od pogodb o finančnem poroštvu

Prihodki od pogodb o finančnem poroštvu (poroštvena premija) se pripoznajo v obdobju, v katerem je subjekt pripravljen imetniku pogodbe o finančnem poroštvu nadomestiti morebitno kreditno izgubo.

1.4.2   Odhodki

Odhodki

Odhodki so zmanjšanja gospodarskih koristi ali storitvenih zmožnosti v obdobju poročanja, in sicer v obliki odlivov ali porabe sredstev ali nastanka obveznosti, ki povzročijo zmanjšanja neto sredstev. Vključujejo odhodke iz menjalnih poslov in odhodke iz nemenjalnih poslov.

Odhodki iz menjalnih poslov, ki nastanejo pri nabavi blaga in storitev, se pripoznajo, ko so dobave opravljene in jih subjekt sprejme. Vrednotijo se po nabavni vrednosti. Poleg tega se na datum bilance stanja odhodki, povezani s storitvami, zagotovljenimi v danem obdobju, za katero račun še ni bil prejet ali sprejet, pripoznajo v izkazu finančnega uspeha.

Odhodki iz nemenjalnih poslov se nanašajo na transferje na upravičence in so lahko treh vrst: upravičenosti, transferji po pogodbi ter nepovratna sredstva, prispevki in donacije po lastnem preudarku. Transferji se pripoznajo kot odhodki v obdobju, v katerem so nastali dogodki, ki so povzročili transfer, če obstaja uredba, ki dovoljuje naravo transferja, ali je podpisana pogodba, ki dovoljuje transfer, če upravičenec izpolnjuje morebitna merila za upravičenost in če je mogoče zadovoljivo oceniti znesek.

Kadar je prejet zahtevek za plačilo ali povračilo stroškov, ki izpolnjuje merila za pripoznanje, se pripozna kot odhodek za upravičeni znesek. Ob koncu leta se nastali upravičeni odhodki, ki so dolgovani upravičencem, vendar še niso prikazani, ocenijo in izkažejo kot vnaprej vračunani odhodki.

1.5   POGOJNA SREDSTVA IN OBVEZNOSTI

POGOJNA SREDSTVA IN OBVEZNOSTI

1.5.1   Pogojna sredstva

Pogojna sredstva

Pogojno sredstvo je možno sredstvo, ki izhaja iz preteklih dogodkov in katerega obstoj se potrdi le, če se pojavi ali ne pojavi eden ali več negotovih prihodnjih dogodkov, ki niso v celoti pod nadzorom subjekta. Pogojno sredstvo se razkrije, ko je pritok gospodarskih koristi ali storitvenih zmožnosti verjeten.

1.5.2   Pogojne obveznosti

Pogojne obveznosti

Pogojna obveznost je bodisi možna obveznost, katere obstoj se potrdi le, če se pojavi ali ne pojavi eden ali več negotovih prihodnjih dogodkov, ki niso v celoti pod nadzorom subjekta, bodisi sedanja obveza, pri čemer ni verjetno, da bo za poravnavo obveze potreben odtok dejavnikov, ki omogočajo gospodarske koristi ali storitvene zmožnosti.

Pogojna obveznost nastane tudi v redkih okoliščinah, ko obstaja sedanja obveza, vendar je ni mogoče izmeriti dovolj zanesljivo.

Pogojne obveznosti se v računovodskih izkazih ne pripoznajo. Razkrijejo se, razen če je verjetnost odtoka dejavnikov, ki omogočajo gospodarske koristi ali možne storitve, zelo majhna.

1.6   KAPITAL SKLADA

KAPITAL SKLADA

Države članice ERS zagotovijo prispevke v Sklad za izvajanje programov ERS, kakor je določeno v notranjem sporazumu za vsak ERS. V skladu z veljavno pravno podlago o pozivih za vplačilo kapitala, tj. zahtevkih za financiranje za dano leto N, odloča Svet s sklepom v letu N–1, pri čemer se sredstva, ki bodo prejeta, jasno dodelijo določenim prihodnjim obdobjem.

Prispevki izpolnjujejo merila za prispevke lastnikov (EAR 1) in se posledično v računovodskih izkazih ERS obravnavajo kot kapital Sklada. Kapital Sklada je skupni znesek prispevkov, ki jih zagotovijo države članice ERS. Ker se nevpoklicani kapital Sklada odprto odšteje od skupnega kapitala Sklada (glej Izkaz sprememb v čistih sredstvih), se v bilanci stanja pripozna zgolj vpoklicani kapital Sklada.

Ker se dogovorjeni prispevki dodelijo določenim obdobjem poročanja, pri čemer pravni zahtevek ERS do držav članic ERS nastane samo v teh obdobjih, se vsi vnaprej prejeti zneski pripoznajo kot odloženi prispevki h kapitalu v okviru obveznosti iz poslovanja in ne kot vpoklicani kapital.

1.7   SOFINANCIRANJE

SOFINANCIRANJE

Prejeti prispevki za sofinanciranje izpolnjujejo merila za pogojne prihodke iz nemenjalnih poslov in so prikazani kot obveznosti iz poslovanja do držav članic, držav nečlanic in drugih. ERS mora prispevke uporabiti za zagotavljanje storitev tretjim osebam, v nasprotnem primeru pa mora sredstva (prejete prispevke) vrniti. Neporavnane obveznosti iz poslovanja, ki se nanašajo na sporazume o sofinanciranju, predstavljajo prejete prispevke za sofinanciranje, zmanjšane za nastale odhodke, povezane s projektom. Te obveznosti ne vplivajo na čista sredstva.

Odhodki v zvezi s projekti sofinanciranja se pripoznajo ob nastanku. Ustrezen znesek prispevkov se pripozna kot prihodki iz poslovanja, učinka na poslovni izid za zadevno leto pa ni.

2.   POJASNILA K BILANCI STANJA

POJASNILA K BILANCI STANJA

SREDSTVA

SREDSTVA

2.1   FINANČNA SREDSTVA

FINANČNA SREDSTVA

Finančno sredstvo je vsako sredstvo, ki je:

| (a) | denarno sredstvo; |
| --- | --- |

(a)

denarno sredstvo;

| (b) | kapitalski instrument drugega subjekta; |
| --- | --- |

(b)

kapitalski instrument drugega subjekta;

| (c) | pogodbena pravica: prejeti denar ali drugačno finančno sredstvo od drugega subjekta ali zamenjati z drugim subjektom finančna sredstva ali finančne obveznosti pod pogoji, ki utegnejo biti neugodni za subjekt, ali |
| --- | --- |

(c)

pogodbena pravica: prejeti denar ali drugačno finančno sredstvo od drugega subjekta ali zamenjati z drugim subjektom finančna sredstva ali finančne obveznosti pod pogoji, ki utegnejo biti neugodni za subjekt, ali

| (d) | pogodba, ki se lahko poravna ali se bo poravnala z lastnimi kapitalskimi instrumenti subjekta. |
| --- | --- |

(d)

pogodba, ki se lahko poravna ali se bo poravnala z lastnimi kapitalskimi instrumenti subjekta.

Finančna sredstva so razvrščena v naslednje kategorije: finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja, posojila in terjatve, naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo in za prodajo razpoložljiva finančna sredstva. Razvrstitev finančnih instrumentov se določi ob začetnem pripoznanju in se ponovno ovrednoti ob vsakem datumu bilance stanja.

Finančna sredstva ERS obsegajo finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja in posojila ter so naslednja:

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| Finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja | 38 | — |
| Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva | — | 32 |
| Posojila | 1 | 1 |
| Skupaj | 39 | 33 |

(v milijonih EUR)

31.12.2021

31.12.2020

Finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

Finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

38

38

—

—

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

—

—

32

32

Posojila

Posojila

1

1

1

1

Skupaj

Skupaj

39

39

33

33

Finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja v višini 38 milijonov EUR se nanašajo na kapitalske naložbe na dveh glavnih področjih: trajnostna energija iz obnovljivih virov prek skladov Climate Investor One, ElectriFI in GEEREF ter spodbujanje vključujočega financiranja malih in srednjih podjetij na podeželju prek sklada ABC.

Znesek v višini 1 milijonov EUR se v celoti nanaša na posojilo za ElectriFI, ki je sklad za spodbujanje naložb, ki financira projekte v začetni fazi in majhne projekte, ki se osredotočajo na dostop do električne energije in proizvodnjo iz trajnostnih virov energije na trgih v vzponu. Dejaven je po celem svetu, poseben poudarek pa je na podsaharski Afriki.

2.2   PREDHODNO FINANCIRANJE

PREDHODNO FINANCIRANJE

V pogodbah je pogosto določeno, da se pred začetkom del, dobavo blaga ali opravljanjem storitev izplačajo predujmi. Včasih razporedi plačil v pogodbah predvidevajo izplačila na podlagi poročil o napredku. Predhodno financiranje se običajno izplača v valuti države ali ozemlja, na katerem se izvršuje projekt.

Čas uporabe predhodnega financiranja določa, ali se to razkrije kot kratkoročno ali nekratkoročno predhodno financiranje. Uporaba je določena z zadevnim sporazumom v zvezi s projektom. Vsaka uporaba, ki zapade v 12 mesecih po datumu poročanja, se razkrije kot kratkoročno predhodno financiranje. Ker je veliko projektov ERS dolgoročne narave, morajo biti z njimi povezani predujmi na razpolago več kot eno leto. Zato so nekateri zneski predhodnega financiranja prikazani kot nekratkoročna sredstva.

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| Nekratkoročno predhodno financiranje | 2.2.1 | — | — | 219 | 452 | 671 | 870 |
| Kratkoročno predhodno financiranje | 2.2.2 | — | 14 | 353 | 1 085 | 1 453 | 1 355 |
| Skupaj | | — | 14 | 572 | 1 537 | 2 123 | 2 225 |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

31.12.2021

31.12.2020

Nekratkoročno predhodno financiranje

Nekratkoročno predhodno financiranje

2.2.1

—

—

—

219

219

452

452

671

671

870

870

Kratkoročno predhodno financiranje

Kratkoročno predhodno financiranje

2.2.2

—

—

14

14

353

353

1 085

1 085

1 453

1 453

1 355

1 355

Skupaj

Skupaj

—

—

14

14

572

572

1 537

1 537

2 123

2 123

2 225

2 225

Leto 2021 je bilo prvo leto po samoderegulacijski klavzuli za 11. ERS. To pomeni, da od 1. januarja 2021 ni bilo mogoče sprejeti nobenih nadaljnjih celotnih obveznosti. Poleg tega je bilo izvajanje zaradi dolgotrajne krize zaradi COVID-19 čedalje težje za več delegacij, zlasti na Madagaskarju, v Čadu in Gambiji. To je skupaj s političnimi krizami na drugih območjih, kot so Etiopija, Gvineja (Conakry) in Mali, privedlo do manj podpisov posameznih obveznosti in s tem do zmanjšanja predhodnega financiranja v okviru 11. ERS s 1 583 milijonov EUR v letu 2020 na 1 537 milijonov EUR v letu 2021.

Zmanjšanje predhodnega financiranja v okviru 10. ERS s 633 milijonov EUR v letu 2020 na 572 milijonov EUR v letu 2021 je posledica običajnega življenjskega cikla ERS. Zaradi postopnega opuščanja 10. ERS so bile številne pogodbe izvedene in zaključene. Zato se je obseg plačil predhodnega financiranja upravičencem zmanjšal, obseg obračuna predhodnega financiranja pa povečal.

V letu 2020 je bil v kratkoročno predhodno financiranje vključen znesek v višini 3 milijonov EUR, ki so zdaj razvrščeni kot menjalne terjatve, ki se nanašajo na finančne instrumente.

2.2.1   Nekratkoročno predhodno financiranje po načinu upravljanja

Nekratkoročno predhodno financiranje po načinu upravljanja

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| Neposredno upravljanje | | |
| Izvedli: | | |
| | Komisija |

(v milijonih EUR)

31.12.2021

31.12.2020

Neposredno upravljanje

Neposredno upravljanje

Izvedli:

Izvedli:

Komisija

Komisija

72

72

139

139

| | Izvajalske agencije EU |
| --- | --- |

Izvajalske agencije EU

Izvajalske agencije EU

8

8

8

8

| | Delegacije EU |
| --- | --- |

Delegacije EU

Delegacije EU

15

15

25

25

95

95

171

171

Posredno upravljanje

Posredno upravljanje

Izvedli:

Izvedli:

| | EIB in EIS |
| --- | --- |

EIB in EIS

EIB in EIS

230

230

266

266

| | Mednarodne organizacije |
| --- | --- |

Mednarodne organizacije

Mednarodne organizacije

278

278

343

343

| | Subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve |
| --- | --- |

Subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve

Subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve

12

12

28

28

| | Subjekti javnega prava |
| --- | --- |

Subjekti javnega prava

Subjekti javnega prava

40

40

49

49

| | Tretje države |
| --- | --- |

Tretje države

Tretje države

14

14

11

11

| | Organi EU in javno-zasebno partnerstvo |
| --- | --- |

Organi EU in javno-zasebno partnerstvo

Organi EU in javno-zasebno partnerstvo

1

1

1

1

575

575

698

698

Skupaj

Skupaj

671

671

870

870

2.2.2   Kratkoročno predhodno financiranje

Kratkoročno predhodno financiranje

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| Predhodno financiranje (bruto) | — | 24 | 970 | 4 717 | 5 711 | 5 097 |
| Obračunano prek presečnega datuma | — | (10) | (617) | (3 632 ) | (4 258 ) | (3 742 ) |
| Skupaj | — | 14 | 353 | 1 085 | 1 453 | 1 355 |

(v milijonih EUR)

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

31.12.2021

31.12.2020

Predhodno financiranje (bruto)

Predhodno financiranje (bruto)

—

—

24

24

970

970

4 717

4 717

5 711

5 711

5 097

5 097

Obračunano prek presečnega datuma

Obračunano prek presečnega datuma

—

(10)

(10)

(617)

(617)

(3 632 )

(3 632 )

(4 258 )

(4 258 )

(3 742 )

(3 742 )

Skupaj

Skupaj

—

—

14

14

353

353

1 085

1 085

1 453

1 453

1 355

1 355

2.2.3   Kratkoročno predhodno financiranje po načinu upravljanja

Kratkoročno predhodno financiranje po načinu upravljanja

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| Neposredno upravljanje | | |
| Izvedli: | | |
| | Komisija |

(v milijonih EUR)

31.12.2021

31.12.2020

Neposredno upravljanje

Neposredno upravljanje

Izvedli:

Izvedli:

Komisija

Komisija

61

61

(40)

(40)

| | Izvajalske agencije EU |
| --- | --- |

Izvajalske agencije EU

Izvajalske agencije EU

11

11

14

14

| | Delegacije EU |
| --- | --- |

Delegacije EU

Delegacije EU

159

159

206

206

231

231

180

180

Posredno upravljanje

Posredno upravljanje

Izvedli:

Izvedli:

| | EIB in EIS |
| --- | --- |

EIB in EIS

EIB in EIS

160

160

224

224

| | Mednarodne organizacije |
| --- | --- |

Mednarodne organizacije

Mednarodne organizacije

642

642

572

572

| | Subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve |
| --- | --- |

Subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve

Subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve

109

109

73

73

| | Subjekti javnega prava |
| --- | --- |

Subjekti javnega prava

Subjekti javnega prava

119

119

146

146

| | Tretje države |
| --- | --- |

Tretje države

Tretje države

190

190

155

155

| | Organi EU in javno-zasebno partnerstvo |
| --- | --- |

Organi EU in javno-zasebno partnerstvo

Organi EU in javno-zasebno partnerstvo

1

1

4

4

1 221

1 221

1 175

1 175

Skupaj

Skupaj

1 453

1 453

1 355

1 355

2.2.4   Jamstva, prejeta v zvezi s predhodnim financiranjem

Jamstva, prejeta v zvezi s predhodnim financiranjem

Za zavarovanje zneskov predhodnega financiranja se oblikujejo jamstva, ki se sprostijo, ko je plačan zadnji zahtevek v okviru projekta.

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| Jamstva za predhodno financiranje | 44 | 49 |

(v milijonih EUR)

31.12.2021

31.12.2020

Jamstva za predhodno financiranje

Jamstva za predhodno financiranje

44

44

49

49

Večina predhodnega financiranja je izplačana v okviru posrednega upravljanja. V tem primeru upravičenec do jamstva ni ERS, ampak naročnik. Čeprav ERS ni upravičenec, so njegova sredstva zavarovana z navedenimi jamstvi. Leta 2021 je vrednost navedenih jamstev znašala 764 milijonov EUR.

2.3   PRISPEVKI ZA SKRBNIŠKI SKLAD

PRISPEVKI ZA SKRBNIŠKI SKLAD

Ta postavka predstavlja znesek, plačan v obliki prispevkov za skrbniški sklad EU za Afriko in skrbniški sklad EU Bêkou. Navedeni so zneski prispevkov brez stroškov, nastalih skrbniškima skladoma in pripisljivih ERS.

Prispevke za skrbniški sklad izvršuje Komisija v okviru neposrednega upravljanja.

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Čisti prispevek na dan 31. 12. 2020 | Prispevki, plačani leta 2021 | Dodelitev neto stroškov skrbniškega sklada 2021 | Čisti prispevek na dan 31. 12. 2021 |
| Afrika | 385 | 627 | (631) | 381 |
| Bêkou | 9 | 7 | (15) | 1 |
| Skupaj | 394 | 634 | (646) | 382 |

(v milijonih EUR)

Čisti prispevek na dan 31. 12. 2020

Prispevki, plačani leta 2021

Dodelitev neto stroškov skrbniškega sklada 2021

Čisti prispevek na dan 31. 12. 2021

Afrika

Afrika

385

385

627

627

(631)

(631)

381

381

Bêkou

Bêkou

9

9

7

7

(15)

(15)

1

1

Skupaj

Skupaj

394

394

634

634

(646)

(646)

382

382

Zmanjšanje prispevkov z 800 milijonov EUR v letu 2020 na 634 milijonov EUR v letu 2021 izhaja iz zmanjšanja odhodkov skrbniških skladov zaradi trenutne pandemije COVID-19 in poslabšanja varnostnih razmer v več regijah, kar je oviralo dejavnosti skrbniških skladov v letu 2021.

2.4   IZTERLJIVI ZNESKI IZ NEMENJALNIH POSLOV IN TERJATVE IZ MENJALNIH POSLOV

IZTERLJIVI ZNESKI IZ NEMENJALNIH POSLOV IN TERJATVE IZ MENJALNIH POSLOV

Menjalni posli so posli, pri katerih subjekt prejme sredstva ali storitve ali se mu poravnajo obveznosti in drugi stranki neposredno da v zameno približno enako vrednost (zlasti v obliki blaga, storitev ali uporabe sredstev). Nemenjalni posli so posli, pri katerih subjekt bodisi prejme vrednost od drugega subjekta, ne da bi neposredno dal v zameno približno enako vrednost, bodisi da vrednost drugemu subjektu, ne da bi neposredno v zameno prejel približno enako vrednost.

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov | 2.4.1 | 26 | 48 |
| Terjatve iz menjalnih poslov | 2.4.2 | 9 | 92 |
| Skupaj | | 35 | 140 |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

31.12.2021

31.12.2020

Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov

Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov

2.4.1

2.4.1

26

26

48

48

Terjatve iz menjalnih poslov

Terjatve iz menjalnih poslov

2.4.2

2.4.2

9

9

92

92

Skupaj

Skupaj

35

35

140

140

2.4.1   Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov

Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| Države članice | — | — | — | — | — | — |
| Stranke | — | 4 | 47 | 5 | 56 | 61 |
| Javni organi | — | 7 | 17 | 2 | 25 | 27 |
| Tretje države | — | 1 | 4 | 1 | 6 | 4 |
| Odpis | — | (9) | (51) | (5) | (66) | (49) |
| Medpodjetniški računi z institucijami EU | — | — | — | 5 | 5 | 4 |
| Skupaj | — | 2 | 16 | 8 | 26 | 48 |

(v milijonih EUR)

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

31.12.2021

31.12.2020

Države članice

Države članice

—

—

—

—

—

—

Stranke

Stranke

—

—

4

4

47

47

5

5

56

56

61

61

Javni organi

Javni organi

—

7

7

17

17

2

2

25

25

27

27

Tretje države

Tretje države

—

—

1

1

4

4

1

1

6

6

4

4

Odpis

Odpis

—

—

(9)

(9)

(51)

(51)

(5)

(5)

(66)

(66)

(49)

(49)

Medpodjetniški računi z institucijami EU

Medpodjetniški računi z institucijami EU

—

—

—

5

5

5

5

4

4

Skupaj

Skupaj

—

—

2

2

16

16

8

8

26

26

48

48

2.4.2   Terjatve iz menjalnih poslov

Terjatve iz menjalnih poslov

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| Obračunani prihodki | — | — | (1) | — | — | 88 |
| Računi med ERS | 181 | (316) | 1 279 | (1 144 ) | — | — |
| Drugo | — | — | — | 9 | 9 | 4 |
| Skupaj | 181 | (316) | 1 278 | (1 136 ) | 9 | 92 |

(v milijonih EUR)

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

31.12.2021

31.12.2020

Obračunani prihodki

Obračunani prihodki

—

—

—

—

(1)

(1)

—

—

—

—

88

88

Računi med ERS

Računi med ERS

181

181

(316)

(316)

1 279

1 279

(1 144 )

(1 144 )

—

—

—

—

Drugo

Drugo

—

—

—

—

—

—

9

9

9

9

4

4

Skupaj

Skupaj

181

181

(316)

(316)

1 278

1 278

(1 136 )

(1 136 )

9

9

92

92

Zmanjšanje obračunanih prihodkov v letu 2021 je predvsem posledica zaključka projekta odpisa dolga s Svetovno banko, za katerega je bil konec leta 2020 še vedno neporavnan znesek v višini 62,6 milijona EUR, ki pa je bil v letu 2021 regulariziran. Poleg tega so natečene obresti v letu 2020 vključevale tudi 18 milijonov EUR, ki so se nanašali na infrastrukturni projekt EU za Afriko. Po nadaljnji analizi se je izkazalo, da obresti niso bile dolgovane ERS, zato v letu 2021 niso bile pobrane (glej pojasnilo 3.2).

3.2

Zaradi večje učinkovitosti je 11. ERS dodeljena ena sama zakladnica, ki zajema vse ERS; to ima za posledico posle med različnimi ERS, ki se izravnajo v računih med ERS med različnimi bilancami stanja ERS.

Računi med ERS so predstavljeni samo v posameznih ERS. Skupni znesek računov med ERS je nič.

Postavka „drugo“ zajema dve terjatvi iz finančnih instrumentov, in sicer terjatev v višini 4 milijonov EUR iz Globalnega sklada za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije (GEEREF) ter terjatev v višini 4 milijonov EUR iz sklada Climate Investor One.

2.5   DENARNA SREDSTVA IN NJIHOVI USTREZNIKI (6)

DENARNA SREDSTVA IN NJIHOVI USTREZNIKI

6

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki so finančni instrumenti ter zajemajo gotovino v blagajni, bančne vloge na odpoklic ali kratkoročne vloge (kot so tekoči in varčevalni računi) ter druge kratkoročne visoko likvidne naložbe s prvotno zapadlostjo treh mesecev ali manj.

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| Posebni računi | | | | | | |
| Centralne banke | — | — | — | 795 | 795 | 693 |
| | — | — | — | 795 | 795 | 693 |
| Tekoči računi | | | | | | |
| Poslovne banke | — | — | — | 165 | 165 | 8 |
| Denarna sredstva, ki pripadajo finančnim instrumentom | — | — | — | 34 | 34 | 27 |
| | — | — | — | 199 | 199 | 35 |
| Skupaj | — | — | — | 994 | 994 | 728 |

(v milijonih EUR)

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

31.12.2021

31.12.2020

Posebni računi

Posebni računi

Centralne banke

Centralne banke

—

—

—

795

795

795

795

693

693

—

—

—

795

795

795

795

693

693

Tekoči računi

Tekoči računi

Poslovne banke

Poslovne banke

—

—

—

165

165

165

165

8

8

Denarna sredstva, ki pripadajo finančnim instrumentom

Denarna sredstva, ki pripadajo finančnim instrumentom

—

—

—

34

34

34

34

27

27

—

—

—

199

199

199

199

35

35

Skupaj

Skupaj

—

—

—

994

994

994

994

728

728

Povečanje denarnih sredstev in njihovih ustreznikov za 266 milijonov EUR je mogoče pojasniti predvsem z zmanjšanjem plačil zaradi dodatnih izzivov, ki so posledica dolgotrajne pandemije COVID-19 in različnih političnih kriz. To je v skladu z zmanjšanjem odhodkov (glej pojasnilo 3.3) in zmanjšanjem predhodnega financiranja (glej pojasnilo 2.2). Neto plačila iz ERS so v letu 2021 znašala 3 323 milijonov EUR, medtem ko so v letu 2020 znašala rekordnih 4 605 milijonov EUR.

3.3

2.2

Kot prejšnja leta in da bi se omejilo tveganje nasprotne stranke, je več denarnih sredstev knjiženih na računih centralnih bank kot na računih poslovnih bank (glej pojasnilo 5.1).

5.1

OBVEZNOSTI

OBVEZNOSTI

2.6   FINANČNE OBVEZNOSTI

FINANČNE OBVEZNOSTI

2.6.1   Finančne rezervacije

Finančne rezervacije

Te rezervacije predstavljajo ocenjene izgube, ki bodo nastale v zvezi s poroštvi, zagotovljenimi na podlagi različnih finančnih instrumentov, v zvezi s katerimi lahko pooblaščeni subjekti izdajajo poroštva na svoje ime, vendar v imenu in na odgovornost ERS. Finančno tveganje ERS, povezano s poroštvi, je omejeno, finančna sredstva pa se postopoma zagotavljajo za kritje prihodnjih unovčitev poroštev.

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| Obveznosti iz finančnih poroštev | — | — | — | 1 | 1 | — |

(v milijonih EUR)

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

31.12.2021

31.12.2020

Obveznosti iz finančnih poroštev

Obveznosti iz finančnih poroštev

—

—

—

—

—

—

1

1

1

1

—

—

Znesek v višini 1 milijona EUR predstavlja ocenjeno izgubo v zvezi s finančnim instrumentom Euritz v višini 8 milijonov EUR (glej pojasnilo 3.2.1).

3.2.1

2.6.2   Obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje

Obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje

Obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje so sredstva, ki jih je ERS prejel v zvezi s sporazumi za sofinanciranje. ERS mora te prispevke uporabiti za zagotavljanje dogovorjenih storitev tretjim osebam, neporabljena sredstva pa mora vrniti vplačnikom. Čas uporabe zneskov sofinanciranja določa, ali se ti razkrijejo kot kratkoročni ali nekratkoročni.

Ob koncu leta se izvede ocena vseh obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje za vsak primer posebej in vsi zneski, za katere ni verjetno, da bodo uporabljeni v naslednjih 12 mesecih, se štejejo za nekratkoročne. Kratkoročni zneski so prikazani v pojasnilu 2.7.2.

2.7.2

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 8. ERS | 9. ERS ERS | 10. ERS | 11. ERS | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| Nekratkoročne obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje | — | — | — | 6 | 6 | 2 |
| Kratkoročne obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje | — | — | (3) | 38 | 35 | 42 |
| Skupaj | — | — | (3) | 44 | 41 | 44 |

(v milijonih EUR)

8. ERS

9. ERS ERS

10. ERS

11. ERS

31.12.2021

31.12.2020

Nekratkoročne obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje

Nekratkoročne obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje

—

—

—

—

6

6

6

6

2

2

Kratkoročne obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje

Kratkoročne obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje

—

—

(3)

(3)

38

38

35

35

42

42

Skupaj

Skupaj

—

—

(3)

(3)

44

44

41

41

44

44

2.7   OBVEZNOSTI IZ POSLOVANJA

OBVEZNOSTI IZ POSLOVANJA

Obveznosti iz poslovanja so obveznosti plačati blago ali storitve, ki so bile prejete oziroma priskrbljene ter so bile za razliko od vnaprej vračunanih stroškov že zaračunane ali formalno dogovorjene z dobaviteljem. Nanašajo se lahko tako na menjalne posle (kot je nabava blaga ali storitev) kot tudi na nemenjalne posle (npr. zahtevki za povračilo stroškov upravičencev do nepovratnih sredstev, predhodnega financiranja ali drugih sredstev EU).

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| Kratkoročne obveznosti iz poslovanja | 2.7.1 | — | — | 33 | 230 | 263 | 345 |
| Razne obveznosti iz poslovanja | 2.7.2 | — | — | (5) | 243 | 238 | 270 |
| Skupaj | | — | — | 27 | 473 | 501 | 615 |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

31.12.2021

31.12.2020

Kratkoročne obveznosti iz poslovanja

Kratkoročne obveznosti iz poslovanja

2.7.1

—

—

—

33

33

230

230

263

263

345

345

Razne obveznosti iz poslovanja

Razne obveznosti iz poslovanja

2.7.2

—

—

—

(5)

(5)

243

243

238

238

270

270

Skupaj

Skupaj

—

—

—

27

27

473

473

501

501

615

615

2.7.1   Kratkoročne obveznosti iz poslovanja

Kratkoročne obveznosti iz poslovanja

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| Dobavitelji | — | — | 25 | 47 | 72 | 141 |
| Države članice | — | — | — | 3 | 3 | — |
| Tretje države | — | — | — | 158 | 158 | 189 |
| Javni organi | — | — | (11) | 61 | 51 | 100 |
| Institucije in agencije | — | — | — | 4 | 4 | — |
| Druge kratkoročne obveznosti iz poslovanja | — | — | 18 | (44) | (25) | (85) |
| Skupaj | — | — | 33 | 230 | 263 | 345 |

(v milijonih EUR)

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

31.12.2021

31.12.2020

Dobavitelji

Dobavitelji

—

—

—

25

25

47

47

72

72

141

141

Države članice

Države članice

—

—

—

—

—

3

3

3

3

—

—

Tretje države

Tretje države

—

—

—

—

—

158

158

158

158

189

189

Javni organi

Javni organi

—

—

—

(11)

(11)

61

61

51

51

100

100

Institucije in agencije

Institucije in agencije

—

—

—

—

—

4

4

4

4

—

—

Druge kratkoročne obveznosti iz poslovanja

Druge kratkoročne obveznosti iz poslovanja

—

—

—

—

18

18

(44)

(44)

(25)

(25)

(85)

(85)

Skupaj

Skupaj

—

—

—

33

33

230

230

263

263

345

345

Obveznosti iz poslovanja večinoma vključujejo izkaze stroškov, ki jih ERS prejme v zvezi z nepovratnimi sredstvi, zagotovljenimi upravičencem. Knjižijo se v trenutku prejetja izkaza stroškov, in sicer v celotnem znesku izkaza stroškov. Po preverjanju upravičenosti se upravičencem plačajo le upravičeni zneski. Ob koncu leta se opravi analiza neporavnanih zahtevkov za povračilo stroškov in ocenjeni upravičeni zneski, povezani z navedenimi zahtevki za povračilo stroškov, se pripoznajo v izkazu finančnega uspeha. Ocenjeni neupravičeni zneski so prikazani v okviru drugih kratkoročnih obveznosti iz poslovanja.

Obveznosti iz poslovanja za tretje države vključujejo znesek v višini 60 milijonov EUR proračunske podpore Etiopiji, ki je bila od novembra 2020 zaradi razmer v državi začasno ustavljena.

Zmanjšanje obveznosti iz poslovanja, zlasti za dobavitelje in tretje države, je posledica manjšega števila računov, ki do konca leta niso bili potrjeni in plačani.

2.7.2   Razne obveznosti iz poslovanja

Razne obveznosti iz poslovanja

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| Obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje | 2.6.2 | — | — | (3) | 38 | 35 | 42 |
| Odloženi prispevki h kapitalu | 2.7.2.1 | — | — | — | 199 | 199 | 223 |
| Druge razne obveznosti iz poslovanja | | — | — | (2) | 6 | 4 | 5 |
| Skupaj | | — | — | (5) | 243 | 238 | 270 |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

31.12.2021

31.12.2020

Obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje

Obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje

2.6.2

—

—

(3)

(3)

38

38

35

35

42

42

Odloženi prispevki h kapitalu

Odloženi prispevki h kapitalu

2.7.2.1

—

—

—

199

199

199

199

223

223

Druge razne obveznosti iz poslovanja

Druge razne obveznosti iz poslovanja

—

—

(2)

(2)

6

6

4

4

5

5

Skupaj

Skupaj

—

—

(5)

(5)

243

243

238

238

270

270

2.7.2.1   Odloženi prispevki h kapitalu

Odloženi prispevki h kapitalu

Odloženi prispevki h kapitalu v višini 43 milijonov EUR se nanašajo na povračila državam članicam iz sproščenih ali neporabljenih sredstev projektov v okviru 8. in 9. ERS (glej pojasnilo 2.10.1). Države članice so soglašale, da se povračilo izravna s prispevki iz 11. ERS v prvem razpisu za prispevke v letu 2022.

2.10.1

Poleg povračil se znesek v višini 156 milijonov EUR nanaša na prvi obrok za leto 2022, ki ga je vnaprej plačalo Združeno kraljestvo. V skladu s členom 152 sporazuma o izstopu je Združeno kraljestvo še naprej članica ERS do zaključka 11. ERS in vseh prejšnjih nezaključenih ERS ter v zvezi s tem prevzame enake obveznosti kot države članice (glej pojasnilo 2.10.1).

2.8   VNAPREJ VRAČUNANI STROŠKI

VNAPREJ VRAČUNANI STROŠKI

Vnaprej vračunani stroški so obveznosti plačila blaga ali storitev, ki so bile prejete oziroma opravljene, vendar za razliko od obveznosti iz poslovanja zanje še ni bil izdan račun ali še niso bile formalno dogovorjene z dobaviteljem. Izračun vnaprej vračunanih stroškov temelji na odprtem znesku proračunskih obveznosti ob koncu leta. Delež ocenjenih vnaprej vračunanih stroškov, ki se nanaša na plačano predhodno financiranje, je bil evidentiran kot zmanjšanje zneskov predhodnega financiranja.

Posli in dogodki se pripoznajo v računovodskih izkazih v obdobju, na katero se nanašajo. Če je ob koncu leta račun izdan, zadevne storitve pa še niso bile opravljene oziroma blago ni bilo dobavljeno, se prihodki odložijo in pripoznajo v poznejšem obračunskem obdobju.

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| Vnaprej vračunani stroški | — | 6 | 110 | 891 | 1 007 | 1 526 |
| Druge časovne razmejitve | — | — | — | 1 | 1 | 1 |
| Skupaj | — | 6 | 110 | 892 | 1 008 | 1 527 |

(v milijonih EUR)

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

31.12.2021

31.12.2020

Vnaprej vračunani stroški

Vnaprej vračunani stroški

—

6

6

110

110

891

891

1 007

1 007

1 526

1 526

Druge časovne razmejitve

Druge časovne razmejitve

—

—

—

1

1

1

1

1

1

Skupaj

Skupaj

—

6

6

110

110

892

892

1 008

1 008

1 527

1 527

Vnaprej vračunani stroški zajemajo ocenjene odhodke iz poslovanja za tekoče ali končane pogodbe brez potrjenih zahtevkov za povračilo stroškov, pri čemer so bili upravičeni odhodki, nastali upravičencem, ocenjeni na podlagi najboljših razpoložljivih informacij. Delež ocenjenih vnaprej vračunanih stroškov, ki se nanaša na plačano predhodno financiranje, je bil evidentiran kot zmanjšanje zneskov predhodnega financiranja (glej pojasnilo 2.2).

2.2

Zmanjšanje vnaprej vračunanih stroškov je predvsem posledica zmanjšanja vnaprej vračunanih stroškov v okviru 11. ERS (2020: 1 244 milijonov EUR) in 10. ERS (2019: 217 milijonov EUR). To je v skladu z življenjskim ciklom ERS in s tem povezanim številom odprtih pogodb: izvajanje 11. ERS je doseglo najvišjo vrednost v letu 2020 kot odziv na samoderegulacijsko klavzulo, ki je začela veljati 31. decembra 2020. Poleg tega je bilo zaradi izzivov trenutne pandemije COVID-19 in političnih kriz na več območjih težko izvajati dejavnosti ERS, zaradi česar se je zmanjšalo število posameznih pogodb, podpisanih v letu 2021. Zato je bilo ob koncu leta 2021 precej manj odprtih pogodb, za katere je bilo treba oceniti in obračunati stroške, kot leta 2020 (glej tudi pojasnilo 2.2).

2.2

ČISTA SREDSTVA

ČISTA SREDSTVA

2.9   REZERVA, NASTALA ZARADI VREDNOTENJA NA POŠTENO VREDNOST

REZERVA, NASTALA ZARADI VREDNOTENJA NA POŠTENO VREDNOST

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| Rezerva, nastala zaradi vrednotenja na pošteno vrednost | — | 5 |

(v milijonih EUR)

31.12.2021

31.12.2020

Rezerva, nastala zaradi vrednotenja na pošteno vrednost

Rezerva, nastala zaradi vrednotenja na pošteno vrednost

—

—

5

5

Zaradi revizije EAR 11 je bila rezerva, nastala zaradi vrednotenja na pošteno vrednost, prenesena v skupni presežek/primanjkljaj (glej pojasnilo 2.1).

2.1

2.10   KAPITAL SKLADA

KAPITAL SKLADA

Države članice ERS zagotovijo prispevke v Sklad za izvajanje programov ERS, kakor je določeno v notranjem sporazumu za vsak ERS. V skladu z veljavno pravno podlago o pozivih za vplačilo kapitala, tj. zahtevkih za financiranje za dano leto N, odloča Svet s sklepom v letu N–1, pri čemer se sredstva, ki bodo prejeta, jasno dodelijo določenim prihodnjim obdobjem.

Prispevki izpolnjujejo merila za prispevke lastnikov (EAR 1) in se posledično v računovodskih izkazih ERS obravnavajo kot kapital Sklada. Kapital Sklada je skupni znesek prispevkov, ki jih zagotovijo države članice ERS. Ker se nevpoklicani kapital Sklada odšteje od skupnega kapitala Sklada (glej Izkaz sprememb v čistih sredstvih), se v bilanci stanja pripozna zgolj vpoklicani kapital Sklada.

Ker se dogovorjeni prispevki dodelijo določenim obdobjem poročanja, pri čemer pravni zahtevek ERS do držav članic ERS nastane samo v teh obdobjih, se vsi vnaprej prejeti zneski pripoznajo kot odloženi prispevki h kapitalu v okviru obveznosti iz poslovanja in ne kot vpoklicani kapital.

2.10.1   Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS

Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | Skupaj |
| Kapital Sklada | 12 164 | 10 550 | 20 960 | 29 367 | 73 041 |
| Nevpoklicani kapital Sklada | — | (15) | — | (14 040 ) | (14 055 ) |
| Vpoklicani kapital Sklada na dan 31. 12. 2020 | 12 164 | 10 535 | 20 960 | 15 327 | 58 986 |
| Kapital Sklada | 12 164 | 10 507 | 20 960 | 29 367 | 72 998 |
| Nevpoklicani kapital Sklada | — | (15) | — | (10 340 ) | (10 355 ) |
| Vpoklicani kapital Sklada na dan 31. 12. 2021 | 12 164 | 10 492 | 20 960 | 19 027 | 62 643 |

(v milijonih EUR)

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

Skupaj

Kapital Sklada

Kapital Sklada

12 164

12 164

10 550

10 550

20 960

20 960

29 367

29 367

73 041

73 041

Nevpoklicani kapital Sklada

Nevpoklicani kapital Sklada

—

(15)

(15)

—

—

(14 040 )

(14 040 )

(14 055 )

(14 055 )

Vpoklicani kapital Sklada na dan 31. 12. 2020

Vpoklicani kapital Sklada na dan 31. 12. 2020

12 164

12 164

10 535

10 535

20 960

20 960

15 327

15 327

58 986

58 986

Kapital Sklada

Kapital Sklada

12 164

12 164

10 507

10 507

20 960

20 960

29 367

29 367

72 998

72 998

Nevpoklicani kapital Sklada

Nevpoklicani kapital Sklada

—

(15)

(15)

—

—

(10 340 )

(10 340 )

(10 355 )

(10 355 )

Vpoklicani kapital Sklada na dan 31. 12. 2021

Vpoklicani kapital Sklada na dan 31. 12. 2021

12 164

12 164

10 492

10 492

20 960

20 960

19 027

19 027

62 643

62 643

Nevpoklicana sredstva so zneski, ki jih države članice še niso vpoklicale. Vpoklicani kapital Sklada so prispevki, ki jih je vpoklical ERS in ki so jih države članice prerazporedile na zakladniške račune (glej pojasnilo 2.10.2).

2.10.2

V skladu s Sklepom Sveta (EU) 2021/1941 (7) so se prispevki držav članic iz Notranjega sporazuma za 8. in 9. ERS ustrezno zmanjšali za znesek v višini 43 milijonov EUR iz sredstev, sproščenih v okviru 8. in 9. ERS. Ker so bila sredstva, sproščena v okviru 8. ERS, že prerazporejena v druge ERS, je bil znesek v višini 43 milijonov EUR odštet od kapitala 9. ERS. Vračila, nastala zaradi tega zmanjšanja, so bila izravnana po dodatnem vpoklicu sredstev v okviru 11. ERS. Povračilo se bo dejansko izvedlo z zmanjšanjem plačila prvega obroka za leto 2022, kar pojasnjuje 43 milijonov EUR odloženega kapitala (glej pojasnilo 2.7.2.1).

7

2.7.2.1

Čeprav Združeno kraljestvo v skladu s členom 153 sporazuma o izstopu ostaja član ERS do zaključka vseh programov, pa njegovega deleža nezavezujočih in sproščenih sredstev iz 8., 9. in 10. ERS ni mogoče ponovno uporabiti.

2.10.2   Vpoklicani in nevpoklicani kapital Sklada po državah članicah in za Združeno kraljestvo

Vpoklicani in nevpoklicani kapital Sklada po državah članicah in za Združeno kraljestvo

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Prispevki – 11. ERS | % | Nevpoklicani kapital na dan 31. 12. 2020 | Kapital, vpoklican v letu 2021 | Nevpoklicani kapital na dan 31. 12. 2021 |
| Avstrija | 2,40 | 337 | (89) | 248 |
| Belgija | 3,25 | 456 | (120) | 336 |
| Bolgarija | 0,22 | 31 | (8) | 23 |
| Hrvaška | 0,23 | 32 | (8) | 23 |
| Ciper | 0,11 | 16 | (4) | 12 |
| Češka | 0,80 | 112 | (30) | 83 |
| Danska | 1,98 | 278 | (73) | 205 |
| Estonija | 0,09 | 12 | (3) | 9 |
| Finska | 1,51 | 212 | (56) | 156 |
| Francija | 17,81 | 2 501 | (659) | 1 842 |
| Nemčija | 20,58 | 2 889 | (761) | 2 128 |
| Grčija | 1,51 | 212 | (56) | 156 |
| Madžarska | 0,61 | 86 | (23) | 64 |
| Irska | 0,94 | 132 | (35) | 97 |
| Italija | 12,53 | 1 759 | (464) | 1 296 |
| Latvija | 0,12 | 16 | (4) | 12 |
| Litva | 0,18 | 25 | (7) | 19 |
| Luksemburg | 0,26 | 36 | (9) | 26 |
| Malta | 0,04 | 5 | (1) | 4 |
| Nizozemska | 4,78 | 671 | (177) | 494 |
| Poljska | 2,01 | 282 | (74) | 208 |
| Portugalska | 1,20 | 168 | (44) | 124 |
| Romunija | 0,72 | 101 | (27) | 74 |
| Slovaška | 0,38 | 53 | (14) | 39 |
| Slovenija | 0,22 | 32 | (8) | 23 |
| Španija | 7,93 | 1 114 | (294) | 820 |
| Švedska | 2,94 | 413 | (109) | 304 |
| Združeno kraljestvo | 14,68 | 2 061 | (543) | 1 518 |
| Skupaj | 100,00 | 14 040 | (3 700 ) | 10 340 |

(v milijonih EUR)

Prispevki – 11. ERS

%

Nevpoklicani kapital na dan 31. 12. 2020

Kapital, vpoklican v letu 2021

Nevpoklicani kapital na dan 31. 12. 2021

Avstrija

Avstrija

2,40

2,40

337

337

(89)

(89)

248

248

Belgija

Belgija

3,25

3,25

456

456

(120)

(120)

336

336

Bolgarija

Bolgarija

0,22

0,22

31

31

(8)

(8)

23

23

Hrvaška

Hrvaška

0,23

0,23

32

32

(8)

(8)

23

23

Ciper

Ciper

0,11

0,11

16

16

(4)

(4)

12

12

Češka

Češka

0,80

0,80

112

112

(30)

(30)

83

83

Danska

Danska

1,98

1,98

278

278

(73)

(73)

205

205

Estonija

Estonija

0,09

0,09

12

12

(3)

(3)

9

9

Finska

Finska

1,51

1,51

212

212

(56)

(56)

156

156

Francija

Francija

17,81

17,81

2 501

2 501

(659)

(659)

1 842

1 842

Nemčija

Nemčija

20,58

20,58

2 889

2 889

(761)

(761)

2 128

2 128

Grčija

Grčija

1,51

1,51

212

212

(56)

(56)

156

156

Madžarska

Madžarska

0,61

0,61

86

86

(23)

(23)

64

64

Irska

Irska

0,94

0,94

132

132

(35)

(35)

97

97

Italija

Italija

12,53

12,53

1 759

1 759

(464)

(464)

1 296

1 296

Latvija

Latvija

0,12

0,12

16

16

(4)

(4)

12

12

Litva

Litva

0,18

0,18

25

25

(7)

(7)

19

19

Luksemburg

Luksemburg

0,26

0,26

36

36

(9)

(9)

26

26

Malta

Malta

0,04

0,04

5

5

(1)

(1)

4

4

Nizozemska

Nizozemska

4,78

4,78

671

671

(177)

(177)

494

494

Poljska

Poljska

2,01

2,01

282

282

(74)

(74)

208

208

Portugalska

Portugalska

1,20

1,20

168

168

(44)

(44)

124

124

Romunija

Romunija

0,72

0,72

101

101

(27)

(27)

74

74

Slovaška

Slovaška

0,38

0,38

53

53

(14)

(14)

39

39

Slovenija

Slovenija

0,22

0,22

32

32

(8)

(8)

23

23

Španija

Španija

7,93

7,93

1 114

1 114

(294)

(294)

820

820

Švedska

Švedska

2,94

2,94

413

413

(109)

(109)

304

304

Združeno kraljestvo

Združeno kraljestvo

14,68

14,68

2 061

2 061

(543)

(543)

1 518

1 518

Skupaj

Skupaj

100,00

100,00

14 040

14 040

(3 700 )

(3 700 )

10 340

10 340

Ker je bil kapital v okviru 8., 9. in 10. ERS v prejšnjih letih v celoti vpoklican in prejet, se znesek v višini 3 700 milijonov EUR, ki je bil vpoklican leta 2021, v celoti nanaša na 11. ERS.

2.10.3   Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej

Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| Sredstva, prenesena iz zaključenih ERS | 627 | 1 625 | — | — | 2 252 | 2 252 |

(v milijonih EUR)

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

31.12.2021

31.12.2020

Sredstva, prenesena iz zaključenih ERS

Sredstva, prenesena iz zaključenih ERS

627

627

1 625

1 625

—

—

2 252

2 252

2 252

2 252

Ta postavka vključuje sredstva, prenesena iz zaključenih ERS v 8. in 9. ERS.

2.10.4   Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS

Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | Skupaj |
| Stanje na dan 31. 12. 2019 | (2 510 ) | 2 109 | 265 | 136 | — |
| Prerazporeditev sproščenih sredstev iz prejšnjih ERS v rezervo 10. ERS za uspešnost | (2) | (69) | 71 | — | — |
| Prerazporeditev sproščenih sredstev iz prejšnjih ERS v rezervo 11. ERS za uspešnost | — | — | (147) | 147 | — |
| Stanje na dan 31. 12. 2020 | (2 512 ) | 2 041 | 188 | 283 | — |
| Prerazporeditev sproščenih sredstev iz prejšnjih ERS v rezervo 10. ERS za uspešnost | — | (23) | 23 | — | — |
| Prerazporeditev sproščenih sredstev iz prejšnjih ERS v rezervo 11. ERS za uspešnost | — | — | (110) | 110 | — |
| Stanje na dan 31. 12. 2021 | (2 512 ) | 2 018 | 101 | 394 | — |

(v milijonih EUR)

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

Skupaj

Stanje na dan 31. 12. 2019

Stanje na dan 31. 12. 2019

(2 510 )

(2 510 )

2 109

2 109

265

265

136

136

—

Prerazporeditev sproščenih sredstev iz prejšnjih ERS v rezervo 10. ERS za uspešnost

Prerazporeditev sproščenih sredstev iz prejšnjih ERS v rezervo 10. ERS za uspešnost

(2)

(2)

(69)

(69)

71

71

—

—

—

Prerazporeditev sproščenih sredstev iz prejšnjih ERS v rezervo 11. ERS za uspešnost

Prerazporeditev sproščenih sredstev iz prejšnjih ERS v rezervo 11. ERS za uspešnost

—

—

(147)

(147)

147

147

—

Stanje na dan 31. 12. 2020

Stanje na dan 31. 12. 2020

(2 512 )

(2 512 )

2 041

2 041

188

188

283

283

—

Prerazporeditev sproščenih sredstev iz prejšnjih ERS v rezervo 10. ERS za uspešnost

Prerazporeditev sproščenih sredstev iz prejšnjih ERS v rezervo 10. ERS za uspešnost

—

—

(23)

(23)

23

23

—

—

—

Prerazporeditev sproščenih sredstev iz prejšnjih ERS v rezervo 11. ERS za uspešnost

Prerazporeditev sproščenih sredstev iz prejšnjih ERS v rezervo 11. ERS za uspešnost

—

—

(110)

(110)

110

110

—

Stanje na dan 31. 12. 2021

Stanje na dan 31. 12. 2021

(2 512 )

(2 512 )

2 018

2 018

101

101

394

394

—

Ta postavka vključuje sredstva, prenesena med delujočimi ERS.

Od začetka veljavnosti Sporazuma iz Cotonouja se vsa neporabljena sredstva iz prejšnjih delujočih ERS po sprostitvi prevzetih obveznosti prerazporedijo v zadnji odprti ERS. Sredstva, ki se prerazporedijo iz drugih ERS, povečujejo odobritve sklada, ki jih prejme, in znižujejo odobritve sklada, iz katerega so bila prerazporejena. Za sredstva, prerazporejena v rezervo 10. in 11. ERS za uspešnost, se lahko obveznosti prevzamejo samo pod posebnimi pogoji, določenimi v notranjih sporazumih.

3.   POJASNILA K IZKAZU FINANČNEGA USPEHA

POJASNILA K IZKAZU FINANČNEGA USPEHA

PRIHODKI

PRIHODKI

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 2021 | 2020 |
| Prihodki iz nemenjalnih poslov | 3.1 | 27 | 92 |
| Prihodki iz menjalnih poslov | 3.2 | 48 | 43 |
| Skupaj | | 75 | 135 |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

2021

2020

Prihodki iz nemenjalnih poslov

Prihodki iz nemenjalnih poslov

3.1

27

27

92

92

Prihodki iz menjalnih poslov

Prihodki iz menjalnih poslov

3.2

48

48

43

43

Skupaj

Skupaj

75

75

135

135

3.1   PRIHODKI IZ NEMENJALNIH POSLOV

PRIHODKI IZ NEMENJALNIH POSLOV

Prihodki iz nemenjalnih poslov se nanašajo na posle, pri katerih prenosnik zagotovi sredstva prejemniku, ne da bi prejemnik v zameno neposredno zagotovil približno enako vrednost. Ta postavka vključuje predvsem zneske, prejete od Komisije med letom, in izterjave odhodkov iz poslovanja.

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 2021 | 2020 |
| Izterjava odhodkov | | — | 1 | — | 7 | 8 | 39 |
| Prihodki iz sofinanciranja | 3.1.1 | — | — | — | 19 | 19 | 53 |
| Skupaj | | — | 1 | — | 26 | 27 | 92 |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

2021

2020

Izterjava odhodkov

Izterjava odhodkov

—

1

1

—

7

7

8

8

39

39

Prihodki iz sofinanciranja

Prihodki iz sofinanciranja

3.1.1

—

—

—

19

19

19

19

53

53

Skupaj

Skupaj

—

1

1

—

26

26

27

27

92

92

Skupni prihodki iz nemenjalnih poslov so se zmanjšali za 65 milijonov EUR in ponovno dosegli normalno raven po znatnem povečanju v letu 2020 (2019: 28 milijonov EUR). V letu 2020 so se dejavnosti v okviru ERS okrepile v odziv na samoderegulacijsko klavzulo, ki je začela veljati 31. decembra 2020, zaradi česar so se povečali prihodki iz sofinanciranja.

Zmanjšanje izterjave odhodkov je mogoče v veliki meri pojasniti z manjšim številom nalogov za izterjavo, izdanih leta 2021, v primerjavi z letom 2020.

Nemenjalne prihodke je mogoče razčleniti po načinu upravljanja, kot sledi:

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2021 | 2020 |
| Neposredno upravljanje | | |
| Izvedli: | | |
| | Komisija |

(v milijonih EUR)

2021

2020

Neposredno upravljanje

Neposredno upravljanje

Izvedli:

Izvedli:

Komisija

Komisija

1

1

2

2

| | Delegacije EU |
| --- | --- |

Delegacije EU

Delegacije EU

7

7

11

11

8

8

13

13

Posredno upravljanje

Posredno upravljanje

Izvedli:

Izvedli:

| | Tretje države |
| --- | --- |

Tretje države

Tretje države

27

27

42

42

| | Subjekti javnega prava |
| --- | --- |

Subjekti javnega prava

Subjekti javnega prava

(13)

(13)

13

13

| | Mednarodne organizacije |
| --- | --- |

Mednarodne organizacije

Mednarodne organizacije

3

3

17

17

| | Subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve |
| --- | --- |

Subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve

Subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve

2

2

7

7

19

19

79

79

Skupaj

Skupaj

27

27

92

92

3.1.1   Prihodki iz sofinanciranja

Prihodki iz sofinanciranja

Prejeti prispevki za sofinanciranje izpolnjujejo merila za pogojne prihodke iz nemenjalnih poslov in kot taki ne bi smeli vplivati na izkaz finančnega uspeha, ko so prejeti. Prispevki so razvrščeni med obveznosti (glej pojasnili 2.6.2 in 2.7.2), dokler so izpolnjeni pogoji, vezani na podarjena sredstva, tj. nastanek upravičenih stroškov (glej pojasnilo 3.4). Ustrezni znesek se nato v izkazu finančnega uspeha pripozna kot nemenjalni prihodek iz sofinanciranja. Posledično ni učinka na poslovni izid zadevnega leta.

2.6.2

2.7.2

3.4

3.2   PRIHODKI IZ MENJALNIH POSLOV

PRIHODKI IZ MENJALNIH POSLOV

Prihodki iz menjalnih poslov in dogodkov se nanašajo na naslednje vrste poslov: opravljanje storitev, prodajo blaga ter uporabo sredstev subjekta, ki prinašajo obresti, licenčnine in dividende, s strani drugih.

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 2021 | 2020 |
| Finančni prihodki | — | — | (22) | (4) | (26) | 6 |
| Drugi prihodki | — | 5 | 14 | 55 | 74 | 37 |
| Skupaj | — | 5 | (8) | 51 | 48 | 43 |

(v milijonih EUR)

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

2021

2020

Finančni prihodki

Finančni prihodki

—

—

(22)

(22)

(4)

(4)

(26)

(26)

6

6

Drugi prihodki

Drugi prihodki

—

5

5

14

14

55

55

74

74

37

37

Skupaj

Skupaj

—

—

5

5

(8)

(8)

51

51

48

48

43

43

Finančni prihodki so negativni, ker bili lanski ocenjeni prihodki višji od ocenjenih zneskov za tekoče leto. To zmanjšanje ocen je skupni učinek. Prvič, po nadaljnji analizi je bilo sklenjeno, da so obresti od infrastrukturnega projekta EU za Afriko (18 milijonov EUR), ki so bile lani vključene v obračunane prihodke, del prispevkov v skrbniški sklad in da niso dolgovane ERS. Drugič, natečene obresti od zamud pri plačilih nalogov za izterjavo so se v primerjavi z lanskim letom zmanjšale za 8 milijonov EUR.

Drugi prihodki se večinoma nanašajo na pozitivne tečajne razlike. Ustrezne negativne tečajne razlike so vknjižene pod drugimi odhodki (glej pojasnilo 3.6).

3.6

ODHODKI

ODHODKI

V tej postavki so vključeni odhodki, nastali v zvezi z operativnimi dejavnostmi.

3.3   INSTRUMENTI POMOČI

INSTRUMENTI POMOČI

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 2021 | 2020 |
| Programljiva pomoč | — | (4) | (19) | 1 268 | 1 244 | 2 889 |
| Makroekonomska podpora | — | 7 | — | — | 7 | (8) |
| Sektorska politika | — | (2) | — | (2) | (5) | 3 |
| Projekti znotraj držav AKP | — | — | 228 | 724 | 951 | 1 019 |
| Nujna pomoč | — | 6 | 7 | (6) | 6 | 19 |
| Drugi programi pomoči | — | — | — | (1) | (1) | — |
| Institucionalna podpora | — | — | (1) | 15 | 14 | 13 |
| Prispevki za skrbniške sklade | — | — | — | 646 | 646 | 673 |
| Skupaj | — | 7 | 214 | 2 644 | 2 864 | 4 607 |

(v milijonih EUR)

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

2021

2020

Programljiva pomoč

Programljiva pomoč

—

(4)

(4)

(19)

(19)

1 268

1 268

1 244

1 244

2 889

2 889

Makroekonomska podpora

Makroekonomska podpora

—

7

7

—

—

7

7

(8)

(8)

Sektorska politika

Sektorska politika

—

(2)

(2)

—

(2)

(2)

(5)

(5)

3

3

Projekti znotraj držav AKP

Projekti znotraj držav AKP

—

—

228

228

724

724

951

951

1 019

1 019

Nujna pomoč

Nujna pomoč

—

6

6

7

7

(6)

(6)

6

6

19

19

Drugi programi pomoči

Drugi programi pomoči

—

—

—

—

(1)

(1)

(1)

(1)

—

Institucionalna podpora

Institucionalna podpora

—

—

(1)

(1)

15

15

14

14

13

13

Prispevki za skrbniške sklade

Prispevki za skrbniške sklade

—

—

—

646

646

646

646

673

673

Skupaj

Skupaj

—

—

7

7

214

214

2 644

2 644

2 864

2 864

4 607

4 607

Odhodki iz poslovanja ERS zajemajo različne instrumente pomoči in so lahko v različnih oblikah glede na to, kako se sredstva izplačujejo in upravljajo.

V letu 2021 so se odhodki iz poslovanja znatno zmanjšali, in sicer za 1 743 milijonov EUR, predvsem zaradi zmanjšanja odhodkov v okviru 11. ERS (s 4 179 milijonov EUR v letu 2020 na 2 644 milijonov EUR v letu 2021) in zmanjšanja v okviru 10. ERS (s 462 milijonov EUR v letu 2020 na 214 milijonov EUR v letu 2021). To zmanjšanje je posledica pandemije COVID-19 in političnih kriz na več območjih, ki so med letom upočasnile in ovirale izvajanje, zlasti v delegacijah (glej pojasnilo 2.4). Poleg tega so bili odhodki v letu 2020 za 11. ERS izjemno visoki, saj je samoderegulacijska klavzula, ki je začela veljati 31. decembra 2021, je privedla do večjega števila pogodb in plačil.

2.4

Spremembe odhodkov v okviru 10. ERS so skladne z življenjskim ciklom ERS in tudi povezane z gibanjem števila odprtih pogodb. V letu 2021 so bile v okviru 10. in predhodnih ERS številne pogodbe izvedene in zaključene, zaradi česar je v okviru teh ERS nastalo manj odhodkov. Število odprtih pogodb za 10. ERS je bilo ob koncu leta dejansko za 33 % manjše kot v letu 2020.

V okviru 11. ERS je zmanjšanje odhodkov predvsem posledica zmanjšanja na treh področjih:

| (1) | programljiva pomoč (2 889 milijonov EUR v letu 2020 v primerjavi s 1 244 milijoni EUR v letu 2021); |
| --- | --- |

(1)

programljiva pomoč (2 889 milijonov EUR v letu 2020 v primerjavi s 1 244 milijoni EUR v letu 2021);

| (2) | projekti znotraj držav AKP (1 019 milijonov EUR v letu 2020 v primerjavi z 951 milijoni EUR v letu 2021) ter |
| --- | --- |

(2)

projekti znotraj držav AKP (1 019 milijonov EUR v letu 2020 v primerjavi z 951 milijoni EUR v letu 2021) ter

| (3) | prispevki za skrbniške sklade (673 milijonov EUR v letu 2020 v primerjavi s 646 milijoni EUR v letu 2021). |
| --- | --- |

(3)

prispevki za skrbniške sklade (673 milijonov EUR v letu 2020 v primerjavi s 646 milijoni EUR v letu 2021).

3.4   ODHODKI ZA SOFINANCIRANJE

ODHODKI ZA SOFINANCIRANJE

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 2021 | 2020 |
| Sofinanciranje | — | — | — | 19 | 19 | 53 |

(v milijonih EUR)

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

2021

2020

Sofinanciranje

Sofinanciranje

—

—

—

19

19

19

19

53

53

V tej postavki so vključeni odhodki, nastali pri projektih sofinanciranja v letu 2021. Opozoriti je treba, da nastali odhodki vključujejo ocenjene zneske, povezane s časovnim presekom (in posledično z razveljavitvami ocenjenih zneskov, povezanih s prejšnjim letom).

Kot je navedeno zgoraj, je bilo leto 2020 izjemno leto, ker je začela veljati samoderogacijska klavzula, kar je privedlo do povišane ravni izvajanja. Znesek sofinanciranja v letu 2021 bolj ustreza običajni ravni sofinanciranja (2019: 14 milijonov EUR) (glej pojasnilo 2.3).

2.3

V skladu z računovodskimi pravili o sofinanciranju nastali zneski niso vplivali na rezultat leta, ker so bili pripoznani v odhodkih sofinanciranja in prihodkih sofinanciranja (pojasnilo 3.1.1).

3.1.1

Instrumenti pomoči in odhodki za sofinanciranje po vrsti upravljanja

Instrumenti pomoči in odhodki za sofinanciranje po vrsti upravljanja

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2021 | 2020 |
| Neposredno upravljanje | | |
| Izvedli: | | |
| | Komisija |

(v milijonih EUR)

2021

2020

Neposredno upravljanje

Neposredno upravljanje

Izvedli:

Izvedli:

Komisija

Komisija

168

168

168

168

| | Izvajalske agencije EU |
| --- | --- |

Izvajalske agencije EU

Izvajalske agencije EU

4

4

14

14

| | Skrbniški skladi |
| --- | --- |

Skrbniški skladi

Skrbniški skladi

(515)

(515)

19

19

| | Delegacije EU |
| --- | --- |

Delegacije EU

Delegacije EU

658

658

1 969

1 969

315

315

2 170

2 170

Posredno upravljanje

Posredno upravljanje

Izvedli:

Izvedli:

| | EIB in EIS |
| --- | --- |

EIB in EIS

EIB in EIS

113

113

(67)

(67)

| | Mednarodne organizacije |
| --- | --- |

Mednarodne organizacije

Mednarodne organizacije

1 053

1 053

1 268

1 268

| | Subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve |
| --- | --- |

Subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve

Subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve

204

204

243

243

| | Subjekti javnega prava |
| --- | --- |

Subjekti javnega prava

Subjekti javnega prava

212

212

248

248

| | Tretje države |
| --- | --- |

Tretje države

Tretje države

983

983

795

795

| | Organi EU z javno-zasebnim partnerstvom |
| --- | --- |

Organi EU z javno-zasebnim partnerstvom

Organi EU z javno-zasebnim partnerstvom

3

3

2

2

2 568

2 568

2 490

2 490

Skupaj

Skupaj

2 883

2 883

4 660

4 660

3.5   STROŠKI FINANCIRANJA

STROŠKI FINANCIRANJA

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 2021 | 2020 |
| Čiste izgube zaradi oslabitve posojil in terjatev | — | — | — | 1 | 1 | — |
| Izguba pri finančnih sredstvih ali obveznostih po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja | — | — | — | 1 | 1 | — |
| Odpis izterljivih zneskov | — | (7) | 23 | 1 | 17 | 21 |
| Skupaj | — | (7) | 23 | 3 | 20 | 21 |

(v milijonih EUR)

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

2021

2020

Čiste izgube zaradi oslabitve posojil in terjatev

Čiste izgube zaradi oslabitve posojil in terjatev

—

—

—

—

—

—

1

1

1

1

—

—

Izguba pri finančnih sredstvih ali obveznostih po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

Izguba pri finančnih sredstvih ali obveznostih po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

—

—

—

—

—

—

1

1

1

1

—

—

Odpis izterljivih zneskov

Odpis izterljivih zneskov

—

—

(7)

(7)

23

23

1

1

17

17

21

21

Skupaj

Skupaj

—

—

(7)

(7)

23

23

3

3

20

20

21

21

Na dan 31. decembra 2021 je čista nerealizirana izguba zaradi oslabitve posojil znašala 1 milijon EUR.

Finančni odhodki v višini 1 milijona EUR za finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja se nanašajo predvsem na tečajne razlike, obresti in spremembe poštene vrednosti, zlasti za sklad ABC.

Negativni znesek v okviru 9. ERS za postavko „Odpis izterljivih zneskov“ je predvsem posledica razveljavitve zaključka rezervacij za lansko leto. V letu 2020 so bili ocenjeni odhodki iz naslova neizterljivih zneskov, ki izhajajo iz starejših nalogov za izterjavo (več kot dve leti), stečajev in odpovedi, višji kot v letu 2021.

3.6   DRUGI ODHODKI

DRUGI ODHODKI

V to postavko so vključeni odhodki upravne narave, kot so zunanje storitve, ki niso povezane z IT, stroški poslovnega najema, komunikacije in publikacije, stroški usposabljanja itd.

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 2021 | 2020 |
| Upravni odhodki in odhodki za IT | — | — | 4 | 94 | 98 | 120 |
| Realizirane izgube od terjatev, ki izhajajo iz dobav blaga in storitev | — | 6 | 0 | 0 | 7 | 4 |
| Negativne tečajne razlike | — | 5 | 11 | 25 | 41 | 72 |
| Skupaj | — | 11 | 16 | 119 | 145 | 197 |

(v milijonih EUR)

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

2021

2020

Upravni odhodki in odhodki za IT

Upravni odhodki in odhodki za IT

—

—

4

4

94

94

98

98

120

120

Realizirane izgube od terjatev, ki izhajajo iz dobav blaga in storitev

Realizirane izgube od terjatev, ki izhajajo iz dobav blaga in storitev

—

6

6

0

0

0

0

7

7

4

4

Negativne tečajne razlike

Negativne tečajne razlike

—

5

5

11

11

25

25

41

41

72

72

Skupaj

Skupaj

—

—

11

11

16

16

119

119

145

145

197

197

Postavka „Upravni odhodki in odhodki za IT“ vključuje zneske, ki temeljijo na notranjem sporazumu za ERS s Komisijo za pokritje upravnih odhodkov, ki nastanejo na sedežu in v delegacijah v zvezi z upravljanjem programov ERS. Tako imenovani „podporni odhodki“ se nanašajo zlasti na odhodke za pripravo, spremljanje in ocenjevanje projektov, pa tudi odhodke za računalniška omrežja, tehnično pomoč, finančno poslovodenje in napovedovanje ipd.

Zmanjšanje v tej postavki je skupni učinek zmanjšanja upravnih odhodkov in odhodkov za IT (2020: 120 milijonov EUR) ter zmanjšanja odhodkov, povezanih z negativnimi tečajnimi razlikami (2020: 72 milijonov EUR).

Znatno zmanjšanje negativnih tečajnih razlik je predvsem posledica zmanjšanja nerealiziranih izgub iz prevrednotenja stanj v valutah na dan 31. decembra 2021.

4.   POGOJNA SREDSTVA IN OBVEZNOSTI TER DRUGA BISTVENA RAZKRITJA

POGOJNA SREDSTVA IN OBVEZNOSTI TER DRUGA BISTVENA RAZKRITJA

4.1   POGOJNA SREDSTVA

POGOJNA SREDSTVA

Pogojna sredstva so možna sredstva, ki izhajajo iz preteklih dogodkov in katerih obstoj se potrdi le, če se pojavi ali ne pojavi eden ali več negotovih prihodnjih dogodkov, ki niso v celoti pod nadzorom subjekta.

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| Jamstva za predhodno financiranje | — | — | 3 | — | 44 | 49 |
| Jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti | — | 7 | 3 | — | 11 | 12 |
| Jamstva za zadržane zneske | — | 5 | 3 | — | 9 | 9 |
| Skupaj | — | 13 | 6 | — | 20 | 21 |

(v milijonih EUR)

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

31.12.2021

31.12.2020

Jamstva za predhodno financiranje

Jamstva za predhodno financiranje

—

—

3

3

—

44

44

49

49

Jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti

Jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti

—

7

7

3

3

—

11

11

12

12

Jamstva za zadržane zneske

Jamstva za zadržane zneske

—

5

5

3

3

—

9

9

9

9

Skupaj

Skupaj

—

13

13

6

6

—

—

20

20

21

21

Jamstva za predhodno financiranje se v nekaterih primerih zahtevajo od upravičencev, ki niso države članice, ob plačilu predujmov.

Jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti se zahtevajo za zagotovitev, da upravičenci do financiranja ERS izpolnijo obveznosti iz svojih pogodb z ERS.

Jamstva za zadržane zneske zadevajo samo pogodbe za izvedbo del. Običajno se zadrži 10 % vmesnih plačil upravičencem za zagotovitev, da izvajalci izpolnijo svoje obveznosti. Zadržani zneski se prikažejo kot obveznosti. Če se naročnik strinja, pa lahko izvajalec namesto tega predloži jamstvo za zadržane zneske, ki nadomesti zneske, zadržane pri vmesnih plačilih. Taka prejeta jamstva se razkrijejo kot pogojna sredstva.

V primeru pogodb, ki se upravljajo v okviru posrednega upravljanja, jamstva pripadajo naročniku, ne ERS, zato jih ERS ne razkrije (glej pojasnilo 2.2.4).

2.2.4

4.2   POGOJNE OBVEZNOSTI

POGOJNE OBVEZNOSTI

Pogojne obveznosti so bodisi možne obveze, ki izhajajo iz preteklih dogodkov in katerih obstoj se potrdi le, če se pojavi ali ne pojavi eden ali več negotovih prihodnjih dogodkov, ki niso v celoti pod nadzorom subjekta, bodisi trenutne obveze, ki izhajajo iz preteklih dogodkov, kadar odliv sredstev ni verjeten ali kadar zneska ni mogoče zanesljivo izmeriti.

4.2.1   Dana jamstva

Dana jamstva

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| Dana jamstva | — | — | — | (7) | (7) | (3) |

(v milijonih EUR)

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

31.12.2021

31.12.2020

Dana jamstva

Dana jamstva

—

—

—

—

—

—

(7)

(7)

(7)

(7)

(3)

(3)

Iz zgornje razpredelnice je razviden obseg izpostavljenosti ERS morebitnim prihodnjim plačilom, povezanim s poroštvi, danimi skupini EIB ali drugim finančnim institucijam. Zneski so prikazani brez finančnih rezervacij ali finančnih obveznosti, pripoznanih za te programe.

Znesek v višini 7 milijonov EUR se v celoti nanaša na poroštvo v okviru finančnega instrumenta EURITZ.

4.3   DRUGA POMEMBNA RAZKRITJA

DRUGA POMEMBNA RAZKRITJA

4.3.1   Neporavnane obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki

Neporavnane obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki

Spodaj razkriti znesek je znesek teh neporavnanih proračunskih obveznosti (RAL – „reste à liquider“), zmanjšan za z njimi povezane zneske, ki so bili vključeni kot odhodki v izkaz finančnega uspeha. Pri neporavnanih proračunskih obveznostih gre za znesek obveznosti, ki še niso bile niti plačane niti sproščene. Neporavnane proračunske obveznosti so običajna posledica obstoja večletnih programov.

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| Neporavnane obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki | — | 21 | 408 | 5 926 | 6 355 | 7 224 |

(v milijonih EUR)

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

31.12.2021

31.12.2020

Neporavnane obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki

Neporavnane obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki

—

—

21

21

408

408

5 926

5 926

6 355

6 355

7 224

7 224

Zmanjšanje neporavnanih obveznosti je v veliki meri posledica zmanjšanja neporavnanih proračunskih obveznosti, ki so skupaj znašale 7 993 milijonov EUR (2020: 9 286 milijonov EUR). To zmanjšanje je predvsem posledica manjšega števila posameznih obveznosti, podpisanih med letom, in sicer zaradi novih izzivov, ki so ovirali izvajanje, zlasti v delegacijah (glej pojasnilo 2.2).

2.2

5.   OBVLADOVANJE FINANČNIH TVEGANJ

OBVLADOVANJE FINANČNIH TVEGANJ

Naslednja razkritja v zvezi z upravljanjem finančnih tveganj ERS se nanašajo na zakladniško poslovanje, ki ga v imenu ERS izvaja Komisija za izvrševanje njegovih sredstev.

5.1   STRATEGIJE UPRAVLJANJA TVEGANJ IN VAROVANJE PRED TVEGANJI

STRATEGIJE UPRAVLJANJA TVEGANJ IN VAROVANJE PRED TVEGANJI

Pravila in načela upravljanja zakladniškega poslovanja so določena v finančni uredbi 11. ERS in v Notranjem sporazumu.

Na podlagi zgornje uredbe se uporabljajo naslednja glavna načela:

| a) | države članice vplačajo prispevke za ERS na posebne račune, odprte pri centralni banki vsake države članice ali finančni instituciji, ki jo ta določi. Prispevki ostanejo na teh posebnih računih, dokler ni treba izvesti plačil ERS; |
| --- | --- |

a)

države članice vplačajo prispevke za ERS na posebne račune, odprte pri centralni banki vsake države članice ali finančni instituciji, ki jo ta določi. Prispevki ostanejo na teh posebnih računih, dokler ni treba izvesti plačil ERS;

| b) | države članice plačajo prispevke za ERS v eurih, plačila ERS pa so v eurih in drugih valutah; |
| --- | --- |

b)

države članice plačajo prispevke za ERS v eurih, plačila ERS pa so v eurih in drugih valutah;

| c) | stanje na bančnih računih, ki jih odpre Komisija v imenu ERS, ne sme biti negativno. |
| --- | --- |

c)

stanje na bančnih računih, ki jih odpre Komisija v imenu ERS, ne sme biti negativno.

Poleg posebnih računov ima Komisija v imenu ERS odprte tudi druge bančne račune pri finančnih institucijah (centralnih in poslovnih bankah) za izvrševanje plačil in prejemanje prejemkov, ki niso prispevki držav članic v proračun.

Zakladniško in plačilno poslovanje sta visoko avtomatizirana in temeljita na sodobnih informacijskih sistemih. Za zagotovitev varnosti sistemov in delitve nalog v skladu s finančno uredbo, standardi notranje kontrole Komisije in revizijskimi načeli se uporabljajo posebni postopki.

Upravljanje zakladniškega in plačilnega poslovanja je urejeno s sklopom pisnih smernic in postopkov, da se omejita poslovno in finančno tveganje ter zagotovi primerna raven kontrole. Te smernice in postopki urejajo različna področja poslovanja, njihovo upoštevanje pa se redno preverja.

5.2   VALUTNO TVEGANJE

VALUTNO TVEGANJE

Izpostavljenost ERS valutnemu tveganju ob koncu leta – neto pozicija

Izpostavljenost ERS valutnemu tveganju ob koncu leta – neto pozicija

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| USD | DKK | EUR | Drugo | Skupaj | USD | DKK | EUR | Drugo | Skupaj |
| Finančna sredstva | | | | | | | | | | |
| Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva | — | — | — | — | — | 2 | | 31 | — | 33 |
| Finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja
   (*2) | 8 | — | 30 | — | 39 | — | | — | — | — |
| Terjatve
   (*3) | — | — | 8 | — | 8 | 65 | — | 69 | 6 | 140 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | 3 | — | 991 | — | 994 | 2 | — | 726 | — | 728 |
| | 11 | — | 1 029 | — | 1 040 | 69 | — | 826 | 6 | 901 |
| Finančne obveznosti | | | | | | | | | | |
| Obveznosti iz poslovanja
   (*4) | — | — | — | — | — | (16) | (6) | (605) | 10 | (617) |
| | — | — | — | — | — | (16) | (6) | (605) | 10 | (617) |
| Skupaj | 11 | — | 1 029 | — | 1 040 | 53 | (6) | 221 | 16 | 284 |

(v milijonih EUR)

31.12.2021

31.12.2020

USD

DKK

EUR

Drugo

Skupaj

USD

DKK

EUR

Drugo

Skupaj

Finančna sredstva

Finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

—

—

—

—

—

—

—

—

2

2

31

31

—

—

33

33

Finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja
   (*2)

Finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

*2

8

8

—

30

—

—

39

39

—

—

—

—

—

—

—

—

Terjatve
   (*3)

Terjatve

*3

—

—

—

8

8

—

—

8

8

65

65

—

69

69

6

6

140

140

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

3

3

—

991

991

—

994

994

2

2

—

—

726

726

—

728

728

11

11

—

1 029

1 029

—

—

1 040

1 040

69

69

—

—

826

826

6

6

901

901

Finančne obveznosti

Finančne obveznosti

Obveznosti iz poslovanja
   (*4)

Obveznosti iz poslovanja

*4

—

—

—

—

—

—

—

—

—

(16)

(16)

(6)

(6)

(605)

(605)

10

10

(617)

(617)

—

—

—

—

—

—

—

—

—

(16)

(16)

(6)

(6)

(605)

(605)

10

10

(617)

(617)

Skupaj

Skupaj

11

11

—

1 029

1 029

—

—

1 040

1 040

53

53

(6)

(6)

221

221

16

16

284

284

5.3   OBRESTNO TVEGANJE

OBRESTNO TVEGANJE

ERS ne najema posojil, zato ni izpostavljen obrestnemu tveganju.

Sredstva, ki jih ima na različnih bančnih računih, se obrestujejo. Komisija je zato v imenu ERS uvedla ukrepe, ki zagotavljajo, da redno natečene obresti odražajo tržne obrestne mere ter njihova morebitna nihanja.

Vsaka država članica prispevke v proračun ERS knjiži na posebnem računu, odprtem pri finančni instituciji, ki jo posamezna država članica določi. Ker so lahko plačila, ki se uporabljajo za nekatere od teh računov, kratkoročno negativna, so vzpostavljeni postopki za upravljanje likvidnosti, da se čim bolj zmanjšajo stanja na zadevnih računih. Poleg tega je v skladu z Uredbo Sveta (EU) 2016/888 (8) vsakršno negativno obrestovanje na teh računih v breme zadevne države članice.

8

Stanje vlog čez noč na računih poslovnih bank se dnevno obrestuje. Obrestovanje stanj na teh računih temelji na spremenljivih tržnih obrestnih merah, ki se jim doda pogodbeni pribitek (pozitiven ali negativen). Za večino računov je izračun obresti vezan na tržno referenčno obrestno mero in se prilagaja, da odraža nihanja te obrestne mere. Zato ERS ni izpostavljen tveganju, da bi se njegova sredstva lahko obrestovala po obrestnih merah, nižjih od tržnih.

5.4   KREDITNO TVEGANJE (TVEGANJE NASPROTNE STRANKE)

KREDITNO TVEGANJE (TVEGANJE NASPROTNE STRANKE)

Največja izpostavljenost kreditnemu tveganju

Največja izpostavljenost kreditnemu tveganju

Za finančna sredstva so sporočeni zneski neto knjigovodske vrednosti in predstavljajo izpostavljenost ERS kreditnemu tveganju ob koncu obdobja poročanja.

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2021 |
| Finančna sredstva | |
| Posojila | 1 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | 994 |
| Menjalne terjatve
   (*5) | 8 |
| Dana jamstva | |
| Pogodbe o finančnem poroštvu | 8 |
| Skupaj na dan 31. 12. 2021 | 1 011 |

(v milijonih EUR)

31.12.2021

Finančna sredstva

Finančna sredstva

Posojila

Posojila

1

1

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

994

994

Menjalne terjatve
   (*5)

Menjalne terjatve

*5

8

8

Dana jamstva

Dana jamstva

Pogodbe o finančnem poroštvu

Pogodbe o finančnem poroštvu

8

8

Skupaj na dan 31. 12. 2021

Skupaj na dan 31. 12. 2021

1 011

1 011

Posojila finančnega instrumenta: kreditna kakovost

Posojila finančnega instrumenta: kreditna kakovost

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| 31.12.2021 |
| | 1. stopnja | 2. stopnja | 3. stopnja | Kupljena ali izdana (ustvarjena) sredstva s poslabšano kreditno kakovostjo | Skupaj |
| Bonitetna ocena | | | | | |
| Prvi razred in visoka kakovost | — | — | — | — | — |
| Zgornji srednji razred | — | — | — | — | — |
| Nižji srednji razred | — | — | — | — | — |
| Neinvesticijski in neplačilni razred | — | — | 3 | — | 3 |
| Bruto knjigovodska vrednost | — | — | 3 | — | 3 |
| Odbitek zaradi popravka vrednosti za izgubo | — | — | 2 | — | 2 |
| Čista knjigovodska vrednost | — | — | 1 | — | 1 |

(v milijonih EUR)

31.12.2021

1. stopnja

2. stopnja

3. stopnja

Kupljena ali izdana (ustvarjena) sredstva s poslabšano kreditno kakovostjo

Skupaj

Bonitetna ocena

Bonitetna ocena

Prvi razred in visoka kakovost

Prvi razred in visoka kakovost

—

—

—

—

—

Zgornji srednji razred

Zgornji srednji razred

—

—

—

—

—

Nižji srednji razred

Nižji srednji razred

—

—

—

—

—

Neinvesticijski in neplačilni razred

Neinvesticijski in neplačilni razred

—

—

3

3

—

3

3

Bruto knjigovodska vrednost

Bruto knjigovodska vrednost

—

—

3

3

—

3

3

Odbitek zaradi popravka vrednosti za izgubo

Odbitek zaradi popravka vrednosti za izgubo

—

—

2

2

—

2

Čista knjigovodska vrednost

Čista knjigovodska vrednost

—

—

1

1

—

1

1

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki: kreditna kakovost

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki: kreditna kakovost

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2021 |
| Bonitetna ocena | |
| Prvi razred in visoka kakovost | 751 |
| Zgornji srednji razred | 241 |
| Nižji srednji razred | 2 |
| Neinvesticijski razred in neplačilni razred | — |
| Bruto knjigovodska vrednost | 994 |
| Odbitek zaradi popravka vrednosti za izgubo | — |
| Čista knjigovodska vrednost | 994 |

(v milijonih EUR)

31.12.2021

Bonitetna ocena

Bonitetna ocena

Prvi razred in visoka kakovost

Prvi razred in visoka kakovost

751

751

Zgornji srednji razred

Zgornji srednji razred

241

241

Nižji srednji razred

Nižji srednji razred

2

2

Neinvesticijski razred in neplačilni razred

Neinvesticijski razred in neplačilni razred

—

Bruto knjigovodska vrednost

Bruto knjigovodska vrednost

994

994

Odbitek zaradi popravka vrednosti za izgubo

Odbitek zaradi popravka vrednosti za izgubo

—

Čista knjigovodska vrednost

Čista knjigovodska vrednost

994

994

Terjatve: kreditna kakovost

Terjatve: kreditna kakovost

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| 31.12.2021 |
| | Niso zapadle | Zapadle | Zapadle | Zapadle | Zapadle | Skupaj |
| 0–30 dni | 31-90 dni | od 91 dni do 1 leta | > 1 leto |
| Bruto knjigovodska vrednost | 8 | — | — | — | — | 8 |
| Odbitek zaradi popravka vrednosti za izgubo | — | — | — | — | — | — |
| Čista knjigovodska vrednost | 8 | — | — | — | — | 8 |

(v milijonih EUR)

31.12.2021

Niso zapadle

Zapadle

Zapadle

Zapadle

Zapadle

Skupaj

0–30 dni

31-90 dni

od 91 dni do 1 leta

> 1 leto

Bruto knjigovodska vrednost

Bruto knjigovodska vrednost

8

—

—

—

—

8

8

Odbitek zaradi popravka vrednosti za izgubo

Odbitek zaradi popravka vrednosti za izgubo

—

—

—

—

—

—

Čista knjigovodska vrednost

Čista knjigovodska vrednost

8

8

—

—

—

—

8

8

Na podlagi analize menjalnih terjatev in za namene prehoda na posodobljena EAR 11 ni prilagoditve zaradi oslabitve v knjigovodstvu 1. januarja 2021 za terjatve, pripoznane v zaključnem računu ERS za leto 2021.

Finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja: kreditna kakovost

Finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja: kreditna kakovost

V letu 2021 se finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja, vključena v te računovodske izkaze, nanašajo na kapitalske naložbe, ki niso izpostavljene kreditnemu tveganju (glej pojasnilo 2.1).

Razkritja v zvezi s kreditnim tveganjem, objavljena v zaključnem računu za leto 2020

Razkritja v zvezi s kreditnim tveganjem, objavljena v zaključnem računu za leto 2020

Razkritja v zvezi s kreditnim tveganjem v zaključnem računu za leto 2020 so bila naslednja:

Finančna sredstva, ki niso niti zapadla v plačilo niti niso oslabljena

Finančna sredstva, ki niso niti zapadla v plačilo niti niso oslabljena

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Skupaj | Niti zapadla niti oslabljena | Zapadla, vendar ne oslabljena |
| < 1 leto | 1–5 let | > 5 let |
| Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski | 140 | 124 | 7 | 9 | — |
| Skupaj na dan 31. 12. 2020 | 140 | 124 | 7 | 9 | — |

(v milijonih EUR)

Skupaj

Niti zapadla niti oslabljena

Zapadla, vendar ne oslabljena

< 1 leto

1–5 let

> 5 let

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

140

140

124

124

7

7

9

9

—

Skupaj na dan 31. 12. 2020

Skupaj na dan 31. 12. 2020

140

140

124

124

7

7

9

9

—

Finančna sredstva po kategorijah tveganja

Finančna sredstva po kategorijah tveganja

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2020 |
| Terjatve | Denarna sredstva | Skupaj |
| Nasprotne stranke z zunanjimi bonitetnimi ocenami | | | |
| Prvi razred in visoka kakovost | 9 | 372 | 381 |
| Zgornji srednji razred | — | 211 | 211 |
| Nižji srednji razred | — | 145 | 145 |
| Neinvesticijski razred | — | — | — |
| | 9 | 728 | 737 |
| Nasprotne stranke brez zunanjih bonitetnih ocen | | | |
| Skupina 1 (dolžniki brez zamud pri plačilu v preteklosti) | 131 | — | 131 |
| Skupina 2 (dolžniki z zamudami pri plačilu v preteklosti) | — | — | — |
| Skupaj | 131 | — | 131 |
| Skupaj | 140 | 728 | 868 |

(v milijonih EUR)

31.12.2020

Terjatve

Denarna sredstva

Skupaj

Nasprotne stranke z zunanjimi bonitetnimi ocenami

Nasprotne stranke z zunanjimi bonitetnimi ocenami

Prvi razred in visoka kakovost

Prvi razred in visoka kakovost

9

9

372

372

381

381

Zgornji srednji razred

Zgornji srednji razred

—

211

211

211

211

Nižji srednji razred

Nižji srednji razred

—

145

145

145

145

Neinvesticijski razred

Neinvesticijski razred

—

—

—

—

—

9

9

728

728

737

737

Nasprotne stranke brez zunanjih bonitetnih ocen

Nasprotne stranke brez zunanjih bonitetnih ocen

Skupina 1 (dolžniki brez zamud pri plačilu v preteklosti)

Skupina 1 (dolžniki brez zamud pri plačilu v preteklosti)

131

131

—

—

131

131

Skupina 2 (dolžniki z zamudami pri plačilu v preteklosti)

Skupina 2 (dolžniki z zamudami pri plačilu v preteklosti)

—

—

—

Skupaj

Skupaj

131

131

—

—

131

131

Skupaj

Skupaj

140

140

728

728

868

868

5.5   LIKVIDNOSTNO TVEGANJE

LIKVIDNOSTNO TVEGANJE

Analiza zapadlosti finančnih obveznosti po preostali pogodbeni zapadlosti

Analiza zapadlosti finančnih obveznosti po preostali pogodbeni zapadlosti

Finančne obveznosti in obveznosti iz poslovanja znotraj te postavke se razkrijejo s knjigovodskimi vrednostmi iz bilance stanja.

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | < 1 leto | 1–5 let | > 5 let | Skupaj |
| Finančne obveznosti na dan 31. 12. 2021 | 501 | 6 | — | 508 |
| Finančne obveznosti na dan 31. 12. 2020 | 615 | 2 | — | 617 |

(v milijonih EUR)

< 1 leto

1–5 let

> 5 let

Skupaj

Finančne obveznosti na dan 31. 12. 2021

Finančne obveznosti na dan 31. 12. 2021

501

501

6

6

—

—

508

508

Finančne obveznosti na dan 31. 12. 2020

Finančne obveznosti na dan 31. 12. 2020

615

615

2

2

—

—

617

617

Proračunska načela, ki se uporabljajo za ERS, zagotavljajo, da skupna denarna sredstva za dano proračunsko obdobje vedno zadostujejo za izvrševanje plačil. Dejansko so skupni prispevki držav članic enaki skupnemu znesku odobritev plačil za zadevno proračunsko obdobje.

Prispevki držav članic v ERS se vsako leto plačajo v treh obrokih, vendar na plačila vplivajo sezonski dejavniki.

Za zagotovitev, da zakladniška sredstva vedno zadostujejo za kritje plačil, ki jih je treba izvršiti v posameznem mesecu, se med zakladnico Komisije in ustreznimi službami za porabo sredstev redno izmenjujejo informacije o stanju zakladnice.

Poleg navedenega pa v okviru zakladniškega poslovanja ERS avtomatska orodja za upravljanje denarnih sredstev zagotavljajo, da so na vseh bančnih računih ERS dnevno na voljo zadostna likvidna sredstva.

6.   RAZKRIVANJE POVEZANIH STRANK

RAZKRIVANJE POVEZANIH STRANK

Povezane stranke ERS so skrbniški sklad EU Bêkou, skrbniški sklad EU za Afriko in Evropska komisija. Posli med temi subjekti potekajo kot del običajnega poslovanja ERS in zato v skladu z računovodskimi pravili ERS niso potrebne posebne zahteve po njihovem razkritju.

ERS nima ločenega upravljanja, saj ga upravlja Komisija. Upravičenosti ključnega vodstvenega osebja EU, tudi Komisije, so razkrite v konsolidiranem zaključnem računu Evropske unije pod naslovom 7.2 „Upravičenosti ključnega vodstvenega osebja“.

7.   DOGODKI PO DATUMU BILANCE STANJA

DOGODKI PO DATUMU BILANCE STANJA

Ukrajina

Ukrajina

V skladu z računovodskim pravilom EU št. 19 (dogodki po datumu poročanja) je vojna v Ukrajini, ki se je začela februarja 2022, nepopravljalni dogodek, ki zato ne zahteva nobenih prilagoditev zneskov, o katerih se poroča v teh računovodskih izkazih na dan 31. decembra 2021. V naslednjih obdobjih poročanja lahko vojna vpliva na pripoznavanje in merjenje nekaterih sredstev in obveznosti v bilanci stanja ter tudi nekaterih prihodkov in odhodkov, pripoznanih v izkazu finančnega uspeha. Na podlagi dejstev in okoliščin v času priprave teh računovodskih izkazov, zlasti spreminjajočih se razmer, finančnega učinka vojne v Ukrajini na ERS ni mogoče zanesljivo oceniti.

Do dne predložitve tega zaključnega računa računovodja ERS ni opazila nobenih drugih pomembnih zadev, ki bi jih bilo treba ločeno razkriti v okviru tega oddelka, niti mu take zadeve niso bile sporočene. Zaključni račun in z njim povezana pojasnila so bili pripravljeni na podlagi najnovejših razpoložljivih informacij, kar je upoštevano v zgoraj predstavljenih podatkih.

8.   USKLADITEV POSLOVNEGA IZIDA IN PRORAČUNSKEGA REZULTATA

USKLADITEV POSLOVNEGA IZIDA IN PRORAČUNSKEGA REZULTATA

Poslovni izid za zadevno leto je izračunan po načelih računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka. Proračunski rezultat pa temelji na pravilih računovodstva na podlagi nastanka plačil. Ker tako poslovni izid kot proračunski rezultat izvirata iz istih osnovnih poslov, je za kontrolo koristno preveriti, ali ju je mogoče uskladiti. V spodnji razpredelnici je prikazana ta uskladitev s ključnimi uskladitvenimi zneski, razdeljenimi na prihodkovne in odhodkovne postavke. Pojasnila k razpredelnici zagotavljajo dodatne informacije o naravi ključnih uskladitvenih postavk.

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2021 | 2020 |
| POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO | (2 974 ) | (4 744 ) |
| Prihodki | | |
| Upravičenosti, ki ne vplivajo na proračunski rezultat | — | (2) |
| Upravičenosti, ugotovljene v tekočem letu, a še nepobrane | (6) | (23) |
| Upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu | 20 | 13 |
| Poraba, ki zmanjšuje prihodke | 13 | 61 |
| Prehodno nezaračunani prihodki (čisti) | (69) | (33) |
| Drugo | — | — |
| Odhodki | | |
| Odhodki tekočega leta, ki še niso plačani | 111 | 119 |
| Odhodki prejšnjih let, plačani v tekočem letu | (741) | (817) |
| Neto učinek predhodnega financiranja | (295) | (281) |
| Vnaprej vračunani odhodki (čisti) | 539 | 1 102 |
| PRORAČUNSKI REZULTAT ZA ZADEVNO LETO | (3 401 ) | (4 604 ) |

(v milijonih EUR)

2021

2020

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

(2 974 )

(2 974 )

(4 744 )

(4 744 )

Prihodki

Prihodki

Upravičenosti, ki ne vplivajo na proračunski rezultat

Upravičenosti, ki ne vplivajo na proračunski rezultat

—

—

(2)

(2)

Upravičenosti, ugotovljene v tekočem letu, a še nepobrane

Upravičenosti, ugotovljene v tekočem letu, a še nepobrane

(6)

(6)

(23)

(23)

Upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu

Upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu

20

20

13

13

Poraba, ki zmanjšuje prihodke

Poraba, ki zmanjšuje prihodke

13

13

61

61

Prehodno nezaračunani prihodki (čisti)

Prehodno nezaračunani prihodki (čisti)

(69)

(69)

(33)

(33)

Drugo

Drugo

—

—

—

—

Odhodki

Odhodki

Odhodki tekočega leta, ki še niso plačani

Odhodki tekočega leta, ki še niso plačani

111

111

119

119

Odhodki prejšnjih let, plačani v tekočem letu

Odhodki prejšnjih let, plačani v tekočem letu

(741)

(741)

(817)

(817)

Neto učinek predhodnega financiranja

Neto učinek predhodnega financiranja

(295)

(295)

(281)

(281)

Vnaprej vračunani odhodki (čisti)

Vnaprej vračunani odhodki (čisti)

539

539

1 102

1 102

PRORAČUNSKI REZULTAT ZA ZADEVNO LETO

PRORAČUNSKI REZULTAT ZA ZADEVNO LETO

(3 401 )

(3 401 )

(4 604 )

(4 604 )

8.1   USKLADITVENE POSTAVKE – PRIHODKI

USKLADITVENE POSTAVKE – PRIHODKI

Proračunski prihodki za dano proračunsko leto ustrezajo prihodkom, pobranim na podlagi upravičenosti, ugotovljenih med letom, in zneskom, pobranim na podlagi upravičenosti, ugotovljenih v prejšnjih letih.

Upravičenosti, ki ne vplivajo na proračunski rezultat, se evidentirajo v poslovnem izidu, vendar jih s proračunskega vidika ni mogoče šteti za prihodke, saj se unovčeni znesek prerazporedi v rezervo in zanj brez sklepa Sveta ni mogoče ponovno prevzeti obveznosti.

Upravičenosti, ki ne vplivajo na proračunski rezultat

Pri uskladitvi je treba upravičenosti, ki so bile ugotovljene v tekočem letu, a še niso bile pobrane, odšteti od poslovnega izida, saj niso del proračunskih prihodkov. Nasprotno pa je treba upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu, pri uskladitvi prišteti k poslovnemu izidu.

upravičenosti, ki so bile ugotovljene v tekočem letu, a še niso bile pobrane

upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem

Neto učinek vrstice predhodnega financiranja se nanaša na obračun predhodnega financiranja z zneski, izterjanimi od upravičencev. Ti denarni prejemki so proračunski prihodki, vendar ne vplivajo na poslovni izid in jih je zato treba dodati zaradi uskladitve.

Neto učinek

predhodnega financiranja

Čisti prehodno nezaračunani prihodki so pretežno sestavljeni iz prihodkov, prehodno nezaračunanih ob časovnem preseku ob koncu leta. Upošteva se samo neto učinek, tj. prehodno nezaračunani prihodki za tekoče leto, zmanjšani za stornirane prehodno nezaračunane prihodke prejšnjega leta.

Čisti prehodno nezaračunani prihodki

8.2   USKLADITVENE POSTAVKE – ODHODKI

USKLADITVENE POSTAVKE – ODHODKI

Odhodke tekočega leta, ki še niso plačani, je treba pri uskladitvi prišteti, saj so vključeni v poslovni izid, vendar niso del proračunskih odhodkov. Nasprotno pa je treba odhodke prejšnjih let, plačane v tekočem letu, pri uskladitvi odšteti od poslovnega izida, saj so del proračunskih odhodkov tekočega leta, vendar bodisi ne vplivajo na poslovni izid bodisi znižujejo odhodke (v primeru popravkov).

Odhodke tekočega leta, ki še niso plačani

odhodke prejšnjih let, plačane v tekočem letu

Denarni prejemki iz preklicanih plačil ne vplivajo na poslovni izid, vplivajo pa na proračunski rezultat.

preklicanih plačil

Neto učinek predhodnega financiranja je kombinacija novih zneskov predhodnega financiranja, plačanih v tekočem letu in pripoznanih za proračunske odhodke zadevnega leta, ter obračuna predhodnega financiranja, plačanega v tekočem letu ali prejšnjih letih s priznanjem upravičenih stroškov. Slednji so odhodek v smislu računovodstva na podlagi poslovnih dogodkov, niso pa odhodek za proračunsko računovodstvo, saj je bilo plačilo prvotnega predhodnega financiranja že upoštevano kot proračunski odhodek v času njegovega plačila.

Neto učinek predhodnega financiranja

Čisti vnaprej vračunani odhodki so sestavljeni pretežno iz odhodkov, vračunanih vnaprej ob časovnem preseku ob koncu leta, tj. upravičenih odhodkov, ki so jih imeli upravičenci do sredstev ERS, vendar jih še niso prijavili ERS. Upošteva se samo neto učinek, tj. vnaprej vračunani odhodki za tekoče leto, zmanjšani za stornirane vnaprej vračunane odhodke prejšnjega leta.

Čisti vnaprej vračunani odhodki

RAČUNOVODSKI IZKAZI SKRBNIŠKIH SKLADOV EU, KONSOLIDIRANI V ERS

RAČUNOVODSKI IZKAZI SKRBNIŠKIH SKLADOV EU, KONSOLIDIRANI V ERS

RAČUNOVODSKI IZKAZI SKRBNIŠKEGA SKLADA EU BÊKOU ZA LETO 2021 (9)

RAČUNOVODSKI IZKAZI SKRBNIŠKEGA SKLADA EU BÊKOU ZA LETO 2021

9

OZADJE SKRBNIŠKEGA SKLADA EU BÊKOU

OZADJE SKRBNIŠKEGA SKLADA EU BÊKOU

Splošno ozadje skrbniških skladov Unije

Splošno ozadje skrbniških skladov Unije

Ustanovitev

Ustanovitev

V skladu s členoma 234 in 235 finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Unije (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba) (10), in členom 35 finančne uredbe, ki se uporablja za 11. Evropski razvojni sklad (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba za ERS) (11), lahko Komisija ustanavlja skrbniške sklade Unije za zunanje ukrepe (v nadaljnjem besedilu: skrbniški skladi EU). Skrbniški skladi Unije se ustanovijo na podlagi sporazuma, sklenjenega z drugimi donatorji za ukrepe v izrednih razmerah in po njih, ki so potrebni za odziv na krizo, ali za tematske ukrepe.

10

11

Skrbniške sklade Unije s sklepom ustanovi Evropska komisija po posvetovanju z Evropskim parlamentom in Svetom ali po njuni odobritvi. Ta sklep vključuje sporazum o ustanovitvi z drugimi donatorji.

Skrbniški skladi Unije se ustanovijo in uporabljajo le pod naslednjimi pogoji:

| — | obstaja dodana vrednost posredovanja Unije: cilji skrbniških skladov Unije se lahko zlasti zaradi njihovega obsega ali morebitnih učinkov lažje dosežejo na ravni Unije kot na nacionalni ravni, uporaba obstoječih finančnih instrumentov pa ne bi zadostovala za doseganje ciljev politike Unije; |
| --- | --- |

—

obstaja dodana vrednost posredovanja Unije: cilji skrbniških skladov Unije se lahko zlasti zaradi njihovega obsega ali morebitnih učinkov lažje dosežejo na ravni Unije kot na nacionalni ravni, uporaba obstoječih finančnih instrumentov pa ne bi zadostovala za doseganje ciljev politike Unije;

| — | skrbniški skladi Unije prinašajo jasno politično prepoznavnost za Unijo in upravljalne prednosti ter boljši nadzor Unije nad tveganji in izplačili prispevkov Unije in prispevkov drugih donatorjev; |
| --- | --- |

—

skrbniški skladi Unije prinašajo jasno politično prepoznavnost za Unijo in upravljalne prednosti ter boljši nadzor Unije nad tveganji in izplačili prispevkov Unije in prispevkov drugih donatorjev;

| — | skrbniški skladi Unije ne podvajajo drugih obstoječih načinov financiranja ali podobnih instrumentov, ne da bi prinašali kakršno koli dodatno vrednost; |
| --- | --- |

—

skrbniški skladi Unije ne podvajajo drugih obstoječih načinov financiranja ali podobnih instrumentov, ne da bi prinašali kakršno koli dodatno vrednost;

| — | cilji skrbniških skladov Unije so usklajeni s cilji instrumenta Unije ali proračunske postavke, iz katerega oziroma katere se financirajo. |
| --- | --- |

—

cilji skrbniških skladov Unije so usklajeni s cilji instrumenta Unije ali proračunske postavke, iz katerega oziroma katere se financirajo.

Sedanji skrbniški skladi EU

Sedanji skrbniški skladi EU

Komisija je doslej ustanovila štiri skrbniške sklade EU:

| — | skrbniški sklad EU Bêkou, namenjen podpiranju vseh vidikov reševanja krize v Srednjeafriški republiki in njenih prizadevanj za obnovo. Ustanovljen je bil 15. julija 2014; |
| --- | --- |

—

skrbniški sklad EU Bêkou, namenjen podpiranju vseh vidikov reševanja krize v Srednjeafriški republiki in njenih prizadevanj za obnovo. Ustanovljen je bil 15. julija 2014;

| — | skrbniški sklad EU Madad, regionalni skrbniški sklad Evropske unije za odziv na krizo v Siriji. Ustanovljen je bil 15. decembra 2014; |
| --- | --- |

—

skrbniški sklad EU Madad, regionalni skrbniški sklad Evropske unije za odziv na krizo v Siriji. Ustanovljen je bil 15. decembra 2014;

| — | skrbniški sklad EU za Afriko, ki je nujni skrbniški sklad Evropske unije za stabilnost in odpravljanje temeljnih vzrokov za nedovoljene migracije in razseljevanje v Afriki. Ustanovljen je bil 12. novembra 2015; |
| --- | --- |

—

skrbniški sklad EU za Afriko, ki je nujni skrbniški sklad Evropske unije za stabilnost in odpravljanje temeljnih vzrokov za nedovoljene migracije in razseljevanje v Afriki. Ustanovljen je bil 12. novembra 2015;

| — | skrbniški sklad EU za Kolumbijo, ki je sklad za podporo izvajanju mirovnega sporazuma pri zgodnji obnovi in stabilizaciji po konfliktu. Ustanovljen je bil 12. decembra 2016. |
| --- | --- |

—

skrbniški sklad EU za Kolumbijo, ki je sklad za podporo izvajanju mirovnega sporazuma pri zgodnji obnovi in stabilizaciji po konfliktu. Ustanovljen je bil 12. decembra 2016.

Naloga

Naloga

Skrbniški sklad EU Bêkou je bil ustanovljen z namenom spodbujanja stabilizacije in obnove v Srednjeafriški republiki. Glavni cilj sklada, kot je določen v sporazumu o njegovi ustanovitvi, je „zagotavljati dosledno, ciljno usmerjeno pomoč za krepitev odpornosti ranljivih skupin ter podporo pri premagovanju krize in obnovi v Srednjeafriški republiki, usklajevanje kratkoročnih, srednjeročnih in dolgoročnih ukrepov in pomoč sosednjim državam pri premagovanju posledic krize.“

Glavne operativne dejavnosti

Glavne operativne dejavnosti

Skrbniški sklad Unije združuje vire različnih donatorjev za financiranje programov na podlagi dogovorjenih ciljev. Od ustanovitve v juliju 2014 je skrbniški sklad EU Bêkou sprejel 22 programov in dosegel več kot 2,5 milijona upravičencev. Programi so namenjeni pomoči Srednjeafriški republiki in njenemu prebivalstvu po krizi leta 2013. Natančneje, skrbniški sklad EU Bêkou je namenjen zagotavljanju dostopa do osnovnih storitev (predvsem na področju zdravja, vode in sanitarnih storitev), podpori gospodarskemu okrevanju in ustvarjanju delovnih mest ter spodbujanju socialne kohezije in sprave.

Upravljanje

Upravljanje

Skrbniški sklad EU Bêkou upravlja Evropska komisija, ki opravlja tudi naloge sekretariata njegovih dveh organov upravljanja – upravnega in operativnega odbora. Upravni in operativni odbor sestavljajo predstavniki donatorjev, Komisije, Evropskega parlamenta, predstavnik oblasti Srednjeafriške republike in opazovalci. Pravila za sestavo odbora in njegova notranja pravila se določijo v sporazumu o ustanovitvi skrbniškega sklada Unije.

Glavna naloga odbora je določiti in pregledovati splošno strategijo skrbniškega sklada. Operativni odbor je odgovoren za izbor ukrepov, ki se financirajo iz skrbniškega sklada, in za nadzor nad njihovim izvajanjem. Poleg tega odobri zaključni račun in letna poročila o dejavnostih, ki se financirajo iz skrbniškega sklada.

Viri financiranja

Viri financiranja

Skrbniški sklad EU Bêkou se financira s prispevki donatorjev.

Zaključni računi

Zaključni računi

Podlaga za pripravo

Podlaga za pripravo

Pravni okvir in roki za pripravo zaključnih računov so določeni v „Sporazumu o ustanovitvi Skrbniškega sklada Evropske unije za Srednjeafriško republiko (v nadaljnjem besedilu: skrbniški sklad EU Bêkou) in njegovih notranjih pravilih“ (v nadaljnjem besedilu: sporazum o ustanovitvi). Kot je določeno v sporazumu o ustanovitvi se zaključni računi pripravijo v skladu s pravili, ki jih sprejme računovodja Komisije (računovodska pravila EU, EAR) in ki temeljijo na mednarodno sprejetih računovodskih standardih za javni sektor.

Računovodja

Računovodja

Računovodja Komisije deluje kot računovodja skrbniških skladov Unije. Računovodja je odgovoren za določitev računovodskih postopkov in kontnega okvira, ki so skupni za vse skrbniške sklade Unije. Notranji revizor Komisije, urad OLAF in Računsko sodišče imajo v zvezi s skrbniškimi skladi Unije enaka pooblastila kakor v zvezi z drugimi ukrepi, ki jih izvaja Komisija. Vsako leto se opravi neodvisna zunanja revizija skrbniških skladov Unije.

Struktura zaključnega računa

Struktura zaključnega računa

Zaključni račun zajema obdobje od 1. januarja do 31. decembra, sestavljajo pa ga računovodski izkazi in poročila o izvrševanju proračuna. Medtem ko se računovodski izkazi in spremna pojasnila pripravijo po načelu nastanka poslovnih dogodkov, poročila o izvrševanju proračuna temeljijo predvsem na gibanju gotovine.

Postopek od začasnega zaključnega računa do razrešnice

Postopek od začasnega zaključnega računa do razrešnice

Revizijo zaključnega računa izvede neodvisni zunanji revizor. Začasni zaključni račun, ki ga pripravi računovodja, se do 15. februarja naslednjega leta pošlje operativnemu odboru, ki ga nato pošlje revizijski družbi, ki jo je subjekt izbral na podlagi razpisnega postopka. Računovodja po končani reviziji pripravi končni zaključni račun in ga predloži operativnemu odboru v odobritev (člen 8.3.4(c)).

Zaključni račun skrbniškega sklada EU Bêkou je konsolidiran v zaključnem računu Evropskega razvojnega sklada.

Glavni poslovni dosežki

Glavni poslovni dosežki

Glavni dosežki v letu

Glavni dosežki v letu

EU je prvi skrbniški sklad, imenovan Bêkou (kar v jeziku Sango pomeni upanje), ustanovila julija 2014, da bi Srednjeafriški republiki in njenemu prebivalstvu pomagala po krizi leta 2013. Skrbniški sklad EU Bêkou je namenjen zagotavljanju dostopa do osnovnih storitev (predvsem na področjih zdravja ter vode in sanitarnih storitev), podpori razvoju podeželja in gospodarskemu okrevanju ter spodbujanju sprave. Od svoje ustanovitve je financiral 22 programov in dosegel več kot polovico prebivalcev Srednjeafriške republike.

Kljub podpisu mirovnega sporazuma februarja 2019 so se v letu 2021 negotovost in humanitarne potrebe povečale, kar je Urad ZN za usklajevanje humanitarnih zadev (OCHA) označil kot največje humanitarne potrebe po letu 2015. Skrbniški sklad EU Bêkou je v teh zapletenih in nestabilnih razmerah izkoristil svoje primerjalne prednosti, ki jih prinašata prožnost in prilagodljivost spreminjajočim se okoliščinam. Poleg tega je bil skrbniški sklad EU Bêkou še vedno glavni instrument za krepitev odpornosti tako prebivalstva kot države s pristnim pristopom povezovanja humanitarne pomoči, razvoja in miru.

Glavni poslovni dosežki v letu 2021:

Decembra 2020 je bila sprejeta odločitev o drugem in zadnjem podaljšanju skrbniškega sklada EU Bêkou do 31. decembra 2021. Na izvajanje projektov skrbniškega sklada EU Bêkou v letu 2021 je vplivalo močno poslabšanje varnostnih razmer. Po organizaciji splošnih volitev decembra 2020 je koalicija uporniških skupin izpodbijala rezultate, nasilni konflikt pa se je začel širiti po celotnem srednjeafriškem ozemlju. Medtem ko so razmere v prestolnici Bangui ostale manj nevarne, je konflikt povzročil velike varnostne težave in do omejitve dostopa za večino partnerjev sklada.

Čeprav je skrbniški sklad EU Bêkou leta 2020 sprejel program, ki podpira napotitev civilne zaščite v Srednjeafriško republiko, se varnostni in institucionalni okvir ni več štel za dovolj ugodnega za začetek izvajanja tega programa. Zato so bile obveznosti v višini 4 milijonov EUR sproščene in preusmerjene v program, namenjen družbeno-gospodarskem razvoju na jugovzhodnem delu države (RELSUDE).

Odziv na izbruh COVID-19 se je nadaljeval tudi v letu 2021. Čeprav je imela pandemija v navedenem letu manjši vpliv na delovanje skrbniškega sklada EU, so veljavni sanitarni ukrepi in pretresi, ki jih je povzročil trajajoči konflikt, ovirali delovanje še vedno zelo krhkih institucij v državi, poleg tega pa so se osnovne storitve poslabšale. Skrbniški sklad EU Bêkou je izpolnil svojo vlogo pri povezovanju pomoči in razvoja ter okrepil svoje določbe prek programov Health III in WASH, da bi še naprej podpiral ranljive skupine prebivalstva.

Skrbniški sklad EU Bêkou je do konca leta 2021 zaključil obveznosti in sklepanje pogodb za vse prejete prispevke, razen sredstev, rezerviranih za spremljanje, ocenjevanje, revizijo in komuniciranje, za katera je še vedno mogoče skleniti pogodbe do konca obdobja izvajanja skrbniškega sklada EU, tj. do 31. decembra 2025. Med letom so bila izvedena dodatna prizadevanja za preprečevanje vrzeli v financiranju, operativni odbor pa je povečal sredstva za naslednje sektorje: voda in sanitarne storitve (4,5 milijona EUR), družbeno-gospodarsko okrevanje (RELSUDE) (5,38 milijona EUR), program Reconciliation II (1,45 milijona EUR), program Health III (0,34 milijona EUR) in sklad za tehnično sodelovanje FATC II (1,23 milijona EUR).

Proračun in njegovo izvrševanje

Na strani prihodkov je znesek zavez donatorjev skrbniškega sklada EU ob koncu leta 2021 znašal več kot 310 milijonov EUR. V primerjavi z letom 2020 je ta znesek višji za 1,89 milijona EUR. Vsa potrdila o prispevkih so bila prejeta.

Kot je opisano, je bilo na ravni odločanja v letu 2021 prek dopolnitev obstoječih ukrepov v okviru skrbniškega sklada EU Bêkou dodeljenih 13 milijonov EUR. Njihov namen je bil podpreti sektorje vode in sanitarnih storitev, družbeno-gospodarskega okrevanja, zdravja in sprave ter povečati financiranje za sklad za tehnično sodelovanje skrbniškega sklada EU. Kot je opisano v glavnih poslovnih dosežkih, so te dopolnitve zajemale strateške sektorje za odziv na spremembe v socialno-ekonomskih in varnostnih razmerah v Srednjeafriški republiki, pa tudi za podporo partnerjem, da bi utrdili trajnost ukrepov v okviru prehoda s skrbniškega sklada EU Bêkou na novi instrument Globalna Evropa.

Kar zadeva pogodbe, je skrbniški sklad EU Bêkou leta 2021 podpisal sedem novih pogodb in 14 aneksov k obstoječim pogodbam za povečanje sredstev v skupnem znesku skoraj 35 milijonov EUR. Nove pogodbe na primer prispevajo k izvajanju tehnične pomoči za ministrstvo za zdravje in ministrstvo za ženske, k programoma za spravo in socialno kohezijo prek projekta, namenjenega srednjeafriški mladini, k preprečevanju nasilja na podlagi spola ter h gospodarskemu razvoju države s profesionalizacijo in spodbujanjem podjetništva na mestnih območjih.

Poleg tega je bilo v letu 2021 izplačanih več kot 36 milijonov EUR, skupna izplačila pa so od ustanovitve skrbniškega sklada EU Bêkou dosegla skoraj 233 milijonov EUR.

Učinek dejavnosti v računovodskih izkazih

Učinek dejavnosti v računovodskih izkazih

V računovodskih izkazih je učinek navedenih dejavnosti najbolj očiten na področju:

| — | odhodkov iz poslovanja, ki so se zmanjšali za 938 000 EUR, vendar so se odhodki v zvezi s pomočjo za rekonstrukcijo, razvojem in upravljanjem mest, poklicnim usposabljanjem in razvojem zasebnega sektorja povečali, ker so bila sredstva iz civilne zaščite preusmerjena v družbeno-gospodarski razvoj; |
| --- | --- |

—

odhodkov iz poslovanja, ki so se zmanjšali za 938 000 EUR, vendar so se odhodki v zvezi s pomočjo za rekonstrukcijo, razvojem in upravljanjem mest, poklicnim usposabljanjem in razvojem zasebnega sektorja povečali, ker so bila sredstva iz civilne zaščite preusmerjena v družbeno-gospodarski razvoj;

| — | predhodnega financiranja, ki se je zmanjšalo za 5 924 000 EUR kot posledica manj obsežnih plačil zaradi nižje vrednosti podpisanih novih pogodb (v letu 2021 so nove pogodbe in njihove spremembe znašale 36 milijonov EUR, v letu 2020 pa 53 milijonov EUR); |
| --- | --- |

—

predhodnega financiranja, ki se je zmanjšalo za 5 924 000 EUR kot posledica manj obsežnih plačil zaradi nižje vrednosti podpisanih novih pogodb (v letu 2021 so nove pogodbe in njihove spremembe znašale 36 milijonov EUR, v letu 2020 pa 53 milijonov EUR);

| — | finančnih obveznosti, ki so se zmanjšale za 14 671 000 EUR, zlasti ker denarni prispevki donatorjev ne zadoščajo za pokritje letnih odlivov plačil. To je prav tako povzročilo zmanjšanje denarnih sredstev in njihovih ustreznikov. |
| --- | --- |

—

finančnih obveznosti, ki so se zmanjšale za 14 671 000 EUR, zlasti ker denarni prispevki donatorjev ne zadoščajo za pokritje letnih odlivov plačil. To je prav tako povzročilo zmanjšanje denarnih sredstev in njihovih ustreznikov.

BILANCA STANJA

BILANCA STANJA

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| NEKRATKOROČNA SREDSTVA | | |
| Predhodno financiranje | 214 | 2 418 |
| | 214 | 2 418 |
| KRATKOROČNA SREDSTVA | | |
| Predhodno financiranje | 11 762 | 15 482 |
| Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski | 4 446 | 5 340 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | 3 792 | 7 339 |
| | 20 000 | 28 161 |
| SREDSTVA SKUPAJ | 20 214 | 30 579 |
| NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI | | |
| Finančne obveznosti | (3 167 ) | (17 838 ) |
| | (3 167 ) | (17 838 ) |
| KRATKOROČNE OBVEZNOSTI | | |
| Obveznosti iz poslovanja | (2 847 ) | (795) |
| Vnaprej vračunani stroški | (14 200 ) | (11 947 ) |
| | (17 047 ) | (12 741 ) |
| OBVEZNOSTI SKUPAJ | (20 214 ) | (30 579 ) |
| ČISTA SREDSTVA | — | — |

(v tisočih EUR)

31.12.2021

31.12.2020

NEKRATKOROČNA SREDSTVA

NEKRATKOROČNA SREDSTVA

Predhodno financiranje

Predhodno financiranje

214

214

2 418

2 418

214

214

2 418

2 418

KRATKOROČNA SREDSTVA

KRATKOROČNA SREDSTVA

Predhodno financiranje

Predhodno financiranje

11 762

11 762

15 482

15 482

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

4 446

4 446

5 340

5 340

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

3 792

3 792

7 339

7 339

20 000

20 000

28 161

28 161

SREDSTVA SKUPAJ

SREDSTVA SKUPAJ

20 214

20 214

30 579

30 579

NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI

NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI

Finančne obveznosti

Finančne obveznosti

(3 167 )

(3 167 )

(17 838 )

(17 838 )

(3 167 )

(3 167 )

(17 838 )

(17 838 )

KRATKOROČNE OBVEZNOSTI

KRATKOROČNE OBVEZNOSTI

Obveznosti iz poslovanja

Obveznosti iz poslovanja

(2 847 )

(2 847 )

(795)

(795)

Vnaprej vračunani stroški

Vnaprej vračunani stroški

(14 200 )

(14 200 )

(11 947 )

(11 947 )

(17 047 )

(17 047 )

(12 741 )

(12 741 )

OBVEZNOSTI SKUPAJ

OBVEZNOSTI SKUPAJ

(20 214 )

(20 214 )

(30 579 )

(30 579 )

ČISTA SREDSTVA

ČISTA SREDSTVA

—

—

IZKAZ FINANČNEGA USPEHA

IZKAZ FINANČNEGA USPEHA

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | 2021 | 2020 |
| PRIHODKI | | |
| Prihodki iz nemenjalnih poslov | | |
| Prihodki iz donacij | 46 995 | 47 889 |
| Izterjava odhodkov | — | 115 |
| Prihodki skupaj | 46 995 | 48 004 |
| ODHODKI | | |
| Odhodki iz poslovanja | (46 021 ) | (46 959 ) |
| Stroški financiranja | (48) | (68) |
| Drugi odhodki | (925) | (978) |
| Odhodki skupaj | (46 995 ) | (48 004 ) |
| POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO | — | — |

(v tisočih EUR)

2021

2020

PRIHODKI

PRIHODKI

Prihodki iz nemenjalnih poslov

Prihodki iz nemenjalnih poslov

Prihodki iz donacij

Prihodki iz donacij

46 995

46 995

47 889

47 889

Izterjava odhodkov

Izterjava odhodkov

—

—

115

115

Prihodki skupaj

Prihodki skupaj

46 995

46 995

48 004

48 004

ODHODKI

ODHODKI

Odhodki iz poslovanja

Odhodki iz poslovanja

(46 021 )

(46 021 )

(46 959 )

(46 959 )

Stroški financiranja

Stroški financiranja

(48)

(48)

(68)

(68)

Drugi odhodki

Drugi odhodki

(925)

(925)

(978)

(978)

Odhodki skupaj

Odhodki skupaj

(46 995 )

(46 995 )

(48 004 )

(48 004 )

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

—

—

IZKAZ DENARNIH TOKOV

IZKAZ DENARNIH TOKOV

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | 2021 | 2020 |
| Poslovni izid za zadevno leto | — | — |
| (Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja | 5 924 | 3 685 |
| (Povečanje)/zmanjšanje terjatev iz naslova menjalnih poslov in izterljivih zneskov iz naslova nemenjalnih poslov | 894 | (3 487 ) |
| Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti | (14 671 ) | (11 889 ) |
| Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja | 2 052 | 784 |
| Povečanje/(zmanjšanje) vnaprej vračunanih stroškov | 2 254 | 814 |
| ČISTI DENARNI TOK | (3 547 ) | (10 093 ) |
| Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov | (3 547 ) | (10 093 ) |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta | 7 339 | 17 432 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta | 3 792 | 7 339 |

(v tisočih EUR)

2021

2020

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

—

—

—

—

(Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja

(Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja

5 924

5 924

3 685

3 685

(Povečanje)/zmanjšanje terjatev iz naslova menjalnih poslov in izterljivih zneskov iz naslova nemenjalnih poslov

(Povečanje)/zmanjšanje terjatev iz naslova menjalnih poslov in izterljivih zneskov iz naslova nemenjalnih poslov

894

894

(3 487 )

(3 487 )

Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti

Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti

(14 671 )

(14 671 )

(11 889 )

(11 889 )

Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja

Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja

2 052

2 052

784

784

Povečanje/(zmanjšanje) vnaprej vračunanih stroškov

Povečanje/(zmanjšanje) vnaprej vračunanih stroškov

2 254

2 254

814

814

ČISTI DENARNI TOK

ČISTI DENARNI TOK

(3 547 )

(3 547 )

(10 093 )

(10 093 )

Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov

Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov

(3 547 )

(3 547 )

(10 093 )

(10 093 )

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta

7 339

7 339

17 432

17 432

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta

3 792

3 792

7 339

7 339

RAČUNOVODSKI IZKAZI SKRBNIŠKEGA SKLADA EU ZA AFRIKO ZA LETO 2021 (12)

RAČUNOVODSKI IZKAZI SKRBNIŠKEGA SKLADA EU ZA AFRIKO ZA LETO 2021

12

OZADJE SKRBNIŠKEGA SKLADA EU ZA AFRIKO

OZADJE SKRBNIŠKEGA SKLADA EU ZA AFRIKO

Splošno ozadje skrbniških skladov Unije

Splošno ozadje skrbniških skladov Unije

Ustanovitev

Ustanovitev

V skladu s členoma 234 in 235 finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Unije (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba) (13), in členom 35 finančne uredbe, ki se uporablja za 11. Evropski razvojni sklad (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba za ERS) (14), lahko Komisija ustanavlja skrbniške sklade Unije za zunanje ukrepe (v nadaljnjem besedilu: skrbniški skladi EU). Skrbniški skladi Unije se ustanovijo na podlagi sporazuma, sklenjenega z drugimi donatorji za ukrepe v izrednih razmerah in po njih, ki so potrebni za odziv na krizo, ali za tematske ukrepe.

13

14

Skrbniške sklade Unije s sklepom ustanovi Evropska komisija po posvetovanju z Evropskim parlamentom in Svetom ali po njuni odobritvi. Ta sklep vključuje sporazum o ustanovitvi z drugimi donatorji.

Skrbniški skladi Unije se ustanovijo in uporabljajo le pod naslednjimi pogoji:

| — | obstaja dodana vrednost intervencije Unije: cilji skrbniških skladov Unije se lahko zlasti zaradi njihovega obsega ali morebitnih učinkov lažje dosežejo na ravni Unije kot na nacionalni ravni, uporaba obstoječih finančnih instrumentov pa ne bi zadostovala za doseganje ciljev politike Unije; |
| --- | --- |

—

obstaja dodana vrednost intervencije Unije: cilji skrbniških skladov Unije se lahko zlasti zaradi njihovega obsega ali morebitnih učinkov lažje dosežejo na ravni Unije kot na nacionalni ravni, uporaba obstoječih finančnih instrumentov pa ne bi zadostovala za doseganje ciljev politike Unije;

| — | skrbniški skladi Unije prinašajo jasno politično prepoznavnost za Unijo in upravljalne prednosti ter boljši nadzor Unije nad tveganji in izplačili prispevkov Unije in prispevkov drugih donatorjev; |
| --- | --- |

—

skrbniški skladi Unije prinašajo jasno politično prepoznavnost za Unijo in upravljalne prednosti ter boljši nadzor Unije nad tveganji in izplačili prispevkov Unije in prispevkov drugih donatorjev;

| — | skrbniški skladi Unije ne podvajajo drugih obstoječih načinov financiranja ali podobnih instrumentov, ne da bi prinašali kakršno koli dodatno vrednost; |
| --- | --- |

—

skrbniški skladi Unije ne podvajajo drugih obstoječih načinov financiranja ali podobnih instrumentov, ne da bi prinašali kakršno koli dodatno vrednost;

| — | cilji skrbniških skladov Unije so usklajeni s cilji instrumenta Unije ali proračunske postavke, iz katerega oziroma katere se financirajo. |
| --- | --- |

—

cilji skrbniških skladov Unije so usklajeni s cilji instrumenta Unije ali proračunske postavke, iz katerega oziroma katere se financirajo.

Sedanji skrbniški skladi EU

Sedanji skrbniški skladi EU

Komisija je doslej ustanovila štiri skrbniške sklade EU:

| — | skrbniški sklad EU Bêkou, namenjen podpiranju vseh vidikov reševanja krize v Srednjeafriški republiki in njenih prizadevanj za obnovo. Ustanovljen je bil 15. julija 2014, |
| --- | --- |

—

skrbniški sklad EU Bêkou, namenjen podpiranju vseh vidikov reševanja krize v Srednjeafriški republiki in njenih prizadevanj za obnovo. Ustanovljen je bil 15. julija 2014,

| — | skrbniški sklad EU Madad, regionalni skrbniški sklad Evropske unije za odziv na krizo v Siriji. Ustanovljen je bil 15. decembra 2014, |
| --- | --- |

—

skrbniški sklad EU Madad, regionalni skrbniški sklad Evropske unije za odziv na krizo v Siriji. Ustanovljen je bil 15. decembra 2014,

| — | skrbniški sklad EU za Afriko, ki je nujni skrbniški sklad Evropske unije za stabilnost in odpravljanje temeljnih vzrokov za nedovoljene migracije in razseljevanje v Afriki. Ustanovljen je bil 12. novembra 2015, |
| --- | --- |

—

skrbniški sklad EU za Afriko, ki je nujni skrbniški sklad Evropske unije za stabilnost in odpravljanje temeljnih vzrokov za nedovoljene migracije in razseljevanje v Afriki. Ustanovljen je bil 12. novembra 2015,

| — | skrbniški sklad EU za Kolumbijo, ki je sklad za podporo izvajanju mirovnega sporazuma pri zgodnji obnovi in stabilizaciji po konfliktu. Ustanovljen je bil 12. decembra 2016. |
| --- | --- |

—

skrbniški sklad EU za Kolumbijo, ki je sklad za podporo izvajanju mirovnega sporazuma pri zgodnji obnovi in stabilizaciji po konfliktu. Ustanovljen je bil 12. decembra 2016.

Naloga

Naloga

Glavni cilji skrbniškega sklada EU za Afriko so podpirati vse vidike stabilnosti, prispevati k boljšemu upravljanju migracij ter odpraviti temeljne vzroke destabilizacije, prisilnega razseljevanja in nedovoljenih migracij, zlasti s spodbujanjem odpornosti, gospodarskih priložnosti, enakih možnosti, varnosti in razvoja ter bojem proti kršitvam človekovih pravic.

Glavne operativne dejavnosti

Glavne operativne dejavnosti

Skrbniški sklad Unije združuje vire različnih donatorjev za financiranje ukrepov na podlagi dogovorjenih ciljev. Skrbniški sklad EU za Afriko deluje na treh glavnih geografskih območjih, in sicer na območjih Sahela in Čadskega jezera, Afriškega roga in severne Afrike. Države, ki mejijo na upravičene države, lahko imajo v posameznih primerih koristi od projektov skrbniškega sklada. Skrbniški sklad je ustanovljen za omejeno obdobje, da se zagotovi kratko- in srednjeročni odziv na izzive v regijah.

Upravljanje

Upravljanje

Skrbniški sklad EU za Afriko upravlja Evropska komisija, ki opravlja tudi naloge sekretariata njegovih dveh organov upravljanja – upravnega in operativnega odbora. Upravni in operativni odbor skrbniškega sklada EU za Afriko sestavljajo predstavniki donatorjev in Komisije ter predstavniki držav članic EU, ki ne prispevajo, organov držav upravičenk in regionalnih organizacij kot opazovalci. Pravila za sestavo odbora in njegova notranja pravila se določijo v sporazumu o ustanovitvi skrbniškega sklada Unije.

Glavna naloga odbora je določiti in pregledovati splošno strategijo skrbniškega sklada. Operativni odbor je odgovoren za izbor ukrepov, ki se financirajo iz skrbniškega sklada, in za nadzor nad njihovim izvajanjem. Poleg tega odobri zaključni račun in letna poročila o dejavnostih, ki se financirajo iz skrbniškega sklada.

Viri financiranja

Viri financiranja

Skrbniški sklad EU za Afriko se financira s prispevki donatorjev.

Zaključni računi

Zaključni računi

Podlaga za pripravo

Podlaga za pripravo

Pravni okvir in roki za pripravo zaključnih računov so določeni v „Sporazumu o ustanovitvi nujnega skrbniškega sklada Evropske unije za stabilnost in odpravljanje temeljnih vzrokov za nedovoljene migracije in razseljevanje v Afriki ter njegovih notranjih pravilih“ (v nadaljnjem besedilu: sporazum o ustanovitvi). Kot je določeno v sporazumu o ustanovitvi se zaključni računi pripravijo v skladu s pravili, ki jih sprejme računovodja Komisije (računovodska pravila EU, EAR) in ki temeljijo na mednarodno sprejetih računovodskih standardih za javni sektor.

Računovodja

Računovodja

V skladu s sporazumom o ustanovitvi računovodja Komisije deluje kot računovodja skrbniških skladov Unije.

Struktura zaključnega računa

Struktura zaključnega računa

Zaključni račun zajema obdobje od 1. januarja do 31. decembra, sestavljajo pa ga računovodski izkazi in poročila o izvrševanju proračuna. Medtem ko se računovodski izkazi in spremna pojasnila pripravijo po načelu nastanka poslovnih dogodkov, poročila o izvrševanju proračuna temeljijo predvsem na gibanju gotovine.

Postopek od začasnega zaključnega računa do razrešnice

Postopek od začasnega zaključnega računa do razrešnice

Revizijo zaključnega računa izvede neodvisni zunanji revizor. Začasni zaključni račun, ki ga pripravi računovodja, se do 15. februarja naslednjega leta pošlje operativnemu odboru, ki ga nato pošlje revizijski družbi, ki jo je subjekt izbral na podlagi razpisnega postopka. Računovodja po končani reviziji pripravi končni zaključni račun in ga predloži operativnemu odboru v odobritev.

Zaključni račun skrbniškega sklada EU za Afriko je konsolidiran v zaključnem računu Evropskega razvojnega sklada.

Glavni poslovni dosežki

Glavni poslovni dosežki

Glavni dosežki v letu

Glavni dosežki v letu

Leto 2021 je bilo zadnje leto, v katerem je skrbniški sklad EU za Afriko lahko prevzel finančne obveznosti, vključno z odobritvijo novih ukrepov ali proračunskih dopolnitev ter podpisom novih pogodb ali sprememb obstoječih. Od leta 2022 se bodo programi skrbniškega sklada EU za Afriko še naprej izvajali do konca leta 2025.

Skrbniški sklad EU za Afriko je v letu 2021 dodatno dokazal, da gre za orodje za hitro in učinkovito izvajanje, ki spodbuja politični dialog z afriškimi partnerskimi državami v vseh treh regijah, uporablja inovativne pristope in prinaša konkretne rezultate v vseh treh regijah (Sahel in Čadsko jezero, Afriški rog in severna Afrika).

Skrbniški sklad EU za Afriko je dodatno utrdil svoje dosežke v okviru partnerstev z razvojnimi agencijami držav članic EU, organizacijami ZN, nevladnimi organizacijami in partnerskimi državami, pri čemer je bilo odobrenih nekaj novih programov in veliko število proračunskih odobritev za vse tri regije v skupnem znesku več kot 242,6 milijona EUR. To pomeni, da je bilo odobrenih skupaj 248 programov (ki jim je treba dodati še štiri medregijske programe), skupni operativni proračun zanje pa je znašal več kot 4 935,1 milijona EUR. Leta 2021 so bile z izvajalskimi partnerji podpisane nove operativne pogodbe v vrednosti več kot 367 milijonov EUR, s čimer se je skupni znesek podpisanih pogodb povečal na več kot 4 918 milijonov EUR. Do konca leta 2021 so operativna plačila dosegla približno 3 739 milijonov EUR.

Skrbniški sklad EU za Afriko si je leta 2021 še naprej prizadeval doseči dvojni cilj spodbujanja stabilnosti in odpravljanja temeljnih vzrokov prisilnega razseljevanja in nedovoljenih migracij na območjih Sahela in Čadskega jezera, Afriškega roga ter severne Afrike. Skrbniški sklad EU za Afriko je še naprej uporabljal uravnotežen pristop pri obravnavanju izzivov nedovoljenih migracij, pri čemer se je osredotočil na področja skupnega interesa EU in Afrike. Ta vključujejo boj proti tihotapljenju migrantov in trgovini z ljudmi ter podporo prostovoljnemu vračanju in trajnemu ponovnemu vključevanju migrantov v državo izvora.

Skrbniški sklad EU za Afriko je v preteklem letu od ene od držav članic EU prejel dodatnih 3,5 milijona EUR. Tako je skupna zaveza za skrbniški sklad EU za Afriko na dan 31. decembra 2021 znašala več kot 5 061,7 milijona EUR, od tega so 623,2 milijona EUR obljubile države članice EU in drugi donatorji (Združeno kraljestvo, Norveška in Švica).

Tako kot v prejšnjih letih so bili v poročilih o sistemu spremljanja in učenja za območja Sahela, Čadskega jezera in Afriškega roga (ki so na voljo na spletišču skrbniškega sklada EU za Afriko) prikazani konkretni rezultati, ki jih je skrbniški sklad EU za Afriko dosegel na različnih področjih dela. V okviru sistema spremljanja in učenja za severno Afriko so bila pripravljena poročila o spremljanju (ki so na voljo na spletišču skrbniškega sklada EU za Afriko), katerih namen je analizirati, kako programi, ki prejemajo sredstva skrbniškega sklada EU, prispevajo k strateškim ciljem skrbniškega sklada EU za Afriko v severni Afriki.

S povečanjem obveščanja, tudi z rednim posodabljanjem spletišča skrbniškega sklada EU za Afriko, objavami na družbenih medijih in organiziranjem informativnih dogodkov, sta se izboljšali odgovornost in preglednost.

Varnostne razmere na območju Sahela in Čadskega jezera so se v letu 2021 še naprej slabšale, saj je prišlo do povečanja števila razbojniških tolp in napetosti med skupnostmi. Nasilje s strani nedržavnih oboroženih skupin se je nadaljevalo, v več kot 3 600 nasilnih napadih v regiji pa je bilo zabeleženih skoraj 10 000 smrtnih žrtev. Vztrajno nasilje in izredni dogodki, povezani s podnebjem, so povzročili nadaljnje množično razseljevanje. Zaradi težkih podnebnih razmer so regijo prizadele tudi suše in poplave, kar je privedlo do visokih ravni neustrezne prehranske varnosti. Poleg tega so se zaradi ukrepov, ki so jih vlade v regiji sprejele za zajezitev širjenja COVID-19, poslabšala produktivnost pri proizvodnji hrane, povečala inflacija ter dodatno omejila humanitarna pomoč, kar je še povečalo ranljivost ljudi. Na podlagi tega je operativni odbor skrbniškega sklada EU za Afriko odobril tri nove programe in šest dodatnih proračunskih dopolnitev v skupnem znesku 75,9 milijona EUR (od tega 73,4 milijona EUR novih sredstev, 0,7 milijona EUR sproščenih sredstev in 1,8 milijona EUR izterjanih sredstev). Skrbniški sklad EU za Afriko je med letom še naprej dosegal konkretne in vidne rezultate v okviru štirih strateških ciljev, hkrati pa si je še naprej prizadeval za stabilizacijo.

Skrbniški sklad EU za Afriko je v letu 2021 ohranil celovit pristop k podpori vsem vidikom stabilnosti in odpornosti v Afriškem rogu, hkrati pa čim bolj izkoristil svojo prožnost za soočanje z vse večjimi negativnimi posledicami pandemije COVID-19. Kljub poslabšanim konfliktnim razmeram v regiji in motnjam, ki jih je povzročila pandemija, je mobilizacija izvajalskih partnerjev omogočila, da so bili doseženi pomembni mejniki pri vseh štirih specifičnih ciljih skrbniškega sklada EU za Afriko v skladu z delom, opravljenim v prejšnjih letih. V letu 2021 je bilo poleg enega novega programa odobrenih tudi 22 dodatnih proračunskih dopolnitev v skupnem znesku 158,2 milijona EUR. Da bi se pred koncem pogodbenega obdobja 31. decembra 2021 čim bolj izkoristila sredstva skrbniškega sklada EU za Afriko za operacije, je bilo sproščenih 136,7 milijona EUR neporabljenih sredstev iz obstoječih programov, izterjanih pa 16,8 milijona EUR (predvsem iz sredstev, ki so bila predhodno dodeljena projektom v Eritreji). Ta sredstva so bila v celoti prerazporejena, predvsem z dodatnimi proračunskimi dopolnitvami za druge obstoječe programe.

V letu 2021 je skrbniški sklad EU za Afriko še naprej zagotavljal celovit odziv na izzive v severni Afriki, da je bilo mogoče rešiti življenja, zaščititi najranljivejše skupine, podpreti gostiteljske skupnosti, ustvariti priložnosti za varno in organizirano mobilnost ter odpravljati posledice pandemije COVID-19. Oddelek za severno Afriko je še naprej deloval v skladu s strateškimi prednostnimi nalogami, o katerih se je dogovoril strateški odbor skrbniškega sklada EU, vključno s podporo izboljšanju upravljanja migracij, podporo delovnim migracijam in mobilnosti delovne sile, zaščito ranljivih migrantov, prostovoljnim vračanjem in trajnostno reintegracijo ter stabilizacijo skupnosti in integriranim upravljanjem meja. V letu 2021 niso bili sprejeti nobeni novi ukrepi, vendar je bilo odobrenih več proračunskih dopolnitev za obstoječe ukrepe v skupni višini 8,55 milijona EUR. Poleg tega je bilo več tekočih programov spremenjenih, da bi se neporabljena sredstva sprostila in prerazporedila drugim tekočim programom z opredeljenimi potrebami, tako da nove obveznosti brez sproščenih/prerazporejenih sredstev znašajo 7,45 milijona EUR.

Proračun in njegovo izvrševanje

Skupni znesek prevzetih obveznosti je leta 2021 znašal 112 milijonov EUR, leta 2020 pa 740 milijonov EUR. Skupni neto dodatni znesek pogodb je leta 2021 znašal 358 milijonov EUR, leta 2020 pa 1,1 milijarde EUR. Plačila so v obdobju poročanja dosegla 748 milijonov EUR, kar je 304 milijonov EUR manj kot leta 2020.

Leta 2021 je skupno izvrševanje proračuna v smislu razpoložljivih odobritev za prevzem obveznosti, uporabljenih za prevzem obveznosti, doseglo 99,61 %.

Leta 2021 je oddelek za Sahel in Čadsko jezero odobril tri nove programe in šest dodatnih proračunskih dopolnitev v skupnem znesku 75,9 milijona EUR (od tega je bilo 73,4 milijona EUR novih sredstev). Da bi se pred koncem pogodbenega obdobja 31. decembra 2021 čim bolj izkoristila sredstva skrbniškega sklada EU za Afriko za operacije, je bilo sproščenih 0,7 milijona EUR, izterjanih pa 1,8 milijona EUR, pri čemer je bil skupni znesek prerazporejen prek dopolnitev.

Oddelek za Afriški rog je odobril en nov program in 22 dodatnih proračunskih dopolnitev v skupnem znesku 158,2 milijona EUR. Da bi se pred koncem pogodbenega obdobja 31. decembra 2021 čim bolj izkoristila sredstva skrbniškega sklada EU za Afriko za operacije, je bilo sproščenih 136,7 milijona EUR neporabljenih sredstev iz obstoječih programov, izterjanih pa 16,8 milijona EUR, pri čemer je bil skupni znesek prerazporejen, predvsem prek dopolnitev za druge obstoječe projekte.

Za severno Afriko leta 2021 niso bili sprejeti nobeni novi programi, sprejetih pa je bilo več dodatnih proračunskih dopolnitev v skupnem znesku 8,5 milijona EUR. Da bi se pred koncem pogodbenega obdobja 31. decembra 2021 čim bolj izkoristila sredstva skrbniškega sklada EU za Afriko za operacije, je bilo 1,1 milijona EUR sproščenih in prerazporejenih drugim programom z opredeljenimi potrebami.

Ker se je z 31. decembrom 2021 končalo pogodbeno obdobje za operativne pogodbe v okviru skrbniškega sklada EU (z izjemo pogodb, ki zajemajo upravne dejavnosti, kot so ocenjevanje, revizija in komuniciranje, so zadevni trije oddelki sprostili in prerazporedili ta sredstva, ki so bila nato uporabljena za obravnavanje potreb ranljivega prebivalstva.

Odziv na COVID-19

Pandemija COVID-19 je v letu 2021 še naprej močno vplivala na države, ki imajo koristi od skrbniškega sklada EU za Afriko. Dodatna sredstva skrbniškega sklada EU za Afriko so bila preusmerjena, da bi se zagotovil potreben odziv na COVID-19 v zadevnih treh regijah, ki jih zajema skrbniški sklad EU za Afriko.

Na območju Sahela/Čadskega jezera se je leta 2021 zmanjšalo načrtovanje programov v zvezi s COVID-19, ki so se nanašali na zdravljenje, testiranje in odzivanje na izredne razmere. 98 % posameznikov, ki so prejeli pomoč v prvi polovici leta 2021, je na primer prejelo podporo, ki ni bila primarno medicinska ali osebna zaščitna oprema, kot so preventivne dejavnosti ali socialno-ekonomski blažilni ukrepi.

V Afriškem rogu je pandemija COVID-19 znatno negativno vplivala na gospodarske dejavnosti v regiji, vključno z dohodki gospodinjstev, pridelavo poljščin in živinorejo, prodajo in cenami hrane. Povečala je tudi obstoječa tveganja in učinke nedovoljenih migracij zaradi vse večjih pomislekov glede zaščite, kot so zlorabe, nasilje na podlagi spola, izkoriščanje, trgovina z ljudmi, tihotapljenje in samovoljno pridržanje. S podporo skrbniškega sklada EU se je število ljudi, ki so imeli boljši dostop do osnovnih socialnih prejemkov, povezanih s COVID-19, kot so storitve in denarni transferji, v prvi polovici leta 2021 znatno povečalo. Leta 2021 je prišlo do premika pri projektnih dejavnostih, in sicer z osredotočanja predvsem na kampanje za preprečevanje in ozaveščanje o COVID-19 v letu 2020 na osredotočanje na gospodarsko podporo. Zlasti je skrbniški sklad EU za Afriko je v letu 2021 zagotovil skoraj 6 milijonov enot zalog, povezanih s COVID-19, in sicer s prerazporeditvijo sredstev za odziv na COVID-19 ali prek novih programov.

Leta 2021 je pandemija COVID-19 negativno vplivala tudi na gospodarstva v severni Afriki, saj je še zaostrila obstoječe težave ranljivih skupin prebivalstva pri zagotavljanju sredstev za preživljanje in povečala odvisnost od nujne pomoči. Oddelek je mobiliziral 34,1 milijona EUR, kar je koristilo skoraj 195 000 ranljivim moškim, ženskam in otrokom po vsej regiji, pri čemer je bilo več kot 500 000 enot zalog, povezanih s COVID-19, dobavljenih ključnim laboratorijem in enotam za izolacijo.

Učinek dejavnosti v računovodskih izkazih

Učinek dejavnosti v računovodskih izkazih

V računovodskih izkazih je učinek navedenih dejavnosti najbolj očiten na področju:

| — | predhodnega financiranja, ki se je zmanjšalo za 159 078 000 EUR kot posledica manj obsežnih plačil zaradi nižje vrednosti podpisanih novih pogodb; |
| --- | --- |

—

predhodnega financiranja, ki se je zmanjšalo za 159 078 000 EUR kot posledica manj obsežnih plačil zaradi nižje vrednosti podpisanih novih pogodb;

| — | odhodkov iz poslovanja, ki so ostali razmeroma stabilni, saj so se zmanjšali le za 30 430 000 EUR. Kljub vse slabšim varnostnim razmeram in trenutni pandemiji COVID-19 je skrbniški sklad ohranil svoje dejavnosti, zlasti za boj proti negativnim posledicam pandemije ter za spodbujanje stabilnosti in odpravljanje temeljnih vzrokov migracij; |
| --- | --- |

—

odhodkov iz poslovanja, ki so ostali razmeroma stabilni, saj so se zmanjšali le za 30 430 000 EUR. Kljub vse slabšim varnostnim razmeram in trenutni pandemiji COVID-19 je skrbniški sklad ohranil svoje dejavnosti, zlasti za boj proti negativnim posledicam pandemije ter za spodbujanje stabilnosti in odpravljanje temeljnih vzrokov migracij;

| — | finančnih obveznosti, ki so se zmanjšale za 23 142 000 EUR, zlasti ker denarni prispevki niso zadoščali za pokritje neto stroškov, dodeljenih donatorjem. Kljub temu so se denarna sredstva in njihovi ustrezniki povečali za 121 788 000 EUR, saj so bili denarni prispevki višji od letnih odlivov za plačila. |
| --- | --- |

—

finančnih obveznosti, ki so se zmanjšale za 23 142 000 EUR, zlasti ker denarni prispevki niso zadoščali za pokritje neto stroškov, dodeljenih donatorjem. Kljub temu so se denarna sredstva in njihovi ustrezniki povečali za 121 788 000 EUR, saj so bili denarni prispevki višji od letnih odlivov za plačila.

BILANCA STANJA

BILANCA STANJA

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| NEKRATKOROČNA SREDSTVA | | |
| Predhodno financiranje | 55 305 | 92 655 |
| | 55 305 | 92 655 |
| KRATKOROČNA SREDSTVA | | |
| Predhodno financiranje | 437 657 | 559 386 |
| Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski | 45 339 | 6 346 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | 179 759 | 57 971 |
| | 662 755 | 623 703 |
| SREDSTVA SKUPAJ | 718 061 | 716 359 |
| NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI | | |
| Finančne obveznosti | (525 530 ) | (546 379 ) |
| | (525 530 ) | (546 379 ) |
| KRATKOROČNE OBVEZNOSTI | | |
| Obveznosti iz poslovanja | (53 143 ) | (45 377 ) |
| Vnaprej vračunani stroški | (139 388 ) | (124 602 ) |
| | (192 531 ) | (169 979 ) |
| OBVEZNOSTI SKUPAJ | (718 061 ) | (716 359 ) |
| ČISTA SREDSTVA | — | — |

(v tisočih EUR)

31.12.2021

31.12.2020

NEKRATKOROČNA SREDSTVA

NEKRATKOROČNA SREDSTVA

Predhodno financiranje

Predhodno financiranje

55 305

55 305

92 655

92 655

55 305

55 305

92 655

92 655

KRATKOROČNA SREDSTVA

KRATKOROČNA SREDSTVA

Predhodno financiranje

Predhodno financiranje

437 657

437 657

559 386

559 386

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

45 339

45 339

6 346

6 346

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

179 759

179 759

57 971

57 971

662 755

662 755

623 703

623 703

SREDSTVA SKUPAJ

SREDSTVA SKUPAJ

718 061

718 061

716 359

716 359

NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI

NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI

Finančne obveznosti

Finančne obveznosti

(525 530 )

(525 530 )

(546 379 )

(546 379 )

(525 530 )

(525 530 )

(546 379 )

(546 379 )

KRATKOROČNE OBVEZNOSTI

KRATKOROČNE OBVEZNOSTI

Obveznosti iz poslovanja

Obveznosti iz poslovanja

(53 143 )

(53 143 )

(45 377 )

(45 377 )

Vnaprej vračunani stroški

Vnaprej vračunani stroški

(139 388 )

(139 388 )

(124 602 )

(124 602 )

(192 531 )

(192 531 )

(169 979 )

(169 979 )

OBVEZNOSTI SKUPAJ

OBVEZNOSTI SKUPAJ

(718 061 )

(718 061 )

(716 359 )

(716 359 )

ČISTA SREDSTVA

ČISTA SREDSTVA

—

—

IZKAZ FINANČNEGA USPEHA

IZKAZ FINANČNEGA USPEHA

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | 2021 | 2020 |
| PRIHODKI | | |
| Prihodki iz nemenjalnih poslov | | |
| Izterjava odhodkov | 16 | — |
| Prihodki iz donacij | 871 456 | 921 014 |
| | 871 472 | 921 014 |
| Prihodki iz menjalnih poslov | | |
| Finančni prihodki | 131 | — |
| Drugi prihodki iz menjalnih poslov | 16 340 | 2 883 |
| | 16 471 | 2 883 |
| Prihodki skupaj | 887 943 | 923 897 |
| ODHODKI | | |
| Odhodki iz poslovanja | (856 291 ) | (889 014 ) |
| Stroški financiranja | (550) | (518) |
| Drugi odhodki | (31 103 ) | (34 365 ) |
| Odhodki skupaj | (887 943 ) | (923 897 ) |
| POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO | — | — |

(v tisočih EUR)

2021

2020

PRIHODKI

PRIHODKI

Prihodki iz nemenjalnih poslov

Prihodki iz nemenjalnih poslov

Izterjava odhodkov

Izterjava odhodkov

16

16

—

—

Prihodki iz donacij

Prihodki iz donacij

871 456

871 456

921 014

921 014

871 472

871 472

921 014

921 014

Prihodki iz menjalnih poslov

Prihodki iz menjalnih poslov

Finančni prihodki

Finančni prihodki

131

131

—

—

Drugi prihodki iz menjalnih poslov

Drugi prihodki iz menjalnih poslov

16 340

16 340

2 883

2 883

16 471

16 471

2 883

2 883

Prihodki skupaj

Prihodki skupaj

887 943

887 943

923 897

923 897

ODHODKI

ODHODKI

Odhodki iz poslovanja

Odhodki iz poslovanja

(856 291 )

(856 291 )

(889 014 )

(889 014 )

Stroški financiranja

Stroški financiranja

(550)

(550)

(518)

(518)

Drugi odhodki

Drugi odhodki

(31 103 )

(31 103 )

(34 365 )

(34 365 )

Odhodki skupaj

Odhodki skupaj

(887 943 )

(887 943 )

(923 897 )

(923 897 )

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

—

—

—

—

IZKAZ DENARNIH TOKOV

IZKAZ DENARNIH TOKOV

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | 2021 | 2020 |
| Poslovni izid za zadevno leto | — | — |
| Poslovanje | | |
| (Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja | 159 078 | (184 933 ) |
| (Povečanje)/zmanjšanje terjatev iz naslova menjalnih poslov in izterljivih zneskov iz naslova nemenjalnih poslov | (38 992 ) | 12 125 |
| Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti | (20 849 ) | 161 968 |
| Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja | 7 765 | 19 408 |
| Povečanje/(zmanjšanje) vnaprej vračunanih stroškov | 14 786 | 22 488 |
| ČISTI DENARNI TOK | 121 788 | 31 056 |
| Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov | 121 788 | 31 056 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta | 57 971 | 26 915 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta | 179 759 | 57 971 |

(v tisočih EUR)

2021

2020

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

—

—

Poslovanje

Poslovanje

(Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja

(Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja

159 078

159 078

(184 933 )

(184 933 )

(Povečanje)/zmanjšanje terjatev iz naslova menjalnih poslov in izterljivih zneskov iz naslova nemenjalnih poslov

(Povečanje)/zmanjšanje terjatev iz naslova menjalnih poslov in izterljivih zneskov iz naslova nemenjalnih poslov

(38 992 )

(38 992 )

12 125

12 125

Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti

Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti

(20 849 )

(20 849 )

161 968

161 968

Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja

Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja

7 765

7 765

19 408

19 408

Povečanje/(zmanjšanje) vnaprej vračunanih stroškov

Povečanje/(zmanjšanje) vnaprej vračunanih stroškov

14 786

14 786

22 488

22 488

ČISTI DENARNI TOK

ČISTI DENARNI TOK

121 788

121 788

31 056

31 056

Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov

Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov

121 788

121 788

31 056

31 056

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta

57 971

57 971

26 915

26 915

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta

179 759

179 759

57 971

57 971

KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS IN SKRBNIŠKIH SKLADOV EU (15)

KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS IN SKRBNIŠKIH SKLADOV EU

15

KONSOLIDIRANA BILANCA STANJA

KONSOLIDIRANA BILANCA STANJA

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2021 | 31.12.2020 (*6) |
| NEKRATKOROČNA SREDSTVA | | |
| Finančna sredstva | 39 | 33 |
| Predhodno financiranje
   (*6) | 726 | 965 |
| Menjalne terjatve | 4 | 3 |
| | 770 | 1 002 |
| KRATKOROČNA SREDSTVA | | |
| Predhodno financiranje | 1 902 | 1 930 |
| Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski | 85 | 152 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | 1 177 | 793 |
| | 3 164 | 2 875 |
| SREDSTVA SKUPAJ | 3 934 | 3 877 |
| NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI | | |
| Finančne obveznosti | (154) | (173) |
| | (154) | (173) |
| KRATKOROČNE OBVEZNOSTI | | |
| Obveznosti iz poslovanja | (557) | (661) |
| Pasivne časovne razmejitve | (1 162 ) | (1 664 ) |
| | (1 719 ) | (2 325 ) |
| OBVEZNOSTI SKUPAJ | (1 873 ) | (2 498 ) |
| ČISTA SREDSTVA | 2 061 | 1 379 |
| SREDSTVA IN REZERVE | | |
| Rezerva, nastala zaradi vrednotenja na pošteno vrednost | — | (5) |
| Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS | 62 643 | 58 986 |
| Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej | 2 252 | 2 252 |
| Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let | (59 860 ) | (55 111 ) |
| Poslovni izid za zadevno leto | (2 974 ) | (4 744 ) |
| ČISTA SREDSTVA | 2 061 | 1 379 |

(v milijonih EUR)

31.12.2021

31.12.2020 (*6)

*6

NEKRATKOROČNA SREDSTVA

NEKRATKOROČNA SREDSTVA

Finančna sredstva

Finančna sredstva

39

39

33

33

Predhodno financiranje
   (*6)

Predhodno financiranje

*6

726

726

965

965

Menjalne terjatve

Menjalne terjatve

4

4

3

3

770

770

1 002

1 002

KRATKOROČNA SREDSTVA

KRATKOROČNA SREDSTVA

Predhodno financiranje

Predhodno financiranje

1 902

1 902

1 930

1 930

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

85

85

152

152

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

1 177

1 177

793

793

3 164

3 164

2 875

2 875

SREDSTVA SKUPAJ

SREDSTVA SKUPAJ

3 934

3 934

3 877

3 877

NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI

NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI

Finančne obveznosti

Finančne obveznosti

(154)

(154)

(173)

(173)

(154)

(154)

(173)

(173)

KRATKOROČNE OBVEZNOSTI

KRATKOROČNE OBVEZNOSTI

Obveznosti iz poslovanja

Obveznosti iz poslovanja

(557)

(557)

(661)

(661)

Pasivne časovne razmejitve

Pasivne časovne razmejitve

(1 162 )

(1 162 )

(1 664 )

(1 664 )

(1 719 )

(1 719 )

(2 325 )

(2 325 )

OBVEZNOSTI SKUPAJ

OBVEZNOSTI SKUPAJ

(1 873 )

(1 873 )

(2 498 )

(2 498 )

ČISTA SREDSTVA

ČISTA SREDSTVA

2 061

2 061

1 379

1 379

SREDSTVA IN REZERVE

SREDSTVA IN REZERVE

Rezerva, nastala zaradi vrednotenja na pošteno vrednost

Rezerva, nastala zaradi vrednotenja na pošteno vrednost

—

—

(5)

(5)

Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS

Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS

62 643

62 643

58 986

58 986

Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej

Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej

2 252

2 252

2 252

2 252

Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let

Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let

(59 860 )

(59 860 )

(55 111 )

(55 111 )

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

(2 974 )

(2 974 )

(4 744 )

(4 744 )

ČISTA SREDSTVA

ČISTA SREDSTVA

2 061

2 061

1 379

1 379

KONSOLIDIRANI IZKAZ FINANČNEGA USPEHA

KONSOLIDIRANI IZKAZ FINANČNEGA USPEHA

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2021 | 2020 |
| PRIHODKI | | |
| Prihodki iz nemenjalnih poslov | | |
| Dejavnosti izterjave | 27 | 92 |
| Prihodki iz donacij skrbniškim skladom | 272 | 296 |
| | 300 | 388 |
| Prihodki iz menjalnih poslov | | |
| Finančni prihodki | (25) | 6 |
| Drugi prihodki | 90 | 40 |
| | 64 | 46 |
| Prihodki skupaj | 364 | 434 |
| ODHODKI | | |
| Instrumenti pomoči | (2 218 ) | (3 935 ) |
| Odhodki, ki so jih izvedli skrbniški skladi | (902) | (936) |
| Odhodki za sofinanciranje | (19) | (53) |
| Stroški financiranja | (21) | (22) |
| Drugi odhodki | (178) | (232) |
| Odhodki skupaj | (3 338 ) | (5 178 ) |
| POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO | (2 974 ) | (4 744 ) |

(v milijonih EUR)

2021

2020

PRIHODKI

PRIHODKI

Prihodki iz nemenjalnih poslov

Prihodki iz nemenjalnih poslov

Dejavnosti izterjave

Dejavnosti izterjave

27

27

92

92

Prihodki iz donacij skrbniškim skladom

Prihodki iz donacij skrbniškim skladom

272

272

296

296

300

300

388

388

Prihodki iz menjalnih poslov

Prihodki iz menjalnih poslov

Finančni prihodki

Finančni prihodki

(25)

(25)

6

6

Drugi prihodki

Drugi prihodki

90

90

40

40

64

64

46

46

Prihodki skupaj

Prihodki skupaj

364

364

434

434

ODHODKI

ODHODKI

Instrumenti pomoči

Instrumenti pomoči

(2 218 )

(2 218 )

(3 935 )

(3 935 )

Odhodki, ki so jih izvedli skrbniški skladi

Odhodki, ki so jih izvedli skrbniški skladi

(902)

(902)

(936)

(936)

Odhodki za sofinanciranje

Odhodki za sofinanciranje

(19)

(19)

(53)

(53)

Stroški financiranja

Stroški financiranja

(21)

(21)

(22)

(22)

Drugi odhodki

Drugi odhodki

(178)

(178)

(232)

(232)

Odhodki skupaj

Odhodki skupaj

(3 338 )

(3 338 )

(5 178 )

(5 178 )

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

(2 974 )

(2 974 )

(4 744 )

(4 744 )

KONSOLIDIRANI IZKAZ DENARNIH TOKOV

KONSOLIDIRANI IZKAZ DENARNIH TOKOV

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2021 | 2020 |
| Poslovni izid za zadevno leto | (2 974 ) | (4 744 ) |
| Poslovanje | | |
| Povečanje kapitala – prispevki | 3 657 | 4 177 |
| (Povečanje)/zmanjšanje prispevkov za skrbniške sklade | — | |
| (Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja | 266 | (210) |
| (Povečanje)/zmanjšanje terjatev iz naslova menjalnih poslov in izterljivih zneskov iz naslova nemenjalnih poslov | 66 | (9) |
| Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti | (19) | 6 |
| Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja | (104) | 119 |
| Povečanje/(zmanjšanje) pasivnih časovnih razmejitev | (502) | 232 |
| Drugo gibanje nedenarnih sredstev | — | (3) |
| Naložbene dejavnosti | | |
| (Povečanje)/zmanjšanje za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev
   (*7) | (7) | 2 |
| ČISTI DENARNI TOK | 384 | (431) |
| Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov | 384 | (430) |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta | 793 | 1 223 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta | 1 177 | 793 |

(v milijonih EUR)

2021

2020

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

(2 974 )

(2 974 )

(4 744 )

(4 744 )

Poslovanje

Poslovanje

Povečanje kapitala – prispevki

Povečanje kapitala – prispevki

3 657

3 657

4 177

4 177

(Povečanje)/zmanjšanje prispevkov za skrbniške sklade

(Povečanje)/zmanjšanje prispevkov za skrbniške sklade

—

—

(Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja

(Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja

266

266

(210)

(210)

(Povečanje)/zmanjšanje terjatev iz naslova menjalnih poslov in izterljivih zneskov iz naslova nemenjalnih poslov

(Povečanje)/zmanjšanje terjatev iz naslova menjalnih poslov in izterljivih zneskov iz naslova nemenjalnih poslov

66

66

(9)

(9)

Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti

Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti

(19)

(19)

6

6

Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja

Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja

(104)

(104)

119

119

Povečanje/(zmanjšanje) pasivnih časovnih razmejitev

Povečanje/(zmanjšanje) pasivnih časovnih razmejitev

(502)

(502)

232

232

Drugo gibanje nedenarnih sredstev

Drugo gibanje nedenarnih sredstev

—

—

(3)

(3)

Naložbene dejavnosti

Naložbene dejavnosti

(Povečanje)/zmanjšanje za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev
   (*7)

(Povečanje)/zmanjšanje za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev

*7

(7)

(7)

2

2

ČISTI DENARNI TOK

ČISTI DENARNI TOK

384

384

(431)

(431)

Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov

Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov

384

384

(430)

(430)

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta

793

793

1 223

1 223

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta

1 177

1 177

793

793

KONSOLIDIRANI IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH

KONSOLIDIRANI IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Kapital Sklada – delujoči ERS
  (A) | Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS
  (B) | Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS
  (C) = (A) – (B) | Skupne rezerve
  (D) | Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej
  (E) | Rezerva, nastala zaradi vrednotenja na pošteno vrednost
  (F) | Čista sredstva skupaj
  (C) + (D) + (E)+ (F) |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2019 | 73 264 | 18 455 | 54 809 | (55 111 ) | 2 252 | (2) | 1 948 |
| Gibanje poštene vrednosti | | | | | | (3) | (3) |
| Povečanje kapitala – prispevki
   (*8) | (223) | (4 400 ) | 4 177 | — | — | | 4 177 |
| Poslovni izid za zadevno leto | — | — | — | (4 744 ) | — | | (4 744 ) |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2020 | 73 041 | 14 055 | 58 986 | (59 854 ) | 2 252 | (5) | 1 379 |
| Učinek revidiranega EAR 11 | — | — | — | (5) | | 5 | |
| STANJE NA DAN 1. 1. 2021 | 73 041 | 14 055 | 58 986 | (59 860 ) | 2 252 | — | 1 379 |
| Povečanje kapitala – prispevki | (43) | (3 700 ) | 3 657 | | | | 3 657 |
| Poslovni izid za zadevno leto | | | — | (2 974 ) | | | (2 974 ) |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2021 | 72 998 | 10 355 | 62 643 | (62 834 ) | 2 252 | — | 2 061 |

(v milijonih EUR)

Kapital Sklada – delujoči ERS

(A)

Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS

(B)

Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS

(C) = (A) – (B)

Skupne rezerve

(D)

Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej

(E)

Rezerva, nastala zaradi vrednotenja na pošteno vrednost

(F)

Čista sredstva skupaj

(C) + (D) + (E)+ (F)

STANJE NA DAN 31. 12. 2019

STANJE NA DAN 31. 12. 2019

73 264

73 264

18 455

18 455

54 809

54 809

(55 111 )

(55 111 )

2 252

2 252

(2)

(2)

1 948

1 948

Gibanje poštene vrednosti

Gibanje poštene vrednosti

(3)

(3)

(3)

(3)

Povečanje kapitala – prispevki
   (*8)

Povečanje kapitala – prispevki

*8

(223)

(223)

(4 400 )

(4 400 )

4 177

4 177

—

—

4 177

4 177

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

—

—

—

—

—

—

(4 744 )

(4 744 )

—

—

(4 744 )

(4 744 )

STANJE NA DAN 31. 12. 2020

STANJE NA DAN 31. 12. 2020

73 041

73 041

14 055

14 055

58 986

58 986

(59 854 )

(59 854 )

2 252

2 252

(5)

(5)

1 379

1 379

Učinek revidiranega EAR 11

Učinek revidiranega EAR 11

—

—

—

—

—

—

(5)

(5)

5

5

STANJE NA DAN 1. 1. 2021

STANJE NA DAN 1. 1. 2021

73 041

73 041

14 055

14 055

58 986

58 986

(59 860 )

(59 860 )

2 252

2 252

—

—

1 379

1 379

Povečanje kapitala – prispevki

Povečanje kapitala – prispevki

(43)

(43)

(3 700 )

(3 700 )

3 657

3 657

3 657

3 657

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

—

—

(2 974 )

(2 974 )

(2 974 )

(2 974 )

STANJE NA DAN 31. 12. 2021

STANJE NA DAN 31. 12. 2021

72 998

72 998

10 355

10 355

62 643

62 643

(62 834 )

(62 834 )

2 252

2 252

—

—

2 061

2 061

POROČILO ERS O FINANČNEM IZVRŠEVANJU

POROČILO ERS O FINANČNEM IZVRŠEVANJU

KAZALO

KAZALO

| 1. | OZADJE | 75 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1 | PREJŠNJI ERS | 75 |
| --- | --- | --- |

1.1

| 1.2 | 10. IN 11. ERS | 76 |
| --- | --- | --- |

1.2

| 2. | FINANČNO IZVRŠEVANJE | 77 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1 | FINANČNI IZID | 77 |
| --- | --- | --- |

2.1

| 2.2 | PRIHODKI | 84 |
| --- | --- | --- |

2.2

| 2.3 | ODHODKI IZ POSLOVANJA IN POSEBNI PROGRAMI | 85 |
| --- | --- | --- |

2.3

| 3. | GLOSAR | 96 |
| --- | --- | --- |

3.

1.   OZADJE

OZADJE

Evropski razvojni sklad (ERS), ki je začel delovati leta 1959, je glavni instrument zagotavljanja pomoči EU za razvojno sodelovanje afriškim, karibskim in pacifiškim državam (države AKP) ter čezmorskim državam in ozemljem (ČDO). Njegov glavni cilj je zmanjšanje in v končni fazi izkoreninjenje revščine.

ERS je bil ustanovljen z notranjim sporazumom predstavnikov držav članic, upravlja pa ga poseben odbor. Sredstva ERS so ad hoc prispevki držav članic EU, ki odločajo o skupnem znesku, ki bo dodeljen skladu (v petletnem obdobju). Poleg teh prispevkov lahko države članice sklenejo tudi sporazume o sofinanciranju ali vplačajo prostovoljne finančne prispevke v ERS. Evropska komisija je odgovorna za finančno izvrševanje dejavnosti, ki se izvajajo s sredstvi ERS, Evropska investicijska banka upravlja Sklad za spodbujanje naložb.

ad hoc

ERS je sklad, ki deluje po načelu večletnosti. Vsak ERS je sklenjen za približno pet let in ga ureja posebna finančna uredba, ki zahteva pripravo računovodskih izkazov za vsak posamezen ERS. V skladu z navedenim se računovodski izkazi pripravljajo za vsak ERS posebej v zvezi z delom, ki ga upravlja Komisija.

Notranji sporazum o ustanovitvi zadnjega ERS, tj. 11. ERS (2014–2020), je začel veljati 1. marca 2015. Od leta 2021 je sodelovanje z državami AKP vključeno v Instrument za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje (NDICI). Vendar se bodo že začeti projekti, ki se financirajo v okviru ERS, še naprej izvajali skladno s pravnimi podlagami posameznih ERS.

To poročilo je pripravljeno v skladu s členom 39 finančne uredbe za 11. ERS (16). Osredotoča se na pomembne dogodke, ki so pomembno vplivali na finančno izvajanje v letu 2021.

16

Glede na to, da ni nobenih tekočih dejavnosti v okviru prejšnjih ERS (17), so v to poročilo vključeni le podatki za 10. in 11. ERS (razen če je izrecno navedeno drugače).

17

1.1   PREJŠNJI ERS

PREJŠNJI ERS

6. IN 7. ERS

6. ERS je bil zaključen leta 2006, 7. ERS pa leta 2008.

8. IN 9. ERS

Leta 2019 je Komisija zaključila preostale nezaključene posle v zvezi s projekti 8. ERS. V skladu s členom 1(2)(b) Notranjega sporazuma za 9. ERS so bili sredstva in sproščene obveznosti prejšnjih ERS prerazporejeni v 9. ERS.

Leto 2021 je zaznamoval finančni in operativni zaključek 8. ERS, katerega skupni odhodki so znašali 10 374 milijonov EUR. Komisija je naznanila zaključek 8. ERS državam članicam v sporočilu, ki je bilo predloženo Svetu oktobra 2021. Zaključek je upoštevan tudi v tem poročilu.

Vse dejavnosti 8. ERS so bile zaključene, opravljena so bila vsa preverjanja in kontrole, v zaključnem računu ERS pa so zaključene vse pogodbe in sklepi o financiranju. Vsi nalogi za izterjavo, ki so bili po operativnem zaključku še vedno odprti, so bili unovčeni ali opuščeni, razen deset nalogov za izterjavo (vključno s šestimi sodnimi postopki, ki jih spremlja pravna služba). V skladu z Odločbo Komisije C(2003) 1904 je bilo teh deset nalogov za izterjavo prenesenih na 9. ERS.

Zaključevanje 9. ERS napreduje dobro (leta 2021 je bilo zaključenih devet sklepov o financiranju). Nezaključenih sklepov je še 16. Vendar se trije od nezaključenih sklepov nanašajo na ukrepe v Južnem Sudanu (Sklep Sveta 2011/315/EU (18)). O teh se je odločalo po samoderegulacijski klavzuli v okviru 9. ERS in bi se morali zaključiti do leta 2023.

18

Komisija je med letoma 2015 in 2021 izvedla tri vračila sredstev 8./9. ERS v skupnem znesku 1 826 milijonov EUR. Preostali znesek v višini 43 milijonov EUR je bil povrnjen januarja 2022 v okviru plačila prvega obroka prispevkov držav članic v ERS.

1.2   10. IN 11. ERS

10. IN 11. ERS

Sporazum o partnerstvu AKP-ES so 23. junija 2000 v Cotonouju podpisale države članice Evropske skupnosti ter afriške, karibske in pacifiške države (države AKP). Veljati je začel 1. aprila 2003 (ustanovitev 9. ERS). Sporazum iz Cotonouja je bil spremenjen dvakrat, in sicer prvič s sporazumom, podpisanim v Luxembourgu 25. junija 2005 (ustanovitev 10. ERS), drugič pa s sporazumom, podpisanim v Ouagadougouju 22. junija 2010 (ustanovitev 11. ERS).

Sklep 2001/822/ES o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj (ČDO) Evropski skupnosti („Sklep o pridružitvi čezmorskih držav“) (19), ki ga je 27. novembra 2001 sprejel Svet EU, je začel veljati 2. decembra 2001. Ta sklep je bil spremenjen 19. marca 2007 (Sklep 2007/249/ES) (20).

19

20

Notranji sporazum o financiranju pomoči Skupnosti v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 v skladu s spremenjenim Sporazumom iz Cotonouja, ki so ga sprejeli predstavniki vlad držav članic Evropske skupnosti avgusta 2013, je začel veljati marca 2015.

V okviru Sporazuma iz Cotonouja je za drugo obdobje (2008–2013) skupni proračun 10. ERS znašal 22 682 milijonov EUR. Od tega zneska je bilo:

| — | 21 966 milijonov EUR dodeljenih državam AKP, |
| --- | --- |

—

21 966 milijonov EUR dodeljenih državam AKP,

| — | 286 milijonov EUR dodeljenih ČDO in |
| --- | --- |

—

286 milijonov EUR dodeljenih ČDO in

| — | 430 milijonov EUR dodeljenih Komisiji kot odhodki za podporo načrtovanju in izvrševanju ERS. |
| --- | --- |

—

430 milijonov EUR dodeljenih Komisiji kot odhodki za podporo načrtovanju in izvrševanju ERS.

Znesek, dodeljen državam AKP, je razdeljen tako:

| — | 17 766 milijonov EUR za nacionalne in regionalne okvirne programe, |
| --- | --- |

—

17 766 milijonov EUR za nacionalne in regionalne okvirne programe,

| — | 2 700 milijonov EUR za sodelovanje med državami AKP in znotrajregijsko sodelovanje ter |
| --- | --- |

—

2 700 milijonov EUR za sodelovanje med državami AKP in znotrajregijsko sodelovanje ter

| — | 1 500 milijonov EUR za investicijske instrumente. |
| --- | --- |

—

1 500 milijonov EUR za investicijske instrumente.

Zlasti je povečan delež proračuna namenjen regionalnim programom, s čimer se poudarja pomen regionalnega gospodarskega povezovanja kot osnovnega okvira za nacionalni in lokalni razvoj. Novost v 10. ERS je bilo oblikovanje „zneskov za spodbudo“ za vsako državo.

V skladu s Sporazumom iz Cotonouja se tretje obdobje (2014–2020) pomoči Skupnosti državam AKP in ČDO financira iz 11. ERS s sredstvi v višini 30 506 milijonov EUR, od katerih je:

| — | 29 089 milijonov EUR dodeljenih državam AKP v skladu s členom 1(2)(a) in členom 2(d) Notranjega sporazuma; 27 955 milijonov EUR od tega zneska upravlja Evropska komisija; |
| --- | --- |

—

29 089 milijonov EUR dodeljenih državam AKP v skladu s členom 1(2)(a) in členom 2(d) Notranjega sporazuma; 27 955 milijonov EUR od tega zneska upravlja Evropska komisija;

| — | 364,5 milijona EUR dodeljenih ČDO v skladu s členom 1(2)(a) in členom 3(1) Notranjega sporazuma; 359,5 milijona EUR od tega zneska upravlja Evropska komisija, |
| --- | --- |

—

364,5 milijona EUR dodeljenih ČDO v skladu s členom 1(2)(a) in členom 3(1) Notranjega sporazuma; 359,5 milijona EUR od tega zneska upravlja Evropska komisija,

| — | 1 052,5 milijona EUR pa je dodeljenih Komisiji za financiranje stroškov, nastalih pri načrtovanju programov za sredstva 11. ERS in njihovem izvrševanju v skladu s členom 1(2)(a) Notranjega sporazuma. |
| --- | --- |

—

1 052,5 milijona EUR pa je dodeljenih Komisiji za financiranje stroškov, nastalih pri načrtovanju programov za sredstva 11. ERS in njihovem izvrševanju v skladu s členom 1(2)(a) Notranjega sporazuma.

2.   FINANČNO IZVRŠEVANJE

FINANČNO IZVRŠEVANJE

2.1   FINANČNI IZID

FINANČNI IZID

GIBANJE ODOBRITEV 10. ERS

GIBANJE ODOBRITEV 10. ERS

10. ERS

GIBANJE ODOBRITEV: 31. december 2021

ANALIZA SREDSTEV PO INSTRUMENTIH

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | INSTRUMENT | ZAČETNA ODOBRITEV | POVEČANJA/ZMANJŠANJA ZDRUŽENIH SREDSTEV NA DAN 31. DECEMBRA 2020 | POVEČANJE ALI ZMANJŠANJE SREDSTEV V LETU 2021 | Pojasnila | TRENUTNE ODOBRITVE |
| AKP | Redni prispevki držav članic | 20 896 | (280) | (111) | | 20 505 |
| Sofinanciranje | 0 | 202 | | | 202 |
| VMESNI SEŠTEVEK ZA DRŽAVE AKP | 20 896 | (78) | (111) | | 20 707 |
| ČDO | Redni prispevki držav članic | 0 | 243 | (3) | | 240 |
| VMESNI SEŠTEVEK ZA ČDO | 0 | 243 | (3) | | 240 |
| | 10. ERS SKUPAJ | 20 896 | 165 | (113) | | 20 947 |

(v milijonih EUR)

INSTRUMENT

ZAČETNA ODOBRITEV

POVEČANJA/ZMANJŠANJA ZDRUŽENIH SREDSTEV NA DAN 31. DECEMBRA 2020

POVEČANJE ALI ZMANJŠANJE SREDSTEV V LETU 2021

Pojasnila

TRENUTNE ODOBRITVE

AKP

AKP

Redni prispevki držav članic

Redni prispevki držav članic

20 896

20 896

(280)

(280)

(111)

(111)

20 505

20 505

Sofinanciranje

Sofinanciranje

0

0

202

202

202

202

VMESNI SEŠTEVEK ZA DRŽAVE AKP

VMESNI SEŠTEVEK ZA DRŽAVE AKP

20 896

20 896

(78)

(78)

(111)

(111)

20 707

20 707

ČDO

ČDO

Redni prispevki držav članic

Redni prispevki držav članic

0

0

243

243

(3)

(3)

240

240

VMESNI SEŠTEVEK ZA ČDO

VMESNI SEŠTEVEK ZA ČDO

0

0

243

243

(3)

(3)

240

240

10. ERS SKUPAJ

10. ERS SKUPAJ

20 896

20 896

165

165

(113)

(113)

20 947

20 947

GIBANJE ODOBRITEV 11. ERS

GIBANJE ODOBRITEV 11. ERS

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | INSTRUMENT | ZAČETNA ODOBRITEV | POVEČANJA/ZMANJŠANJA ZDRUŽENIH SREDSTEV NA DAN 31. DECEMBRA 2020 | POVEČANJE ALI ZMANJŠANJE SREDSTEV V LETU 2021 | Pojasnila | TRENUTNE ODOBRITVE |
| AKP | Redni prispevki držav članic | 29 008 | (190) | 197 | | 29 015 |
| Sofinanciranje | 0 | 75 | 12 | | 88 |
| Notranji sporazumi EK o ravni storitve | 0 | 1 | 0 | | 1 |
| VMESNI SEŠTEVEK ZA DRŽAVE AKP | 29 008 | (113) | 209 | | 29 103 |
| ČDO | Redni prispevki držav članic | 0 | 349 | 4 | | 353 |
| Sofinanciranje | 0 | 0 | 0 | | 0 |
| Notranji sporazumi EK o ravni storitve | 0 | 0 | 0 | | 0 |
| VMESNI SEŠTEVEK ZA ČDO | 0 | 349 | 4 | | 353 |
| | 11. ERS SKUPAJ | 29 008 | 235 | 213 | | 29 456 |

(v milijonih EUR)

INSTRUMENT

ZAČETNA ODOBRITEV

POVEČANJA/ZMANJŠANJA ZDRUŽENIH SREDSTEV NA DAN 31. DECEMBRA 2020

POVEČANJE ALI ZMANJŠANJE SREDSTEV V LETU 2021

Pojasnila

TRENUTNE ODOBRITVE

AKP

AKP

Redni prispevki držav članic

Redni prispevki držav članic

29 008

29 008

(190)

(190)

197

197

29 015

29 015

Sofinanciranje

Sofinanciranje

0

0

75

75

12

12

88

88

Notranji sporazumi EK o ravni storitve

Notranji sporazumi EK o ravni storitve

0

0

1

1

0

0

1

1

VMESNI SEŠTEVEK ZA DRŽAVE AKP

VMESNI SEŠTEVEK ZA DRŽAVE AKP

29 008

29 008

(113)

(113)

209

209

29 103

29 103

ČDO

ČDO

Redni prispevki držav članic

Redni prispevki držav članic

0

0

349

349

4

4

353

353

Sofinanciranje

Sofinanciranje

0

0

0

0

0

0

0

0

Notranji sporazumi EK o ravni storitve

Notranji sporazumi EK o ravni storitve

0

0

0

0

0

0

0

0

VMESNI SEŠTEVEK ZA ČDO

VMESNI SEŠTEVEK ZA ČDO

0

0

349

349

4

4

353

353

11. ERS SKUPAJ

11. ERS SKUPAJ

29 008

29 008

235

235

213

213

29 456

29 456

GIBANJE PREVZETIH OBVEZNOSTI, DODELJENIH SREDSTEV IN PLAČIL ZA 10. ERS

GIBANJE PREVZETIH OBVEZNOSTI, DODELJENIH SREDSTEV IN PLAČIL ZA 10. ERS

ZBIRNI RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS NA DAN 31. DECEMBRA 2021

VRSTA POMOČI

DRŽAVE AKP + ČDO – 10. ERS

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | | SREDSTVA | SKLEPI | DODELJENA SREDSTVA | PLAČILA |
| KUMULATIVNO | LETNO | % | KUMULATIVNO | LETNO | % | KUMULATIVNO | LETNO | % |
| (1) | (2) | | (2):(1) | (3) | | (3):(2) | (4) | | (4):(3) |
| | Redni prispevki držav članic | | | | | | | | | | |
| AKP | VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE | 12 454 | 12 392 | (108) | 100 % | 12 334 | (49) | 100 % | 12 143 | 96 | 98 % |
| VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA B – NACIONALNE DODELITVE | 1 979 | 1 972 | (8) | 100 % | 1 964 | (4) | 100 % | 1 960 | 5 | 100 % |
| VMESNI SEŠTEVEK: STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI | 528 | 526 | 0 | 100 % | 526 | 4 | 100 % | 522 | 15 | 99 % |
| VMESNI SEŠTEVEK: DODELITVE ZA SODELOVANJE ZNOTRAJ DRŽAV AKP | 3 684 | 3 655 | (28) | 99 % | 3 552 | 93 | 97 % | 3 239 | 165 | 91 % |
| VMESNI SEŠTEVEK: REGIONALNE DODELITVE | 1 842 | 1 825 | (26) | 99 % | 1 794 | (13) | 98 % | 1 692 | 25 | 94 % |
| Sofinanciranje | | | | | | | | | | |
| VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE | 185 | 180 | (1) | 97 % | 177 | 0 | 99 % | 164 | 3 | 93 % |
| VMESNI SEŠTEVEK: STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI | 5 | 5 | (0) | 111 % | 5 | 2 | 100 % | 3 | 0 | 66 % |
| VMESNI SEŠTEVEK: DODELITVE ZA SODELOVANJE ZNOTRAJ DRŽAV AKP | 12 | 11 | 0 | 91 % | 11 | 0 | 100 % | 11 | 0 | 100 % |
| Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji) | | | | | | | | | | |
| VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA (UPORABA POD POSEBNIMI POGOJI) | 18 | | | | | | | | | |
| | Redni prispevki držav članic | | | | | | | | | | |
| ČDO | VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE | 186 | 186 | (0) | 100 % | 183 | 0 | 98 % | 169 | 2 | 92 % |
| VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA B – NACIONALNE DODELITVE | 15 | 15 | 0 | 100 % | 14 | (0) | 99 % | 14 | 0 | 100 % |
| VMESNI SEŠTEVEK: STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI | 5 | 5 | | 100 % | 5 | | 100 % | 5 | | 100 % |
| VMESNI SEŠTEVEK: REGIONALNE DODELITVE | 34 | 34 | (1) | 100 % | 34 | 0 | 99 % | 33 | (0) | 98 % |
| Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji) | | | | | | | | | | |
| VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA (UPORABA POD POSEBNIMI POGOJI) | 0 | | | | | | | | | |
| | SKUPAJ: DRŽAVE AKP + ČDO (VKLJUČNO Z REZERVAMI) (A + B) | 20 947 | 20 805 | (172) | 99 % | 20 600 | 33 | 99 % | 19 956 | 311 | 97 % |

(v milijonih EUR)

SREDSTVA

SKLEPI

DODELJENA SREDSTVA

PLAČILA

KUMULATIVNO

LETNO

%

KUMULATIVNO

LETNO

%

KUMULATIVNO

LETNO

%

(1)

(2)

(2):(1)

(3)

(3):(2)

(4)

(4):(3)

Redni prispevki držav članic

Redni prispevki držav članic

AKP

AKP

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE

12 454

12 454

12 392

12 392

(108)

(108)

100 %

100 %

12 334

12 334

(49)

(49)

100 %

100 %

12 143

12 143

96

96

98 %

98 %

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA B – NACIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA B – NACIONALNE DODELITVE

1 979

1 979

1 972

1 972

(8)

(8)

100 %

100 %

1 964

1 964

(4)

(4)

100 %

100 %

1 960

1 960

5

5

100 %

100 %

VMESNI SEŠTEVEK: STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI

VMESNI SEŠTEVEK: STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI

528

528

526

526

0

0

100 %

100 %

526

526

4

4

100 %

100 %

522

522

15

15

99 %

99 %

VMESNI SEŠTEVEK: DODELITVE ZA SODELOVANJE ZNOTRAJ DRŽAV AKP

VMESNI SEŠTEVEK: DODELITVE ZA SODELOVANJE ZNOTRAJ DRŽAV AKP

3 684

3 684

3 655

3 655

(28)

(28)

99 %

99 %

3 552

3 552

93

93

97 %

97 %

3 239

3 239

165

165

91 %

91 %

VMESNI SEŠTEVEK: REGIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: REGIONALNE DODELITVE

1 842

1 842

1 825

1 825

(26)

(26)

99 %

99 %

1 794

1 794

(13)

(13)

98 %

98 %

1 692

1 692

25

25

94 %

94 %

Sofinanciranje

Sofinanciranje

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE

185

185

180

180

(1)

(1)

97 %

97 %

177

177

0

0

99 %

99 %

164

164

3

3

93 %

93 %

VMESNI SEŠTEVEK: STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI

VMESNI SEŠTEVEK: STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI

5

5

5

5

(0)

(0)

111 %

111 %

5

5

2

2

100 %

100 %

3

3

0

0

66 %

66 %

VMESNI SEŠTEVEK: DODELITVE ZA SODELOVANJE ZNOTRAJ DRŽAV AKP

VMESNI SEŠTEVEK: DODELITVE ZA SODELOVANJE ZNOTRAJ DRŽAV AKP

12

12

11

11

0

0

91 %

91 %

11

11

0

0

100 %

100 %

11

11

0

0

100 %

100 %

Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji)

Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji)

VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA (UPORABA POD POSEBNIMI POGOJI)

VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA (UPORABA POD POSEBNIMI POGOJI)

18

18

Redni prispevki držav članic

Redni prispevki držav članic

ČDO

ČDO

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE

186

186

186

186

(0)

(0)

100 %

100 %

183

183

0

0

98 %

98 %

169

169

2

2

92 %

92 %

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA B – NACIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA B – NACIONALNE DODELITVE

15

15

15

15

0

0

100 %

100 %

14

14

(0)

(0)

99 %

99 %

14

14

0

0

100 %

100 %

VMESNI SEŠTEVEK: STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI

VMESNI SEŠTEVEK: STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI

5

5

5

5

100 %

100 %

5

5

100 %

100 %

5

5

100 %

100 %

VMESNI SEŠTEVEK: REGIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: REGIONALNE DODELITVE

34

34

34

34

(1)

(1)

100 %

100 %

34

34

0

0

99 %

99 %

33

33

(0)

(0)

98 %

98 %

Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji)

Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji)

VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA (UPORABA POD POSEBNIMI POGOJI)

VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA (UPORABA POD POSEBNIMI POGOJI)

0

0

SKUPAJ: DRŽAVE AKP + ČDO (VKLJUČNO Z REZERVAMI) (A + B)

SKUPAJ: DRŽAVE AKP + ČDO (VKLJUČNO Z REZERVAMI) (A + B)

20 947

20 947

20 805

20 805

(172)

(172)

99 %

99 %

20 600

20 600

33

33

99 %

99 %

19 956

19 956

311

311

97 %

97 %

GIBANJE PREVZETIH OBVEZNOSTI, DODELJENIH SREDSTEV IN PLAČIL ZA 11. ERS

GIBANJE PREVZETIH OBVEZNOSTI, DODELJENIH SREDSTEV IN PLAČIL ZA 11. ERS

ZBIRNI RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS NA DAN 31. DECEMBRA 2021

VRSTA POMOČI

DRŽAVE AKP + ČDO – 11. ERS

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | | SREDSTVA | SKLEPI | DODELJENA SREDSTVA | PLAČILA |
| KUMULATIVNO | LETNO | % | KUMULATIVNO | LETNO | % | KUMULATIVNO | LETNO | % |
| (1) | (2) | | (2): (1) | (3) | | (3): (2) | (4) | | (4): (3) |
| | Redni prispevki držav članic | | | | | | | | | | |
| AKP | VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE | 15 538 | 15 531 | (24) | 100 % | 14 021 | 928 | 90 % | 9 976 | 1 644 | 71 % |
| VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA B – NACIONALNE DODELITVE | 676 | 675 | (1) | 100 % | 630 | 21 | 93 % | 577 | 51 | 92 % |
| VMESNI SEŠTEVEK: STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI | 1 071 | 1 069 | (1) | 100 % | 1 063 | 190 | 99 % | 856 | 53 | 80 % |
| VMESNI SEŠTEVEK: DODELITVE ZA SODELOVANJE ZNOTRAJ DRŽAV AKP | 4 014 | 3 908 | (4) | 97 % | 3 703 | 260 | 95 % | 2 968 | 267 | 80 % |
| VMESNI SEŠTEVEK: REGIONALNE DODELITVE | 7 317 | 7 300 | 4 | 100 % | 6 991 | 593 | 96 % | 4 926 | 955 | 70 % |
| Sofinanciranje | | | | | | | | | | |
| VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE | 46 | 46 | 4 | 100 % | 45 | 4 | 98 % | 18 | 12 | 40 % |
| VMESNI SEŠTEVEK: STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI | 4 | 4 | 0 | 100 % | 4 | 3 | 100 % | 0 | | 10 % |
| VMESNI SEŠTEVEK: DODELITVE ZA SODELOVANJE ZNOTRAJ DRŽAV AKP | 33 | 33 | 6 | 100 % | 33 | 9 | 100 % | 24 | 1 | 72 % |
| VMESNI SEŠTEVEK: REGIONALNE DODELITVE | 6 | 4 | 0 | 67 % | 4 | 0 | 100 % | 4 | | 100 % |
| Razpoložljive rezerve | | | | | | | | | | |
| VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA ZA SODELOVANJE ZNOTRAJ DRŽAV AKP | 1 | | | | | | | | | |
| VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA ZA NOP/ROP | (100) | | | | | | | | | |
| Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji) | | | | | | | | | | |
| VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA (UPORABA POD POSEBNIMI POGOJI) | 498 | | | | | | | | | |
| Notranji sporazumi EK o ravni storitve | | | | | | | | | | |
| VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE | 1 | 1 | 0 | 52 % | 1 | | 100 % | 1 | | 100 % |
| | Redni prispevki držav članic | | | | | | | | | | |
| ČDO | VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE | 213 | 213 | 0 | 100 % | 194 | 1 | 91 % | 183 | 12 | 94 % |
| VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA B – NACIONALNE DODELITVE | 12 | 12 | 0 | 100 % | 12 | 2 | 100 % | 12 | 4 | 99 % |
| VMESNI SEŠTEVEK: STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI | 9 | 8 | 0 | 100 % | 6 | 2 | 75 % | 5 | 1 | 77 % |
| VMESNI SEŠTEVEK: REGIONALNE DODELITVE | 103 | 103 | (0) | 100 % | 102 | 3 | 99 % | 37 | 12 | 37 % |
| Sofinanciranje | | | | | | | | | | |
| VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE | 0 | | | | | | | | | |
| Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji) | | | | | | | | | | |
| VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA (UPORABA POD POSEBNIMI POGOJI) | 17 | | | | | | | | | |
| Notranji sporazumi EK o ravni storitve | | | | | | | | | | |
| VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE | 0 | | | | | | | | | |
| | SKUPAJ: DRŽAVE AKP + ČDO (VKLJUČNO Z REZERVAMI) (A + B) | 29 456 | 28 905 | (16) | 98 % | 26 807 | 2 015 | 93 % | 19 586 | 3 012 | 73 % |

(v milijonih EUR)

SREDSTVA

SKLEPI

DODELJENA SREDSTVA

PLAČILA

KUMULATIVNO

LETNO

%

KUMULATIVNO

LETNO

%

KUMULATIVNO

LETNO

%

(1)

(2)

(2): (1)

(3)

(3): (2)

(4)

(4): (3)

Redni prispevki držav članic

Redni prispevki držav članic

AKP

AKP

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE

15 538

15 538

15 531

15 531

(24)

(24)

100 %

100 %

14 021

14 021

928

928

90 %

90 %

9 976

9 976

1 644

1 644

71 %

71 %

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA B – NACIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA B – NACIONALNE DODELITVE

676

676

675

675

(1)

(1)

100 %

100 %

630

630

21

21

93 %

93 %

577

577

51

51

92 %

92 %

VMESNI SEŠTEVEK: STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI

VMESNI SEŠTEVEK: STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI

1 071

1 071

1 069

1 069

(1)

(1)

100 %

100 %

1 063

1 063

190

190

99 %

99 %

856

856

53

53

80 %

80 %

VMESNI SEŠTEVEK: DODELITVE ZA SODELOVANJE ZNOTRAJ DRŽAV AKP

VMESNI SEŠTEVEK: DODELITVE ZA SODELOVANJE ZNOTRAJ DRŽAV AKP

4 014

4 014

3 908

3 908

(4)

(4)

97 %

97 %

3 703

3 703

260

260

95 %

95 %

2 968

2 968

267

267

80 %

80 %

VMESNI SEŠTEVEK: REGIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: REGIONALNE DODELITVE

7 317

7 317

7 300

7 300

4

4

100 %

100 %

6 991

6 991

593

593

96 %

96 %

4 926

4 926

955

955

70 %

70 %

Sofinanciranje

Sofinanciranje

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE

46

46

46

46

4

4

100 %

100 %

45

45

4

4

98 %

98 %

18

18

12

12

40 %

40 %

VMESNI SEŠTEVEK: STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI

VMESNI SEŠTEVEK: STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI

4

4

4

4

0

0

100 %

100 %

4

4

3

3

100 %

100 %

0

0

10 %

10 %

VMESNI SEŠTEVEK: DODELITVE ZA SODELOVANJE ZNOTRAJ DRŽAV AKP

VMESNI SEŠTEVEK: DODELITVE ZA SODELOVANJE ZNOTRAJ DRŽAV AKP

33

33

33

33

6

6

100 %

100 %

33

33

9

9

100 %

100 %

24

24

1

1

72 %

72 %

VMESNI SEŠTEVEK: REGIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: REGIONALNE DODELITVE

6

6

4

4

0

0

67 %

67 %

4

4

0

0

100 %

100 %

4

4

100 %

100 %

Razpoložljive rezerve

Razpoložljive rezerve

VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA ZA SODELOVANJE ZNOTRAJ DRŽAV AKP

VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA ZA SODELOVANJE ZNOTRAJ DRŽAV AKP

1

1

VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA ZA NOP/ROP

VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA ZA NOP/ROP

(100)

(100)

Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji)

Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji)

VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA (UPORABA POD POSEBNIMI POGOJI)

VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA (UPORABA POD POSEBNIMI POGOJI)

498

498

Notranji sporazumi EK o ravni storitve

Notranji sporazumi EK o ravni storitve

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE

1

1

1

1

0

0

52 %

52 %

1

1

100 %

100 %

1

1

100 %

100 %

Redni prispevki držav članic

Redni prispevki držav članic

ČDO

ČDO

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE

213

213

213

213

0

0

100 %

100 %

194

194

1

1

91 %

91 %

183

183

12

12

94 %

94 %

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA B – NACIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA B – NACIONALNE DODELITVE

12

12

12

12

0

0

100 %

100 %

12

12

2

2

100 %

100 %

12

12

4

4

99 %

99 %

VMESNI SEŠTEVEK: STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI

VMESNI SEŠTEVEK: STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI

9

9

8

8

0

0

100 %

100 %

6

6

2

2

75 %

75 %

5

5

1

1

77 %

77 %

VMESNI SEŠTEVEK: REGIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: REGIONALNE DODELITVE

103

103

103

103

(0)

(0)

100 %

100 %

102

102

3

3

99 %

99 %

37

37

12

12

37 %

37 %

Sofinanciranje

Sofinanciranje

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE

0

0

Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji)

Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji)

VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA (UPORABA POD POSEBNIMI POGOJI)

VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA (UPORABA POD POSEBNIMI POGOJI)

17

17

Notranji sporazumi EK o ravni storitve

Notranji sporazumi EK o ravni storitve

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE

0

0

SKUPAJ: DRŽAVE AKP + ČDO (VKLJUČNO Z REZERVAMI) (A + B)

SKUPAJ: DRŽAVE AKP + ČDO (VKLJUČNO Z REZERVAMI) (A + B)

29 456

29 456

28 905

28 905

(16)

(16)

98 %

98 %

26 807

26 807

2 015

2 015

93 %

93 %

19 586

19 586

3 012

3 012

73 %

73 %

2.2   PRIHODKI

PRIHODKI

Vrste prihodkov

Vrste prihodkov

Glavni prihodek ERS so prispevki držav članic. Evropska komisija in Evropska investicijska banka trikrat letno pozoveta države članice k prispevanju v ERS. Znesek prispevkov, vpoklicanih vsako leto, odraža znesek plačil, ki jih je treba med letom pokriti.

Pregled prispevkov po državah članicah

Pregled prispevkov po državah članicah

Image 2

2.3   ODHODKI IZ POSLOVANJA IN POSEBNI PROGRAMI

ODHODKI IZ POSLOVANJA IN POSEBNI PROGRAMI

Vrste odhodkov

Vrste odhodkov

Znesek, ki je na voljo v okviru večletnega finančnega okvira, je sestavljen iz 3 %, dodeljenih Komisiji kot odhodki za podporo, in 97 %, dodeljenih za izvajanje projektov ERS. Zneski se določijo v vsakem notranjem sporazumu in jih je mogoče povečati s prostovoljnimi prispevki in dohodkom, ki ga ustvarijo dejavnosti.

Razčlenitev zneskov obveznosti, pogodb in plačil po vrstah odhodkov:

Razčlenitev zneskov obveznosti, pogodb in plačil po vrstah odhodkov:

| | SREDSTVA | SKLEPI | DODELJENA SREDSTVA | PLAČILA |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| KUMULATIVNO | LETNO | % | KUMULATIVNO | LETNO | % | KUMULATIVNO | LETNO | % |
| (1) | (2) | | (2):(1) | (3) | | (3):(2) | (4) | | (4):(3) |
| STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI | 1 621 | 1 618 | (1) | 100 % | 1 609 | 200 | 99 % | 1 391 | 69 | 86 % |
| OPERATIVNO IZVAJANJE | 48 782 | 48 093 | (187) | 99 % | 45 798 | 1 848 | 94 % | 38 151 | 3 254 | 78 % |
| 10. IN 11. ERS SKUPAJ: DRŽAVE AKP + ČDO (A + B) | 50 403 | 49 711 | (188) | 99 % | 47 407 | 2 048 | 94 % | 39 542 | 3 323 | 78 % |

SREDSTVA

SKLEPI

DODELJENA SREDSTVA

PLAČILA

KUMULATIVNO

LETNO

%

KUMULATIVNO

LETNO

%

KUMULATIVNO

LETNO

%

(1)

(2)

(2):(1)

(3)

(3):(2)

(4)

(4):(3)

STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI

STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI

1 621

1 621

1 618

1 618

(1)

(1)

100 %

100 %

1 609

1 609

200

200

99 %

99 %

1 391

1 391

69

69

86 %

86 %

OPERATIVNO IZVAJANJE

OPERATIVNO IZVAJANJE

48 782

48 782

48 093

48 093

(187)

(187)

99 %

99 %

45 798

45 798

1 848

1 848

94 %

94 %

38 151

38 151

3 254

3 254

78 %

78 %

10. IN 11. ERS SKUPAJ: DRŽAVE AKP + ČDO (A + B)

10. IN 11. ERS SKUPAJ: DRŽAVE AKP + ČDO (A + B)

50 403

50 403

49 711

49 711

(188)

(188)

99 %

99 %

47 407

47 407

2 048

2 048

94 %

94 %

39 542

39 542

3 323

3 323

78 %

78 %

Image 3

Razčlenitev zneskov obveznosti, pogodb in plačil po regijah in državah

Razčlenitev zneskov obveznosti, pogodb in plačil po regijah in državah

| | | SKUPNI RAČUNI ERS NA DAN 31. DECEMBRA 2021 PO DRŽAVAH V % ODOBRITEV |
| --- | --- | --- |
| 10. + 11. ERS | 10. in 11. ERS SKUPAJ (v milijonih EUR) |
| Kumulativno za leto 2021 | Odobritve | Sklepi | v % odobritev | Dodeljena sredstva | v % odobritev | Plačila | v % odobritev |
| AKP | General / enveloppe administrative/intér | 1 608 | 1 604 | 100 % | 1 598 | 99 % | 1 381 | 86 % |
| Réserve / Non réparti par pays | 2 969 | 2 553 | 86 % | 2 553 | 86 % | 2 202 | 74 % |
| Vse države AKP | 4 576 | 4 157 | 91 % | 4 151 | 91 % | 3 583 | 78 % |
| Angola | 348 | 348 | 100 % | 335 | 96 % | 276 | 79 % |
| Benin | 740 | 737 | 100 % | 690 | 93 % | 647 | 87 % |
| Bocvana | 130 | 130 | 100 % | 128 | 98 % | 122 | 94 % |
| Burkina Faso | 1 307 | 1 306 | 100 % | 1 300 | 99 % | 1 226 | 94 % |
| Burundi | 572 | 570 | 100 % | 546 | 95 % | 466 | 81 % |
| Kamerun | 521 | 521 | 100 % | 505 | 97 % | 438 | 84 % |
| Zelenortski otoki | 147 | 147 | 100 % | 146 | 100 % | 145 | 99 % |
| Komori | 80 | 79 | 100 % | 77 | 96 % | 64 | 80 % |
| Kongo (Brazzaville) | 163 | 163 | 100 % | 153 | 94 % | 102 | 62 % |
| Kongo (Demokratična republika) | 1 430 | 1 421 | 99 % | 1 327 | 93 % | 1 105 | 77 % |
| Slonokoščena obala | 710 | 709 | 100 % | 699 | 98 % | 633 | 89 % |
| Džibuti | 186 | 186 | 100 % | 170 | 92 % | 122 | 66 % |
| Eritreja | 215 | 215 | 100 % | 215 | 100 % | 35 | 16 % |
| Etiopija | 1 655 | 1 652 | 100 % | 1 579 | 95 % | 1 353 | 82 % |
| Gabon | 35 | 33 | 95 % | 32 | 91 % | 28 | 80 % |
| Gambija | 316 | 315 | 100 % | 309 | 98 % | 243 | 77 % |
| Gana | 793 | 792 | 100 % | 782 | 99 % | 697 | 88 % |
| Gvineja Bissau | 186 | 186 | 100 % | 185 | 100 % | 152 | 82 % |
| Gvineja (Conakry) | 504 | 504 | 100 % | 473 | 94 % | 401 | 80 % |
| Mauritius | 82 | 82 | 100 % | 82 | 100 % | 78 | 94 % |
| Kenija | 874 | 873 | 100 % | 858 | 98 % | 648 | 74 % |
| Lesoto | 259 | 258 | 100 % | 245 | 95 % | 182 | 70 % |
| Liberija | 495 | 494 | 100 % | 445 | 90 % | 399 | 81 % |
| Madagaskar | 791 | 790 | 100 % | 714 | 90 % | 471 | 60 % |
| Malavi | 1 025 | 1 025 | 100 % | 919 | 90 % | 805 | 79 % |
| Mali | 1 425 | 1 424 | 100 % | 1 389 | 98 % | 1 172 | 82 % |
| Mavretanija | 347 | 347 | 100 % | 336 | 97 % | 288 | 83 % |
| Mozambik | 1 468 | 1 462 | 100 % | 1 180 | 80 % | 940 | 64 % |
| Namibija | 189 | 189 | 100 % | 176 | 94 % | 159 | 85 % |
| Niger | 1 287 | 1 285 | 100 % | 1 263 | 98 % | 1 184 | 92 % |
| Nigerija | 1 160 | 1 145 | 99 % | 1 126 | 97 % | 987 | 85 % |
| Uganda | 1 000 | 1 000 | 100 % | 965 | 97 % | 731 | 73 % |
| Srednjeafriška republika | 624 | 622 | 100 % | 616 | 99 % | 495 | 79 % |
| Ruanda | 841 | 841 | 100 % | 827 | 98 % | 800 | 95 % |
| Sao Tome in Principe | 56 | 56 | 100 % | 50 | 89 % | 41 | 73 % |
| Senegal | 668 | 667 | 100 % | 638 | 96 % | 581 | 87 % |
| Sejšeli | 23 | 23 | 100 % | 23 | 99 % | 21 | 93 % |
| Sierra Leone | 663 | 663 | 100 % | 621 | 94 % | 548 | 83 % |
| Somalija | 903 | 901 | 100 % | 898 | 99 % | 872 | 97 % |
| Esvatini | 135 | 128 | 95 % | 113 | 84 % | 95 | 70 % |
| Tanzanija | 1 176 | 1 174 | 100 % | 1 108 | 94 % | 945 | 80 % |
| Čad | 938 | 936 | 100 % | 832 | 89 % | 708 | 75 % |
| Togo | 378 | 378 | 100 % | 374 | 99 % | 332 | 88 % |
| Zambija | 834 | 834 | 100 % | 740 | 89 % | 536 | 64 % |
| Zimbabve | 472 | 471 | 100 % | 465 | 99 % | 435 | 92 % |
| * Afriške države skupaj | 28 150 | 28 082 | 100 % | 26 654 | 95 % | 22 709 | 81 % |
| Antigva in Barbuda | 16 | 15 | 99 % | 15 | 99 % | 14 | 88 % |
| Barbados | 22 | 22 | 100 % | 22 | 99 % | 20 | 91 % |
| Belize | 43 | 43 | 100 % | 35 | 82 % | 28 | 66 % |
| Dominika | 41 | 41 | 100 % | 41 | 99 % | 38 | 91 % |
| Grenada | 21 | 21 | 100 % | 21 | 99 % | 20 | 94 % |
| Gvajana | 81 | 81 | 100 % | 78 | 96 % | 76 | 94 % |
| Haiti | 1 030 | 1 020 | 99 % | 890 | 86 % | 736 | 72 % |
| Jamajka | 243 | 240 | 99 % | 236 | 97 % | 213 | 88 % |
| Dominikanska republika | 283 | 283 | 100 % | 277 | 98 % | 268 | 95 % |
| Sveta Lucija | 32 | 32 | 100 % | 32 | 100 % | 28 | 86 % |
| Saint Kitts in Nevis | 9 | 8 | 92 % | 8 | 91 % | 6 | 66 % |
| Saint Vincent in Grenadine | 27 | 27 | 98 % | 26 | 97 % | 22 | 81 % |
| Surinam | 27 | 27 | 100 % | 27 | 97 % | 20 | 73 % |
| Trinidad in Tobago | 29 | 29 | 99 % | 28 | 99 % | 22 | 76 % |
| * Karibske države skupaj | 1 904 | 1 889 | 99 % | 1 735 | 91 % | 1 511 | 79 % |
| Fidži | 49 | 49 | 100 % | 48 | 99 % | 41 | 85 % |
| Cookovi otoki | 5 | 5 | 99 % | 5 | 99 % | 5 | 99 % |
| Salomonovi otoki | 69 | 69 | 100 % | 60 | 88 % | 58 | 84 % |
| Kiribati | 42 | 42 | 100 % | 42 | 99 % | 26 | 61 % |
| Marshallovi otoki | 17 | 17 | 100 % | 17 | 99 % | 14 | 82 % |
| Mikronezija | 23 | 23 | 100 % | 23 | 97 % | 10 | 43 % |
| Nauru | 4 | 4 | 100 % | 4 | 99 % | 4 | 92 % |
| Niue | 3 | 3 | 100 % | 3 | 99 % | 3 | 98 % |
| Palau | 5 | 5 | 100 % | 4 | 69 % | 3 | 60 % |
| Papua Nova Gvineja | 246 | 244 | 100 % | 228 | 93 % | 155 | 63 % |
| Zahodna Samoa | 67 | 67 | 100 % | 67 | 100 % | 66 | 99 % |
| Vzhodni Timor | 174 | 174 | 100 % | 172 | 99 % | 138 | 79 % |
| Tonga | 28 | 28 | 100 % | 28 | 99 % | 28 | 99 % |
| Tuvalu | 13 | 13 | 100 % | 13 | 99 % | 12 | 89 % |
| Vanuatu | 55 | 55 | 100 % | 50 | 91 % | 41 | 76 % |
| * Pacifiške države skupaj | 800 | 799 | 100 % | 764 | 95 % | 605 | 76 % |
| Dodelitev za sodelovanje znotraj AKP | 7 744 | 7 607 | 98 % | 7 299 | 94 % | 6 242 | 81 % |
| PALOP | 62 | 61 | 98 % | 59 | 95 % | 50 | 80 % |
| REGIJA OSREDNJE AFRIKE | 555 | 551 | 99 % | 500 | 90 % | 346 | 62 % |
| REGIJA VZHODNE IN JUŽNE AFRIKE | 3 176 | 3 166 | 100 % | 3 022 | 95 % | 2 116 | 67 % |
| Regija zahodne Afrike | 1 958 | 1 943 | 99 % | 1 903 | 97 % | 1 399 | 71 % |
| Karibska regija | 535 | 531 | 99 % | 474 | 89 % | 323 | 60 % |
| Pacifiška regija | 326 | 324 | 99 % | 277 | 85 % | 186 | 57 % |
| Regionalno sodelovanje AKP skupaj | 14 355 | 14 182 | 99 % | 13 534 | 94 % | 10 662 | 74 % |
| AKP | 49 785 | 49 110 | 99 % | 46 838 | 94 % | 39 070 | 78 % |
| ČDO | Réserve / Non réparti par par pays/terri | 31 | 14 | 44 % | 11 | 37 % | 10 | 32 % |
| Vse ČDO | 31 | 14 | 44 % | 11 | 37 % | 10 | 32 % |
| Angvila | 28 | 28 | 100 % | 27 | 99 % | 27 | 99 % |
| Falklandski otoki (Malvini) | 10 | 10 | 100 % | 10 | 98 % | 10 | 98 % |
| Pitcairn | 5 | 5 | 100 % | 5 | 100 % | 5 | 100 % |
| Otoki Turks in Caicos | 33 | 33 | 100 % | 33 | 100 % | 32 | 97 % |
| Britanski Deviški otoki | 2 | 2 | 100 % | 2 | 98 % | 2 | 90 % |
| Monserat | 33 | 33 | 100 % | 33 | 100 % | 31 | 94 % |
| Sveta Helena | 38 | 38 | 100 % | 38 | 100 % | 35 | 94 % |
| Britanske ČDO skupaj | 148 | 148 | 100 % | 147 | 100 % | 141 | 96 % |
| Nizozemski Antili | 41 | 41 | 100 % | 23 | 57 % | 19 | 46 % |
| Nizozemski Antili – Bonaire | 4 | 4 | 100 % | 4 | 91 % | 2 | 55 % |
| Nizozemski Antili – Saba | 4 | 4 | 100 % | 3 | 97 % | 3 | 97 % |
| Nizozemski Antili – Sint Eustatius | 2 | 2 | 100 % | 2 | 97 % | 2 | 97 % |
| Aruba | 21 | 21 | 100 % | 21 | 99 % | 18 | 84 % |
| Nizozemski Sveti Martin | 14 | 14 | 100 % | 7 | 51 % | 4 | 31 % |
| Nizozemske ČDO skupaj | 86 | 86 | 100 % | 61 | 71 % | 49 | 57 % |
| Wallis in Futuna | 39 | 39 | 100 % | 37 | 95 % | 26 | 66 % |
| Mayotte | 29 | 29 | 100 % | 29 | 100 % | 29 | 100 % |
| Nova Kaledonija | 50 | 50 | 100 % | 50 | 100 % | 49 | 98 % |
| Francoska Polinezija | 51 | 51 | 100 % | 50 | 98 % | 49 | 96 % |
| Saint Pierre in Miquelon | 47 | 47 | 100 % | 47 | 100 % | 47 | 100 % |
| Francoske ČDO skupaj | 215 | 215 | 100 % | 212 | 99 % | 199 | 93 % |
| Réserve/non réparti par région | 137 | 137 | 100 % | 136 | 99 % | 71 | 52 % |
| Regionalno sodelovanje ČDO skupaj | 137 | 137 | 100 % | 136 | 99 % | 71 | 52 % |
| ČDO | 617 | 599 | 97 % | 567 | 92 % | 471 | 76 % |
| | SKUPAJ: AKP + ČDO | 50 402 | 49 709 | 99 % | 47 406 | 94 % | 39 540 | 78 % |

SKUPNI RAČUNI ERS NA DAN 31. DECEMBRA 2021 PO DRŽAVAH V % ODOBRITEV

10. + 11. ERS

10. in 11. ERS SKUPAJ (v milijonih EUR)

Kumulativno za leto 2021

Odobritve

Sklepi

v % odobritev

Dodeljena sredstva

v % odobritev

Plačila

v % odobritev

AKP

AKP

General / enveloppe administrative/intér

General / enveloppe administrative/intér

1 608

1 608

1 604

1 604

100 %

100 %

1 598

1 598

99 %

99 %

1 381

1 381

86 %

86 %

Réserve / Non réparti par pays

Réserve / Non réparti par pays

2 969

2 969

2 553

2 553

86 %

86 %

2 553

2 553

86 %

86 %

2 202

2 202

74 %

74 %

Vse države AKP

Vse države AKP

4 576

4 576

4 157

4 157

91 %

91 %

4 151

4 151

91 %

91 %

3 583

3 583

78 %

78 %

Angola

Angola

348

348

348

348

100 %

100 %

335

335

96 %

96 %

276

276

79 %

79 %

Benin

Benin

740

740

737

737

100 %

100 %

690

690

93 %

93 %

647

647

87 %

87 %

Bocvana

Bocvana

130

130

130

130

100 %

100 %

128

128

98 %

98 %

122

122

94 %

94 %

Burkina Faso

Burkina Faso

1 307

1 307

1 306

1 306

100 %

100 %

1 300

1 300

99 %

99 %

1 226

1 226

94 %

94 %

Burundi

Burundi

572

572

570

570

100 %

100 %

546

546

95 %

95 %

466

466

81 %

81 %

Kamerun

Kamerun

521

521

521

521

100 %

100 %

505

505

97 %

97 %

438

438

84 %

84 %

Zelenortski otoki

Zelenortski otoki

147

147

147

147

100 %

100 %

146

146

100 %

100 %

145

145

99 %

99 %

Komori

Komori

80

80

79

79

100 %

100 %

77

77

96 %

96 %

64

64

80 %

80 %

Kongo (Brazzaville)

Kongo (Brazzaville)

163

163

163

163

100 %

100 %

153

153

94 %

94 %

102

102

62 %

62 %

Kongo (Demokratična republika)

Kongo (Demokratična republika)

1 430

1 430

1 421

1 421

99 %

99 %

1 327

1 327

93 %

93 %

1 105

1 105

77 %

77 %

Slonokoščena obala

Slonokoščena obala

710

710

709

709

100 %

100 %

699

699

98 %

98 %

633

633

89 %

89 %

Džibuti

Džibuti

186

186

186

186

100 %

100 %

170

170

92 %

92 %

122

122

66 %

66 %

Eritreja

Eritreja

215

215

215

215

100 %

100 %

215

215

100 %

100 %

35

35

16 %

16 %

Etiopija

Etiopija

1 655

1 655

1 652

1 652

100 %

100 %

1 579

1 579

95 %

95 %

1 353

1 353

82 %

82 %

Gabon

Gabon

35

35

33

33

95 %

95 %

32

32

91 %

91 %

28

28

80 %

80 %

Gambija

Gambija

316

316

315

315

100 %

100 %

309

309

98 %

98 %

243

243

77 %

77 %

Gana

Gana

793

793

792

792

100 %

100 %

782

782

99 %

99 %

697

697

88 %

88 %

Gvineja Bissau

Gvineja Bissau

186

186

186

186

100 %

100 %

185

185

100 %

100 %

152

152

82 %

82 %

Gvineja (Conakry)

Gvineja (Conakry)

504

504

504

504

100 %

100 %

473

473

94 %

94 %

401

401

80 %

80 %

Mauritius

Mauritius

82

82

82

82

100 %

100 %

82

82

100 %

100 %

78

78

94 %

94 %

Kenija

Kenija

874

874

873

873

100 %

100 %

858

858

98 %

98 %

648

648

74 %

74 %

Lesoto

Lesoto

259

259

258

258

100 %

100 %

245

245

95 %

95 %

182

182

70 %

70 %

Liberija

Liberija

495

495

494

494

100 %

100 %

445

445

90 %

90 %

399

399

81 %

81 %

Madagaskar

Madagaskar

791

791

790

790

100 %

100 %

714

714

90 %

90 %

471

471

60 %

60 %

Malavi

Malavi

1 025

1 025

1 025

1 025

100 %

100 %

919

919

90 %

90 %

805

805

79 %

79 %

Mali

Mali

1 425

1 425

1 424

1 424

100 %

100 %

1 389

1 389

98 %

98 %

1 172

1 172

82 %

82 %

Mavretanija

Mavretanija

347

347

347

347

100 %

100 %

336

336

97 %

97 %

288

288

83 %

83 %

Mozambik

Mozambik

1 468

1 468

1 462

1 462

100 %

100 %

1 180

1 180

80 %

80 %

940

940

64 %

64 %

Namibija

Namibija

189

189

189

189

100 %

100 %

176

176

94 %

94 %

159

159

85 %

85 %

Niger

Niger

1 287

1 287

1 285

1 285

100 %

100 %

1 263

1 263

98 %

98 %

1 184

1 184

92 %

92 %

Nigerija

Nigerija

1 160

1 160

1 145

1 145

99 %

99 %

1 126

1 126

97 %

97 %

987

987

85 %

85 %

Uganda

Uganda

1 000

1 000

1 000

1 000

100 %

100 %

965

965

97 %

97 %

731

731

73 %

73 %

Srednjeafriška republika

Srednjeafriška republika

624

624

622

622

100 %

100 %

616

616

99 %

99 %

495

495

79 %

79 %

Ruanda

Ruanda

841

841

841

841

100 %

100 %

827

827

98 %

98 %

800

800

95 %

95 %

Sao Tome in Principe

Sao Tome in Principe

56

56

56

56

100 %

100 %

50

50

89 %

89 %

41

41

73 %

73 %

Senegal

Senegal

668

668

667

667

100 %

100 %

638

638

96 %

96 %

581

581

87 %

87 %

Sejšeli

Sejšeli

23

23

23

23

100 %

100 %

23

23

99 %

99 %

21

21

93 %

93 %

Sierra Leone

Sierra Leone

663

663

663

663

100 %

100 %

621

621

94 %

94 %

548

548

83 %

83 %

Somalija

Somalija

903

903

901

901

100 %

100 %

898

898

99 %

99 %

872

872

97 %

97 %

Esvatini

Esvatini

135

135

128

128

95 %

95 %

113

113

84 %

84 %

95

95

70 %

70 %

Tanzanija

Tanzanija

1 176

1 176

1 174

1 174

100 %

100 %

1 108

1 108

94 %

94 %

945

945

80 %

80 %

Čad

Čad

938

938

936

936

100 %

100 %

832

832

89 %

89 %

708

708

75 %

75 %

Togo

Togo

378

378

378

378

100 %

100 %

374

374

99 %

99 %

332

332

88 %

88 %

Zambija

Zambija

834

834

834

834

100 %

100 %

740

740

89 %

89 %

536

536

64 %

64 %

Zimbabve

Zimbabve

472

472

471

471

100 %

100 %

465

465

99 %

99 %

435

435

92 %

92 %

- Afriške države skupaj

- Afriške države skupaj

28 150

28 150

28 082

28 082

100 %

100 %

26 654

26 654

95 %

95 %

22 709

22 709

81 %

81 %

Antigva in Barbuda

Antigva in Barbuda

16

16

15

15

99 %

99 %

15

15

99 %

99 %

14

14

88 %

88 %

Barbados

Barbados

22

22

22

22

100 %

100 %

22

22

99 %

99 %

20

20

91 %

91 %

Belize

Belize

43

43

43

43

100 %

100 %

35

35

82 %

82 %

28

28

66 %

66 %

Dominika

Dominika

41

41

41

41

100 %

100 %

41

41

99 %

99 %

38

38

91 %

91 %

Grenada

Grenada

21

21

21

21

100 %

100 %

21

21

99 %

99 %

20

20

94 %

94 %

Gvajana

Gvajana

81

81

81

81

100 %

100 %

78

78

96 %

96 %

76

76

94 %

94 %

Haiti

Haiti

1 030

1 030

1 020

1 020

99 %

99 %

890

890

86 %

86 %

736

736

72 %

72 %

Jamajka

Jamajka

243

243

240

240

99 %

99 %

236

236

97 %

97 %

213

213

88 %

88 %

Dominikanska republika

Dominikanska republika

283

283

283

283

100 %

100 %

277

277

98 %

98 %

268

268

95 %

95 %

Sveta Lucija

Sveta Lucija

32

32

32

32

100 %

100 %

32

32

100 %

100 %

28

28

86 %

86 %

Saint Kitts in Nevis

Saint Kitts in Nevis

9

9

8

8

92 %

92 %

8

8

91 %

91 %

6

6

66 %

66 %

Saint Vincent in Grenadine

Saint Vincent in Grenadine

27

27

27

27

98 %

98 %

26

26

97 %

97 %

22

22

81 %

81 %

Surinam

Surinam

27

27

27

27

100 %

100 %

27

27

97 %

97 %

20

20

73 %

73 %

Trinidad in Tobago

Trinidad in Tobago

29

29

29

29

99 %

99 %

28

28

99 %

99 %

22

22

76 %

76 %

- Karibske države skupaj

- Karibske države skupaj

1 904

1 904

1 889

1 889

99 %

99 %

1 735

1 735

91 %

91 %

1 511

1 511

79 %

79 %

Fidži

Fidži

49

49

49

49

100 %

100 %

48

48

99 %

99 %

41

41

85 %

85 %

Cookovi otoki

Cookovi otoki

5

5

5

5

99 %

99 %

5

5

99 %

99 %

5

5

99 %

99 %

Salomonovi otoki

Salomonovi otoki

69

69

69

69

100 %

100 %

60

60

88 %

88 %

58

58

84 %

84 %

Kiribati

Kiribati

42

42

42

42

100 %

100 %

42

42

99 %

99 %

26

26

61 %

61 %

Marshallovi otoki

Marshallovi otoki

17

17

17

17

100 %

100 %

17

17

99 %

99 %

14

14

82 %

82 %

Mikronezija

Mikronezija

23

23

23

23

100 %

100 %

23

23

97 %

97 %

10

10

43 %

43 %

Nauru

Nauru

4

4

4

4

100 %

100 %

4

4

99 %

99 %

4

4

92 %

92 %

Niue

Niue

3

3

3

3

100 %

100 %

3

3

99 %

99 %

3

3

98 %

98 %

Palau

Palau

5

5

5

5

100 %

100 %

4

4

69 %

69 %

3

3

60 %

60 %

Papua Nova Gvineja

Papua Nova Gvineja

246

246

244

244

100 %

100 %

228

228

93 %

93 %

155

155

63 %

63 %

Zahodna Samoa

Zahodna Samoa

67

67

67

67

100 %

100 %

67

67

100 %

100 %

66

66

99 %

99 %

Vzhodni Timor

Vzhodni Timor

174

174

174

174

100 %

100 %

172

172

99 %

99 %

138

138

79 %

79 %

Tonga

Tonga

28

28

28

28

100 %

100 %

28

28

99 %

99 %

28

28

99 %

99 %

Tuvalu

Tuvalu

13

13

13

13

100 %

100 %

13

13

99 %

99 %

12

12

89 %

89 %

Vanuatu

Vanuatu

55

55

55

55

100 %

100 %

50

50

91 %

91 %

41

41

76 %

76 %

- Pacifiške države skupaj

- Pacifiške države skupaj

800

800

799

799

100 %

100 %

764

764

95 %

95 %

605

605

76 %

76 %

Dodelitev za sodelovanje znotraj AKP

Dodelitev za sodelovanje znotraj AKP

7 744

7 744

7 607

7 607

98 %

98 %

7 299

7 299

94 %

94 %

6 242

6 242

81 %

81 %

PALOP

PALOP

62

62

61

61

98 %

98 %

59

59

95 %

95 %

50

50

80 %

80 %

REGIJA OSREDNJE AFRIKE

REGIJA OSREDNJE AFRIKE

555

555

551

551

99 %

99 %

500

500

90 %

90 %

346

346

62 %

62 %

REGIJA VZHODNE IN JUŽNE AFRIKE

REGIJA VZHODNE IN JUŽNE AFRIKE

3 176

3 176

3 166

3 166

100 %

100 %

3 022

3 022

95 %

95 %

2 116

2 116

67 %

67 %

Regija zahodne Afrike

Regija zahodne Afrike

1 958

1 958

1 943

1 943

99 %

99 %

1 903

1 903

97 %

97 %

1 399

1 399

71 %

71 %

Karibska regija

Karibska regija

535

535

531

531

99 %

99 %

474

474

89 %

89 %

323

323

60 %

60 %

Pacifiška regija

Pacifiška regija

326

326

324

324

99 %

99 %

277

277

85 %

85 %

186

186

57 %

57 %

Regionalno sodelovanje AKP skupaj

Regionalno sodelovanje AKP skupaj

14 355

14 355

14 182

14 182

99 %

99 %

13 534

13 534

94 %

94 %

10 662

10 662

74 %

74 %

AKP

AKP

49 785

49 785

49 110

49 110

99 %

99 %

46 838

46 838

94 %

94 %

39 070

39 070

78 %

78 %

ČDO

ČDO

Réserve / Non réparti par par pays/terri

Réserve / Non réparti par par pays/terri

31

31

14

14

44 %

44 %

11

11

37 %

37 %

10

10

32 %

32 %

Vse ČDO

Vse ČDO

31

31

14

14

44 %

44 %

11

11

37 %

37 %

10

10

32 %

32 %

Angvila

Angvila

28

28

28

28

100 %

100 %

27

27

99 %

99 %

27

27

99 %

99 %

Falklandski otoki (Malvini)

Falklandski otoki (Malvini)

10

10

10

10

100 %

100 %

10

10

98 %

98 %

10

10

98 %

98 %

Pitcairn

Pitcairn

5

5

5

5

100 %

100 %

5

5

100 %

100 %

5

5

100 %

100 %

Otoki Turks in Caicos

Otoki Turks in Caicos

33

33

33

33

100 %

100 %

33

33

100 %

100 %

32

32

97 %

97 %

Britanski Deviški otoki

Britanski Deviški otoki

2

2

2

2

100 %

100 %

2

2

98 %

98 %

2

2

90 %

90 %

Monserat

Monserat

33

33

33

33

100 %

100 %

33

33

100 %

100 %

31

31

94 %

94 %

Sveta Helena

Sveta Helena

38

38

38

38

100 %

100 %

38

38

100 %

100 %

35

35

94 %

94 %

Britanske ČDO skupaj

Britanske ČDO skupaj

148

148

148

148

100 %

100 %

147

147

100 %

100 %

141

141

96 %

96 %

Nizozemski Antili

Nizozemski Antili

41

41

41

41

100 %

100 %

23

23

57 %

57 %

19

19

46 %

46 %

Nizozemski Antili – Bonaire

Nizozemski Antili – Bonaire

4

4

4

4

100 %

100 %

4

4

91 %

91 %

2

2

55 %

55 %

Nizozemski Antili – Saba

Nizozemski Antili – Saba

4

4

4

4

100 %

100 %

3

3

97 %

97 %

3

3

97 %

97 %

Nizozemski Antili – Sint Eustatius

Nizozemski Antili – Sint Eustatius

2

2

2

2

100 %

100 %

2

2

97 %

97 %

2

2

97 %

97 %

Aruba

Aruba

21

21

21

21

100 %

100 %

21

21

99 %

99 %

18

18

84 %

84 %

Nizozemski Sveti Martin

Nizozemski Sveti Martin

14

14

14

14

100 %

100 %

7

7

51 %

51 %

4

4

31 %

31 %

Nizozemske ČDO skupaj

Nizozemske ČDO skupaj

86

86

86

86

100 %

100 %

61

61

71 %

71 %

49

49

57 %

57 %

Wallis in Futuna

Wallis in Futuna

39

39

39

39

100 %

100 %

37

37

95 %

95 %

26

26

66 %

66 %

Mayotte

Mayotte

29

29

29

29

100 %

100 %

29

29

100 %

100 %

29

29

100 %

100 %

Nova Kaledonija

Nova Kaledonija

50

50

50

50

100 %

100 %

50

50

100 %

100 %

49

49

98 %

98 %

Francoska Polinezija

Francoska Polinezija

51

51

51

51

100 %

100 %

50

50

98 %

98 %

49

49

96 %

96 %

Saint Pierre in Miquelon

Saint Pierre in Miquelon

47

47

47

47

100 %

100 %

47

47

100 %

100 %

47

47

100 %

100 %

Francoske ČDO skupaj

Francoske ČDO skupaj

215

215

215

215

100 %

100 %

212

212

99 %

99 %

199

199

93 %

93 %

Réserve/non réparti par région

Réserve/non réparti par région

137

137

137

137

100 %

100 %

136

136

99 %

99 %

71

71

52 %

52 %

Regionalno sodelovanje ČDO skupaj

Regionalno sodelovanje ČDO skupaj

137

137

137

137

100 %

100 %

136

136

99 %

99 %

71

71

52 %

52 %

ČDO

ČDO

617

617

599

599

97 %

97 %

567

567

92 %

92 %

471

471

76 %

76 %

SKUPAJ: AKP + ČDO

SKUPAJ: AKP + ČDO

50 402

50 402

49 709

49 709

99 %

99 %

47 406

47 406

94 %

94 %

39 540

39 540

78 %

78 %

Razčlenitev kumulativnih zneskov obveznosti, pogodb in plačil po področjih porabe za 11. ERS

Razčlenitev kumulativnih zneskov obveznosti, pogodb in plačil po področjih porabe za 11. ERS

Razčlenitev zneskov obveznosti, pogodb in plačil po področjih porabe za 11. ERS (sektorske oznake Odbora za razvojno pomoč) (21)

21

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Sektor | Obveznosti | Pogodbe | Plačila |
| Socialna infrastruktura in službe | | | |
| 110 – Izobraževanje | 1 192,46 | 1 064,95 | 839,46 |
| 120 – Zdravje | 2 131,40 | 2 419,57 | 2 073,28 |
| 130 – Demografska politika in programi ter reproduktivno zdravje | 352,44 | 40,12 | 25,41 |
| 140 – Voda in sanitarne storitve | 788,50 | 728,46 | 365,94 |
| 150 – Vlada in civilna družba | 5 909,31 | 5 883,98 | 4 812,88 |
| 160 – Druga socialna infrastruktura in službe | 996,71 | 1 448,73 | 1 299,56 |
| Socialna infrastruktura in službe SKUPAJ | 11 370,82 | 11 585,81 | 9 416,53 |
| Gospodarska infrastruktura in službe | | | |
| 210 – Promet in skladiščenje | 1 425,48 | 1 933,76 | 742,39 |
| 220 – Komunikacije | 140,96 | 139,91 | 83,87 |
| 230 – Energetika | 2 015,13 | 1 752,16 | 836,02 |
| 240 – Bančne in finančne storitve | 93,93 | 116,10 | 50,50 |
| 250 – Poslovne in druge storitve | 346,23 | 276,47 | 123,41 |
| Gospodarska infrastruktura in službe SKUPAJ | 4 021,71 | 4 218,41 | 1 836,20 |
| Proizvodni sektorji | | | |
| 310 – Kmetijstvo in lov, gozdarstvo in ribištvo | 3 251,42 | 2 823,53 | 1 839,53 |
| 320 – Industrija, mineralni viri in rudarstvo, gradbeništvo | 644,39 | 424,96 | 158,21 |
| 330 – Trgovina in turizem | 498,46 | 419,71 | 203,21 |
| Proizvodni sektorji SKUPAJ | 4 394,26 | 3 668,20 | 2 200,94 |
| Večsektorska/medsektorska vprašanja | | | |
| 410 – Splošno varstvo okolja | 989,44 | 821,21 | 481,09 |
| 430 – Druga večsektorska vprašanja | 3 882,47 | 2 445,97 | 1 365,91 |
| Večsektorska/medsektorska vprašanja SKUPAJ | 4 871,91 | 3 267,18 | 1 847,01 |
| Pomoč v blagu in splošna podpora za programe | | | |
| 510 – Splošna proračunska podpora | 3 116,32 | 3 149,33 | 2 436,61 |
| 520 – Razvojna pomoč v hrani | 614,50 | 385,77 | 347,06 |
| Pomoč v blagu in splošna podpora za programe SKUPAJ | 3 730,82 | 3 535,09 | 2 783,68 |
| Ukrepi v zvezi z dolgovi | | | |
| 600 – Ukrepi v zvezi z dolgovi | 91,50 | 91,50 | 91,50 |
| Ukrepi v zvezi z dolgovi SKUPAJ | 91,50 | 91,50 | 91,50 |
| Humanitarna pomoč | | | |
| 720 – Ukrepanje ob nesreči | 746,19 | 460,11 | 437,98 |
| 730 – Pomoč za rekonstrukcijo in obnovo | 137,83 | 44,16 | 34,02 |
| 740 – Pripravljenost na nesreče | 72,79 | 109,06 | 78,89 |
| Humanitarna pomoč SKUPAJ | 956,81 | 613,33 | 550,89 |
| Upravni stroški donatorjev / nedodeljeni / neopredeljeni | | | |
| 910 – Upravni stroški donatorjev | 982,02 | 968,04 | 777,47 |
| 998 – Nedodeljeno/neopredeljeno | 183,30 | 36,68 | 21,44 |
| Ni na voljo | 260,50 | 1,57 | 1,15 |
| Upravni stroški donatorjev / nedodeljeni / neopredeljeni SKUPAJ | 1 425,82 | 1 006,29 | 800,06 |
| SKUPNI SEŠTEVEK zneskov obveznosti, pogodb in plačil za 11. ERS | 30 863,65 | 27 985,81 | 19 526,81 |

(v milijonih EUR)

Sektor

Obveznosti

Pogodbe

Plačila

Socialna infrastruktura in službe

Socialna infrastruktura in službe

110 – Izobraževanje

110 – Izobraževanje

1 192,46

1 192,46

1 064,95

1 064,95

839,46

839,46

120 – Zdravje

120 – Zdravje

2 131,40

2 131,40

2 419,57

2 419,57

2 073,28

2 073,28

130 – Demografska politika in programi ter reproduktivno zdravje

130 – Demografska politika in programi ter reproduktivno zdravje

352,44

352,44

40,12

40,12

25,41

25,41

140 – Voda in sanitarne storitve

140 – Voda in sanitarne storitve

788,50

788,50

728,46

728,46

365,94

365,94

150 – Vlada in civilna družba

150 – Vlada in civilna družba

5 909,31

5 909,31

5 883,98

5 883,98

4 812,88

4 812,88

160 – Druga socialna infrastruktura in službe

160 – Druga socialna infrastruktura in službe

996,71

996,71

1 448,73

1 448,73

1 299,56

1 299,56

Socialna infrastruktura in službe SKUPAJ

Socialna infrastruktura in službe SKUPAJ

11 370,82

11 370,82

11 585,81

11 585,81

9 416,53

9 416,53

Gospodarska infrastruktura in službe

Gospodarska infrastruktura in službe

210 – Promet in skladiščenje

210 – Promet in skladiščenje

1 425,48

1 425,48

1 933,76

1 933,76

742,39

742,39

220 – Komunikacije

220 – Komunikacije

140,96

140,96

139,91

139,91

83,87

83,87

230 – Energetika

230 – Energetika

2 015,13

2 015,13

1 752,16

1 752,16

836,02

836,02

240 – Bančne in finančne storitve

240 – Bančne in finančne storitve

93,93

93,93

116,10

116,10

50,50

50,50

250 – Poslovne in druge storitve

250 – Poslovne in druge storitve

346,23

346,23

276,47

276,47

123,41

123,41

Gospodarska infrastruktura in službe SKUPAJ

Gospodarska infrastruktura in službe SKUPAJ

4 021,71

4 021,71

4 218,41

4 218,41

1 836,20

1 836,20

Proizvodni sektorji

Proizvodni sektorji

310 – Kmetijstvo in lov, gozdarstvo in ribištvo

310 – Kmetijstvo in lov, gozdarstvo in ribištvo

3 251,42

3 251,42

2 823,53

2 823,53

1 839,53

1 839,53

320 – Industrija, mineralni viri in rudarstvo, gradbeništvo

320 – Industrija, mineralni viri in rudarstvo, gradbeništvo

644,39

644,39

424,96

424,96

158,21

158,21

330 – Trgovina in turizem

330 – Trgovina in turizem

498,46

498,46

419,71

419,71

203,21

203,21

Proizvodni sektorji SKUPAJ

Proizvodni sektorji SKUPAJ

4 394,26

4 394,26

3 668,20

3 668,20

2 200,94

2 200,94

Večsektorska/medsektorska vprašanja

Večsektorska/medsektorska vprašanja

410 – Splošno varstvo okolja

410 – Splošno varstvo okolja

989,44

989,44

821,21

821,21

481,09

481,09

430 – Druga večsektorska vprašanja

430 – Druga večsektorska vprašanja

3 882,47

3 882,47

2 445,97

2 445,97

1 365,91

1 365,91

Večsektorska/medsektorska vprašanja SKUPAJ

Večsektorska/medsektorska vprašanja SKUPAJ

4 871,91

4 871,91

3 267,18

3 267,18

1 847,01

1 847,01

Pomoč v blagu in splošna podpora za programe

Pomoč v blagu in splošna podpora za programe

510 – Splošna proračunska podpora

510 – Splošna proračunska podpora

3 116,32

3 116,32

3 149,33

3 149,33

2 436,61

2 436,61

520 – Razvojna pomoč v hrani

520 – Razvojna pomoč v hrani

614,50

614,50

385,77

385,77

347,06

347,06

Pomoč v blagu in splošna podpora za programe SKUPAJ

Pomoč v blagu in splošna podpora za programe SKUPAJ

3 730,82

3 730,82

3 535,09

3 535,09

2 783,68

2 783,68

Ukrepi v zvezi z dolgovi

Ukrepi v zvezi z dolgovi

600 – Ukrepi v zvezi z dolgovi

600 – Ukrepi v zvezi z dolgovi

91,50

91,50

91,50

91,50

91,50

91,50

Ukrepi v zvezi z dolgovi SKUPAJ

Ukrepi v zvezi z dolgovi SKUPAJ

91,50

91,50

91,50

91,50

91,50

91,50

Humanitarna pomoč

Humanitarna pomoč

720 – Ukrepanje ob nesreči

720 – Ukrepanje ob nesreči

746,19

746,19

460,11

460,11

437,98

437,98

730 – Pomoč za rekonstrukcijo in obnovo

730 – Pomoč za rekonstrukcijo in obnovo

137,83

137,83

44,16

44,16

34,02

34,02

740 – Pripravljenost na nesreče

740 – Pripravljenost na nesreče

72,79

72,79

109,06

109,06

78,89

78,89

Humanitarna pomoč SKUPAJ

Humanitarna pomoč SKUPAJ

956,81

956,81

613,33

613,33

550,89

550,89

Upravni stroški donatorjev / nedodeljeni / neopredeljeni

Upravni stroški donatorjev / nedodeljeni / neopredeljeni

910 – Upravni stroški donatorjev

910 – Upravni stroški donatorjev

982,02

982,02

968,04

968,04

777,47

777,47

998 – Nedodeljeno/neopredeljeno

998 – Nedodeljeno/neopredeljeno

183,30

183,30

36,68

36,68

21,44

21,44

Ni na voljo

Ni na voljo

260,50

260,50

1,57

1,57

1,15

1,15

Upravni stroški donatorjev / nedodeljeni / neopredeljeni SKUPAJ

Upravni stroški donatorjev / nedodeljeni / neopredeljeni SKUPAJ

1 425,82

1 425,82

1 006,29

1 006,29

800,06

800,06

SKUPNI SEŠTEVEK zneskov obveznosti, pogodb in plačil za 11. ERS

SKUPNI SEŠTEVEK zneskov obveznosti, pogodb in plačil za 11. ERS

30 863,65

30 863,65

27 985,81

27 985,81

19 526,81

19 526,81

Razčlenitev kumulativnih zneskov obveznosti, pogodb in plačil po področjih porabe za 11. ERS

Razčlenitev kumulativnih zneskov obveznosti, pogodb in plačil po področjih porabe za 11. ERS

Image 4

Image 5

Image 6

3.   GLOSAR

GLOSAR

Diferencirana sredstva

Diferencirana sredstva

Diferencirana sredstva se uporabljajo za financiranje večletnih operacij; za tekoče proračunsko leto zajemajo skupne stroške pravnih obveznosti, sklenjenih za operacije, ki se izvajajo več kot eno proračunsko leto.

Izvrševanje proračuna

Izvrševanje proračuna

Poraba proračuna z odhodki in prihodki.

Namenski prejemki

Namenski prejemki

Prejemki, namenjeni financiranju posebnih postavk odhodkov.

Nediferencirana sredstva

Nediferencirana sredstva

Sredstva, ki izpolnjujejo letne potrebe in jih je zato treba prevzeti med proračunskim letom. V naslednjem letu se lahko izplačajo samo zneski, ki izpolnjujejo pogoje za samodejni prenos. Nediferencirana sredstva, ki do konca leta niso bila porabljena, tj. za katera so bile prevzete obveznosti, se razveljavijo (razen če Komisija izjemoma dovoli nesamodejni prenos). Nediferencirana sredstva se uporabljajo za upravne odhodke, pri čemer so odobritve za prevzem obveznosti enakovredne odobritvam plačil.

Nepovratna sredstva

Nepovratna sredstva

Neposredni finančni prispevki iz proračuna za upravičene tretje osebe, vključene v dejavnosti, ki služijo politikam Unije.

Neporavnane obveznosti

Neporavnane obveznosti

Neporavnane obveznosti (ali RAL glede na iz francoski izraz „reste à liquider“) so opredeljene kot znesek prevzetih obveznosti, ki še niso bile plačane. Izhajajo neposredno iz obstoja večletnih programov in ločevanja med odobritvami za prevzem obveznosti in odobritvami plačil.

Odobritve

Odobritve

Proračunska sredstva.

V proračunu so predvidene tako obveznosti (pravne zaveze za zagotovitev financiranja) kot plačila (gotovinska ali bančna nakazila upravičencem). Odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil se pogosto razlikujejo, tj. v primeru diferenciranih sredstev, ker so za večletne programe in projekte običajno v celoti prevzete obveznosti v letu, ko je sprejeta odločitev o njih, plačujejo pa se več let na podlagi napredka pri izvajanju teh programov in projektov.

Odobritve plačil

Odobritve plačil

Odobritve plačil zajemajo odhodke, ki jih je treba plačati v tekočem letu in izhajajo iz pravnih obveznosti, prevzetih v tekočem letu in/ali predhodnih letih.

Odhodki

Odhodki

Izraz, ki se uporablja za opis porabe proračuna iz vseh vrst virov financiranja.

Odobritve za poslovanje

Odobritve za poslovanje

Z odobritvami za poslovanje se financirajo različne politike, predvsem v obliki nepovratnih sredstev ali javnih naročil.

Odobritve za prevzem obveznosti

Odobritve za prevzem obveznosti

Odobritve za prevzem obveznosti pokrivajo celotno vrednost pravnih obveznosti (pogodbe ter sporazume ali sklepe o nepovratnih sredstvih), ki bi bile lahko podpisane v tekočem proračunskem letu.

Pravna obveznost

Pravna obveznost

Akt, s katerim odredbodajalec prevzame obveznost do tretjih oseb, ki bremeni proračun Unije.

Običajne oblike pravnih obveznosti so pogodbe v primeru javnih naročil ter sporazumi in sklepi o nepovratnih sredstvih.

Pravna podlaga/temeljni akt

Pravna podlaga/temeljni akt

Pravni akt, ki ga sprejme zakonodajni organ (običajno Svet in Evropski parlament) ter ki določa cilj programa porabe Unije, namen odobritev, pravila za intervencijo, datum izteka veljavnosti in ustrezna finančna pravila, ki bodo služila kot pravna podlaga za izvajanje programa porabe.

Poslovni izid

Poslovni izid

Učinek na bilanco stanja odhodkov in prihodkov na osnovi pravil računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka.

Prenos odobritev

Prenos odobritev

Izjema od načela enoletnosti, v kolikor se lahko odobritve, ki jih ni bilo mogoče porabiti v danem proračunskem letu, pod strogimi pogoji izjemoma prenesejo za uporabo v naslednjem letu.

Prerazporeditev med proračunskimi vrsticami

Prerazporeditev med proračunskimi vrsticami

Prerazporeditve med proračunskimi vrsticami pomenijo premestitev odobritev iz ene proračunske vrstice v drugo med proračunskim letom in so zato izjema od proračunskega načela specifikacije.

Presežek

Presežek

Pozitivna razlika med prihodki in odhodki, ki jo je treba vrniti organu za financiranje. Glej proračunski rezultat.

Proračunska obveznost

Proračunska obveznost

Operacija, s katero odgovorni odredbodajalec rezervira proračunske odobritve, potrebne za kritje poznejših plačil za izpolnitev pravnih obveznosti.

Proračunska postavka/proračunska vrstica

Proračunska postavka/proračunska vrstica

Prihodki in odhodki so v proračunski strukturi prikazani v skladu z zavezujočo nomenklaturo, ki kaže naravo in namen vsake postavke, kot ju je določil proračunski organ. Posamezne postavke (naslov, poglavje, člen ali vrstica) zagotavljajo uradni opis nomenklature.

Proračunski rezultat

Proračunski rezultat

Razlika med prejetimi prihodki in plačanimi zneski, vključno s prilagoditvami zaradi prenosov, preklicev in tečajnih razlik.

Kar zadeva agencije, bo treba ta znesek povrniti organu za financiranje.

RAL (reste à liquider)

RAL (reste à liquider)

Znesek, ki ga je treba plačati za proračunsko obveznost v danem trenutku. Glej neporavnane obveznosti.

Razveljavitev odobritev

Razveljavitev odobritev

Odobritve, ki ostanejo neporabljene do konca proračunskega leta in jih ni mogoče prenesti, se razveljavijo.

Sprejeti proračun

Sprejeti proračun

Predlog proračuna postane sprejeti proračun, ko ga odobri proračunski organ.

Sprememba proračuna

Sprememba proračuna

Sklep, sprejet med proračunskim letom, ki omogoča spremembo (povečanje, zmanjšanje, prerazporeditev) določenih vidikov sprejetega proračuna za navedeno leto.

Sprostitev obveznosti

Sprostitev obveznosti

Operacija, s katero odgovorni odredbodajalec v celoti ali deloma prekliče rezervacijo odobritev, ki je bila predhodno oblikovana s prevzemom proračunske obveznosti.

Tečajna razlika

Tečajna razlika

Razlika, ki je posledica uporabe menjalnih tečajev valute za posle v zvezi z državami zunaj euroobmočja ali prevrednotenja sredstev in obveznosti v tujih valutah na datum računovodskih izkazov.

Upravne odobritve

Upravne odobritve

Odobritve za pokritje stroškov poslovanja subjektov (osebje, zgradbe, pisarniška oprema).

Ugotovljene upravičenosti

Ugotovljene upravičenosti

Pravica do izterjave dohodka od dolžnika, kot je priznana z izdajo naloga za izterjavo.

Zapadle odobritve

Zapadle odobritve

Neporabljene odobritve, ki se ob koncu proračunskega leta razveljavijo. Zapadlost pomeni popolno ali delno razveljavitev dovoljenja za ustvarjanje odhodkov in/ali obveznosti, kot ga predstavljajo odobritve.

Za skupna podjetja (ter Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo), kakor je določeno v njihovih finančnih pravilih, se lahko neporabljene odobritve vnesejo v načrt prihodkov in odhodkov za največ naslednja tri proračunska leta (tako imenovano pravilo „N + 3“). Zapadle odobritve za skupna podjetja se torej lahko znova aktivirajo do proračunskega leta „N + 3“.

LETNO POROČILO O IZVRŠEVANJU – SREDSTVA, KI JIH UPRAVLJA EVROPSKA INVESTICIJSKA BANKA

LETNO POROČILO O IZVRŠEVANJU – SREDSTVA, KI JIH UPRAVLJA EVROPSKA INVESTICIJSKA BANKA

| EVROPSKA INVESTICIJSKA BANKA | CA/551/22


  10. marec 2022 |
| --- | --- |
| | Dokument 22/071 |
| SVET DIREKTORJEV |
| RAČUNOVODSKI IZKAZI


  SKLADA ZA SPODBUJANJE NALOŽB


  NA DAN 31. DECEMBRA 2021 |
| (1) | Izkaz finančnega položaja |

EVROPSKA INVESTICIJSKA BANKA

EVROPSKA INVESTICIJSKA BANKA

CA/551/22

CA/551/22

10. marec 2022

Dokument 22/071

Dokument 22/071

SVET DIREKTORJEV

SVET DIREKTORJEV

RAČUNOVODSKI IZKAZI

RAČUNOVODSKI IZKAZI

SKLADA ZA SPODBUJANJE NALOŽB

SKLADA ZA SPODBUJANJE NALOŽB

NA DAN 31. DECEMBRA 2021

NA DAN 31. DECEMBRA 2021

(1)

Izkaz finančnega položaja

| (2) | Izkaz poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa |
| --- | --- |

(2)

Izkaz poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa

| (3) | Izkaz sprememb v sredstvih vplačnikov |
| --- | --- |

(3)

Izkaz sprememb v sredstvih vplačnikov

| (4) | Izkazi denarnih tokov |
| --- | --- |

(4)

Izkazi denarnih tokov

| (5) | Pojasnila k računovodskim izkazom |
| --- | --- |

(5)

Pojasnila k računovodskim izkazom

| (6) | Poročilo neodvisnega revizorja |
| --- | --- |

(6)

Poročilo neodvisnega revizorja

IZKAZ FINANČNEGA POLOŽAJA

IZKAZ FINANČNEGA POLOŽAJA

NA DAN 31. DECEMBRA 2021

NA DAN 31. DECEMBRA 2021

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | Pojasnila | 31. 12. 2021 | 31. 12. 2020 |
| SREDSTVA | | | |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | 5 | 1 358 564 | 923 940 |
| Terjatve do vplačnikov | 9/17 | 85 210 | 68 908 |
| Finančna sredstva zakladnice | 10 | — | 351 873 |
| Izvedeni finančni instrumenti | 6 | 7 | 33 584 |
| Posojila in predujmi | 7 | 1 986 281 | 1 673 445 |
| Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom | 8 | 697 631 | 526 810 |
| Druga sredstva | 11 | 1 086 | 109 |
| Sredstva skupaj | | 4 128 779 | 3 578 669 |
| OBVEZNOSTI IN SREDSTVA VPLAČNIKOV | | | |
| OBVEZNOSTI | | | |
| Izvedeni finančni instrumenti | 6 | 18 835 | 642 |
| Odloženi prihodki | 12 | 48 432 | 29 732 |
| Rezervacije za izdana jamstva | 13 | — | 851 |
| Rezervacije za obveznosti iz kreditov | 14 | 16 602 | 33 152 |
| Obveznosti do tretjih oseb | 15 | 239 639 | 152 378 |
| Druge obveznosti | 16 | 2 333 | 3 446 |
| Obveznosti skupaj | | 325 841 | 220 201 |
| SREDSTVA VPLAČNIKOV | | | |
| Vpoklicani prispevki držav članic v Sklad | 17 | 3 471 695 | 3 221 695 |
| Zadržani dobički | | 331 243 | 136 773 |
| Sredstva vplačnikov skupaj | | 3 802 938 | 3 358 468 |
| Obveznosti in sredstva vplačnikov skupaj | | 4 128 779 | 3 578 669 |

(v tisočih EUR)

Pojasnila

31. 12. 2021

31. 12. 2020

SREDSTVA

SREDSTVA

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

5

1 358 564

923 940

Terjatve do vplačnikov

9/17

85 210

68 908

Finančna sredstva zakladnice

10

—

351 873

Izvedeni finančni instrumenti

6

7

33 584

Posojila in predujmi

7

1 986 281

1 673 445

Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom

8

697 631

526 810

Druga sredstva

11

1 086

109

Sredstva skupaj

Sredstva skupaj

4 128 779

4 128 779

3 578 669

3 578 669

OBVEZNOSTI IN SREDSTVA VPLAČNIKOV

OBVEZNOSTI IN SREDSTVA VPLAČNIKOV

OBVEZNOSTI

OBVEZNOSTI

Izvedeni finančni instrumenti

6

18 835

642

Odloženi prihodki

12

48 432

29 732

Rezervacije za izdana jamstva

13

—

851

Rezervacije za obveznosti iz kreditov

14

16 602

33 152

Obveznosti do tretjih oseb

15

239 639

152 378

Druge obveznosti

16

2 333

3 446

Obveznosti skupaj

Obveznosti skupaj

325 841

325 841

220 201

220 201

SREDSTVA VPLAČNIKOV

SREDSTVA VPLAČNIKOV

Vpoklicani prispevki držav članic v Sklad

17

3 471 695

3 221 695

Zadržani dobički

331 243

136 773

Sredstva vplačnikov skupaj

Sredstva vplačnikov skupaj

3 802 938

3 802 938

3 358 468

3 358 468

Obveznosti in sredstva vplačnikov skupaj

Obveznosti in sredstva vplačnikov skupaj

4 128 779

4 128 779

3 578 669

3 578 669

IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA IN DRUGEGA VSEOBSEGAJOČEGA DONOSA

IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA IN DRUGEGA VSEOBSEGAJOČEGA DONOSA

ZA LETO, KI SE JE KONČALO 31. DECEMBRA 2021

ZA LETO, KI SE JE KONČALO 31. DECEMBRA 2021

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | Pojasnila | Od 1. 1. 2021 | Od 1. 1. 2020 |
| do 31. 12. 2021 | do 31. 12. 2020 |
| Prihodki od obresti in podobni prihodki (*9) | 19 | 86 456 | 84 783 |
| Odhodki od obresti in podobni odhodki | 19 | -10 436 | -5 250 |
| Neto obresti in podobni prihodki | | 76 020 | 79 533 |
| Prihodki od opravnin (provizij) | 20 | 2 219 | 353 |
| Odhodki od opravnin (provizij) | 20 | -175 | -225 |
| Neto prihodki od opravnin (provizij) | | 2 044 | 128 |
| Sprememba poštene vrednosti pri izvedenih finančnih instrumentih | | -51 770 | 18 949 |
| Neto rezultat pri delnicah in drugih vrednostnih papirjih s spremenljivim donosom | 21 | 123 627 | -46 717 |
| Neto rezultat pri posojilih in predujmih, merjen po PVIPI | 7 | 3 568 | -29 621 |
| Prodaja posojil in prihodki od izterjav | | — | 2 362 |
| Neto rezultat v tujih valutah | | 33 676 | -48 545 |
| Neto poslovni izid iz finančnih poslov | | 109 101 | - 103 572 |
| Sprememba v oslabitvah posojil in predujmov, brez razveljavitve oslabitev | 7 | 42 974 | -4 312 |
| Spremembe rezervacij za jamstva, brez razveljavitve oslabitev | 13 | 851 | -228 |
| Spremembe rezervacij za obveznosti iz kreditov, brez razveljavitve oslabitev | 14 | 16 616 | 3 715 |
| Splošni upravni odhodki | 22 | -53 136 | -58 527 |
| Dobiček/(izguba) tekočega leta | | 194 470 | -83 263 |
| Celoten vseobsegajoči dobiček/(izguba) za zadevno leto skupaj | | 194 470 | -83 263 |

(v tisočih EUR)

Pojasnila

Od 1. 1. 2021

Od 1. 1. 2020

do 31. 12. 2021

do 31. 12. 2020

Prihodki od obresti in podobni prihodki (*9)

*9

19

86 456

84 783

Odhodki od obresti in podobni odhodki

19

-10 436

-5 250

Neto obresti in podobni prihodki

Neto obresti in podobni prihodki

76 020

76 020

79 533

79 533

Prihodki od opravnin (provizij)

20

2 219

353

Odhodki od opravnin (provizij)

20

-175

-225

Neto prihodki od opravnin (provizij)

Neto prihodki od opravnin (provizij)

2 044

2 044

128

128

Sprememba poštene vrednosti pri izvedenih finančnih instrumentih

-51 770

18 949

Neto rezultat pri delnicah in drugih vrednostnih papirjih s spremenljivim donosom

21

123 627

-46 717

Neto rezultat pri posojilih in predujmih, merjen po PVIPI

7

3 568

-29 621

Prodaja posojil in prihodki od izterjav

—

2 362

Neto rezultat v tujih valutah

33 676

-48 545

Neto poslovni izid iz finančnih poslov

Neto poslovni izid iz finančnih poslov

109 101

109 101

- 103 572

- 103 572

Sprememba v oslabitvah posojil in predujmov, brez razveljavitve oslabitev

7

42 974

-4 312

Spremembe rezervacij za jamstva, brez razveljavitve oslabitev

13

851

-228

Spremembe rezervacij za obveznosti iz kreditov, brez razveljavitve oslabitev

14

16 616

3 715

Splošni upravni odhodki

22

-53 136

-58 527

Dobiček/(izguba) tekočega leta

Dobiček/(izguba) tekočega leta

194 470

194 470

-83 263

-83 263

Celoten vseobsegajoči dobiček/(izguba) za zadevno leto skupaj

Celoten vseobsegajoči dobiček/(izguba) za zadevno leto skupaj

194 470

194 470

-83 263

-83 263

IZKAZ SPREMEMB V SREDSTVIH VPLAČNIKOV

IZKAZ SPREMEMB V SREDSTVIH VPLAČNIKOV

ZA LETO, KI SE JE KONČALO 31. DECEMBRA 2021

ZA LETO, KI SE JE KONČALO 31. DECEMBRA 2021

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | Pojasnila | Vpoklicani prispevek | Zadržani dobički | Skupaj |
| Na dan 1. januarja 2021 | | 3 221 695 | 136 773 | 3 358 468 |
| Prispevki držav članic, vpoklicani med letom | 17 | 250 000 | — | 250 000 |
| Dobiček leta 2021 | | — | 194 470 | 194 470 |
| Spremembe v sredstvih vplačnikov | | 250 000 | 194 470 | 444 470 |
| Na dan 31. decembra 2021 | | 3 471 695 | 331 243 | 3 802 938 |
| Na dan 1. januarja 2020 | | 2 967 000 | 220 036 | 3 187 036 |
| Prispevki držav članic, vpoklicani med letom | 17 | 209 614 | — | 209 614 |
| Prerazporeditev prispevka 9. ERS k subvencioniranim obrestnim meram in tehnični pomoči k sredstvom vplačnikov | 17 | 45 081 | — | 45 081 |
| (Izguba) leta 2020 | | — | -83 263 | -83 263 |
| Spremembe v sredstvih vplačnikov | | 254 695 | -83 263 | 171 432 |
| Na dan 31. decembra 2020 | | 3 221 695 | 136 773 | 3 358 468 |

(v tisočih EUR)

Pojasnila

Vpoklicani prispevek

Zadržani dobički

Skupaj

Na dan 1. januarja 2021

Na dan 1. januarja 2021

3 221 695

3 221 695

136 773

136 773

3 358 468

3 358 468

Prispevki držav članic, vpoklicani med letom

17

250 000

—

250 000

Dobiček leta 2021

—

194 470

194 470

Spremembe v sredstvih vplačnikov

Spremembe v sredstvih vplačnikov

250 000

250 000

194 470

194 470

444 470

444 470

Na dan 31. decembra 2021

Na dan 31. decembra 2021

3 471 695

3 471 695

331 243

331 243

3 802 938

3 802 938

Na dan 1. januarja 2020

Na dan 1. januarja 2020

2 967 000

2 967 000

220 036

220 036

3 187 036

3 187 036

Prispevki držav članic, vpoklicani med letom

17

209 614

—

209 614

Prerazporeditev prispevka 9. ERS k subvencioniranim obrestnim meram in tehnični pomoči k sredstvom vplačnikov

17

45 081

—

45 081

(Izguba) leta 2020

—

-83 263

-83 263

Spremembe v sredstvih vplačnikov

Spremembe v sredstvih vplačnikov

254 695

254 695

-83 263

-83 263

171 432

171 432

Na dan 31. decembra 2020

Na dan 31. decembra 2020

3 221 695

3 221 695

136 773

136 773

3 358 468

3 358 468

IZKAZ DENARNIH TOKOV

IZKAZ DENARNIH TOKOV

ZA LETO, KI SE JE KONČALO 31. DECEMBRA 2021

ZA LETO, KI SE JE KONČALO 31. DECEMBRA 2021

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | Pojasnila | Od 1. 1. 2021 do 31. 12. 2021 | Od 1.1. 2020 do 31. 12. 2020 |
| POSLOVANJE | | | |
| Dobiček/(izguba) tekočega leta | | 194 470 | -83 263 |
| Prilagoditve za: | | | |
| Neto rezultat pri delnicah in drugih vrednostnih papirjih s spremenljivim donosom po pošteni vrednosti | 8 | - 130 991 | 47 909 |
| Spremembo v oslabitvah posojil in predujmov brez razveljavitve oslabitev | 7 | -42 974 | 4 312 |
| Neto rezultat pri posojilih in predujmih, merjen po PVIPI | | -3 568 | 29 621 |
| Spremembo natečenih obresti od posojil in predujmov in njihove odplačne vrednosti | 7 | 6 462 | -5 202 |
| Neto spremembo rezervacij za jamstva, brez razveljavitve oslabitev | 13 | -851 | 228 |
| Neto spremembo rezervacij za obveznosti iz kreditov, brez razveljavitve oslabitev | | -16 550 | -4 117 |
| Spremembe poštene vrednosti pri izvedenih finančnih instrumentih | | 51 770 | -18 949 |
| Spremembo natečenih obresti od finančnih sredstev zakladnice in njihove odplačne vrednosti | 10 | -1 271 | 1 067 |
| Spremembo odloženih prihodkov | | 18 700 | -2 834 |
| Učinek sprememb deviznih tečajev na posojila | 7 | -84 893 | 90 878 |
| Učinek sprememb deviznih tečajev na delnice in druge vrednostne papirje s spremenljivim donosom | 8 | -27 230 | 33 616 |
| Učinek sprememb deviznih tečajev na denarna sredstva | | -9 875 | 9 233 |
| Dobiček/(izguba) iz poslovanja pred spremembami v sredstvih in obveznostih iz poslovanja | | -46 801 | 102 499 |
| Črpana posojila | 7 | - 515 212 | - 560 291 |
| Povračila posojil | 7 | 339 944 | 276 101 |
| Prodaja posojil in prihodki od izterjav | | — | 2 362 |
| Sprememba natečenih obresti od denarnih sredstev in njihovih ustreznikov | 5 | -304 | 66 |
| (Povečanje) finančnih sredstev zakladnice | 10 | -2 333 691 | -2 710 009 |
| Dospelosti finančnih sredstev zakladnice | 10 | 2 684 293 | 2 689 790 |
| Povečanje v delnicah in drugih vrednostnih papirjih s spremenljivim donosom | 8 | -84 224 | -85 305 |
| Neto prihodki od delnic in drugih vrednostnih papirjev s spremenljivim donosom | | 77 749 | 85 477 |
| Povečanje drugih sredstev | | 977 | 109 |
| (Povečanje)/zmanjšanje drugih obveznosti | | 1 113 | -1 093 |
| Povečanje drugih obveznosti iz poslovanja do Evropske investicijske banke | | 34 598 | 8 543 |
| Neto denarni tokovi iz poslovanja | | 158 442 | - 191 751 |
| FINANCIRANJE | | | |
| Prispevki držav članic | | 250 444 | 227 035 |
| Zneski, prejeti od držav članic v zvezi s subvencioniranimi obrestnimi merami in tehnično pomočjo | | 63 254 | 60 387 |
| Zneski, plačani v imenu držav članic v zvezi s subvencioniranimi obrestnimi merami in tehnično pomočjo | | -27 337 | -18 807 |
| Neto denarni tok iz financiranja | | 286 361 | 268 615 |
| Neto povečanje denarnih sredstev in njihovih ustreznikov | | 444 803 | 76 864 |
| Povzetek izkaza denarnih tokov: | | | |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku proračunskega leta | | 924 077 | 837 980 |
| Neto denarni tok iz: | | | |
| Poslovanja | | 158 442 | - 191 751 |
| Financiranja | | 286 361 | 268 615 |
| Učinkov sprememb deviznih tečajev na denarna sredstva in njihove ustreznike | | -9 875 | 9 233 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu proračunskega leta | | 1 359 005 | 924 077 |
| Denarna sredstva in njihove ustreznike sestavljajo: | | | |
| Gotovina v blagajni | 5 | 434 064 | 398 991 |
| Vezane vloge (brez natečenih obresti) | 5 | 672 730 | 380 000 |
| Komercialni zapisi | 5 | 252 211 | 145 086 |
| | | 1 359 005 | 924 077 |

(v tisočih EUR)

Pojasnila

Od 1. 1. 2021 do 31. 12. 2021

Od 1.1. 2020 do 31. 12. 2020

POSLOVANJE

POSLOVANJE

Dobiček/(izguba) tekočega leta

194 470

-83 263

Prilagoditve za:

Neto rezultat pri delnicah in drugih vrednostnih papirjih s spremenljivim donosom po pošteni vrednosti

8

- 130 991

47 909

Spremembo v oslabitvah posojil in predujmov brez razveljavitve oslabitev

7

-42 974

4 312

Neto rezultat pri posojilih in predujmih, merjen po PVIPI

-3 568

29 621

Spremembo natečenih obresti od posojil in predujmov in njihove odplačne vrednosti

7

6 462

-5 202

Neto spremembo rezervacij za jamstva, brez razveljavitve oslabitev

13

-851

228

Neto spremembo rezervacij za obveznosti iz kreditov, brez razveljavitve oslabitev

-16 550

-4 117

Spremembe poštene vrednosti pri izvedenih finančnih instrumentih

51 770

-18 949

Spremembo natečenih obresti od finančnih sredstev zakladnice in njihove odplačne vrednosti

10

-1 271

1 067

Spremembo odloženih prihodkov

18 700

-2 834

Učinek sprememb deviznih tečajev na posojila

7

-84 893

90 878

Učinek sprememb deviznih tečajev na delnice in druge vrednostne papirje s spremenljivim donosom

8

-27 230

33 616

Učinek sprememb deviznih tečajev na denarna sredstva

-9 875

9 233

Dobiček/(izguba) iz poslovanja pred spremembami v sredstvih in obveznostih iz poslovanja

Dobiček/(izguba) iz poslovanja pred spremembami v sredstvih in obveznostih iz poslovanja

-46 801

-46 801

102 499

102 499

Črpana posojila

7

- 515 212

- 560 291

Povračila posojil

7

339 944

276 101

Prodaja posojil in prihodki od izterjav

—

2 362

Sprememba natečenih obresti od denarnih sredstev in njihovih ustreznikov

5

-304

66

(Povečanje) finančnih sredstev zakladnice

10

-2 333 691

-2 710 009

Dospelosti finančnih sredstev zakladnice

10

2 684 293

2 689 790

Povečanje v delnicah in drugih vrednostnih papirjih s spremenljivim donosom

8

-84 224

-85 305

Neto prihodki od delnic in drugih vrednostnih papirjev s spremenljivim donosom

77 749

85 477

Povečanje drugih sredstev

977

109

(Povečanje)/zmanjšanje drugih obveznosti

1 113

-1 093

Povečanje drugih obveznosti iz poslovanja do Evropske investicijske banke

34 598

8 543

Neto denarni tokovi iz poslovanja

Neto denarni tokovi iz poslovanja

158 442

158 442

- 191 751

- 191 751

FINANCIRANJE

FINANCIRANJE

Prispevki držav članic

250 444

227 035

Zneski, prejeti od držav članic v zvezi s subvencioniranimi obrestnimi merami in tehnično pomočjo

63 254

60 387

Zneski, plačani v imenu držav članic v zvezi s subvencioniranimi obrestnimi merami in tehnično pomočjo

-27 337

-18 807

Neto denarni tok iz financiranja

Neto denarni tok iz financiranja

286 361

286 361

268 615

268 615

Neto povečanje denarnih sredstev in njihovih ustreznikov

Neto povečanje denarnih sredstev in njihovih ustreznikov

444 803

444 803

76 864

76 864

Povzetek izkaza denarnih tokov:

Povzetek izkaza denarnih tokov:

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku proračunskega leta

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku proračunskega leta

924 077

924 077

837 980

837 980

Neto denarni tok iz:

Neto denarni tok iz:

Poslovanja

158 442

- 191 751

Financiranja

286 361

268 615

Učinkov sprememb deviznih tečajev na denarna sredstva in njihove ustreznike

-9 875

9 233

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu proračunskega leta

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu proračunskega leta

1 359 005

1 359 005

924 077

924 077

Denarna sredstva in njihove ustreznike sestavljajo:

Denarna sredstva in njihove ustreznike sestavljajo:

Gotovina v blagajni

5

434 064

398 991

Vezane vloge (brez natečenih obresti)

5

672 730

380 000

Komercialni zapisi

5

252 211

145 086

1 359 005

1 359 005

924 077

924 077

Pojasnila k računovodskim izkazom na dan 31. decembra 2021

Pojasnila k računovodskim izkazom na dan 31. decembra 2021

1.   Splošne informacije

Splošne informacije

Sklad za spodbujanje naložb je bil ustanovljen v okviru Sporazuma iz Cotonouja (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) o sodelovanju in razvojni pomoči, ki je bil sklenjen med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav (v nadaljnjem besedilu: države AKP) ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami 23. junija 2000 ter spremenjen 25. junija 2005 in 22. junija 2010.

Sklad za spodbujanje naložb ni ločen pravni subjekt, prispevke v imenu držav članic (v nadaljnjem besedilu: donatorke) pa upravlja Evropska investicijska banka (v nadaljnjem besedilu: EIB ali Banka) v skladu z določili Sporazuma, ki tudi opravlja funkcijo upraviteljice Sklada.

Financiranje na podlagi Sporazuma se zagotavlja iz proračunov držav članic EU. Države članice EU prispevajo zneske, dodeljene za financiranje Sklada za spodbujanje naložb, in nepovratna sredstva za financiranje subvencioniranih obrestnih mer, kot je določeno na podlagi večletnih finančnih okvirov (prvi finančni protokol, ki zajema obdobje 2000–2007 in je znan kot 9. Evropski razvojni sklad (ERS), drugi finančni protokol, ki zajema obdobje 2008–2013 in je znan kot 10. ERS, in tretji finančni protokol, ki zajema obdobje 2014–2020 in je znan kot 11. ERS). EIB je odgovorna za upravljanje:

| (i) | Sklada za spodbujanje naložb, tj. obnovljivega sklada tveganega kapitala s sredstvi v višini 3 685,5 milijona EUR, usmerjenega v spodbujanje naložb zasebnega sektorja v državah AKP; od tega je 48,5 milijona EUR dodeljenih čezmorskim državam in ozemljem (v nadaljnjem besedilu: ČDO), |
| --- | --- |

(i)

Sklada za spodbujanje naložb, tj. obnovljivega sklada tveganega kapitala s sredstvi v višini 3 685,5 milijona EUR, usmerjenega v spodbujanje naložb zasebnega sektorja v državah AKP; od tega je 48,5 milijona EUR dodeljenih čezmorskim državam in ozemljem (v nadaljnjem besedilu: ČDO),

| (ii) | nepovratnih sredstev za financiranje subvencioniranih obrestnih mer v vrednosti največ 1 220,85 milijona EUR za države AKP in največ 8,5 milijona EUR za ČDO. Do 15 % teh subvencij se lahko porabi za financiranje s projekti povezane tehnične pomoči. |
| --- | --- |

(ii)

nepovratnih sredstev za financiranje subvencioniranih obrestnih mer v vrednosti največ 1 220,85 milijona EUR za države AKP in največ 8,5 milijona EUR za ČDO. Do 15 % teh subvencij se lahko porabi za financiranje s projekti povezane tehnične pomoči.

EU in države AKP so se dogovorile, da bodo spremenile sklep o prehodnih ukrepih, da bi podaljšale uporabo določb Sporazuma o partnerstvu AKP-EU do 30. junija 2022, do začetka veljavnosti novega sporazuma ali do začasne uporabe novega sporazuma med Unijo in državami AKP, kar nastopi prej (Sklep št. 3/2021 Odbora veleposlanikov AKP-EU z dne 26. novembra 2021 o spremembi Sklepa št. 3/2019 Odbora veleposlanikov AKP-EU o sprejetju prehodnih ukrepov na podlagi člena 95(4) Sporazuma o partnerstvu AKP-EU) (22).

22

Uredba (EU) 2021/947 Evropskega parlamenta in Sveta (23) o vzpostavitvi Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa zagotavlja primarno pravno podlago za pomoč EU zunaj EU v obdobju 2021–2027 in upravljanje novega institucionalnega mandata banke za operacije zunaj Evropske unije, vključno z regijo AKP. To zajema vključitev sedanjega zunajproračunskega ERS v proračun EU. Navedena uredba zagotavlja pravno podlago, v skladu s katero bo Komisija prihodnje mandate EU za njeno dejavnost zunaj EU zaupala EIB. Zagotovila bo tudi okvir za zunanje naložbe, da bo lahko Unija sodelovala s partnerskimi institucijami prek nepovratnih sredstev ali jamstev iz proračuna EU.

23

Svet se je 23. decembra 2020 odločil podaljšati obdobje obveznosti Sklada za spodbujanje naložb v državah AKP za najmanj šest mesecev. V prihodnosti se bodo vračila iz Sklada za spodbujanje naložb v državah AKP uporabile v okviru instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje, in sicer s kombinacijo namenskega razdelka za zasebni sektor v AKP v okviru Evropskega sklada za trajnostni razvoj (EFSD+) in skrbniškega sklada, pri čemer bo sredstva obeh izvrševala EIB. Infrastrukturni sveženj za države AKP, ki je trenutno zavarovan z vračili iz Sklada za spodbujanje naložb, bo prenesen v jamstvo za namensko naložbeno okno 1, da se sprostijo vračila iz Sklada za spodbujanje naložb v državah AKP brez kakršnih koli predhodnih obveznosti Sklada za spodbujanje naložb (v smislu odobritev, podpisov in jamstev). Infrastrukturni sveženj za države AKP bo del sporazuma o jamstvu EFSD+.

Po podaljšanju obdobja obveznosti Sklada za spodbujanje naložb je banka v skladu s svojim mandatom potrdila posle do 30. junija 2021 (24).

24

Računovodski izkazi so se redno pripravljali, kar pomeni predpostavko, da bo Sklad za spodbujanje naložb zmožen poravnati vse denarne obveznosti iz poslovanja v okviru vseh dejavnosti. Trajanje delovanja Sklada za spodbujanje naložb ni določeno. Notranji sporazum za 11. ERS ostaja veljaven (v skladu s členom 14(3) notranjega sporazuma) tako dolgo, kolikor je potrebno za celotno izvedbo vseh dejavnosti, ki se financirajo v okviru Sporazuma o partnerstvu AKP-EU in Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav ter večletnega finančnega okvira.

Ti računovodski izkazi zajemajo obdobje od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2021.

Na predlog upravnega odbora je svet direktorjev 10. marca 2022 sprejel računovodske izkaze in odobril njihovo predložitev v odobritev svetu guvernerjev do 22. aprila 2022.

2.   Pomembne računovodske usmeritve

Pomembne računovodske usmeritve

2.1   
  Podlaga za pripravo – izjava o skladnosti

Podlaga za pripravo – izjava o skladnosti

Računovodski izkazi Sklada za spodbujanje naložb so bili pripravljeni v skladu z Mednarodnimi standardi računovodskega poročanja (MSRP), kakor jih je sprejela Evropska unija.

2.2   
  Pomembne računovodske presoje in ocene

Pomembne računovodske presoje in ocene

Pri pripravi računovodskih izkazov je treba uporabiti računovodske ocene. Prav tako je pri uporabi računovodskih usmeritev Sklada za spodbujanje naložb potrebna presoja uprave banke. Področja, ki vključujejo višjo stopnjo presoje ali zahtevnosti, ali področja, pri katerih so predpostavke in ocene pomembne za računovodske izkaze, so razkrita v nadaljevanju.

Presoje in ocene se v glavnem uporabljajo na področjih, navedenih v nadaljevanju.

—   Merjenje poštenih vrednosti finančnih instrumentov

Merjenje poštenih vrednosti finančnih instrumentov

Poštene vrednosti finančnih sredstev in finančnih obveznosti, s katerimi se trguje na delujočih trgih, temeljijo na kotiranih tržnih cenah ali kotacijah cen borznih posrednikov. Kadar poštenih vrednosti ni mogoče izpeljati iz delujočih trgov, se določijo z različnimi tehnikami vrednotenja, ki vključujejo uporabo matematičnih modelov. Kot vhodni podatki za te modele se po možnosti uporabijo podatki z opazovanega trga, če pa to ni izvedljivo, je potrebna določena stopnja presoje pri določanju poštenih vrednosti. Vrednotenja se kategorizirajo na različne ravni v hierarhiji poštene vrednosti na podlagi podatkov, uporabljenih v tehnikah vrednotenja, ki so opisane in razkrite v pojasnilih 2.4.2 in 4.

—   Izgube zaradi oslabitve posojil in predujmov

Izgube zaradi oslabitve posojil in predujmov

Merjenje pričakovanih kreditnih izgub zahteva, da vodstvo uporabi pomembne presoje, zlasti oceno znatnega povečanja kreditnega tveganja od začetnega pripoznanja, vključitev informacij glede prihodnosti ter ocene zneska in časovnega razporeda prihodnjih denarnih tokov in vrednosti zavarovanja pri določanju izgub zaradi oslabitve. Te ocene temeljijo na več dejavnikih, ki lahko povzročijo znatne spremembe časa in zneska popravka za kreditne izgube, ki jih je treba pripoznati (pojasnilo 2.4.2). Relevantne predpostavke glede učinkov na oslabitve, ki so posledica COVID-19, so podrobno predstavljene v pojasnilu 2.4.2 in pojasnilu 3.2.3.7.

—   Vrednotenje naložb v kapital, ki ne kotirajo na delujočem trgu

Vrednotenje naložb v kapital, ki ne kotirajo na delujočem trgu

Vrednotenje naložb v kapital, ki ne kotirajo na delujočem trgu, običajno temelji na enem od naslednjih elementov:

| — | zadnjih tržnih poslih po običajnih tržnih pogojih, |
| --- | --- |

—

zadnjih tržnih poslih po običajnih tržnih pogojih,

| — | trenutni pošteni vrednosti drugega instrumenta, ki ima podobne bistvene značilnosti, |
| --- | --- |

—

trenutni pošteni vrednosti drugega instrumenta, ki ima podobne bistvene značilnosti,

| — | pričakovanih denarnih tokovih, diskontiranih po veljavni obrestni meri, ki se uporablja za instrumente s podobnimi značilnostmi in tveganji, |
| --- | --- |

—

pričakovanih denarnih tokovih, diskontiranih po veljavni obrestni meri, ki se uporablja za instrumente s podobnimi značilnostmi in tveganji,

| — | metodi prilagojenih neto sredstev ali |
| --- | --- |

—

metodi prilagojenih neto sredstev ali

| — | drugih modelih vrednotenja. |
| --- | --- |

—

drugih modelih vrednotenja.

Ugotavljanje denarnih tokov in dejavnikov diskontiranja za naložbe v kapital, ki ne kotirajo na delujočem trgu, v pomembni meri temelji na oceni. Tehnike vrednotenja Sklada za spodbujanje naložb se redno prilagajajo, njihova veljavnost pa se preskuša na podlagi cene opazovanih trenutnih tržnih poslov z istim instrumentom ali drugih razpoložljivih podatkov opazovanega trga.

—   Konsolidacija subjektov, v katerih ima Sklad za spodbujanje naložb delež

Konsolidacija subjektov, v katerih ima Sklad za spodbujanje naložb delež

Pomembne presoje EIB so pokazale, da Sklad ne nadzoruje nobenega subjekta, v katerem ima delež. To je posledica dejstva, da je v vseh takih subjektih splošni partner ali upravitelj skladov ali upravni odbor izključno odgovoren za upravljanje in nadzor dejavnosti in zadev partnerstva ter ima pooblastilo in pristojnost, da stori vse potrebno za dosego namena in ciljev partnerstva v skladu z naložbenimi in političnimi smernicami.

—   Negotovost, ki izhaja iz reforme medbančne obrestne mere (IBOR)

Negotovost, ki izhaja iz reforme medbančne obrestne mere (IBOR)

Za referenčno obrestno mero, ki bo prenehala obstajati takoj po 30. juniju 2023 (tj. LIBOR za USD), Sklad uporablja spremembe v okviru prve faze, ki jih je objavil Upravni odbor za mednarodne računovodske standarde (IASB) in so povezane z negotovostjo.

2.3   
  Spremembe računovodskih usmeritev

Spremembe računovodskih usmeritev

Razen spodnjih sprememb je Sklad za spodbujanje naložb dosledno uporabljal računovodske usmeritve, določene v pojasnilu 2.4, za vsa obdobja, ki so predstavljena v teh računovodskih izkazih. Sklad za spodbujanje naložb je sprejel naslednje nove standarde in spremembe standardov.

Sprejeti standardi

Sprejeti standardi

Naslednje razlage ter spremembe in revizija obstoječih standardov so za računovodske izkaze Sklada začele veljati 1. januarja 2021:

reforma referenčnih obrestnih mer – druga faza – spremembe MSRP 9 in 7 (druga faza reforme IBOR).

S temi spremembami, izdanimi 27. avgusta 2020, je bil zaključen odziv IASB na trenutno reformo IBOR in drugih referenčnih obrestnih mer.

Spremembe se osredotočajo na učinke na računovodske izkaze, kadar podjetje zaradi reforme nadomesti staro referenčno obrestno mero z alternativno referenčno obrestno mero. Spremembe zagotavljajo praktično oprostitev nekaterih zahtev standardov.

Te oprostitve se nanašajo zlasti na spremembo finančnih instrumentov, najemnih pogodb ali razmerij varovanja pred tveganjem, kadar se referenčna obrestna mera v pogodbi nadomesti z novo alternativno referenčno obrestno mero.

Kadar je sprememba pogodbenega denarnega toka finančnega instrumenta neposredna posledica reforme referenčnih obrestnih mer in se ta sprememba izvede na gospodarsko enakovredni podlagi, spremembe v okviru druge faze zagotavljajo praktično rešitev za posodobitev efektivne obrestne mere, da se odraža sprememba, ne da bi se pri tem odpravilo pripoznanje ali prilagodila knjigovodska vrednost finančnega instrumenta. Spremembe zagotavljajo tudi izjemo pri uporabi spremenjene diskontne mere, ki odraža spremembo obresti pri ponovnem merjenju stopnje obveznosti iz zakupov zaradi spremembe, ki jo zahteva reforma.

Poleg tega spremembe v okviru druge faze zagotavljajo vrsto olajšav pri zahtevah glede obračunavanja varovanja pred tveganjem, kadar je sprememba neposredna posledica reforme in se izvede na gospodarsko enakovredni podlagi. Družbi zlasti ne bo treba prenehati obračunavati varovanja pred tveganjem samo zato, ker uvaja spremembe, ki jih zahteva reforma.

Spremembe standardov so bile sprejete za nazaj brez vpliva na začetno bilanco.

Izdani standardi, ki še niso sprejeti in ki vplivajo na Sklad

Izdani standardi, ki še niso sprejeti in ki vplivajo na Sklad

Cikel letnih izboljšav v obdobju 2018–2020 (spremembe MSRP 1 in MSRP 9) ter spremembe ozkega področja uporabe MSRP 3 in MRS 37

Cikel letnih izboljšav v obdobju 2018–2020 (spremembe MSRP 1 in MSRP 9) ter spremembe ozkega področja uporabe MSRP 3 in MRS 37

Spremembe MSRP 3 „Poslovne združitve“ posodabljajo sklicevanje v MSRP 3 na temeljni okvir za računovodsko poročanje brez spreminjanja računovodskih zahtev za poslovne združitve.

Spremembe MRS 37 „Rezervacije, pogojne obveznosti in pogojna sredstva“ določajo, katere stroške podjetje vključi v ocenjevanje, ali bo pogodba ustvarjala izgubo.

Te spremembe je EU potrdila 28. junija 2021 in veljajo za letna obdobja poročanja, ki se začnejo 1. januarja 2022 ali pozneje.

Sklad teh sprememb ni sprejel prej in ne pričakuje, da bodo pomembno vplivale na njegove računovodske izkaze.

2.4   
  Povzetek pomembnih računovodskih usmeritev

Povzetek pomembnih računovodskih usmeritev

Izkaz finančnega položaja prikazuje sredstva in obveznosti po načelu padajoče likvidnosti in ne razlikuje med kratkoročnimi in nekratkoročnimi postavkami.

2.4.1   Preračunavanje tujih valut

Preračunavanje tujih valut

Sklad za spodbujanje naložb v računovodskih izkazih uporablja euro (EUR) kot predstavitveno valuto, ki je tudi funkcijska valuta. Če ni drugače navedeno, so finančni podatki, predstavljeni v eurih, zaokroženi na najbližjo tisočico.

Posli v tujih valutah se preračunajo po deviznih tečajih, ki veljajo na dan posla.

Denarna sredstva in obveznosti v drugih valutah kot v eurih se preračunajo v eure po deviznih tečajih, ki veljajo na datum izkaza finančnega položaja. Dobiček ali izguba, ki nastane zaradi tega preračunavanja, se izkaže v izkazu poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa.

Nedenarne postavke, ki so izmerjene po nabavni vrednosti v tuji valuti, se preračunajo po deviznih tečajih na dan prvotnega posla. Nedenarne postavke, ki so izmerjene po pošteni vrednosti v tuji valuti, se preračunajo po deviznih tečajih na dan, ko je bila določena njihova poštena vrednost.

Tečajne razlike, ki nastanejo ob poravnavi poslov po drugačnih tečajih, kot so veljali na dan posla, in nerealizirane tečajne razlike pri neporavnanih denarnih sredstvih in obveznostih v tuji valuti se pripoznajo v izkazu poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa.

2.4.2   Finančna sredstva, razen izvedenih finančnih instrumentov

Finančna sredstva, razen izvedenih finančnih instrumentov

Neizvedeni finančni instrumenti se prvotno pripoznajo na podlagi datuma poravnave.

Razvrstitev in merjenje

Razvrstitev in merjenje

Finančna sredstva

Finančna sredstva

Pri začetnem pripoznanju se finančno sredstvo razvrsti kot merjeno po odplačni vrednosti (OV), po pošteni vrednosti prek drugega vseobsegajočega donosa (PVIVD) ali po pošteni vrednosti prek izkaza poslovnega izida (PVIPI), finančna obveznost pa je razvrščena kot merjena po OV ali po PVIPI.

V skladu z MSRP 9 se razvrstitev začne z določitvijo, ali se finančno sredstvo šteje za dolžniški ali kapitalski instrument. MSRP 9 se nanaša na opredelitve v MRS 32 – Finančni instrumenti: predstavljanje.

Dolžniški instrumenti so instrumenti, ki ustrezajo opredelitvi finančne obveznosti z vidika nasprotne stranke, posojila in dolžniški vrednostni papirji, vključno z obveznicami, zadolžnicami ali certifikati, ki jih izdajo strukturirani subjekti, vlada ali podjetja.

Dolžniški instrument je razvrščen po OV, če izpolnjuje oba naslednja pogoja in ni določen kot merjen po PVIPI:

| — | sredstvo se poseduje v okviru poslovnega modela, katerega cilj je posedovanje sredstev z namenom prejemanja pogodbenih denarnih tokov, in |
| --- | --- |

—

sredstvo se poseduje v okviru poslovnega modela, katerega cilj je posedovanje sredstev z namenom prejemanja pogodbenih denarnih tokov, in

| — | v skladu s pogodbenimi pogoji finančnega sredstva na določene datume prihaja do denarnih tokov, ki so izključno plačila glavnice in obresti na neporavnani znesek glavnice (merila IPGO). |
| --- | --- |

—

v skladu s pogodbenimi pogoji finančnega sredstva na določene datume prihaja do denarnih tokov, ki so izključno plačila glavnice in obresti na neporavnani znesek glavnice (merila IPGO).

Dolžniški instrument je razvrščen po PVIVD, če izpolnjuje oba naslednja pogoja in ni določen kot merjen po PVIPI:

| — | sredstvo se poseduje v okviru poslovnega modela, katerega cilj se dosega s prejemanjem pogodbenih denarnih tokov in prodajo finančnih sredstev, in |
| --- | --- |

—

sredstvo se poseduje v okviru poslovnega modela, katerega cilj se dosega s prejemanjem pogodbenih denarnih tokov in prodajo finančnih sredstev, in

| — | v skladu s pogodbenimi pogoji finančnega sredstva na določene datume prihaja do denarnih tokov, ki izpolnjujejo merila IPGO. |
| --- | --- |

—

v skladu s pogodbenimi pogoji finančnega sredstva na določene datume prihaja do denarnih tokov, ki izpolnjujejo merila IPGO.

Navedene zahteve bi bilo treba uporabiti za celotno finančno sredstvo, tudi če vsebuje vgrajen izvedeni finančni instrument.

Kapitalski instrumenti so instrumenti, ki ustrezajo opredelitvi lastniškega kapitala z vidika izdajatelja; to so instrumenti, ki ne vsebujejo pogodbene obveznosti za plačilo in ki dokazujejo preostali delež v izdajateljevih čistih sredstvih. Kapitalski instrumenti se merijo po PVIPI.

Sklad se lahko ob začetnem pripoznanju kapitalske naložbe, ki ni v posesti za trgovanje, nepreklicno odloči, da bo poznejše spremembe predstavil v drugem vseobsegajočem donosu. To odločitev sprejme za vsako naložbo posebej.

Vsa druga finančna sredstva so razvrščena kot merjena po PVIPI.

Ocena poslovnega modela

Ocena poslovnega modela

EIB kot upraviteljica Sklada za spodbujanje naložb izvede oceno cilja poslovnega modela, v katerem je dolžniški instrument v posesti na ravni portfelja, ker to najbolje odraža način upravljanja poslovanja in zagotavljanja informacij upravitelju. Obravnavane informacije vključujejo:

| — | navedene usmeritve in cilje za portfelj ter izvajanje navedenih usmeritev v praksi. To vključuje zlasti, ali se strategija vodstva osredotoča na služenje pogodbenih prihodkov od obresti, pri čemer ohranja poseben profil obrestne mere, usklajevanje trajanja finančnih sredstev s trajanjem obveznosti, ki financirajo ta sredstva, ali na ustvarjanje denarnih tokov s prodajo sredstev, |
| --- | --- |

—

navedene usmeritve in cilje za portfelj ter izvajanje navedenih usmeritev v praksi. To vključuje zlasti, ali se strategija vodstva osredotoča na služenje pogodbenih prihodkov od obresti, pri čemer ohranja poseben profil obrestne mere, usklajevanje trajanja finančnih sredstev s trajanjem obveznosti, ki financirajo ta sredstva, ali na ustvarjanje denarnih tokov s prodajo sredstev,

| — | kako se vrednoti uspešnost portfelja in kako se o njej poroča upravitelju Sklada za spodbujanje naložb, |
| --- | --- |

—

kako se vrednoti uspešnost portfelja in kako se o njej poroča upravitelju Sklada za spodbujanje naložb,

| — | tveganja, ki vplivajo na uspešnost poslovnega modela (in na finančna sredstva, ki so v posesti v navedenem poslovnem modelu) in način obvladovanja teh tveganj, ter |
| --- | --- |

—

tveganja, ki vplivajo na uspešnost poslovnega modela (in na finančna sredstva, ki so v posesti v navedenem poslovnem modelu) in način obvladovanja teh tveganj, ter

| — | pogostost, obseg in čas prodaje v prejšnjih obdobjih, razloge za tako prodajo in njihovo pričakovanje glede prihodnjih prodajnih dejavnosti. |
| --- | --- |

—

pogostost, obseg in čas prodaje v prejšnjih obdobjih, razloge za tako prodajo in njihovo pričakovanje glede prihodnjih prodajnih dejavnosti.

Vendar se informacije o prodajni dejavnosti ne obravnavajo ločeno, ampak kot del splošne ocene tega, kako se dosega navedeni cilj Sklada za spodbujanje naložb pri upravljanju finančnih sredstev in kako se ustvarjajo denarni tokovi.

Poslovni model za posle neposrednih posojil v okviru programa za financiranje z učinkom je opisan in razkrit v pojasnilu 24.

Merila izključnega plačila glavnice in obresti (merila IPGO)

Merila izključnega plačila glavnice in obresti (merila IPGO)

Za namene te ocene je „glavnica“ opredeljena kot poštena vrednost dolžniškega instrumenta ob začetnem pripoznanju. „Obresti“ so opredeljene kot nadomestilo za časovno vrednost denarja in kreditno tveganje, povezano z neporavnanim zneskom glavnice v določenem obdobju, ter za druga osnovna tveganja in stroške (npr. likvidnostno tveganje in upravni stroški) ter profitno maržo.

Pri ocenjevanju, ali so pogodbeni denarni tokovi izključno plačila glavnice in obresti, se upoštevajo pogodbeni pogoji instrumenta. To vključuje oceno, ali finančno sredstvo vsebuje pogodbeni pogoj, ki bi lahko spremenil časovno razporeditev ali znesek pogodbenih denarnih tokov, tako da ne bi izpolnjevali tega pogoja.

Odprava pripoznanja

Odprava pripoznanja

Sklad za spodbujanje naložb odpravi pripoznanje finančnega sredstva, kadar prenehajo veljati pogodbene pravice do denarnih tokov iz finančnega sredstva ali kadar so pravice do prejemanja pogodbenih denarnih tokov prenesene v poslu, v katerem Sklad prenese tveganja in koristi, povezane z lastništvom finančnega sredstva, ali zadrži skoraj vsa tveganja in koristi, povezana z lastništvom, ne zadrži pa nadzora nad finančnim sredstvom.

Ob odpravi pripoznanja finančnega sredstva ali finančne obveznosti (pojasnilo 2.4.4) se razlika med knjigovodsko vrednostjo sredstva ali obveznosti (ali knjigovodsko vrednostjo, razporejeno na del sredstva ali obveznosti, za katero se odpravi pripoznanje) in vsoto (i) prejetega ali plačanega nadomestila ter (ii) kumulativnih dobičkov ali izgub, pripoznanih v drugem vseobsegajočem donosu, pripozna v poslovnem izidu, razen kumulativnih dobičkov ali izgub, pripoznanih v drugem vseobsegajočem donosu, za kapitalske naložbe, merjene po pošteni vrednosti prek drugega vseobsegajočega donosa, ki se prenesejo v rezervni sklad in ne v dobiček ali izgubo iz odtujitve.

V okviru reforme IBOR Sklad za spodbujanje naložb po uporabi praktične rešitve, uvedene z drugo fazo reforme IBOR, oceni, ali je sprememba odplačne vrednosti finančnega instrumenta znatna. V skladu s spremembami, ki jih je izdal IASB, Sklad za spodbujanje naložb ne odpravi pripoznanja finančnega instrumenta, katerega pogodbeni denarni tokovi so spremenjeni kot neposredna posledica reforme, sprememba pa je gospodarsko enakovredna prejšnji osnovi za določanje pogodbenih denarnih tokov (tj. podlaga neposredno pred spremembo).

Prerazvrstitev

Prerazvrstitev

Finančna sredstva se po začetnem pripoznanju ne prerazvrstijo, razen v obdobju po spremembi poslovnega modela Sklada za spodbujanje naložb za upravljanje finančnih sredstev.

Sprememba

Sprememba

Finančno sredstvo, merjeno po odplačni vrednosti, se šteje za spremenjeno, če so njegovi pogodbeni denarni tokovi na novo izpogajani ali se drugače spremenijo. Ponovna pogajanja ali sprememba lahko privedejo do odprave pripoznanja starega in pripoznanja novega finančnega instrumenta, lahko pa tudi do tega ne privedejo.

Posledica bistvene pogodbene spremembe denarnih tokov finančnega sredstva, merjene po odplačni vrednosti, ki privede do odprave pripoznanja finančnega sredstva, sta pripoznanje novega finančnega sredstva po njegovi pošteni vrednosti in prikaz učinka dobička ali izgube zaradi spremembe v postavki konsolidiranega izkaza poslovnega izida „Poslovni izid iz finančnih poslov“.

Pogodbena sprememba se šteje za bistveno, če se diskontirana sedanja vrednost denarnih tokov pod spremenjenimi pogoji (diskontirano z uporabo prvotne efektivne obrestne mere) vsaj za 10 % razlikuje od diskontirane sedanje vrednosti preostalih denarnih tokov prvotnega finančnega sredstva. Upoštevajo se tudi kvalitativni dejavniki, kot so sprememba valute, v kateri je denominirano finančno sredstvo, in parametri pretvorbe.

V okviru reforme IBOR Sklad za spodbujanje naložb po uporabi praktične rešitve, uvedene z drugo fazo reforme IBOR, oceni, ali je sprememba odplačne vrednosti finančnega instrumenta znatna. Sklad za spodbujanje naložb posodobi efektivno obrestno mero brez spreminjanja knjigovodske vrednosti finančnega instrumenta, če se podlaga za določanje pogodbenih denarnih tokov finančnega instrumenta, merjenih po odplačni vrednosti, spremeni kot neposredna posledica reforme in če je sprememba gospodarsko ekonomsko enakovredna prejšnji podlagi (tj. podlaga neposredno pred spremembo).

Merjenje poštenih vrednosti finančnih instrumentov

Merjenje poštenih vrednosti finančnih instrumentov

Poštena vrednost je cena, ki bi se prejela za prodajo sredstva ali plačala za prenos obveznosti pri rednem poslu med udeleženci na trgu na dan merjenja na najpomembnejšem trgu, če pa tega ni, pa na najugodnejšem trgu, do katerega ima Sklad za spodbujanje naložb dostop na ta datum.

Kadar je to potrebno, EIB v imenu Sklada za spodbujanje naložb izmeri pošteno vrednost instrumenta z uporabo kotirane cene na delujočem trgu za ta instrument. Trg se šteje za delujočega, če posli za sredstvo ali obveznost potekajo dovolj pogosto in v zadostnem obsegu, da se lahko redno zagotavljajo podatki o ceni.

Kadar poštenih vrednosti finančnih sredstev in finančnih obveznosti, knjiženih v izkazu finančnega položaja, ni mogoče izpeljati iz delujočih trgov, se določijo z različnimi tehnikami vrednotenja, ki vključujejo uporabo matematičnih modelov. Kot vhodni podatki za te modele se po možnosti uporabijo podatki z opazovanega trga, če pa to ni izvedljivo, je potrebna določena stopnja presoje pri določanju poštenih vrednosti. Izbrana tehnika vrednotenja vključuje vse dejavnike, ki bi jih udeleženci na trgu upoštevali pri določanju cene posla.

Te tehnike vrednotenja lahko vključujejo neto sedanjo vrednost in modele diskontiranih denarnih tokov, primerjavo s podobnimi instrumenti, za katere obstajajo opazovane tržne cene, model Black-Scholes ter polinomske modele za določanje vrednosti opcij in druge modele vrednotenja. Predpostavke in podatki, ki se uporabljajo pri tehnikah vrednotenja, vključujejo netvegane obrestne mere in referenčne obrestne mere, kreditne razmike, ki se uporabljajo pri določanju diskontnih stopenj, cene obveznic in lastniških vrednostnih papirjev, devizne tečaje, lastniške vrednostne papirje in indeks gibanja njihovih cen ter pričakovana nihanja cen in korelacije cen.

Cilj tehnike vrednotenja je izmeriti pošteno vrednost tako, da odraža ceno, ki bi se prejela ob prodaji sredstva oziroma plačala za prenos obveznosti v okviru rednega posla med udeleženci na trgu na dan meritve.

Pri banki se za določanje poštene vrednosti običajnih in enostavnejših finančnih instrumentov, kot so obrestne in valutne zamenjave, uporabljajo široko priznani modeli vrednotenja, pri katerih se uporabljajo samo podatki z opazovanih trgov ter ki zahtevajo omejeno presojo in oceno vodstva. Opazovane cene in vhodni podatki v modelih so navadno na voljo na trgu za dolžniške in lastniške vrednostne papirje, ki kotirajo na borzi, izvedene finančne instrumente, s katerimi se trguje na borzi, in enostavne izvedene finančne instrumente OTC, kot so obrestne zamenjave. Razpoložljivost opazovanih tržnih cen in vhodnih podatkov v modelih zmanjšuje potrebo po presoji in oceni vodstva ter prav tako zmanjšuje negotovost, ki je povezana z določanjem poštene vrednosti. Razpoložljivost opazovanih tržnih cen in vhodnih podatkov se razlikuje glede na proizvode in trge ter je podvržena spremembam, ki temeljijo na specifičnih dogodkih in splošnih pogojih na finančnih trgih.

Za bolj zapletene instrumente banka uporablja lastne modele vrednotenja, ki so razviti iz priznanih modelov vrednotenja. Nekaterih ali vseh pomembnih vhodnih podatkov v teh modelih morda ni mogoče pridobiti z opazovanjem trga ter se pridobijo iz tržnih cen ali stopenj ali ocenijo na podlagi predpostavk. Primer instrumentov, ki vključujejo pomembne podatke, ki jih ni mogoče pridobiti z opazovanjem trga, so nekatera posojila in jamstva, za katera ni delujočega trga. Modeli vrednotenja, pri katerih se uporabljajo številni vhodni podatki, ki jih ni mogoče pridobiti z opazovanjem trga, zahtevajo za določitev poštene vrednosti višjo stopnjo presoje in ocene vodstva. Presoja in ocena vodstva se navadno zahtevata za izbor ustreznega modela vrednotenja, ki se bo uporabljal, določitev pričakovanih prihodnjih denarnih tokov za finančne instrumente, ki se vrednotijo, določitev verjetnosti, da nasprotna stranka ne izpolni obveznosti, ter določitev predplačil in izbor primernih diskontnih stopenj.

Sklad za spodbujanje naložb meri poštene vrednosti z uporabo naslednje hierarhije poštene vrednosti, ki odraža pomembnost vhodnih podatkov, ki se uporabljajo pri meritvah:

| — | raven 1: vhodni podatki so neprilagojene kotirane tržne cene na delujočih trgih za enake instrumente, do katerih ima Sklad za spodbujanje naložb dostop; |
| --- | --- |

—

raven 1: vhodni podatki so neprilagojene kotirane tržne cene na delujočih trgih za enake instrumente, do katerih ima Sklad za spodbujanje naložb dostop;

| — | raven 2: drugi vhodni podatki razen objavljenih kotiranih cen, vključenih v raven 1, ki jih je mogoče opazovati neposredno (tj. kot cene) ali posredno (tj. izvedene iz cen). Ta kategorija vključuje instrumente, ki se vrednotijo z uporabo kotiranih tržnih cen na delujočih trgih za podobne instrumente, kotiranih cen za enake ali podobne instrumente na trgih, ki se štejejo za manj kot delujoče, ali z drugimi tehnikami vrednotenja, pri katerih je vse pomembne vhodne podatke mogoče neposredno ali posredno opazovati iz tržnih podatkov; |
| --- | --- |

—

raven 2: drugi vhodni podatki razen objavljenih kotiranih cen, vključenih v raven 1, ki jih je mogoče opazovati neposredno (tj. kot cene) ali posredno (tj. izvedene iz cen). Ta kategorija vključuje instrumente, ki se vrednotijo z uporabo kotiranih tržnih cen na delujočih trgih za podobne instrumente, kotiranih cen za enake ali podobne instrumente na trgih, ki se štejejo za manj kot delujoče, ali z drugimi tehnikami vrednotenja, pri katerih je vse pomembne vhodne podatke mogoče neposredno ali posredno opazovati iz tržnih podatkov;

| — | raven 3: vhodni podatki, ki jih ni mogoče pridobiti z opazovanjem. Ta kategorija vključuje vse instrumente, pri katerih tehnika vrednotenja vključuje vhodne podatke, ki ne temeljijo na opazovanih podatkih, takšni vhodni podatki pa imajo velik vpliv na vrednotenje instrumenta. Ta kategorija vključuje instrumente, ki se vrednotijo na podlagi kotiranih cen za podobne instrumente, kadar so potrebni precejšnji popravki ali predpostavke, ki jih ni mogoče opazovati, da bi prikazali razlike med instrumenti. |
| --- | --- |

—

raven 3: vhodni podatki, ki jih ni mogoče pridobiti z opazovanjem. Ta kategorija vključuje vse instrumente, pri katerih tehnika vrednotenja vključuje vhodne podatke, ki ne temeljijo na opazovanih podatkih, takšni vhodni podatki pa imajo velik vpliv na vrednotenje instrumenta. Ta kategorija vključuje instrumente, ki se vrednotijo na podlagi kotiranih cen za podobne instrumente, kadar so potrebni precejšnji popravki ali predpostavke, ki jih ni mogoče opazovati, da bi prikazali razlike med instrumenti.

Sklad za spodbujanje naložb priznava prerazporeditve med ravnmi hierarhije poštene vrednosti od konca obdobja poročanja, med katerim je prišlo do spremembe.

Oslabitev finančnih sredstev

Oslabitev finančnih sredstev

MSRP 9 temelji na v prihodnost usmerjenem modelu pričakovanih kreditnih izgub. EIB je določila okvir za izračun „pričakovane kreditne izgube“, ki upošteva stanje makroekonomije. Vključuje konstrukcijo parametrov kreditnega tveganja „v trenutku“ (PIT – point-in-time) (verjetnost neplačila (PD – Probability of default) in izguba ob neplačilu (LGD –Loss given default)) na podlagi sistematičnega dejavnika (kreditni cikel), ki ga spodbuja makroekonomija in se projicira prek makroekonomskih napovedi ali scenarijev. Končna pričakovana kreditna izguba je z verjetnostjo tehtano povprečje posameznega makroekonomskega scenarija za pričakovane kreditne izgube. Ta v prihodnost usmerjeni model oslabitev se uporablja za finančna sredstva, merjena po odplačni vrednosti, pogodbe o finančnem poroštvu in zunajbilančne obveznosti.

V skladu z MSRP 9 se popravek vrednosti za izgubo meri na eni od naslednjih podlag:

| — | 12-mesečnih pričakovanih kreditnih izgubah: to so pričakovane kreditne izgube, ki izhajajo iz možnih dogodkov neplačila v 12 mesecih po datumu poročanja, ter |
| --- | --- |

—

12-mesečnih pričakovanih kreditnih izgubah: to so pričakovane kreditne izgube, ki izhajajo iz možnih dogodkov neplačila v 12 mesecih po datumu poročanja, ter

| — | pričakovanih kreditnih izgubah v celotnem obdobju trajanja: to so pričakovane kreditne izgube, ki izhajajo iz vseh možnih dogodkov neplačila v pričakovanem obdobju trajanja finančnega instrumenta. |
| --- | --- |

—

pričakovanih kreditnih izgubah v celotnem obdobju trajanja: to so pričakovane kreditne izgube, ki izhajajo iz vseh možnih dogodkov neplačila v pričakovanem obdobju trajanja finančnega instrumenta.

MSRP 9 določa „tristopenjski“ model za oslabitev na podlagi sprememb kreditne kakovosti od začetnega pripoznanja. Finančni instrumenti se razvrstijo v „1. stopnjo“, razen tistih, za katere se ugotovi znatno povečanje kreditnega tveganja od začetnega pripoznanja. To vključuje kvantitativne in kvalitativne informacije ter analizo na podlagi strokovnega znanja banke, vključno z informacijami, usmerjenimi v prihodnost.

Kupljena ali izdana (ustvarjena) sredstva s poslabšano kreditno kakovostjo so finančna sredstva, ki se od začetnega pripoznanja obravnavajo kot razvrščena v 3. stopnjo. Za kupljena ali izdana (ustvarjena) sredstva s poslabšano kreditno kakovostjo se kumulativne spremembe pričakovanih kreditnih izgub v celotnem obdobju trajanja od začetnega pripoznanja pripoznajo v izkazu poslovnega izida.

Banka oceni stopnjo na podlagi zaporednega pristopa, ki je skladen s smernicami za kreditno tveganje ter smernicami in postopki za finančni nadzor, to pa zajema predvsem sprožilce zgodnjega opozarjanja, nadzorni seznam, notranjo bonitetno oceno in zaostala plačila.

EIB v skladu z navodili, ki so jih izdali oblikovalci standardov, in tržnimi praksami meni, da uporaba kratkoročnih ukrepov restrukturiranja zaradi COVID-19 za uspešne nasprotne stranke z namenom odpravljanja škodljivih sistemskih gospodarskih učinkov pandemije COVID-19 ne bi smela kot taka samodejno sprožiti zaključka, da je prišlo do znatnega povečanja kreditnega tveganja. Kot je razkrito v pojasnilu 3.2.3.8, se EIB pri ocenjevanju kreditnega tveganja takšnih nasprotnih strank opira na strokovno presojo.

EIB meni, da se učinki pandemije COVID-19 odražajo v obstoječem v prihodnost usmerjenem modelu pričakovanih kreditnih izgub, ki se šteje za dovolj robustnega, da omogoča upoštevanje takšnih izrednih dogodkov. Natančneje, posamezni učinki so bili neposredno zajeti z makroekonomskimi projekcijami in časovnimi strukturami verjetnosti neplačila.

Ob znatnem povečanju kreditnega tveganja se finančni instrument prerazporedi v 2. stopnjo, vendar se še ne šteje, da ima poslabšano kreditno kakovost. Če ima finančni instrument poslabšano kreditno kakovost, se prerazporedi v 3. stopnjo.

Za opredelitev izpostavljenosti v 3. stopnji banka določi, ali obstajajo nepristranski dokazi o nedonosni izpostavljenosti. Za finančno sredstvo se šteje, da obveznosti niso izpolnjene, če ni verjetno, da bo posojilojemalec v celoti plačal svoje kreditne obveznosti v Sklad za spodbujanje naložb brez njegove pomoči, ali če posojilojemalec več kot 90 dni zamuja z izpolnitvijo kakršne koli pomembne kreditne obveznosti do Sklada za spodbujanje naložb.

V zvezi s tem se šteje, da je finančno sredstvo oslabljeno, če je ugotovljeno, da Sklad za spodbujanje naložb verjetno ne bo mogel izterjati vseh zapadlih zneskov v skladu s prvotnimi pogodbenimi pogoji ali enakovredne vrednosti. Posamezne kreditne izpostavljenosti se ocenijo na podlagi značilnosti posojilojemalca, splošnega finančnega stanja, virov in plačilnih evidenc, obetov za podporo s strani morebitnih finančno odgovornih porokov in po potrebi unovčljive vrednosti kakršnega koli zavarovanja s premoženjem.

Vse oslabljene terjatve se pregledajo in analizirajo vsaj dvakrat na leto. Vse naknadne spremembe zneskov in časovnega okvira pričakovanih prihodnjih denarnih tokov v primerjavi s predhodnimi ocenami bodo povzročile spremembo rezervacij za kreditne izgube in bodo obračunane ali knjižene v izkazu poslovnega izida. Nadomestilo za oslabitev se razveljavi le, če se je kreditna kakovost izboljšala tako, da obstaja razumno zagotovilo o pravočasnem plačilu glavnice in obresti v skladu s prvotnimi pogodbenimi pogoji sporazuma o terjatvi. Odpis se izvede, če se šteje, da je terjatev v celoti ali delno neizterljiva ali odpisana. Odpisi se obračunajo na podlagi predhodno določenih oslabitev ali se neposredno knjižijo v izkazu poslovnega izida in zmanjšajo glavnico terjatve. Izterjave delno ali v celoti predhodno odpisanih zneskov se knjižijo v dobro v izkazu poslovnega izida.

Merjenje pričakovanih kreditnih izgub – vhodni podatki, predpostavke in tehnike

Merjenje pričakovanih kreditnih izgub – vhodni podatki, predpostavke in tehnike

Merjenje pričakovanih kreditnih izgub v celotnem obdobju trajanja se uporablja za sredstva 2. in 3. stopnje, za sredstva 1. stopnje pa merjenje 12-mesečnih pričakovanih kreditnih izgub.

Pričakovane kreditne izgube so bile izračunane na podlagi naslednjih spremenljivk:

| — | bonitetne ocene in verjetnosti neplačila v trenutku (PIT PD), |
| --- | --- |

—

bonitetne ocene in verjetnosti neplačila v trenutku (PIT PD),

| — | izgub ob neplačilu v trenutku (PIT LGD), |
| --- | --- |

—

izgub ob neplačilu v trenutku (PIT LGD),

| — | izpostavljenosti ob neplačilu (EAD). |
| --- | --- |

—

izpostavljenosti ob neplačilu (EAD).

Bonitetna ocena nasprotne stranke se določi na določen datum z uporabo modelov kreditnega točkovanja, prilagojenih različnim kategorijam nasprotnih strank in izpostavljenosti.

Vsaka bonitetna ocena nakazuje posamezno verjetnost neplačila, ki pomeni verjetnost, da nasprotna stranka ne bo izpolnila svoje finančne obveznosti v naslednjih 12 mesecih ali v preostalem obdobju trajanja obveznosti. Zato so bonitetne ocene glavni vhodni podatki za določitev časovne strukture verjetnosti neplačila v trenutku za izpostavljenosti. EIB zbira informacije o uspešnosti in neplačilu za izpostavljenosti Sklada za spodbujanje naložb kreditnemu tveganju. Zbrani podatki se razčlenijo po vrsti panoge in vrsti regije. Različne panoge in regije, ki se enako odzivajo na kreditne cikle, se analizirajo skupaj.

EIB uporablja statistične modele za analizo zbranih podatkov in oblikovanje ocen verjetnosti neplačila v preostalem obdobju trajanja izpostavljenosti ter presojo, kako se bodo spreminjale s časom in glede na dane makroekonomske scenarije.

Izguba ob neplačilu pomeni pričakovano razmerje EIB med izgubo pri izpostavljenosti, ki je posledica neplačila nasprotne stranke, in neporavnanim zneskom ob neplačilu. Izguba ob neplačilu se lahko opredeli tudi kot „1 – stopnja poplačljivosti“. Ocene izgub ob neplačilu so v glavnem določene po geografskih vidikih in vrstah nasprotne stranke, pri čemer obstaja pet glavnih kategorij izpostavljenosti: države, javne institucije, finančne institucije, podjetja in financiranje projektov. Vrednosti izgub ob neplačilu se lahko dodatno prilagodijo na podlagi značilnosti izdelka in pogodbe, ki sta predmet izpostavljenosti.

EIB vključuje informacije v trenutku in v prihodnost usmerjene informacije tako v oceno, ali se je kreditno tveganje instrumenta od začetnega pripoznanja znatno povečalo, kot v merjenje njegovih pričakovanih kreditnih izgub.

EIB je za merjenje pričakovanih kreditnih izgub razvila pristop pogojnega modeliranja za izračun časovne strukture verjetnosti neplačila (t. i. model za PIT PD), ki vključuje:

| — | opredelitev ekonomsko upravičene funkcije povezanosti med kreditnim ciklom in makroekonomskimi spremenljivkami ter |
| --- | --- |

—

opredelitev ekonomsko upravičene funkcije povezanosti med kreditnim ciklom in makroekonomskimi spremenljivkami ter

| — | sklop treh makroekonomskih scenarijev (en izhodiščni scenarij in dva scenarija, ki odražata gospodarsko rast oziroma upad gospodarske rasti) z večletno potencialno realizacijo BDP in z njimi povezane verjetnosti. |
| --- | --- |

—

sklop treh makroekonomskih scenarijev (en izhodiščni scenarij in dva scenarija, ki odražata gospodarsko rast oziroma upad gospodarske rasti) z večletno potencialno realizacijo BDP in z njimi povezane verjetnosti.

EIB je makroekonomske scenarije pripravila z uporabo polstrukturnega modela svetovnega gospodarstva z več državami in več enačbami z opredeljenimi gradniki za posamezne države. Osnovni/izhodiščni scenarij je oblikovan tako, da je skladen z najnovejšimi napovedmi Evropske komisije. Pozitivni in negativni scenarij temeljita na osnovnem scenariju z uporabo modela z več državami / več enačbami. Scenariji so izpeljani iz šokov za BDP, ki je ključno merilo gospodarske dejavnosti. Šoki za realni BPD so kalibrirani, da ponovijo preteklo volatilnost spremenljivke. Nato se, kjer je primerno, uporabi strokovna ocena, da se podrobneje določita velikost in vztrajnost šokov za BDP. Tako se šoki določijo skupaj s funkcijo propadanja, da se določi učinek šokov skozi čas. Verjetnosti, povezane z vsakim scenarijem, so opredeljene na način, da odražajo tržne kazalnike (volatilnosti) in notranje razvite kazalnike / indeksne sklade, ki se dosledno uporabljajo skozi čas, da zajamejo negotovosti.

Pri modelih EIB za PIT PD in PIT LGD se uporabljajo enake napovedane vrednosti kreditnega cikla kot glavni vhodni podatki v različnih makroekonomskih scenarijih. Kreditni cikel se izračuna na podlagi znižanih obrestnih mer zunanje bonitetne agencije, napovedi letnih stopenj rasti realnega BDP ter razmika med dolgoročnimi in kratkoročnimi obrestnimi merami.

EAD pomeni pričakovano izpostavljenost v primeru neplačila ter temelji na tekoči izpostavljenosti nasprotni stranki in morebitnih spremembah sedanjega zneska, ki je dovoljen v skladu s pogodbo, vključno z amortizacijo. EAD finančnega sredstva je njegova bruto knjigovodska vrednost. Za posojilne obveze in finančna poroštva EAD vključuje črpani znesek.

2.4.2.1   Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Sklad za spodbujanje naložb opredeljuje denarna sredstva in njihove ustreznike kot tekoče račune, kratkoročne vloge ali komercialne zapise s prvotno zapadlostjo tri mesece ali manj. Denarna sredstva in njihovi ustrezniki so v izkazu finančnega položaja prikazani po odplačni vrednosti.

2.4.2.2   Finančna sredstva zakladnice

Finančna sredstva zakladnice

Finančna sredstva zakladnice sestavljajo kotirajoče in nekotirajoče obveznice z namenom njihovega posedovanja do zapadlosti ter komercialni zapisi s prvotno zapadlostjo več kot tri mesece, zaradi česar so razvrščena po odplačni vrednosti.

Te obveznice in komercialni zapisi se prvotno merijo po nabavni vrednosti, ki je poštena vrednost, povečana za vse neposredno pripisljive stroške posla. V preostalem času do zapadlosti instrumenta se razlika med začetno ceno in prodajno vrednostjo amortizira po metodi efektivnih obresti.

2.4.2.3   Posojila in predujmi

Posojila in predujmi

Portfelj posojil in predujmov je lahko sestavljen iz dolžniških instrumentov, kot so posojila in dolžniški vrednostni papirji, vključno z obveznicami, zadolžnicami ali certifikati, ki jih izdajo strukturirani subjekti, da bi jih posedovali do zapadlosti in prejemali pogodbene denarne tokove.

Posojila in predujmi vključujejo:

| — | posojila in predujme, merjene po OV; |
| --- | --- |

—

posojila in predujme, merjene po OV;

| — | posojila in predujme, ki se obvezno merijo po PVIPI. |
| --- | --- |

—

posojila in predujme, ki se obvezno merijo po PVIPI.

Posojila, ki jih daje Sklad za spodbujanje naložb, se pripoznajo v sredstvih Sklada, ko se izvrši plačilo posojilojemalcem. Neizplačani deli posojil se knjižijo v zunajbilančnih postavkah po svoji nominalni vrednosti. Posojila, ki opravijo preizkus IPGO, se prvotno evidentirajo po nabavni vrednosti (njihovi čisti izplačani zneski), ki je poštena vrednost denarja za dano posojilo, vključno z morebitnimi stroški poslov, pozneje pa se merijo po odplačni vrednosti po metodi efektivnih obresti.

Dolžniški vrednostni papirji se pripoznajo v sredstvih Sklada, ko se izvrši plačilo izdajatelju, in so lahko v obliki pogodbeno povezanega ali enotranšnega dolžniškega instrumenta. Neizplačani deli dolžniških vrednostnih papirjev se knjižijo v zunajbilančnih postavkah po svoji nominalni vrednosti. Dolžniški vrednostni papirji se prvotno merijo po nabavni vrednosti, ki je poštena vrednost, povečana za vse neposredno pripisljive stroške posla, pozneje pa se merijo po odplačni vrednosti po metodi efektivnih obresti. V preostalem času do zapadlosti instrumenta se razlika med začetno ceno in prodajno vrednostjo amortizira po metodi efektivnih obresti.

Politika oslabitve posojil in predujmov je opisana v pojasnilu 2.4.2.

Posojila in predujmi, ki ne izpolnjujejo meril IPGO, se obvezno merijo po PVIPI. Metoda merjenja poštene vrednosti, ki se uporablja, temelji na tehniki diskontiranih denarnih tokov ali likvidacijski vrednosti.

Za vpliv reforme IBOR na ponovno merjenje posojil in drugih finančnih sredstev po odplačni vrednosti glej namenske odstavke v pojasnilu 2.4.2 – Razvrstitev in merjenje/Sprememba.

2.4.2.4   Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom

Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom

Sklad za spodbujanje naložb ima dve vrsti naložb v kapital: (i) neposredne naložbe v kapital in (ii) sklade tveganega kapitala. Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom se prvotno pripoznajo po pošteni vrednosti, povečani za stroške poslov. Poznejše spremembe poštene vrednosti, vključno s pozitivnimi in negativnimi tečajnimi razlikami, se pripoznajo v izkazu poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa v postavki „čisti rezultat pri delnicah in drugih vrednostnih papirjih s spremenljivim donosom“.

Pri naložbi, ki ne kotira na delujočem trgu, kjer poštene vrednosti ni mogoče izpeljati iz delujočih trgov, se poštena vrednost določi z uporabo priznanih tehnik vrednotenja (pojasnilo 4.2.1).

Udeležba Sklada za spodbujanje naložb običajno zajema naložbe v sklade zasebnega ali tveganega kapitala. V skladu z uveljavljeno prakso v tem sektorju kapital za take naložbe običajno vpiše več vlagateljev skupaj, od katerih nobeden ne more posamično vplivati na tekoče poslovanje in naložbeno dejavnost sklada. To pomeni, da tudi morebitno članstvo vlagatelja v upravnem organu takega sklada temu vlagatelju načeloma ne daje pravice do vpliva na tekoče poslovanje sklada. Poleg tega posamezni vlagatelji v skladu zasebnega ali tveganega kapitala ne določajo strategij sklada, npr. v zvezi z izplačilom dividend ali drugimi oblikami delitve dobička. Take odločitve praviloma sprejema uprava sklada na podlagi delničarskega sporazuma, ki ureja pravice in obveznosti uprave ter vseh delničarjev sklada. Delničarski sporazum tudi na splošno preprečuje posameznim vlagateljem dvostransko sklepanje večjih poslov s skladom, izmenjavanje vodstvenih kadrov ali pridobitev prednostnega dostopa do ključnih tehničnih informacij. Naložbe Sklada za spodbujanje naložb se izvajajo v skladu z zgoraj opisano uveljavljeno prakso sektorja, kar zagotavlja, da Sklad ne obvladuje nobene od teh naložb niti nima pomembnega vpliva nanje v smislu MSRP 10 in MRS 28, kar velja tudi za naložbe, v katerih ima Sklad več kot 20 % glasovalnih pravic.

2.4.3   Finančna poroštva

Finančna poroštva

Pogodbe o finančnem poroštvu so pogodbe, v skladu s katerimi mora Sklad za spodbujanje naložb opraviti določena plačila, s katerimi se imetniku povrne izguba, ki je nastala, ker določeni dolžnik ni izvedel plačil ob zapadlosti v skladu s pogoji dolžniškega instrumenta.

V skladu z obstoječimi pravili ta jamstva ne ustrezajo opredelitvi zavarovalne pogodbe (MSRP 4 – Zavarovalne pogodbe).

Finančna poroštva se obračunavajo v skladu z MSRP 9 – Finančni instrumenti kot „izvedeni finančni instrumenti“ ali kot „finančna poroštva“, odvisno od njihovih značilnosti in lastnosti, kot so opredeljene v MSRP 9.

Računovodska usmeritev za izvedene finančne instrumente je razkrita v pojasnilu 2.4.5.

Finančna poroštva se prvotno pripoznajo v izkazu finančnega položaja v skladu z „določbami za izdana poroštva“ po pošteni vrednosti, povečani za stroške posla, ki jih je mogoče neposredno pripisati izdaji finančnih poroštev. Ob začetnem pripoznanju obveznost plačila ustreza neto sedanji vrednosti pričakovanega priliva premij ali začetni pričakovani izgubi.

Po začetnem pripoznanju se poroštva merijo po višji od naslednjih vrednosti:

| — | znesku popravka vrednosti za izgubo, kot je določen v skladu z MSRP 9, ter |
| --- | --- |

—

znesku popravka vrednosti za izgubo, kot je določen v skladu z MSRP 9, ter

| — | začetno pripoznani premiji, zmanjšani za prihodke, pripoznane v skladu z načeli MSRP 15. |
| --- | --- |

—

začetno pripoznani premiji, zmanjšani za prihodke, pripoznane v skladu z načeli MSRP 15.

Vsako povečanje ali zmanjšanje neto obveznosti (kot je izmerjeno v skladu z MSRP 9) v zvezi s finančnimi poroštvi, razen plačila vpoklicanih poroštev, se pripozna v izkazu poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa pod naslovom „Spremembe rezervacij za poroštva“.

Prejeta premija se pripozna v izkazu poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa pod naslovom „Prihodki od opravnin (provizij)“ na podlagi amortizacijskega načrta v skladu z MSRP 15 v obdobju trajanja finančnega poroštva.

2.4.4   Finančne obveznosti, razen izvedenih finančnih instrumentov

Finančne obveznosti, razen izvedenih finančnih instrumentov

Razvrstitev in merjenje

Razvrstitev in merjenje

Finančne obveznosti

Finančne obveznosti

Finančna obveznost se meri po odplačni vrednosti, razen finančnih obveznosti, ki ustrezajo opredelitvi v posesti za trgovanje (npr. izvedene obveznosti).

Sklad odpravi pripoznanje finančne obveznosti, kadar so njegove pogodbene obveznosti zaključene, razveljavljene ali so potekle.

2.4.5   Izvedeni finančni instrumenti

Izvedeni finančni instrumenti

Izvedeni finančni instrumenti vključujejo medvalutne zamenjave, medvalutne obrestne zamenjave, kratkoročne valutne zamenjave in obrestne zamenjave.

Izvedeni finančni instrumenti se prvotno pripoznajo na podlagi datuma trgovanja.

V okviru običajnega izvajanja dejavnosti lahko Sklad za spodbujanje naložb sklene pogodbe o zamenjavi za zavarovanje posameznih poslov dajanja posojil ali valutne terminske pogodbe za zavarovanje valutnih pozicij v drugih valutah aktivnega trgovanja kot v eurih, da bi se izravnali vsi dobički ali izgube, nastali zaradi nihanj deviznih tečajev.

Vsi izvedeni finančni instrumenti se merijo po PVIPI in o njih se poroča kot o izvedenih finančnih instrumentih. Poštene vrednosti izhajajo predvsem iz modelov diskontiranja denarnih tokov, modelov vrednotenja opcij in ponujenih cen tretjih oseb.

Izvedeni finančni instrumenti se knjižijo po pošteni vrednosti ter izkazujejo kot sredstva, če je njihova poštena vrednost pozitivna, in kot obveznosti, če je njihova poštena vrednost negativna. Spremembe poštene vrednosti izvedenih finančnih instrumentov so prikazane v izkazu poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa pod postavko „sprememba poštene vrednosti pri izvedenih finančnih instrumentih“.

Z MSRP 9 so bile zahteve za ločevanje vgrajenih izvedenih finančnih instrumentov odpravljene za finančna sredstva ali finančne obveznosti, zato se hibridna pogodba pri razvrščanju finančnih sredstev ali finančnih obveznosti v skladu s tem obravnava kot celota.

Denarni tokovi izvedenih finančnih instrumentov so ustrezno določeni z uporabo rezervnih obrestnih mer ISDA namesto referenčnih vrednosti LIBOR (1). Za vpliv reforme IBOR na izvedene finančne instrumente glej pojasnilo 6.

1

2.4.6   Prispevki

Prispevki

Prispevki držav članic se pripoznajo kot terjatve v izkazu finančnega položaja na datum sklepa Sveta, s katerim se določi finančni prispevek, ki ga morajo države članice plačati v Sklad za spodbujanje naložb.

Prispevki držav članic izpolnjujejo naslednje pogoje in so posledično razvrščeni kot kapital:

| — | kot je določeno v sporazumu o prispevkih, prispevki državam članicam dajejo pravico, da odločajo o uporabi neto sredstev Sklada za spodbujanje naložb v primeru njegove likvidacije, |
| --- | --- |

—

kot je določeno v sporazumu o prispevkih, prispevki državam članicam dajejo pravico, da odločajo o uporabi neto sredstev Sklada za spodbujanje naložb v primeru njegove likvidacije,

| — | so v skupini instrumentov, ki je podrejena vsem drugim skupinam instrumentov, |
| --- | --- |

—

so v skupini instrumentov, ki je podrejena vsem drugim skupinam instrumentov,

| — | vsi finančni instrumenti v skupini instrumentov, ki je podrejena vsem drugim skupinam instrumentov, imajo enake značilnosti, |
| --- | --- |

—

vsi finančni instrumenti v skupini instrumentov, ki je podrejena vsem drugim skupinam instrumentov, imajo enake značilnosti,

| — | instrument nima nobenih značilnosti, ki bi zahtevale razvrstitev kot obveznost, in |
| --- | --- |

—

instrument nima nobenih značilnosti, ki bi zahtevale razvrstitev kot obveznost, in

| — | skupni pričakovani denarni tokovi, ki jih je mogoče instrumentu pripisati v času njegove uporabe, temeljijo predvsem na poslovnem izidu, spremembi pripoznanih neto sredstev ali spremembi poštene vrednosti pripoznanih in nepripoznanih neto sredstev Sklada za spodbujanje naložb v času uporabe tega instrumenta. |
| --- | --- |

—

skupni pričakovani denarni tokovi, ki jih je mogoče instrumentu pripisati v času njegove uporabe, temeljijo predvsem na poslovnem izidu, spremembi pripoznanih neto sredstev ali spremembi poštene vrednosti pripoznanih in nepripoznanih neto sredstev Sklada za spodbujanje naložb v času uporabe tega instrumenta.

Prispevki so v računovodskih izkazih merjeni in razvrščeni po odplačni vrednosti.

2.4.7   Prihodki od obresti in podobni prihodki

Prihodki od obresti in podobni prihodki

Obresti od posojil, ki jih daje Sklad za spodbujanje naložb, se knjižijo v izkazu poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa („Prihodki od obresti in podobni prihodki“) ter v izkazu finančnega položaja („Posojila in predujmi“) po načelu nastanka poslovnega dogodka po efektivni obrestni meri, tj. meri, ki natančno diskontira ocenjena prihodnja gotovinska plačila ali prejemke skozi pričakovano trajanje posojila na neto knjigovodsko vrednost posojila. Ko se knjižena vrednost posojila zmanjša zaradi oslabitve, se prihodki od obresti še naprej pripoznavajo z uporabo prvotne efektivne obrestne mere, ki se uporabi na novi knjigovodski vrednosti.

Obresti od posojil na podlagi kupljenih ali izdanih (ustvarjenih) sredstev s poslabšano kreditno kakovostjo se knjižijo v izkazu poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa („Prihodki od obresti in podobni prihodki“) ter v izkazu finančnega položaja („Posojila in predujmi“) po načelu nastanka poslovnega dogodka z uporabo posojilu prilagojene efektivne obrestne mere skozi celotno trajanje posojila, tj. mere, ki natančno diskontira ocenjena prihodnja gotovinska plačila ali prejemke skozi pričakovano trajanje posojila na odplačno vrednost posojila.

Subvencionirane obrestne mere, prejete za sredstva Sklada, se odložijo in pripoznajo kot prilagoditev efektivnih obresti, ki se knjižijo med obresti in podobne prihodke v izkazu poslovnega izida za obdobje od izplačila do povračila subvencioniranega posojila.

Provizije za neizkoriščeni del posojila se odložijo in pripoznajo v izkazu poslovnega izida po metodi efektivnih obresti za obdobje od izplačila do povračila posojila ter so predstavljene v izkazu poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa pod postavko „prihodki od obresti in podobni prihodki“.

2.4.8   Subvencionirane obrestne mere in tehnična pomoč

Subvencionirane obrestne mere in tehnična pomoč

Sklad za spodbujanje naložb v okviru svojih dejavnosti za države članice upravlja subvencionirane obrestne mere in tehnično pomoč.

Tisti del prispevkov držav članic, ki je dodeljen za plačilo subvencioniranih obrestnih mer in tehnično pomoč, se ne upošteva v sredstvih vplačnikov Sklada za spodbujanje naložb, ampak je razvrščen kot obveznost do tretjih oseb. Sklad izvrši izplačilo končnim upravičencem in nato zmanjša obveznosti do tretjih oseb.

Kadar zneski, ki jih države članice prispevajo v zvezi s subvencioniranimi obrestnimi merami in tehnično pomočjo, niso v celoti zagotovljeni, se prerazvrstijo kot prispevek v Sklad za spodbujanje naložb.

2.4.9   Prihodki od obresti na denarna sredstva in njihove ustreznike

Prihodki od obresti na denarna sredstva in njihove ustreznike

Prihodki od obresti na denarna sredstva in njihove ustreznike se pripoznajo v izkazu poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa Sklada za spodbujanje naložb po načelu nastanka poslovnega dogodka.

2.4.10   Opravnine (provizije) in dividende

Opravnine (provizije) in dividende

Provizije, prejete za storitve, ki se opravijo v določenem časovnem obdobju, se pripoznajo kot prihodek, ko so storitve opravljene, medtem ko se provizije za izvedbo pomembnega dejanja pripoznajo kot prihodek, ko je pomembno dejanje opravljeno. Te provizije so predstavljene v izkazu poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa pod postavko „prihodki od opravnin (provizij)“.

Dividende v zvezi z delnicami in drugimi vrednostnimi papirji s spremenljivim donosom se pripoznajo, ko so prejete, in so predstavljene v izkazu poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa v okviru neto realiziranega dobička iz naslova delnic in drugih vrednostnih papirjev s spremenljivim donosom.

2.4.11   Obdavčenje

Obdavčenje

Protokol o privilegijih in imunitetah Evropske unije, priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, določa, da so sredstva, prihodki in drugo premoženje institucij Unije oproščeni vseh neposrednih davkov.

3.   Upravljanje tveganj

Upravljanje tveganj

V tem pojasnilu so predstavljene informacije o izpostavljenosti Sklada za spodbujanje naložb kreditnim in finančnim tveganjem ter informacije o upravljanju in kontroli teh tveganj, zlasti primarnih tveganj, povezanih z uporabo finančnih instrumentov. Ta tveganja vključujejo:

| — | kreditno tveganje – tveganje izgub zaradi neizpolnitve obveznosti stranke ali nasprotne stranke, ki nastane pri vseh oblikah kreditne izpostavljenosti, vključno s tveganjem poravnave, |
| --- | --- |

—

kreditno tveganje – tveganje izgub zaradi neizpolnitve obveznosti stranke ali nasprotne stranke, ki nastane pri vseh oblikah kreditne izpostavljenosti, vključno s tveganjem poravnave,

| — | likvidnostno tveganje – tveganje, povezano s sposobnostjo subjekta, da financira povečanja sredstev in izpolnjuje obveznosti, ko te zapadejo, ne da bi pri tem utrpel nesprejemljive izgube, |
| --- | --- |

—

likvidnostno tveganje – tveganje, povezano s sposobnostjo subjekta, da financira povečanja sredstev in izpolnjuje obveznosti, ko te zapadejo, ne da bi pri tem utrpel nesprejemljive izgube,

| — | tržno tveganje – tveganje, da bodo spremembe tržnih cen in stopenj, kot so obrestne mere, cene lastniških vrednostnih papirjev in devizni tečaji, vplivale na dohodek subjekta ali na vrednost njegove udeležbe v finančnih instrumentih. |
| --- | --- |

—

tržno tveganje – tveganje, da bodo spremembe tržnih cen in stopenj, kot so obrestne mere, cene lastniških vrednostnih papirjev in devizni tečaji, vplivale na dohodek subjekta ali na vrednost njegove udeležbe v finančnih instrumentih.

3.1   
  Organizacija upravljanja tveganj

Organizacija upravljanja tveganj

EIB redno prilagaja okvir Sklada za spodbujanje naložb za upravljanje tveganj.

Direktorat za upravljanje tveganj pri EIB neodvisno ugotavlja, ocenjuje in spremlja tveganja, ki jim je izpostavljen Sklad za spodbujanje naložb, ter poroča o njih. Znotraj okvira, v katerem se ohranja ločevanje nalog, je direktorat za upravljanje tveganj neodvisen od enote za trgovanje.

Na ravni EIB glavni upravljavec tveganj v skupini poroča o tveganjih v skupini upravnemu odboru EIB ob nadzoru člana upravnega odbora, pristojnega za tveganja. Glavni upravljavec tveganj v skupini ima neposreden dostop do odbora za politiko tveganj in lahko neposredno naslavlja svet direktorjev EIB in z njim komunicira v zvezi s katero koli zadevo z njegovega področja delovanja.

3.2   
  Kreditno tveganje

Kreditno tveganje

Kreditno tveganje je potencialna izguba, ki bi lahko nastala zaradi neizpolnitve obveznosti stranke ali nasprotne stranke in ki nastane pri vseh oblikah kreditne izpostavljenosti, vključno s tveganjem poravnave.

3.2.1   Strategija upravljanja kreditnega tveganja

Strategija upravljanja kreditnega tveganja

EIB pri opravljanju kreditne analize nasprotnih strank – posojilojemalcev oceni kreditno tveganje in pričakovano izgubo z namenom ovrednotenja in določitve cene tveganja. EIB je razvila notranjo metodologijo za ocenjevanje bonitete, s katero določi notranje bonitetne ocene nasprotnih strank posojilojemalcev/porokov, povezanih s posojili. Metodologija temelji na sistemu ocenjevalnih listov, prilagojenih za posamezne glavne bonitetne vrste nasprotnih strank (npr. podjetja, finančne institucije itd.). Ob upoštevanju dobrih praks v bančnem sektorju, ki se uporabljajo za EIB, in načel, določenih v okviru novega baselskega kapitalskega sporazuma (Basel II), se vse nasprotne stranke, ki so ključne za kreditni profil posameznega posla, razvrstijo v notranje bonitetne kategorije z uporabo notranje metodologije za ocenjevanje zadevne vrste nasprotnih strank. Vsaki nasprotni stranki se pripiše notranja ocena, ki odraža njeno verjetnost neplačila, pridobljeno s podrobno analizo profila poslovnega in finančnega tveganja nasprotne stranke in konteksta tveganja zadevne države. Strokovne prilagoditve se opravijo po potrebi na podlagi upoštevanja podpore matičnega podjetja ali vladne podpore, končna bonitetna ocena pa omogoča popravke, da se odražajo informacije (npr. oblikovanje tržnih cen), ki niso bile upoštevane v točkovalnem listu.

Za kreditno oceno financiranja projektov in drugih strukturiranih ukrepov, ki se uporabljajo v omejenem obsegu, se uporabljajo ustrezna orodja za oceno kreditnega tveganja za zadevni sektor, ki se osredotočajo zlasti na razpoložljivost denarnih tokov in sposobnost servisiranja dolga. Ta orodja vključujejo analizo pogodbenega okvira projektov, analizo nasprotne stranke in simulacije denarnih tokov. Podobno kot pri podjetjih in finančnih institucijah se vsakemu projektu pripiše notranja bonitetna ocena. Končno, tretjim državam oceno določi ekonomski oddelek na podlagi statističnega modela.

Vse notranje bonitetne ocene se v času trajanja posojila spremljajo in redno posodabljajo.

Posebne omejitve na ravni transakcij in velikosti nasprotne stranke se uporabljajo za nedržavne posle, kot je ustrezno. Omejitve glede nasprotne stranke so določene na ravni skupne izpostavljenosti skupine, kjer je to ustrezno. Te omejitve praviloma odražajo med drugim obseg lastnih sredstev nasprotnih strank.

EIB za omejevanje kreditnega tveganja, kadar je ustrezno in za vsak primer posebej, uporablja različne izboljšave kreditne kakovosti, ki so:

| — | z nasprotno stranko ali projektom povezani vrednostni papirji (npr. zastavna pravica na delnicah, zastavna pravica na sredstvih, odstop pravic, zastavna pravica na računih) ali/in |
| --- | --- |

—

z nasprotno stranko ali projektom povezani vrednostni papirji (npr. zastavna pravica na delnicah, zastavna pravica na sredstvih, odstop pravic, zastavna pravica na računih) ali/in

| — | jamstva, ki jih običajno da nosilec financiranega projekta (npr. jamstva za dokončanje projekta ali jamstva na prvi poziv), ali bančna jamstva. |
| --- | --- |

—

jamstva, ki jih običajno da nosilec financiranega projekta (npr. jamstva za dokončanje projekta ali jamstva na prvi poziv), ali bančna jamstva.

Sklad za omejevanje kreditnega tveganja ne uporablja kreditnih izvedenih finančnih instrumentov.

3.2.2   Največja izpostavljenost kreditnemu tveganju brez upoštevanja zavarovanja s premoženjem in drugih izboljšav kreditne kakovosti

Največja izpostavljenost kreditnemu tveganju brez upoštevanja zavarovanja s premoženjem in drugih izboljšav kreditne kakovosti

Spodnja razpredelnica prikazuje največjo izpostavljenost kreditnemu tveganju za posamezne postavke izkaza finančnega položaja, vključno z izvedenimi finančnimi instrumenti. Največja izpostavljenost je prikazana v bruto znesku, torej pred učinkom zmanjšanja kreditnega tveganja z uporabo zavarovanja s premoženjem.

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| Največja izpostavljenost | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| SREDSTVA | | |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | 1 358 564 | 923 940 |
| Terjatve do vplačnikov | 85 210 | 68 908 |
| Finančna sredstva zakladnice | — | 351 873 |
| Izvedeni finančni instrumenti | 7 | 33 584 |
| Posojila in predujmi | 1 986 281 | 1 673 445 |
| Druga sredstva | 1 086 | 109 |
| Skupaj | 3 431 148 | 3 051 859 |
| Rezervacije za obveznosti iz kreditov | -16 602 | -33 152 |
| ZUNAJBILANČNE POSTAVKE | | |
| Pogojne obveznosti | | |
| — | Izdana jamstva |

(v tisočih EUR)

Največja izpostavljenost

31.12.2021

31.12.2020

SREDSTVA

SREDSTVA

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

1 358 564

923 940

Terjatve do vplačnikov

85 210

68 908

Finančna sredstva zakladnice

—

351 873

Izvedeni finančni instrumenti

7

33 584

Posojila in predujmi

1 986 281

1 673 445

Druga sredstva

1 086

109

Skupaj

Skupaj

3 431 148

3 431 148

3 051 859

3 051 859

Rezervacije za obveznosti iz kreditov

Rezervacije za obveznosti iz kreditov

-16 602

-16 602

-33 152

-33 152

ZUNAJBILANČNE POSTAVKE

ZUNAJBILANČNE POSTAVKE

Pogojne obveznosti

—

Izdana jamstva

1 499 675

998 560

Prevzete obveznosti

| — | Neizplačana posojila |
| --- | --- |

—

Neizplačana posojila

1 677 411

1 722 618

| — | Podpisana neizdana jamstva |
| --- | --- |

—

Podpisana neizdana jamstva

256 299

554 686

Zunajbilančne postavke skupaj

Zunajbilančne postavke skupaj

3 433 385

3 433 385

3 275 864

3 275 864

Kreditna izpostavljenost skupaj

Kreditna izpostavljenost skupaj

6 847 931

6 847 931

6 294 571

6 294 571

3.2.3   Kreditno tveganje iz naslova posojil in predujmov

Kreditno tveganje iz naslova posojil in predujmov

3.2.3.1   Merjenje kreditnega tveganja pri posojilih in predujmih

Merjenje kreditnega tveganja pri posojilih in predujmih

Za posojila in predujme ali jamstva Sklada za spodbujanje naložb se opravita celovita ocena tveganja in kvantitativna ocena pričakovane izgube, ki sta podlaga za bonitetno oceno posojila. Za posle v okviru programa za financiranje z učinkom (kot je opisan v pojasnilu 24), razen posredniških posojil, ne veljajo smernice za kreditno tveganje in se zanje uporabljajo drugačni postopki. Ocene posojil se določijo v skladu s splošno sprejetimi načeli na podlagi kakovosti posojilojemalca, zapadlosti posojila, jamstva, in kadar je primerno, poroka.

Sistem ocenjevanja posojil zajema metodologije, postopke, podatkovne zbirke in informacijske sisteme, ki omogočajo oceno kreditnega tveganja pri dajanju posojil ter kvantitativno oceno pričakovanih izgub. Sistem povzame veliko količino podatkov, na podlagi katerih izračuna relativno oceno kreditnih tveganj, povezanih s posojili. Ocene posojil odražajo sedanjo vrednost ocenjene ravni „pričakovane izgube“, ki je odvisna od verjetnosti neizpolnitve obveznosti glavnih dolžnikov, izpostavljenosti tveganju ter obsega izgub v primeru neizpolnitve obveznosti. Ocene posojil se uporabljajo za naslednje namene:

| — | kot pomoč za natančnejšo in bolj kvantitativno oceno posojilnih tveganj, |
| --- | --- |

—

kot pomoč za natančnejšo in bolj kvantitativno oceno posojilnih tveganj,

| — | kot kazalnik razpršenosti kreditnih tveganj za namene določanja prednosti dejavnosti spremljanja, |
| --- | --- |

—

kot kazalnik razpršenosti kreditnih tveganj za namene določanja prednosti dejavnosti spremljanja,

| — | za opis kakovosti posojilnega portfelja na določen datum, |
| --- | --- |

—

za opis kakovosti posojilnega portfelja na določen datum,

| — | kot merilo za izračun letnih dodatkov v splošno posojilno rezervo in |
| --- | --- |

—

kot merilo za izračun letnih dodatkov v splošno posojilno rezervo in

| — | kot vhodni podatek pri odločanju o stroških tveganja. |
| --- | --- |

—

kot vhodni podatek pri odločanju o stroških tveganja.

Na določitev ocene posojila vplivajo naslednji dejavniki:

| i) | Kreditna sposobnost posojilojemalca: direktorat za upravljanje tveganj preveri posojilojemalce ter na podlagi notranjih metodologij in zunanjih podatkov oceni njihovo kreditno sposobnost. V skladu s pristopom na osnovi notranjih bonitetnih ocen, ki temelji na okviru Basel III, je EIB razvila notranjo metodologijo za ocenjevanje bonitete, s katero določi notranje bonitetne ocene posojilojemalcev in porokov. Metodologija temelji na ocenjevalnih listih, prilagojenih opredeljenim vrstam nasprotnih strank. |
| --- | --- |

i)

Kreditna sposobnost posojilojemalca: direktorat za upravljanje tveganj preveri posojilojemalce ter na podlagi notranjih metodologij in zunanjih podatkov oceni njihovo kreditno sposobnost. V skladu s pristopom na osnovi notranjih bonitetnih ocen, ki temelji na okviru Basel III, je EIB razvila notranjo metodologijo za ocenjevanje bonitete, s katero določi notranje bonitetne ocene posojilojemalcev in porokov. Metodologija temelji na ocenjevalnih listih, prilagojenih opredeljenim vrstam nasprotnih strank.

| ii) | Korelacija neizpolnitve obveznosti: ta element kvantificira verjetnost, da bosta posojilojemalec in porok hkrati zašla v finančne težave. Čim višja je korelacija med verjetnostjo neizpolnitve obveznosti posojilojemalca in poroka, tem nižja je vrednost jamstva, zato je nižja (slabša) tudi ocena posojila. |
| --- | --- |

ii)

Korelacija neizpolnitve obveznosti: ta element kvantificira verjetnost, da bosta posojilojemalec in porok hkrati zašla v finančne težave. Čim višja je korelacija med verjetnostjo neizpolnitve obveznosti posojilojemalca in poroka, tem nižja je vrednost jamstva, zato je nižja (slabša) tudi ocena posojila.

| iii) | Vrednost jamstvenih instrumentov in jamstev: ta vrednost se oceni na podlagi kombinacije kreditne sposobnosti izdajatelja in vrste uporabljenega instrumenta. |
| --- | --- |

iii)

Vrednost jamstvenih instrumentov in jamstev: ta vrednost se oceni na podlagi kombinacije kreditne sposobnosti izdajatelja in vrste uporabljenega instrumenta.

| iv) | Veljavna stopnja izterjave: to je znesek, za katerega se predpostavlja, da bo izterjan po neizpolnjevanju obveznosti ustrezne nasprotne stranke, izražen kot odstotek zadevne izpostavljenosti iz naslova posojil. |
| --- | --- |

iv)

Veljavna stopnja izterjave: to je znesek, za katerega se predpostavlja, da bo izterjan po neizpolnjevanju obveznosti ustrezne nasprotne stranke, izražen kot odstotek zadevne izpostavljenosti iz naslova posojil.

| v) | Pogodbeni okvir: trden pogodbeni okvir izboljša kakovost in oceno posojila. |
| --- | --- |

v)

Pogodbeni okvir: trden pogodbeni okvir izboljša kakovost in oceno posojila.

| vi) | Trajanje posojila ali, splošneje, denarni tokovi posojila: če so vse druge spremenljivke enake, je tveganje, da bo pri servisiranju posojila prišlo do težav, sorazmerno s trajanjem odplačilne dobe posojila. |
| --- | --- |

vi)

Trajanje posojila ali, splošneje, denarni tokovi posojila: če so vse druge spremenljivke enake, je tveganje, da bo pri servisiranju posojila prišlo do težav, sorazmerno s trajanjem odplačilne dobe posojila.

Pričakovana izguba pri posojilu se izračuna na podlagi vseh petih zgoraj navedenih elementov. Glede na izračunano raven izgube se nato posojilo razvrsti v eno od naslednjih kategorij ocen posojil:

| „A“ | Prvorazredna posojila, ki se delijo v tri podkategorije:
  „A0“ zajema posojila državi članici EU ali posojila, za katera jamči država članica EU, ki imajo pričakovano izgubo v višini 0 %.
  „A+“ zajema posojila, odobrena subjektom (ali za katera jamčijo subjekti), ki niso države članice EU, in za katera se ne pričakuje poslabšanje kakovosti njihovega trajanja.
  „A–“ zajema tiste posojilne dejavnosti, pri katerih obstaja določen dvom glede ohranitve trenutnega statusa, vendar se pričakuje, da bo vsako morebitno poslabšanje omejeno. |
| --- | --- |

„A“

Prvorazredna posojila, ki se delijo v tri podkategorije:

„A0“ zajema posojila državi članici EU ali posojila, za katera jamči država članica EU, ki imajo pričakovano izgubo v višini 0 %.

„A+“ zajema posojila, odobrena subjektom (ali za katera jamčijo subjekti), ki niso države članice EU, in za katera se ne pričakuje poslabšanje kakovosti njihovega trajanja.

„A–“ zajema tiste posojilne dejavnosti, pri katerih obstaja določen dvom glede ohranitve trenutnega statusa, vendar se pričakuje, da bo vsako morebitno poslabšanje omejeno.

| „B“ | Visokokakovostna posojila: gre za razred sredstev, ki jih banka ocenjuje kot solidna, čeprav ni izključeno, da se njihova kakovost v prihodnje ne bo rahlo poslabšala. Za izražanje relativne verjetnosti, da bo do takega poslabšanja prišlo, se uporabljata podkategoriji B+ in B–. |
| --- | --- |

„B“

Visokokakovostna posojila: gre za razred sredstev, ki jih banka ocenjuje kot solidna, čeprav ni izključeno, da se njihova kakovost v prihodnje ne bo rahlo poslabšala. Za izražanje relativne verjetnosti, da bo do takega poslabšanja prišlo, se uporabljata podkategoriji B+ in B–.

| „C“ | Kakovostna posojila: primer so nezavarovana posojila trdnim bankam in podjetjem s sedemletno zapadlostjo z odplačilom v enkratnem znesku ob zapadlosti posojila oziroma primerljivo amortizacijsko zapadlostjo ob izplačilu posojila. |
| --- | --- |

„C“

Kakovostna posojila: primer so nezavarovana posojila trdnim bankam in podjetjem s sedemletno zapadlostjo z odplačilom v enkratnem znesku ob zapadlosti posojila oziroma primerljivo amortizacijsko zapadlostjo ob izplačilu posojila.

| „D“ | Ta bonitetni razred predstavlja mejo med posojili „sprejemljive kakovosti“ in posojili, pri katerih se pojavljajo določene težave. To ločnico pri ocenah posojil natančneje določata podkategoriji D+ in D–. Posojila z oceno D– zahtevajo strožji nadzor. |
| --- | --- |

„D“

Ta bonitetni razred predstavlja mejo med posojili „sprejemljive kakovosti“ in posojili, pri katerih se pojavljajo določene težave. To ločnico pri ocenah posojil natančneje določata podkategoriji D+ in D–. Posojila z oceno D– zahtevajo strožji nadzor.

| „E“ | Ta kategorija ocen posojil zajema posojila, katerih profil tveganja je slabši od običajno sprejemljivega. Poleg tega vključuje tudi posojila, pri katerih je v odplačilni dobi prišlo do resnih težav in pri katerih ni mogoče izključiti, da ne bo prišlo do izgub. Zato se pri teh posojilih izvaja natančen in poostren nadzor. Podkategoriji E+ in E– označujeta intenzivnost tega posebnega postopka nadzora; pri posojilih z oceno E– obstaja velika verjetnost, da ne bo mogoče zagotoviti pravočasnega servisiranja in bo zato potrebna ena od oblik reprogramiranja dolga, kar lahko povzroči izgubo zaradi oslabitve. |
| --- | --- |

„E“

Ta kategorija ocen posojil zajema posojila, katerih profil tveganja je slabši od običajno sprejemljivega. Poleg tega vključuje tudi posojila, pri katerih je v odplačilni dobi prišlo do resnih težav in pri katerih ni mogoče izključiti, da ne bo prišlo do izgub. Zato se pri teh posojilih izvaja natančen in poostren nadzor. Podkategoriji E+ in E– označujeta intenzivnost tega posebnega postopka nadzora; pri posojilih z oceno E– obstaja velika verjetnost, da ne bo mogoče zagotoviti pravočasnega servisiranja in bo zato potrebna ena od oblik reprogramiranja dolga, kar lahko povzroči izgubo zaradi oslabitve.

| „F“ | Kategorija F (za ang. „fail“) označuje posojila, ki pomenijo nesprejemljivo tveganje. Oceno F lahko dobijo le nezaključeni posli, pri katerih je po podpisu prišlo do nepredvidenih, izrednih in izrazito neugodnih okoliščin. Vse dejavnosti, pri katerih Sklad za spodbujanje naložb beleži izgubo glavnice, dobijo oceno F, zanje pa se oblikuje posebna rezervacija. |
| --- | --- |

„F“

Kategorija F (za ang. „fail“) označuje posojila, ki pomenijo nesprejemljivo tveganje. Oceno F lahko dobijo le nezaključeni posli, pri katerih je po podpisu prišlo do nepredvidenih, izrednih in izrazito neugodnih okoliščin. Vse dejavnosti, pri katerih Sklad za spodbujanje naložb beleži izgubo glavnice, dobijo oceno F, zanje pa se oblikuje posebna rezervacija.

Praviloma se posojila, ki z notranjim ocenjevanjem dobijo oceno D– ali manj, uvrstijo na „opazovalni seznam“ (ang. „watch list“) na osnovi notranjih bonitetnih ocen posojil. Če pa je bilo posojilo prvotno odobreno s profilom tveganja D– ali slabšim, se na opazovalni seznam uvrsti le, če pomemben kreditni dogodek povzroči nadaljnje poslabšanje njegove kreditne ocene pod oceno ob odobritvi.

Razpredelnica v oddelku 3.2.3.3 prikazuje analizo kreditne kakovosti posojilnega portfelja Sklada za spodbujanje naložb na podlagi zgoraj opisanih kategorij ocen posojil.

3.2.3.2   Razčlenitev izpostavljenosti kreditnemu tveganju pri dajanju posojil

Razčlenitev izpostavljenosti kreditnemu tveganju pri dajanju posojil

Spodnja razpredelnica prikazuje največjo izpostavljenost kreditnemu tveganju (čista knjigovodska vrednost) za podpisana posojila in predujme (izplačane in neizplačane) po vrstah posojilojemalcev ob upoštevanju jamstev, ki so jih dali poroki:

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| Na dan 31. 12. 2021 | Zajamčeno | Druge izboljšave kreditne kakovosti | Brez jamstva | Skupaj | % izplačanega skupnega zneska |
| Finančne institucije | 74 086 | — | 1 115 656 | 1 189 742 | 60 % |
| Podjetja | 211 067 | — | 368 877 | 579 944 | 29 % |
| Javni organi | 20 776 | — | 664 | 21 440 | 1 % |
| Države | — | 917 | 194 238 | 195 155 | 10 % |
| Izplačano skupaj | 305 929 | 917 | 1 679 435 | 1 986 281 | 100 % |
| Neizplačano | 193 663 | — | 1 467 146 | 1 660 809 | — |
| Izplačano in neizplačano skupaj | 499 592 | 917 | 3 146 581 | 3 647 090 | — |

(v tisočih EUR)

Na dan 31. 12. 2021

Zajamčeno

Druge izboljšave kreditne kakovosti

Brez jamstva

Skupaj

% izplačanega skupnega zneska

Finančne institucije

74 086

—

1 115 656

1 189 742

1 189 742

60 %

60 %

Podjetja

211 067

—

368 877

579 944

579 944

29 %

29 %

Javni organi

20 776

—

664

21 440

21 440

1 %

1 %

Države

—

917

194 238

195 155

195 155

10 %

10 %

Izplačano skupaj

Izplačano skupaj

305 929

305 929

917

917

1 679 435

1 679 435

1 986 281

1 986 281

100 %

100 %

Neizplačano

Neizplačano

193 663

193 663

—

—

1 467 146

1 467 146

1 660 809

1 660 809

—

—

Izplačano in neizplačano skupaj

Izplačano in neizplačano skupaj

499 592

499 592

917

917

3 146 581

3 146 581

3 647 090

3 647 090

—

—

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| Na dan 31. 12. 2020 | Zajamčeno | Druge izboljšave kreditne kakovosti | Brez jamstva | Skupaj | % izplačanega skupnega zneska |
| Finančne institucije | 87 269 | — | 963 366 | 1 050 635 | 64 % |
| Podjetja | 203 772 | 27 026 | 177 321 | 408 119 | 24 % |
| Javni organi | 21 866 | — | 1 057 | 22 923 | 1 % |
| Države | — | 1 506 | 190 262 | 191 768 | 11 % |
| Izplačano skupaj | 312 907 | 28 532 | 1 332 006 | 1 673 445 | 100 % |
| Neizplačano | 196 692 | — | 1 492 774 | 1 689 466 | — |
| Izplačano in neizplačano skupaj | 509 599 | 28 532 | 2 824 780 | 3 362 911 | — |

(v tisočih EUR)

Na dan 31. 12. 2020

Zajamčeno

Druge izboljšave kreditne kakovosti

Brez jamstva

Skupaj

% izplačanega skupnega zneska

Finančne institucije

87 269

—

963 366

1 050 635

1 050 635

64 %

64 %

Podjetja

203 772

27 026

177 321

408 119

408 119

24 %

24 %

Javni organi

21 866

—

1 057

22 923

22 923

1 %

1 %

Države

—

1 506

190 262

191 768

191 768

11 %

11 %

Izplačano skupaj

Izplačano skupaj

312 907

312 907

28 532

28 532

1 332 006

1 332 006

1 673 445

1 673 445

100 %

100 %

Neizplačano

Neizplačano

196 692

196 692

—

—

1 492 774

1 492 774

1 689 466

1 689 466

—

—

Izplačano in neizplačano skupaj

Izplačano in neizplačano skupaj

509 599

509 599

28 532

28 532

2 824 780

2 824 780

3 362 911

3 362 911

—

—

Direktorat za upravljanje in prestrukturiranje poslov je odgovoren za spremljanje posojilojemalcev in porokov ter za s projekti povezano finančno in pogodbeno spremljanje. Tako se kreditna sposobnost posojil, posojilojemalcev in porokov Sklada za spodbujanje naložb stalno spremlja, tj. vsaj enkrat letno, pogosteje pa po potrebi in v okviru kreditnih dogodkov. Direktorat za upravljanje in prestrukturiranje poslov zlasti preveri, ali so izpolnjene pogodbene pravice in, v primeru poslabšanja bonitetne ocene in/ali neizpolnjevanja pogodbenih obveznosti, ali so sprejeti popravni ukrepi. V skladu s smernicami o kreditnih tveganjih se po potrebi izvajajo ukrepi za zmanjšanje tveganj. Poleg tega je v primeru obnovitve bančnih jamstev, prejetih za posojila, zagotovljeno, da se jamstva pravočasno nadomestijo oziroma sprejmejo ustrezni ukrepi.

3.2.3.3   Razčlenitev kreditne kakovosti glede na vrsto posojilojemalcev

Razčlenitev kreditne kakovosti glede na vrsto posojilojemalcev

V spodnjih razpredelnicah je prikazana analiza kreditne kakovosti posojilnega portfelja Sklada za spodbujanje naložb na dan 31. decembra 2021 in 31. decembra 2020, opravljena z aplikacijami za bonitetno ocenjevanje posojil na podlagi izpostavljenosti podpisanih obveznosti (izplačanih in neizplačanih).

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| Na dan 31. 12. 2021 | Visoka kakovost | Standardna kakovost | Najmanjše sprejemljivo tveganje | Visoko tveganje | Brez ocene (*10) | Skupaj | % vseh sredstev |
| A do B– | C | D+ | D– ali manj |
| Posojilojemalec | Finančne institucije | 285 924 | 109 219 | 443 921 | 1 130 146 | — | 1 969 210 | 54 % |
| Podjetja | 108 621 | 49 059 | 12 253 | 532 735 | 315 011 | 1 017 679 | 28 % |
| Javni organi | — | 20 776 | — | — | 664 | 21 440 | 1 % |
| Države | 917 | 2 529 | 3 360 | 631 955 | — | 638 761 | 17 % |
| Skupaj | 395 462 | 181 583 | 459 534 | 2 294 836 | 315 675 | 3 647 090 | 100 % |

(v tisočih EUR)

Na dan 31. 12. 2021

Visoka kakovost

Standardna kakovost

Najmanjše sprejemljivo tveganje

Visoko tveganje

Brez ocene (*10)

*10

Skupaj

% vseh sredstev

A do B–

C

D+

D– ali manj

Posojilojemalec

Finančne institucije

285 924

109 219

443 921

1 130 146

—

1 969 210

1 969 210

54 %

54 %

Podjetja

108 621

49 059

12 253

532 735

315 011

1 017 679

1 017 679

28 %

28 %

Javni organi

—

20 776

—

—

664

21 440

21 440

1 %

1 %

Države

917

2 529

3 360

631 955

—

638 761

638 761

17 %

17 %

Skupaj

Skupaj

395 462

395 462

181 583

181 583

459 534

459 534

2 294 836

2 294 836

315 675

315 675

3 647 090

3 647 090

100 %

100 %

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| Na dan 31. 12. 2020 | Visoka kakovost | Standardna kakovost | Najmanjše sprejemljivo tveganje | Visoko tveganje | Brez ocene (*11) | Skupaj | % vseh sredstev |
| A do B– | C | D+ | D– ali manj |
| Posojilojemalec | Finančne institucije | 290 565 | 90 445 | 475 331 | 815 120 | — | 1 671 461 | 50 % |
| Podjetja | 118 990 | 46 861 | 14 433 | 512 142 | 313 762 | 1 006 188 | 30 % |
| Javne institucije | — | 21 866 | — | — | 1 057 | 22 923 | 1 % |
| Države | — | 4 865 | 3 926 | 653 548 | — | 662 339 | 19 % |
| Skupaj | 409 555 | 164 037 | 493 690 | 1 980 810 | 314 819 | 3 362 911 | 100 % |

(v tisočih EUR)

Na dan 31. 12. 2020

Visoka kakovost

Standardna kakovost

Najmanjše sprejemljivo tveganje

Visoko tveganje

Brez ocene (*11)

*11

Skupaj

% vseh sredstev

A do B–

C

D+

D– ali manj

Posojilojemalec

Finančne institucije

290 565

90 445

475 331

815 120

—

1 671 461

1 671 461

50 %

50 %

Podjetja

118 990

46 861

14 433

512 142

313 762

1 006 188

1 006 188

30 %

30 %

Javne institucije

—

21 866

—

—

1 057

22 923

22 923

1 %

1 %

Države

—

4 865

3 926

653 548

—

662 339

662 339

19 %

19 %

Skupaj

Skupaj

409 555

409 555

164 037

164 037

493 690

493 690

1 980 810

1 980 810

314 819

314 819

3 362 911

3 362 911

100 %

100 %

3.2.3.4   Porazdeljenost tveganj pri posojilih in predujmih

Porazdeljenost tveganj pri posojilih in predujmih

3.2.3.4.1   
  Geografska razčlenitev

Geografska razčlenitev

Na podlagi države posojilojemalca je mogoče portfelj Sklada za spodbujanje naložb razčleniti po naslednjih geografskih regijah:

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| Država posojilojemalca | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| Egipt | 345 810 | 319 040 |
| Kenija | 321 069 | 195 917 |
| Nigerija | 237 992 | 236 149 |
| Regionalno-AKP | 208 795 | 37 497 |
| Mauritius | 101 446 | 76 419 |
| Etiopija | 96 391 | 92 346 |
| Barbados | 85 058 | 75 037 |
| Ruanda | 64 169 | 59 114 |
| Uganda | 61 033 | 61 869 |
| Zambija | 52 345 | 42 553 |
| Demokratična republika Kongo | 48 766 | 56 527 |
| Tanzanija | 46 423 | 60 058 |
| Senegal | 42 968 | 32 850 |
| Kamerun | 42 097 | 36 749 |
| Nova Kaledonija | 37 098 | 41 224 |
| Jamajka | 20 776 | 23 411 |
| Dominikanska republika | 19 076 | 30 741 |
| Gvineja | 18 972 | 18 534 |
| Gana | 15 835 | 21 249 |
| Malavi | 14 898 | 17 349 |
| Zimbabve | 14 708 | — |
| Angola | 12 253 | 14 654 |
| Mali | 12 120 | 12 918 |
| Mavretanija | 11 921 | 38 131 |
| Zelenortski otoki | 11 718 | 14 952 |
| Mozambik | 9 107 | 10 775 |
| Kajmanski otoki | 8 692 | 8 027 |
| Francoska Polinezija | 5 783 | 8 783 |
| Benin | 4 023 | 3 932 |
| Burkina Faso | 3 581 | 1 267 |
| Mikronezija | 2 872 | 3 073 |
| Sejšeli | 2 529 | 3 359 |
| Esvatini | 1 792 | — |
| Haiti | 1 208 | 2 617 |
| Niger | 1 182 | 2 243 |
| Samoa | 909 | 1 898 |
| Vanuatu | 866 | 1 200 |
| Togo | — | 10 625 |
| Palau | — | 358 |
| Skupaj | 1 986 281 | 1 673 445 |

(v tisočih EUR)

Država posojilojemalca

31.12.2021

31.12.2020

Egipt

345 810

319 040

Kenija

321 069

195 917

Nigerija

237 992

236 149

Regionalno-AKP

208 795

37 497

Mauritius

101 446

76 419

Etiopija

96 391

92 346

Barbados

85 058

75 037

Ruanda

64 169

59 114

Uganda

61 033

61 869

Zambija

52 345

42 553

Demokratična republika Kongo

48 766

56 527

Tanzanija

46 423

60 058

Senegal

42 968

32 850

Kamerun

42 097

36 749

Nova Kaledonija

37 098

41 224

Jamajka

20 776

23 411

Dominikanska republika

19 076

30 741

Gvineja

18 972

18 534

Gana

15 835

21 249

Malavi

14 898

17 349

Zimbabve

14 708

—

Angola

12 253

14 654

Mali

12 120

12 918

Mavretanija

11 921

38 131

Zelenortski otoki

11 718

14 952

Mozambik

9 107

10 775

Kajmanski otoki

8 692

8 027

Francoska Polinezija

5 783

8 783

Benin

4 023

3 932

Burkina Faso

3 581

1 267

Mikronezija

2 872

3 073

Sejšeli

2 529

3 359

Esvatini

1 792

—

Haiti

1 208

2 617

Niger

1 182

2 243

Samoa

909

1 898

Vanuatu

866

1 200

Togo

—

10 625

Palau

—

358

Skupaj

Skupaj

1 986 281

1 986 281

1 673 445

1 673 445

3.2.3.4.2   
  Razčlenitev po industrijskih sektorjih

Razčlenitev po industrijskih sektorjih

V spodnji razpredelnici je prikazana razčlenitev posojilnega portfelja Sklada za spodbujanje naložb po industrijskih sektorjih posojilojemalcev. Posli, ki se pred izplačilom končnemu upravičencu najprej izplačajo finančnemu posredniku, so prikazani v postavki „Terciarni sektor in drugo“.

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| Industrijski sektor posojilojemalca | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| Finančne storitve | 1 190 407 | 1 030 121 |
| Električna energija | 211 761 | 192 599 |
| Javna uprava | 195 154 | 191 768 |
| Zdravstveno varstvo | 170 000 | — |
| Kemikalije | 111 251 | 89 495 |
| Poslovne storitve, IT in mediji | 34 306 | 26 638 |
| Infrastruktura za zračni in pomorski promet | 20 776 | 21 866 |
| Zdravila in medicinska oprema | 13 684 | 11 709 |
| Telekomunikacije | 12 253 | 14 964 |
| Investicijsko blago | 9 269 | 11 531 |
| Kovine in rudarstvo | 8 667 | 34 292 |
| Odstranjevanje in recikliranje odpadkov | 5 326 | 6 063 |
| Terciarni sektor in drugo | 2 561 | 24 761 |
| Večnamenske službe | 866 | 1 200 |
| Gradbeni materiali in gradbeništvo | — | 14 433 |
| Kmetijstvo in prehranska veriga | — | 2 005 |
| Skupaj | 1 986 281 | 1 673 445 |

(v tisočih EUR)

Industrijski sektor posojilojemalca

31.12.2021

31.12.2021

31.12.2020

31.12.2020

Finančne storitve

1 190 407

1 030 121

Električna energija

211 761

192 599

Javna uprava

195 154

191 768

Zdravstveno varstvo

170 000

—

Kemikalije

111 251

89 495

Poslovne storitve, IT in mediji

34 306

26 638

Infrastruktura za zračni in pomorski promet

20 776

21 866

Zdravila in medicinska oprema

13 684

11 709

Telekomunikacije

12 253

14 964

Investicijsko blago

9 269

11 531

Kovine in rudarstvo

8 667

34 292

Odstranjevanje in recikliranje odpadkov

5 326

6 063

Terciarni sektor in drugo

2 561

24 761

Večnamenske službe

866

1 200

Gradbeni materiali in gradbeništvo

—

14 433

Kmetijstvo in prehranska veriga

—

2 005

Skupaj

Skupaj

1 986 281

1 986 281

1 673 445

1 673 445

3.2.3.5   Izpostavljenost kreditnemu tveganju za vsako notranjo bonitetno oceno

Izpostavljenost kreditnemu tveganju za vsako notranjo bonitetno oceno

EIB uporablja notranjo metodologijo za ocenjevanje bonitete v skladu z notranjimi bonitetnimi ocenami, ki temeljijo na pristopu v skladu z okvirom Basel III. Večini nasprotnih strank Sklada za spodbujanje naložb je bila dodeljena notranja bonitetna ocena v skladu s to metodologijo. V spodnji razpredelnici je prikazana razčlenitev posojilnega portfelja Sklada za spodbujanje naložb po boljši notranji bonitetni oceni posojilojemalca ali poroka, kjer je na voljo. Če notranja bonitetna ocena ni na voljo, je bila za to analizo uporabljena zunanja bonitetna ocena.

V razpredelnici so prikazane podpisane (izplačane in neizplačane) ter tveganju prilagojene izpostavljenosti na podlagi notranje metodologije, ki jo Sklad za spodbujanje naložb uporablja za upravljanje limita.

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | | 2021 |
| | Enakovreden bonitetni razred agencije Moody's | 12-mesečne pričakovane kreditne izgube | Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti | Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo | Kupljena ali izdana (ustvarjena) sredstva s poslabšano kreditno kakovostjo | PVIPI | Skupaj |
| Posojila in predujmi po odplačni vrednosti | | | | | | | |
| Notranja bonitetna ocena 1 – minimalno kreditno tveganje | Aaa | — | 64 876 | — | — | — | 64 876 |
| Notranja bonitetna ocena 2 – zelo nizko kreditno tveganje | Aa1–Aa3 | 85 059 | — | — | — | — | 85 059 |
| Notranja bonitetna ocena 3 – nizko kreditno tveganje | A1–A3 | 1 056 | — | — | — | — | 1 056 |
| Notranja bonitetna ocena 4 – zmerno kreditno tveganje | Baa1–Baa3 | 46 507 | — | — | — | — | 46 507 |
| Notranja bonitetna ocena 5 – finančno šibka nasprotna stranka | Ba1–Ba3 | 435 300 | 12 288 | — | — | — | 447 588 |
| Notranja bonitetna ocena 6 – visoko kreditno tveganje | B1–B3 | 556 705 | 237 898 | — | — | — | 794 603 |
| Notranja bonitetna ocena 7 – zelo visoko kreditno tveganje | manj kot Caa1 | 55 928 | 258 220 | — | — | — | 314 148 |
| Notranja bonitetna ocena 8 – neplačilo nasprotne stranke | manj kot Caa1, vendar neplačano | — | — | 69 180 | — | — | 69 180 |
| Posojila in predujmi po PVIPI | | — | — | — | — | 272 917 | 272 917 |
| Popravek vrednosti za izgubo in prilagoditev poštene vrednosti | | -3 565 | -33 268 | -30 169 | — | -42 651 | - 109 653 |
| Knjigovodska vrednost posojil in predujmov | | 1 176 990 | 540 014 | 39 011 | — | 230 266 | 1 986 281 |
| Prevzete obveznosti iz kreditov | | | | | | | |
| Notranja bonitetna ocena 1 – minimalno kreditno tveganje | Aaa | — | — | — | — | — | — |
| Notranja bonitetna ocena 2 – zelo nizko kreditno tveganje | Aa1–Aa3 | 86 796 | — | — | — | — | 86 796 |
| Notranja bonitetna ocena 3 – nizko kreditno tveganje | A1–A3 | 87 000 | — | — | — | — | 87 000 |
| Notranja bonitetna ocena 4 – zmerno kreditno tveganje | Baa1–Baa3 | 61 060 | — | — | — | — | 61 060 |
| Notranja bonitetna ocena 5 – finančno šibka nasprotna stranka | Ba1–Ba3 | 173 963 | — | — | — | — | 173 963 |
| Notranja bonitetna ocena 6 – visoko kreditno tveganje | B1–B3 | 777 195 | 18 595 | — | — | — | 795 790 |
| Notranja bonitetna ocena 7 – zelo visoko kreditno tveganje | manj kot Caa1 | 45 955 | 167 782 | — | — | — | 213 737 |
| Notranja bonitetna ocena 8 – neplačilo nasprotne stranke | manj kot Caa1, vendar neplačano | — | — | 10 000 | — | — | 10 000 |
| Brez notranje bonitetne ocene (*12) | | 129 669 | 27 365 | — | — | — | 157 034 |
| Posojila in predujmi po PVIPI | | — | — | — | — | 92 031 | 92 031 |
| Popravek vrednosti za izgubo in prilagoditev poštene vrednosti | | -1 693 | -14 909 | — | — | — | -16 602 |
| Knjigovodska vrednost obveznosti iz kreditov | | 1 359 945 | 198 833 | 10 000 | — | 92 031 | 1 660 809 |

(v tisočih EUR)

2021

Enakovreden bonitetni razred agencije Moody's

12-mesečne pričakovane kreditne izgube

Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti

Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo

Kupljena ali izdana (ustvarjena) sredstva s poslabšano kreditno kakovostjo

PVIPI

Skupaj

Posojila in predujmi po odplačni vrednosti

Posojila in predujmi po odplačni vrednosti

Notranja bonitetna ocena 1 – minimalno kreditno tveganje

Aaa

—

64 876

—

—

—

64 876

64 876

Notranja bonitetna ocena 2 – zelo nizko kreditno tveganje

Aa1–Aa3

85 059

—

—

—

—

85 059

85 059

Notranja bonitetna ocena 3 – nizko kreditno tveganje

A1–A3

1 056

—

—

—

—

1 056

1 056

Notranja bonitetna ocena 4 – zmerno kreditno tveganje

Baa1–Baa3

46 507

—

—

—

—

46 507

46 507

Notranja bonitetna ocena 5 – finančno šibka nasprotna stranka

Ba1–Ba3

435 300

12 288

—

—

—

447 588

447 588

Notranja bonitetna ocena 6 – visoko kreditno tveganje

B1–B3

556 705

237 898

—

—

—

794 603

794 603

Notranja bonitetna ocena 7 – zelo visoko kreditno tveganje

manj kot Caa1

55 928

258 220

—

—

—

314 148

314 148

Notranja bonitetna ocena 8 – neplačilo nasprotne stranke

manj kot Caa1, vendar neplačano

—

—

69 180

—

—

69 180

69 180

Posojila in predujmi po PVIPI

Posojila in predujmi po PVIPI

—

—

—

—

272 917

272 917

272 917

272 917

Popravek vrednosti za izgubo in prilagoditev poštene vrednosti

Popravek vrednosti za izgubo in prilagoditev poštene vrednosti

-3 565

-3 565

-33 268

-33 268

-30 169

-30 169

—

-42 651

-42 651

- 109 653

- 109 653

Knjigovodska vrednost posojil in predujmov

Knjigovodska vrednost posojil in predujmov

1 176 990

1 176 990

540 014

540 014

39 011

39 011

—

230 266

230 266

1 986 281

1 986 281

Prevzete obveznosti iz kreditov

Prevzete obveznosti iz kreditov

Notranja bonitetna ocena 1 – minimalno kreditno tveganje

Aaa

—

—

—

—

—

—

Notranja bonitetna ocena 2 – zelo nizko kreditno tveganje

Aa1–Aa3

86 796

—

—

—

—

86 796

86 796

Notranja bonitetna ocena 3 – nizko kreditno tveganje

A1–A3

87 000

—

—

—

—

87 000

87 000

Notranja bonitetna ocena 4 – zmerno kreditno tveganje

Baa1–Baa3

61 060

—

—

—

—

61 060

61 060

Notranja bonitetna ocena 5 – finančno šibka nasprotna stranka

Ba1–Ba3

173 963

—

—

—

—

173 963

173 963

Notranja bonitetna ocena 6 – visoko kreditno tveganje

B1–B3

777 195

18 595

—

—

—

795 790

795 790

Notranja bonitetna ocena 7 – zelo visoko kreditno tveganje

manj kot Caa1

45 955

167 782

—

—

—

213 737

213 737

Notranja bonitetna ocena 8 – neplačilo nasprotne stranke

manj kot Caa1, vendar neplačano

—

—

10 000

—

—

10 000

10 000

Brez notranje bonitetne ocene (*12)

*12

129 669

27 365

—

—

—

157 034

157 034

Posojila in predujmi po PVIPI

Posojila in predujmi po PVIPI

—

—

—

—

92 031

92 031

92 031

92 031

Popravek vrednosti za izgubo in prilagoditev poštene vrednosti

Popravek vrednosti za izgubo in prilagoditev poštene vrednosti

-1 693

-1 693

-14 909

-14 909

—

—

—

-16 602

-16 602

Knjigovodska vrednost obveznosti iz kreditov

Knjigovodska vrednost obveznosti iz kreditov

1 359 945

1 359 945

198 833

198 833

10 000

10 000

—

92 031

92 031

1 660 809

1 660 809

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | | 2020 |
| | Enakovreden bonitetni razred agencije Moody's | 12-mesečne pričakovane kreditne izgube | Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti | Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo | Kupljena ali izdana (ustvarjena) sredstva s poslabšano kreditno kakovostjo | PVIPI | Skupaj |
| Posojila in predujmi po odplačni vrednosti | | | | | | | |
| Notranja bonitetna ocena 1 – minimalno kreditno tveganje | Aaa | — | 73 545 | — | — | — | 73 545 |
| Notranja bonitetna ocena 2 – zelo nizko kreditno tveganje | Aa1–Aa3 | 75 048 | — | — | — | — | 75 048 |
| Notranja bonitetna ocena 3 – nizko kreditno tveganje | A1–A3 | 2 087 | — | — | — | — | 2 087 |
| Notranja bonitetna ocena 4 – zmerno kreditno tveganje | Baa1–Baa3 | 54 412 | 6 087 | — | — | — | 60 499 |
| Notranja bonitetna ocena 5 – finančno šibka nasprotna stranka | Ba1–Ba3 | 392 787 | 19 761 | — | — | — | 412 548 |
| Notranja bonitetna ocena 6 – visoko kreditno tveganje | B1–B3 | 581 607 | 193 877 | 32 032 | — | — | 807 516 |
| Notranja bonitetna ocena 7 – zelo visoko kreditno tveganje | manj kot Caa1 | 70 495 | 177 919 | 1 493 | — | — | 249 907 |
| Notranja bonitetna ocena 8 – neplačilo nasprotne stranke | manj kot Caa1, vendar neplačano | — | 5 693 | 45 000 | — | — | 50 693 |
| Posojila in predujmi po PVIPI | | — | — | — | — | 92 436 | 92 436 |
| Popravek vrednosti za izgubo in prilagoditev poštene vrednosti | | -16 389 | -43 976 | -44 538 | — | -45 931 | - 150 834 |
| Knjigovodska vrednost posojil in predujmov | | 1 160 047 | 432 906 | 33 987 | — | 46 505 | 1 673 445 |
| Prevzete obveznosti iz kreditov | | | | | | | |
| Notranja bonitetna ocena 2 – zelo nizko kreditno tveganje | Aa1–Aa3 | 95 067 | — | — | — | — | 95 067 |
| Notranja bonitetna ocena 3 – nizko kreditno tveganje | A1–A3 | 87 000 | — | — | — | — | 87 000 |
| Notranja bonitetna ocena 4 – zmerno kreditno tveganje | Baa1–Baa3 | 57 282 | — | — | — | — | 57 282 |
| Notranja bonitetna ocena 5 – finančno šibka nasprotna stranka | Ba1–Ba3 | 152 264 | — | — | — | — | 152 264 |
| Notranja bonitetna ocena 6 – visoko kreditno tveganje | B1–B3 | 675 365 | 8 964 | — | — | — | 684 329 |
| Notranja bonitetna ocena 7 – zelo visoko kreditno tveganje | manj kot Caa1 | 72 500 | 110 331 | — | — | — | 182 831 |
| Notranja bonitetna ocena 8 – neplačilo nasprotne stranke | manj kot Caa1, vendar neplačano | — | — | 38 497 | — | — | 38 497 |
| Brez notranje bonitetne ocene (*13) | | 129 669 | 27 365 | — | — | — | 157 034 |
| Posojila in predujmi po PVIPI | | — | — | — | — | 268 314 | 268 314 |
| Popravek vrednosti za izgubo in prilagoditev poštene vrednosti | | -6 817 | -26 335 | — | — | — | -33 152 |
| Knjigovodska vrednost obveznosti iz kreditov | | 1 262 330 | 120 325 | 38 497 | — | 268 314 | 1 689 466 |

(v tisočih EUR)

2020

Enakovreden bonitetni razred agencije Moody's

12-mesečne pričakovane kreditne izgube

Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti

Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo

Kupljena ali izdana (ustvarjena) sredstva s poslabšano kreditno kakovostjo

PVIPI

Skupaj

Posojila in predujmi po odplačni vrednosti

Posojila in predujmi po odplačni vrednosti

Notranja bonitetna ocena 1 – minimalno kreditno tveganje

Aaa

—

73 545

—

—

—

73 545

73 545

Notranja bonitetna ocena 2 – zelo nizko kreditno tveganje

Aa1–Aa3

75 048

—

—

—

—

75 048

75 048

Notranja bonitetna ocena 3 – nizko kreditno tveganje

A1–A3

2 087

—

—

—

—

2 087

2 087

Notranja bonitetna ocena 4 – zmerno kreditno tveganje

Baa1–Baa3

54 412

6 087

—

—

—

60 499

60 499

Notranja bonitetna ocena 5 – finančno šibka nasprotna stranka

Ba1–Ba3

392 787

19 761

—

—

—

412 548

412 548

Notranja bonitetna ocena 6 – visoko kreditno tveganje

B1–B3

581 607

193 877

32 032

—

—

807 516

807 516

Notranja bonitetna ocena 7 – zelo visoko kreditno tveganje

manj kot Caa1

70 495

177 919

1 493

—

—

249 907

249 907

Notranja bonitetna ocena 8 – neplačilo nasprotne stranke

manj kot Caa1, vendar neplačano

—

5 693

45 000

—

—

50 693

50 693

Posojila in predujmi po PVIPI

Posojila in predujmi po PVIPI

—

—

—

—

92 436

92 436

92 436

92 436

Popravek vrednosti za izgubo in prilagoditev poštene vrednosti

Popravek vrednosti za izgubo in prilagoditev poštene vrednosti

-16 389

-16 389

-43 976

-43 976

-44 538

-44 538

—

—

-45 931

-45 931

- 150 834

- 150 834

Knjigovodska vrednost posojil in predujmov

Knjigovodska vrednost posojil in predujmov

1 160 047

1 160 047

432 906

432 906

33 987

33 987

—

—

46 505

46 505

1 673 445

1 673 445

Prevzete obveznosti iz kreditov

Prevzete obveznosti iz kreditov

Notranja bonitetna ocena 2 – zelo nizko kreditno tveganje

Aa1–Aa3

95 067

—

—

—

—

95 067

95 067

Notranja bonitetna ocena 3 – nizko kreditno tveganje

A1–A3

87 000

—

—

—

—

87 000

87 000

Notranja bonitetna ocena 4 – zmerno kreditno tveganje

Baa1–Baa3

57 282

—

—

—

—

57 282

57 282

Notranja bonitetna ocena 5 – finančno šibka nasprotna stranka

Ba1–Ba3

152 264

—

—

—

—

152 264

152 264

Notranja bonitetna ocena 6 – visoko kreditno tveganje

B1–B3

675 365

8 964

—

—

—

684 329

684 329

Notranja bonitetna ocena 7 – zelo visoko kreditno tveganje

manj kot Caa1

72 500

110 331

—

—

—

182 831

182 831

Notranja bonitetna ocena 8 – neplačilo nasprotne stranke

manj kot Caa1, vendar neplačano

—

—

38 497

—

—

38 497

38 497

Brez notranje bonitetne ocene (*13)

*13

129 669

27 365

—

—

—

157 034

157 034

Posojila in predujmi po PVIPI

Posojila in predujmi po PVIPI

—

—

—

—

—

—

268 314

268 314

268 314

268 314

Popravek vrednosti za izgubo in prilagoditev poštene vrednosti

Popravek vrednosti za izgubo in prilagoditev poštene vrednosti

-6 817

-6 817

-26 335

-26 335

—

—

—

-33 152

-33 152

Knjigovodska vrednost obveznosti iz kreditov

Knjigovodska vrednost obveznosti iz kreditov

1 262 330

1 262 330

120 325

120 325

38 497

38 497

—

268 314

268 314

1 689 466

1 689 466

EIB stalno spremlja dogodke, ki vplivajo na njegove posojilojemalce in poroke, zlasti banke. EIB zlasti v primeru poslabšanja bonitetne ocene za vsak primer posebej oceni svoje pogodbene pravice in si prizadeva za blažilne ukrepe. Prav tako pozorno spremlja obnovitve bančnih jamstev, prejetih za posojila, da zagotovi, da se jamstva pravočasno nadomestijo oziroma da se sprejmejo ustrezni ukrepi.

3.2.3.6   Zaostanki pri odplačevanju posojil in oslabitve

Zaostanki pri odplačevanju posojil in oslabitve

Zneski zaostankov se ugotavljajo, spremljajo in sporočajo v skladu s postopki, ki so opredeljeni v „Smernicah in postopkih za nadzor financ“, ki veljajo za banke. Ti postopki so v skladu z dobrimi bančnimi praksami in so prilagojeni za vsa posojila, ki jih upravlja EIB.

Postopek spremljanja je strukturiran tako, da zagotavlja, da (i) se morebitni zaostanki čim hitreje odkrijejo in sporočijo pristojnim službam; (ii) se kritični primeri nemudoma prenesejo na pravo operativno raven in raven odločanja; (iii) je poskrbljeno za redno poročanje vodstvu Sklada o splošnem stanju.

Zaostanke pri odplačevanju posojil in oslabitve ter predujme lahko razčlenimo na naslednji način:

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | Posojila in predujmi | Posojila in predujmi |
| | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| Knjigovodska vrednost | 1 986 281 | 1 673 445 |
| Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo | | |
| Bruto znesek | 69 180 | 45 000 |
| Oslabitev – popravek vrednosti za izgubo | -30 169 | -44 538 |
| Knjigovodska vrednost pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo | 39 011 | 462 |
| Zapadle postavke brez poslabšane kreditne kakovosti | | |
| Zapadle postavke zajemajo | | |
| posojila in terjatve, zapadle 0–30 dni | 2 334 | 2 008 |
| posojila in terjatve, zapadle 30–60 dni | 9 | — |
| posojila in terjatve, zapadle 60–90 dni | — | — |
| posojila in terjatve, zapadle 90–180 dni | — | 174 |
| več kot 180 dni | — | — |
| Knjigovodska vrednost zapadlih postavk brez poslabšane kreditne kakovosti | 2 343 | 2 182 |
| Knjigovodska vrednost postavk, ki niso niti zapadle niti nimajo poslabšane kreditne kakovosti | 1 944 927 | 1 670 801 |
| Knjigovodska vrednost posojil in predujmov skupaj | 1 986 281 | 1 673 445 |

(v tisočih EUR)

Posojila in predujmi

Posojila in predujmi

31.12.2021

31.12.2020

Knjigovodska vrednost

Knjigovodska vrednost

1 986 281

1 986 281

1 673 445

1 673 445

Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo

Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo

Bruto znesek

69 180

45 000

Oslabitev – popravek vrednosti za izgubo

-30 169

-44 538

Knjigovodska vrednost pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo

Knjigovodska vrednost pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo

39 011

39 011

462

462

Zapadle postavke brez poslabšane kreditne kakovosti

Zapadle postavke brez poslabšane kreditne kakovosti

Zapadle postavke zajemajo

Zapadle postavke zajemajo

posojila in terjatve, zapadle 0–30 dni

2 334

2 008

posojila in terjatve, zapadle 30–60 dni

9

—

posojila in terjatve, zapadle 60–90 dni

—

—

posojila in terjatve, zapadle 90–180 dni

—

174

več kot 180 dni

—

—

Knjigovodska vrednost zapadlih postavk brez poslabšane kreditne kakovosti

Knjigovodska vrednost zapadlih postavk brez poslabšane kreditne kakovosti

2 343

2 343

2 182

2 182

Knjigovodska vrednost postavk, ki niso niti zapadle niti nimajo poslabšane kreditne kakovosti

Knjigovodska vrednost postavk, ki niso niti zapadle niti nimajo poslabšane kreditne kakovosti

1 944 927

1 944 927

1 670 801

1 670 801

Knjigovodska vrednost posojil in predujmov skupaj

Knjigovodska vrednost posojil in predujmov skupaj

1 986 281

1 986 281

1 673 445

1 673 445

3.2.3.7   Občutljivost pričakovanih kreditnih izgub na prihodnje gospodarske razmere (v tisočih EUR)

Občutljivost pričakovanih kreditnih izgub na prihodnje gospodarske razmere (v tisočih EUR)

Pričakovane kreditne izgube so občutljive na presoje in predpostavke v zvezi z oblikovanjem v prihodnost usmerjenih scenarijev. EIB izvede analizo občutljivosti pričakovanih kreditnih izgub, pripoznanih v pomembnih razredih svojih sredstev.

Napovedi prihodnjih gospodarskih razmer (s pomočjo makroekonomskih scenarijev) so vhodni podatki za model napovedovanja in ustvarjajo pogojne parametre tveganja, ki pa so vhodni podatki za izračun popravka vrednosti za izgubo.

Scenariji so izpeljani iz šokov za BDP, ki je ključno merilo gospodarske dejavnosti. Šoki za realni BPD so kalibrirani, da ponovijo preteklo volatilnost spremenljivke. Poleg tega se, kjer je primerno, uporabi strokovna ocena, da se podrobneje določita velikost in vztrajnost šokov za BDP. Tako se šoki določijo skupaj s funkcijo propadanja, da se določi učinek šokov skozi čas. Verjetnosti, povezane z vsakim scenarijem, so opredeljene na način, da odražajo kazalnike (volatilnosti) trga in notranje razvite kazalnike / indeksne sklade, ki se dosledno uporabljajo skozi čas, da zajamejo negotovosti. Utež pozitivnih in negativih šokov je odvisna od razporeditve tveganj v gospodarstvu, v povprečju so se negativni in pozitivni šoki -15 250 EUR (2020: -20 533 EUR) oziroma 11 780 EUR (2020: 17 658 EUR) uporabili za četrtletne napovedi v preteklem letu.

V spodnji razpredelnici je prikazan popravek vrednosti za izgubo za posojila in predujme v okviru 1. in 2. stopnje. Za vsak v prihodnost usmerjen scenarij (npr. izhodiščni, pozitivni in negativni scenarij) se je uporabila utež 100 %, namesto da bi se za vse tri scenarije uporabile uteži verjetnosti scenarija.

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | 2021 |
| Pozitivni | Izhodiščni | Negativni |
| Bruto izpostavljenost | 3 319 800 | 3 319 800 | 3 319 800 |
| Popravek vrednosti za izgubo | 37 862 | 49 642 | 64 892 |

(v tisočih EUR)

2021

Pozitivni

Izhodiščni

Negativni

Bruto izpostavljenost

3 319 800

3 319 800

3 319 800

Popravek vrednosti za izgubo

37 862

49 642

64 892

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | 2020 |
| Pozitivni | Izhodiščni | Negativni |
| Bruto izpostavljenost | 3 063 652 | 3 063 652 | 3 063 652 |
| Popravek vrednosti za izgubo | 70 645 | 88 303 | 108 836 |

(v tisočih EUR)

2020

Pozitivni

Izhodiščni

Negativni

Bruto izpostavljenost

3 063 652

3 063 652

3 063 652

Popravek vrednosti za izgubo

70 645

88 303

108 836

3.2.3.8   Nova pogajanja o posojilih in njihovo restrukturiranje

Nova pogajanja o posojilih in njihovo restrukturiranje

EIB šteje posojila za restrukturirane nedonosne kredite (tj. posojila, dolžniške vrednostne papirje in obveznosti iz kreditov), v zvezi s katerimi so bili podaljšani ukrepi restrukturiranja. Ukrepe restrukturiranja sestavljajo „koncesije“, ki jih EIB odobri dolžniku, ki se šteje za nezmožnega izpolniti pogoje pogodbenega servisiranja dolga zaradi finančnih težav, da bi mu omogočila servisiranje dolga ali v celoti ali delno refinanciranje pogodbe. Izpostavljenosti se obravnavajo kot restrukturirane, kadar je bila odobrena koncesija, ne glede na to, ali je kateri od zneskov že zapadel, sicer se izpostavljenost razvrsti kot neplačana. Izpostavljenosti se ne obravnavajo kot restrukturirane, kadar dolžnik nima finančnih težav.

Pri običajnem poslovanju bi se bonitetna ocena zadevnih posojil poslabšala in posojila bi bila pred začetkom novih pogajanj uvrščena na opazovalni seznam, finančni instrument pa bi bil prestavljen iz prve stopnje v drugo stopnjo v tristopenjskem modelu za oslabitev. EIB bi po koncu novih pogajanj še naprej pozorno spremljala ta posojila, finančnemu instrumentu pa bi se poslabšala kreditna kakovost in bi bil prestavljen v tretjo stopnjo. Če se naknadno bonitetna ocena posameznega posojila dovolj izboljša, se posojilo izbriše z opazovalnega seznama v skladu s postopki EIB.

Banka se je v okviru svojega odziva na gospodarske posledice pandemije COVID-19 odločila, da bo dala svojim strankam v določenih okoliščinah na razpolago vrsto podpornih ukrepov, med katerimi so (i) začasna sprostitev (tudi opustitev) finančnih zavez in drugih ključnih klavzul, (ii) ponovno profiliranje denarnih tokov z določitvijo novih časovnih načrtov odplačevanja ali začasnim mirovanjem obveznosti odplačevanja ter (iii) nekateri drugi dopolnilni podporni ukrepi, kot so sklepanje novih pogodb, pospešeno izplačevanje posojil in posojanje višjih zneskov posojilojemalcem. Banka zahtevke za takšne ukrepe ocenjuje za vsak primer posebej v mejah nekaterih posebnih pogojev. Ti ukrepi so namenjeni strankam, ki se začasno spopadajo z gospodarskimi posledicami pandemije COVID-19, vendar pa nimajo strukturnih finančnih težav ali težav s solventnostjo in se v času odobritve tovrstnih ukrepov štejejo za delujoča podjetja. Če se na podlagi ocene ugotovi, da stranka navedenih zahtev ne izpolnjuje, ali pa banka ugotovi tveganja za dolgoročno vzdržnost poslovnega modela stranke, prouči možnosti drugih ustreznih ukrepov, in po potrebi uporabi standardni postopek prestrukturiranja EIB.

Ukrepi in prakse restrukturiranja, ki jih je med obdobjem poročanja izvaja EIB, med drugim vključujejo podaljšanje rokov zapadlosti, odlog odplačevanja samo glavnice, odlog odplačevanja glavnice in obresti, kršitev pomembnih zavez ter kapitalizacijo zapadle glavnice/obresti.

Posli, za katere se izvedejo ukrepi restrukturiranja, so kot taki prikazani v spodnji razpredelnici:

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| donosni | nedonosni | donosni | nedonosni |
| Število pogodb, za katere se izvedejo prakse restrukturiranja | 16 | 9 | 12 | 14 |
| Knjigovodske vrednosti (vključno z obrestmi in zneski zaostankov) | 210 553 | 58 742 | 169 274 | 58 748 |
| Pripoznano nadomestilo za pričakovane kreditne izgube | 16 124 | 20 475 | 19 311 | 28 934 |
| Prihodek od obresti v zvezi z restrukturiranimi pogodbami | 11 583 | 3 563 | 7 729 | 5 099 |
| Odpisane/nepripoznane izpostavljenosti (po prenehanju/prodaji posla) | — | — | — | 49 472 |

(v tisočih EUR)

31.12.2021

31.12.2020

donosni

nedonosni

donosni

nedonosni

Število pogodb, za katere se izvedejo prakse restrukturiranja

16

9

12

14

Knjigovodske vrednosti (vključno z obrestmi in zneski zaostankov)

210 553

58 742

169 274

58 748

Pripoznano nadomestilo za pričakovane kreditne izgube

16 124

20 475

19 311

28 934

Prihodek od obresti v zvezi z restrukturiranimi pogodbami

11 583

3 563

7 729

5 099

Odpisane/nepripoznane izpostavljenosti (po prenehanju/prodaji posla)

—

—

—

49 472

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | Ukrepi restrukturiranja |
| | 31.12.2020 | Podaljšanja rokov zapadlosti | Odlog odplačevanja glavnice in obresti | Kršitev pomembnih finančnih zavez | Drugo | Pogodbeni rok zapadlosti v plačilo, prenehanje in/ali odpis | 31.12.2021 |
| Finančne institucije | 90 525 | — | — | 61 942 | 4 920 | -8 061 | 149 326 |
| Podjetja | 137 497 | -690 | — | -13 752 | — | -3 086 | 119 969 |
| Skupaj | 228 022 | -690 | — | 48 190 | 4 920 | -11 147 | 269 295 |

(v tisočih EUR)

Ukrepi restrukturiranja

31.12.2020

Podaljšanja rokov zapadlosti

Odlog odplačevanja glavnice in obresti

Kršitev pomembnih finančnih zavez

Drugo

Pogodbeni rok zapadlosti v plačilo, prenehanje in/ali odpis

31.12.2021

Finančne institucije

90 525

—

—

61 942

4 920

-8 061

149 326

Podjetja

137 497

-690

—

-13 752

—

-3 086

119 969

Skupaj

Skupaj

228 022

228 022

-690

-690

—

—

48 190

48 190

4 920

4 920

-11 147

-11 147

269 295

269 295

3.2.4   Kreditno tveganje iz naslova denarnih sredstev in njihovih ustreznikov

Kreditno tveganje iz naslova denarnih sredstev in njihovih ustreznikov

Razpoložljiva sredstva se vlagajo v skladu s časovnim načrtom izplačil po pogodbenih obveznostih Sklada za spodbujanje naložb. Na dan 31. decembra 2021 in 31. decembra 2020 so bile naložbe v obliki bančnih vlog, potrdil o vlogah in komercialnih zapisov.

Pooblaščeni subjekti imajo bonitetno oceno, ki je podobna kratkoročnim in dolgoročnim bonitetnim ocenam, ki se zahtevajo za lastne zakladniške naložbe EIB. Če je ocena več kot ene bonitetne agencije različna, se upošteva najslabša ocena. Najvišji dovoljeni znesek za posamezno pooblaščeno banko je trenutno 50 000 000 EUR (petdeset milijonov EUR). Izjema od tega pravila je bila odobrena banki Societe Generale, pri kateri ima Sklad za spodbujanje naložb svoje operativne gotovinske račune. Kratkoročna kreditna linija za Societe Generale na dan 31. decembra 2021 in 31. decembra 2020 znaša 110 000 000 EUR (sto deset milijonov EUR). Povečanje linije se nanaša na znesek denarja na operativnih gotovinskih računih ter na instrumente, ki jih je izdala ta nasprotna stranka in so v zakladniškem portfelju.

Vse naložbe so bile izvršene s pooblaščenimi subjekti, in sicer z zapadlostjo največ tri mesece od datuma valute posla. Vse kršitve omejitve kreditne izpostavljenosti so bile sporočene pooblastiteljem. Na dan 31. decembra 2021 in 31. decembra 2020 so imele vse vezane vloge, komercialni zapisi in gotovina v blagajni, ki so bili v zakladniškem portfelju Sklada za spodbujanje naložb, na dan poravnave v skladu z lestvico bonitetne agencije Moody's najnižjo oceno vsaj P-2.

Spodnja razpredelnica prikazuje stanje denarnih sredstev in njihovih ustreznikov, vključno z natečenimi obrestmi:

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| Najnižja kratkoročna bonitetna ocena | Najnižja dolgoročna bonitetna ocena | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| (v skladu z lestvico agencije Moody's) | (v skladu z lestvico agencije Moody's) |
| P-1 | Aaa | 299 814 | 22 % | 49 988 | 5 % |
| P-1 | Aa2 | 160 066 | 12 % | 25 022 | 3 % |
| P-1 | Aa3 | 67 036 | 5 % | 130 024 | 14 % |
| P-1 | A1 | 82 730 | 6 % | 99 969 | 11 % |
| P-1 | A2 | 199 879 | 15 % | 119 972 | 13 % |
| P-1 | A3 | 444 064 | 32 % | 498 965 | 54 % |
| P-2 | A3 | 104 975 | 8 % | — | — |
| Skupaj | 1 358 564 | 100 % | 923 940 | 100 % |

(v tisočih EUR)

Najnižja kratkoročna bonitetna ocena

Najnižja dolgoročna bonitetna ocena

31.12.2021

31.12.2020

(v skladu z lestvico agencije Moody's)

(v skladu z lestvico agencije Moody's)

P-1

Aaa

299 814

22 %

49 988

5 %

P-1

Aa2

160 066

12 %

25 022

3 %

P-1

Aa3

67 036

5 %

130 024

14 %

P-1

A1

82 730

6 %

99 969

11 %

P-1

A2

199 879

15 %

119 972

13 %

P-1

A3

444 064

32 %

498 965

54 %

P-2

A3

104 975

8 %

—

—

Skupaj

Skupaj

1 358 564

1 358 564

100 %

100 %

923 940

923 940

100 %

100 %

3.2.5   Kreditno tveganje pri izvedenih finančnih instrumentih

Kreditno tveganje pri izvedenih finančnih instrumentih

3.2.5.1   Strategija upravljanja kreditnega tveganja pri izvedenih finančnih instrumentih

Strategija upravljanja kreditnega tveganja pri izvedenih finančnih instrumentih

Strategija upravljanja kreditnega tveganja pri izvedenih finančnih instrumentih Kreditno tveganje, povezano z izvedenimi finančnimi instrumenti, pomeni izgubo, ki bi jo utrpela stranka, če nasprotna stranka v poslu ne bi mogla izpolniti svojih pogodbenih obveznosti. Obseg kreditnega tveganja iz naslova izvedenih finančnih instrumentov je odvisen od več dejavnikov (npr. obresti in deviznih tečajev), običajno pa predstavlja le manjši del njihove nominalne vrednosti.

V okviru običajnega izvajanja dejavnosti lahko Sklad za spodbujanje naložb sklene pogodbe o zamenjavi za zavarovanje posameznih poslov dajanja posojil ali valutne terminske pogodbe za zavarovanje valutnih pozicij v drugih valutah aktivnega trgovanja, ne v eurih. Vse posle zamenjave izvrši EIB z zunanjo nasprotno stranko. Pogoji zamenjav so urejeni v istih krovnih pogodbah o zamenjavi („master swap agreements“) in sporazumih o zavarovanju tveganj („credit support annexes“), podpisanih med EIB in njenimi zunanjimi nasprotnimi strankami.

3.2.5.2   Merjenje kreditnega tveganja pri izvedenih finančnih instrumentih

Merjenje kreditnega tveganja pri izvedenih finančnih instrumentih

Vsi posli zamenjave, ki jih izvrši EIB in so povezani s Skladom za spodbujanje naložb, se obravnavajo v skladu z istim pogodbenim okvirom in z uporabo istih metodologij, kot se uporabljajo za posle z izvedenimi finančnimi instrumenti, ki jih EIB izvrši za lastne namene. O upravičenosti nasprotnih strank v poslih zamenjave odloča EIB na podlagi enakih pogojev za upravičenost, kot se uporabljajo za njene splošne namene v zvezi s posli zamenjave.

EIB meri izpostavljenost kreditnemu tveganju, povezanemu s posli zamenjave in posli z izvedenimi finančnimi instrumenti, s pristopoma neto tržne izpostavljenosti (NME) in potencialne prihodnje izpostavljenosti (PFE) za poročanje in nadzor omejitev. Pristopa neto tržne izpostavljenosti in potencialne prihodnje izpostavljenosti v celoti vključujeta izvedene finančne instrumente, povezane s Skladom za spodbujanje naložb.

Sklad za spodbujanje naložb sklepa pogodbe o kratkoročni valutni zamenjavi zaradi zavarovanja valutnega tveganja pri izplačilu posojil v drugih valutah kot v eurih. Kratkoročne valutne zamenjave imajo zapadlost največ tri mesece in se redno obnavljajo. Nominalna vrednost kratkoročnih valutnih zamenjav je 31. decembra 2021 znašala 1 530,0 milijona EUR, 31. decembra 2020 pa 1 480,0 milijona EUR. Poštena vrednost kratkoročnih valutnih zamenjav je 31. decembra 2021 znašala -16,3 milijona EUR, 31. decembra 2020 pa 33,6 milijona EUR.

Sklad za spodbujanje naložb sklepa pogodbe o medvalutni zamenjavi zaradi zavarovanja valutnega tveganja pri izplačilu posojil v drugih valutah kot v eurih. Medvalutne zamenjave imajo dolgoročno zapadlost. Nominalni znesek kratkoročnih valutnih zamenjav je 31. decembra 2021 znašal 51,9 milijona EUR, poštena vrednost kratkoročnih valutnih zamenjav pa je 31. decembra 2021 znašala -2,6 milijona EUR, medtem ko na dan 31. decembra 2020 ni bilo medvalutnih zamenjav.

Sklad za spodbujanje naložb sklepa pogodbe o obrestni zamenjavi zaradi zavarovanja obrestnega tveganja pri izplačanih posojilih. Na dan 31. decembra 2021 so bile obrestne zamenjave zaprte. Neporavnana nominalna vrednost znaša 0,0 milijona EUR (2020: 17,7 milijona EUR), pri čemer enako velja tudi za pošteno vrednost (leta 2020: -0,6 milijona EUR).

3.2.6   Kreditno tveganje pri finančnih sredstvih zakladnice

Kreditno tveganje pri finančnih sredstvih zakladnice

V spodnji razpredelnici je prikazano stanje zakladniškega portfelja, ki je v celoti sestavljen iz komercialnih zapisov, ki jih izdajo poddržavni subjekti, banke in nebančni subjekti, s prvotno zapadlostjo več kot tri mesece. Države članice EU, njihove agencije, banke in nebančni subjekti so upravičeni izdajatelji. Najvišji dovoljeni znesek za posameznega pooblaščenega izdajatelja je 50 000 000 EUR (petdeset milijonov EUR). Glede na likvidnostne potrebe bi bile lahko upravičene tudi naložbe v srednje- in dolgoročne obveznice:

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| Najnižja kratkoročna bonitetna ocena | Najnižja dolgoročna bonitetna ocena | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| (v skladu z lestvico agencije Moody's) | (v skladu z lestvico agencije Moody's) |
| P-1 | Aa1 | — | 0 % | 50 006 | 14 % |
| P-1 | Aa2 | — | 0 % | 50 040 | 14 % |
| P-1 | Aa3 | — | 0 % | 50 016 | 14 % |
| P-1 | Aaa | — | 0 % | 51 705 | 15 % |
| P-1 | A2 | — | 0 % | 50 058 | 15 % |
| P-2 | Baa1 | — | 0 % | 50 035 | 14 % |
| P-2 | Baa3 | — | 0 % | 50 013 | 14 % |
| Skupaj | — | 0 % | 351 873 | 100 % |

(v tisočih EUR)

Najnižja kratkoročna bonitetna ocena

Najnižja dolgoročna bonitetna ocena

31.12.2021

31.12.2020

(v skladu z lestvico agencije Moody's)

(v skladu z lestvico agencije Moody's)

P-1

Aa1

—

0 %

50 006

14 %

P-1

Aa2

—

0 %

50 040

14 %

P-1

Aa3

—

0 %

50 016

14 %

P-1

Aaa

—

0 %

51 705

15 %

P-1

A2

—

0 %

50 058

15 %

P-2

Baa1

—

0 %

50 035

14 %

P-2

Baa3

—

0 %

50 013

14 %

Skupaj

Skupaj

—

—

0 %

0 %

351 873

351 873

100 %

100 %

3.3   
  Likvidnostno tveganje

Likvidnostno tveganje

Likvidnostno tveganje je povezano s sposobnostjo subjekta, da financira povečanja sredstev in izpolnjuje obveznosti, ko te zapadejo, ne da bi pri tem utrpel nesprejemljive izgube. Lahko se razdeli na likvidnostno tveganje pri financiranju in likvidnostno tveganje trga. Likvidnostno tveganje pri financiranju je tveganje, da subjekt ne bo sposoben učinkovito izpolnjevati tako pričakovanih kot nepričakovanih potreb tekočih in prihodnjih denarnih tokov, ne da bi to vplivalo na njegovo dnevno poslovanje ali finančno stanje. Likvidnostno tveganje trga je tveganje, da subjekt ne bo mogel brez težav izravnati oziroma odpraviti pozicije po tržni ceni zaradi neustrezne globine trga ali motenj na trgu.

3.3.1   Upravljanje likvidnostnega tveganja

Upravljanje likvidnostnega tveganja

Sklad se financira predvsem z letnimi prispevki držav članic ter vračil, ki izhajajo iz poslov Sklada. Sklad upravlja svoja likvidnostna tveganja predvsem z načrtovanjem svojih neto likvidnostnih potreb in zahtevanih letnih prispevkov držav članic.

Za izračun letnih prispevkov držav članic se analizirajo gibanja izplačil v okviru tekočega in načrtovanega portfelja, ki se spremljajo skozi vse leto. Pri prilagoditvi letnih likvidnostnih potreb se upoštevajo nepredvideni dogodki, kot so predčasna izplačila, prodaja delnic ali neizpolnitev obveznosti.

Sklad za spodbujanje naložb za dodatno zmanjšanje likvidnostnega tveganja ohranja zadostno likvidnostno rezervo, da lahko kadar koli pokrije predvidena gotovinska izplačila, ki jih redno sporoča posojilni oddelek EIB. Sredstva se vlagajo na denarnem trgu in obvezniških trgih v obliki medbančnih vlog in drugih kratkoročnih finančnih instrumentov ob upoštevanju obveznosti Sklada za gotovinska izplačila. Likvidnostna sredstva Sklada upravlja zakladniški oddelek Banke, da se ohrani ustrezna likvidnost, s katero se Skladu omogoči izpolnjevanje njegovih obveznosti.

V skladu z načelom ločevanja nalog med enoto za trgovanje in zaledno službo je za posle poravnave v zvezi z vlaganjem teh sredstev pristojen oddelek EIB za načrtovanje in poravnavo. Poleg tega so odobritev nasprotnih strank ter določanje omejitev za zakladniške naložbe in njihovo spremljanje v pristojnosti direktorata EIB za upravljanje tveganj.

3.3.2   Merjenje likvidnostnega tveganja

Merjenje likvidnostnega tveganja

V tem oddelku so v razpredelnicah razčlenjene finančne obveznosti Sklada za spodbujanje naložb po zapadlosti na podlagi preostalega obdobja od datuma bilance stanja do pogodbenega datuma zapadlosti (na podlagi nediskontiranih denarnih tokov).

V smislu neizvedenih finančnih obveznosti ima Sklad za spodbujanje naložb obveznosti v obliki neizplačanih delov kredita v okviru podpisanih posojilnih pogodb, neizplačanih delov podpisanih pogodb o vpisu kapitala / naložbah, izdanih jamstev za posojila ali prevzetih obveznosti za subvencionirane obrestne mere in tehnično pomoč.

Posojila iz Sklada za spodbujanje naložb imajo rok za izplačilo. Vendar so izplačila izvedena v času in v zneskih, ki odražajo napredek pri zadevnih naložbenih projektih. Poleg tega so posojila Sklada za spodbujanje naložb posli, ki se izvajajo v razmeroma nestanovitnem poslovnem okolju, zato je razpored izplačil precej negotov.

Kapitalske naložbe zapadejo v plačilo takoj, ko upravljavci kapitalskega sklada izdajo veljaven poziv za vplačilo kapitala, ki odraža napredek pri njihovih naložbenih dejavnostih. Obdobje črpanja posojila je običajno 3 leta, pogosto pa se podaljša še za eno ali dve leti. Na koncu obdobja črpanja posojila običajno ostane nekoriščenih nekaj obveznosti za izplačila, dokler niso v celoti prodane osnovne naložbe sklada, saj je likvidnost sklada občasno lahko nezadostna za kritje plačilnih obveznosti, ki izhajajo iz provizij ali drugih odhodkov.

Pri jamstvih običajno ni posebnih obveznosti glede izplačila, razen če se jamstvo unovči. Znesek neunovčenih jamstev se zmanjšuje skladno s časovnim načrtom odplačevanja posojil, zavarovanih z jamstvom.

Gotovinski odlivi za subvencionirane obrestne mere, za katere so bile prevzete obveznosti, se pojavijo v primeru subvencioniranih posojil, ki jih Banka financira iz lastnih sredstev. Zato odlivi, o katerih se poroča, predstavljajo le obveznosti, povezane s temi posojili, in ne skupnega zneska za subvencionirane obrestne mere, za katere so bile prevzete obveznosti, vendar niso bile izplačane. Tako kot v primeru posojil je njihov urnik izplačil negotov.

„Bruto nominalni odliv“ za pogodbe o tehnični pomoči, za katere so bile prevzete obveznosti, se v razpredelnici „profil zapadlosti neizvedenih finančnih obveznosti“ nanaša na skupni neizplačani del podpisanih pogodb o tehnični pomoči. Časovni okvir izplačil je podvržen precejšnji negotovosti. Gotovinski odlivi, razvrščeni v razredu zapadlosti „3 mesece ali manj“, predstavljajo znesek neporavnanih računov, prejetih do datuma poročanja.

Prevzete obveznosti za neizvedene finančne obveznosti, za katere ni določen noben pogodbeni datum zapadlosti, so razvrščene pod „Neopredeljena zapadlost“. Prevzete obveznosti, za katere obstaja zabeležen zahtevek za gotovinska izplačila na datum poročanja, so razvrščene v ustrezni razred zapadlosti.

V smislu izvedenih finančnih obveznosti profil zapadlosti predstavlja pogodbene nediskontirane bruto denarne tokove pogodb o zamenjavi, vključno z medvalutnimi zamenjavami (CCS), medvalutnimi obrestnimi zamenjavami (CCIRS), kratkoročnimi valutnimi zamenjavami in obrestnimi zamenjavami.

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| Profil zapadlosti neizvedenih finančnih obveznosti | 3 mesece ali manj | Več kot 3 mesece do 1 leto | Več kot 1 leto do 5 let | Več kot 5 let | Neopredeljena zapadlost | Bruto nominalni odliv |
| na dan 31. 12. 2021 |
| Odlivi za posojila, za katera so bile prevzete obveznosti, a niso bila izplačana | — | — | — | — | 1 677 411 | 1 677 411 |
| Odlivi za investicijska sredstva in vpis delnic, za katere so bile prevzete obveznosti | 6 322 | — | — | — | 466 678 | 473 000 |
| Drugo (podpisana neizdana jamstva, izdana jamstva) | — | — | — | — | 1 755 974 | 1 755 974 |
| Odlivi za subvencionirane obrestne mere, za katere so bile prevzete obveznosti | — | — | — | — | 379 620 | 379 620 |
| Odlivi za pogodbe o tehnični pomoči, za katere so bile prevzete obveznosti | 1 519 | — | — | — | 37 617 | 39 136 |
| Skupaj | 7 841 | — | — | — | 4 317 300 | 4 325 141 |

(v tisočih EUR)

Profil zapadlosti neizvedenih finančnih obveznosti

3 mesece ali manj

Več kot 3 mesece do 1 leto

Več kot 1 leto do 5 let

Več kot 5 let

Neopredeljena zapadlost

Bruto nominalni odliv

na dan 31. 12. 2021

Odlivi za posojila, za katera so bile prevzete obveznosti, a niso bila izplačana

—

—

—

—

1 677 411

1 677 411

Odlivi za investicijska sredstva in vpis delnic, za katere so bile prevzete obveznosti

6 322

—

—

—

466 678

473 000

Drugo (podpisana neizdana jamstva, izdana jamstva)

—

—

—

—

1 755 974

1 755 974

Odlivi za subvencionirane obrestne mere, za katere so bile prevzete obveznosti

—

—

—

—

379 620

379 620

Odlivi za pogodbe o tehnični pomoči, za katere so bile prevzete obveznosti

1 519

—

—

—

37 617

39 136

Skupaj

Skupaj

7 841

7 841

—

—

—

4 317 300

4 317 300

4 325 141

4 325 141

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| Profil zapadlosti neizvedenih finančnih obveznosti | 3 mesece ali manj | Več kot 3 mesece do 1 leto | Več kot 1 leto do 5 let | Več kot 5 let | Neopredeljena zapadlost | Bruto nominalni odliv |
| na dan 31. 12. 2020 |
| Odlivi za posojila, za katera so bile prevzete obveznosti, a niso bila izplačana | 199 006 | — | — | — | 1 523 612 | 1 722 618 |
| Odlivi za investicijska sredstva in vpis delnic, za katere so bile prevzete obveznosti | 1 043 | — | — | — | 377 303 | 378 347 |
| Drugo (podpisana neizdana jamstva, izdana jamstva) | — | — | — | — | 1 553 246 | 1 553 246 |
| Odlivi za subvencionirane obrestne mere, za katere so bile prevzete obveznosti | 18 494 | — | — | — | 356 391 | 374 885 |
| Odlivi za pogodbe o tehnični pomoči, za katere so bile prevzete obveznosti | 2 504 | — | — | — | 43 029 | 45 533 |
| Skupaj | 221 047 | — | — | — | 3 853 581 | 4 074 629 |

(v tisočih EUR)

Profil zapadlosti neizvedenih finančnih obveznosti

3 mesece ali manj

Več kot 3 mesece do 1 leto

Več kot 1 leto do 5 let

Več kot 5 let

Neopredeljena zapadlost

Bruto nominalni odliv

na dan 31. 12. 2020

Odlivi za posojila, za katera so bile prevzete obveznosti, a niso bila izplačana

199 006

—

—

—

1 523 612

1 722 618

Odlivi za investicijska sredstva in vpis delnic, za katere so bile prevzete obveznosti

1 043

—

—

—

377 303

378 347

Drugo (podpisana neizdana jamstva, izdana jamstva)

—

—

—

—

1 553 246

1 553 246

Odlivi za subvencionirane obrestne mere, za katere so bile prevzete obveznosti

18 494

—

—

—

356 391

374 885

Odlivi za pogodbe o tehnični pomoči, za katere so bile prevzete obveznosti

2 504

—

—

—

43 029

45 533

Skupaj

Skupaj

221 047

221 047

—

—

—

3 853 581

3 853 581

4 074 629

4 074 629

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| Profil zapadlosti izvedenih finančnih obveznosti | 3 mesece ali manj | Več kot 3 mesece do 1 leto | Več kot 1 leto do 5 let | Več kot 5 let | Bruto nominalni priliv/odliv |
| na dan 31. 12. 2021 |
| CCS – Prilivi | 82 | 3 340 | 34 870 | 9 394 | 47 686 |
| CCS – Odlivi | -115 | -8 470 | -47 250 | -10 329 | -66 164 |
| Kratkoročne valutne zamenjave – Prilivi | 1 530 000 | — | — | — | 1 530 000 |
| Kratkoročne valutne zamenjave – Odlivi | -1 547 698 | — | — | — | -1 547 698 |
| Skupaj | -17 731 | -5 130 | -12 380 | -935 | -36 176 |

(v tisočih EUR)

Profil zapadlosti izvedenih finančnih obveznosti

3 mesece ali manj

Več kot 3 mesece do 1 leto

Več kot 1 leto do 5 let

Več kot 5 let

Bruto nominalni priliv/odliv

na dan 31. 12. 2021

CCS – Prilivi

82

3 340

34 870

9 394

47 686

CCS – Odlivi

-115

-8 470

-47 250

-10 329

-66 164

Kratkoročne valutne zamenjave – Prilivi

1 530 000

—

—

—

1 530 000

Kratkoročne valutne zamenjave – Odlivi

-1 547 698

—

—

—

-1 547 698

Skupaj

Skupaj

-17 731

-17 731

-5 130

-5 130

-12 380

-12 380

-935

-935

-36 176

-36 176

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| Profil zapadlosti izvedenih finančnih obveznosti | 3 mesece ali manj | Več kot 3 mesece do 1 leto | Več kot 1 leto do 5 let | Več kot 5 let | Bruto nominalni priliv/odliv |
| na dan 31. 12. 2020 |
| Kratkoročne valutne zamenjave – Prilivi | 1 480 000 | — | — | — | 1 480 000 |
| Kratkoročne valutne zamenjave – Odlivi | -1 448 077 | — | — | — | -1 448 077 |
| Obrestne zamenjave – Prilivi | 147 | 394 | 775 | — | 1 316 |
| Obrestne zamenjave – Odlivi | — | -815 | -1 142 | — | -1 957 |
| Skupaj | 32 070 | -421 | -367 | — | 31 282 |

(v tisočih EUR)

Profil zapadlosti izvedenih finančnih obveznosti

3 mesece ali manj

Več kot 3 mesece do 1 leto

Več kot 1 leto do 5 let

Več kot 5 let

Bruto nominalni priliv/odliv

na dan 31. 12. 2020

Kratkoročne valutne zamenjave – Prilivi

1 480 000

—

—

—

1 480 000

Kratkoročne valutne zamenjave – Odlivi

-1 448 077

—

—

—

-1 448 077

Obrestne zamenjave – Prilivi

147

394

775

—

1 316

Obrestne zamenjave – Odlivi

—

-815

-1 142

—

-1 957

Skupaj

Skupaj

32 070

32 070

-421

-421

-367

-367

—

—

31 282

31 282

3.3.3   Dolgoročna finančna sredstva in obveznosti

Dolgoročna finančna sredstva in obveznosti

Spodnja razpredelnica prikazuje neizvedena finančna sredstev in finančne obveznosti, za katere se pričakuje, da bodo izterjani ali poravnani več kot 12 mesecev po datumu poročanja.

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| Finančna sredstva: | | |
| Posojila in predujmi | 2 074 642 | 1 812 807 |
| Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom | 697 631 | 526 810 |
| Druga sredstva | 1 086 | 109 |
| Skupaj | 2 773 359 | 2 339 726 |
| Finančne obveznosti: | | |
| Rezervacije za izdana jamstva | — | 851 |
| Obveznosti do tretjih oseb (*14) | 179 593 | 81 371 |
| Rezervacije za obveznosti iz kreditov | 16 602 | 33 152 |
| Skupaj | 196 195 | 115 374 |

(v tisočih EUR)

31.12.2021

31.12.2020

Finančna sredstva:

Finančna sredstva:

Posojila in predujmi

2 074 642

1 812 807

Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom

697 631

526 810

Druga sredstva

1 086

109

Skupaj

Skupaj

2 773 359

2 773 359

2 339 726

2 339 726

Finančne obveznosti:

Finančne obveznosti:

Rezervacije za izdana jamstva

—

851

Obveznosti do tretjih oseb (*14)

*14

179 593

81 371

Rezervacije za obveznosti iz kreditov

16 602

33 152

Skupaj

Skupaj

196 195

196 195

115 374

115 374

3.4   
  Tržno tveganje

Tržno tveganje

Tržno tveganje pomeni tveganje, da bodo spremembe tržnih cen in stopenj, kot so obrestne mere, cene lastniških vrednostnih papirjev in devizni tečaji, vplivale na dohodek subjekta ali vrednost njegove udeležbe v finančnih instrumentih.

3.4.1   Obrestno tveganje

Obrestno tveganje

Obrestno tveganje izhaja iz volatilnosti ekonomske vrednosti pozicij, ki prinašajo obresti, ali dohodka, ki izvira iz njih, zaradi neugodnih gibanj obrestnih mer.

Na Sklad za spodbujanje naložb nihanja njegove ekonomske vrednosti ali cenovna neskladja med različnimi sredstvi, obveznostmi in instrumenti za varovanje pred tveganjem ne vplivajo, ker (i) nima neposrednih stroškov izposojanja ali obveznosti, ki prinašajo obresti, in (ii) sprejema učinek nihanj obrestnih mer na prihodke iz svojih naložb.

Sklad za spodbujanje naložb meri obrestno občutljivost svojega posojilnega portfelja in zamenjav, sklenjenih v okviru mikrozavarovanja, z izračunom po metodi vrednosti bazične točke.

S to metodo se meri povečanje ali zmanjšanje neto sedanje vrednosti zadevnega portfelja na podlagi povečanja obrestnih mer za 1 bazično točko (0,01 %) pri določenih razredih ročnosti: „denarni trg – do eno leto“, „zelo kratko – 2 do 3 leta“, „kratko – 4 do 6 let“, „srednje – 7 do 11 let“, „dolgo – 12 do 20 let“ ali „zelo dolgo – več kot 21 let“.

Za določitev neto sedanje vrednosti denarnih tokov posojil v eurih Sklad uporablja krivuljo trimesečne obrestne zamenjave v eurih. Neto sedanja vrednost denarnih tokov posojil v eurih se določi z uporabo trimesečne obrestne zamenjave v eurih, ki se ji prišteje medvalutna obrestna zamenjava spremenljivih obrestnih mer. Za valute, ki niso euro ter za katere ni na voljo zanesljive in dovolj popolne diskontne krivulje, se namesto tega uporabi diskontna krivulja v eurih ali ameriških dolarjih.

Za izračun neto sedanje vrednosti zamenjav, sklenjenih v okviru mikrozavarovanja, Sklad za spodbujanje naložb uporablja krivuljo obrestne zamenjave v eurih za denarne tokove v eurih in krivuljo obrestne zamenjave v ameriških dolarjih za denarne tokove v ameriških dolarjih.

Kot je prikazano v spodnji razpredelnici, bi se neto sedanja vrednost posojilnega portfelja, vključno s povezanimi zamenjavami, sklenjenimi v okviru mikrozavarovanja, na dan 31. decembra 2021 zmanjšala za 769 000 EUR (na dan 31. decembra 2020 za 697 000 EUR), če bi se zadevne krivulje obrestne mere hkrati obrnile navzgor za 1 bazično točko.

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| Vrednost bazične točke | Denarni | Zelo kratko | Kratko | Srednje | Dolgo | Zelo dolgo | Skupaj |
| trg |
| Na dan 31. 12. 2021 | 1 leto | Od 2 do 3 leta | Od 4 do 6 let | Od 7 do 11 let | Od 12 do 20 let | 21 let |
| Skupna občutljivost posojil in zamenjav, sklenjenih v okviru mikrozavarovanja | -46 | -120 | -371 | -218 | -14 | — | -769 |

(v tisočih EUR)

Vrednost bazične točke

Denarni

Zelo kratko

Kratko

Srednje

Dolgo

Zelo dolgo

Skupaj

trg

Na dan 31. 12. 2021

1 leto

Od 2 do 3 leta

Od 4 do 6 let

Od 7 do 11 let

Od 12 do 20 let

21 let

Skupna občutljivost posojil in zamenjav, sklenjenih v okviru mikrozavarovanja

-46

-120

-371

-218

-14

—

-769

-769

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| Vrednost bazične točke | Denarni | Zelo kratko | Kratko | Srednje | Dolgo | Zelo dolgo | Skupaj |
| trg |
| Na dan 31. 12. 2020 | 1 leto | Od 2 do 3 leta | Od 4 do 6 let | Od 7 do 11 let | Od 12 do 20 let | 21 let |
| Skupna občutljivost posojil in zamenjav, sklenjenih v okviru mikrozavarovanja | -45 | -113 | -313 | -215 | -11 | — | -697 |

(v tisočih EUR)

Vrednost bazične točke

Denarni

Zelo kratko

Kratko

Srednje

Dolgo

Zelo dolgo

Skupaj

trg

Na dan 31. 12. 2020

1 leto

Od 2 do 3 leta

Od 4 do 6 let

Od 7 do 11 let

Od 12 do 20 let

21 let

Skupna občutljivost posojil in zamenjav, sklenjenih v okviru mikrozavarovanja

-45

-113

-313

-215

-11

—

-697

-697

Reforma IBOR:

Reforma IBOR:

Narava in obseg tveganj in obvladovanja tveganj

Narava in obseg tveganj in obvladovanja tveganj

Referenčne obrestne mere, kot je London InterBank Offered Rate (LIBOR), se pogosto uporabljajo v finančnih pogodbah. V zadnjih letih je zaupanje v njihovo zanesljivost in trdnost upadlo, regulativni organi po vsem svetu pa si prizadevajo za njihovo reformo. Svetovni prehod na alternativne referenčne obrestne mere je ena od najzahtevnejših reform, ki jih je treba izvesti na finančnih trgih.

Bančni odbor za sredstva in obveznosti (ALCO) je februarja 2018 ustanovil posebno delovno skupino za IBOR, ki naj bi proaktivno spremljala in nadzorovala razvoj v zvezi s prehodom na alternativne obrestne mere.

Cilji delovne skupine za IBOR so vključevali pozorno spremljanje razvoja v zvezi z reformo referenčnih obrestnih mer in ocenjevanje napredka pri prehodu na alternativne obrestne mere. Delovna skupina se je med drugim ukvarjala z napredkom pri spremembah pogodb, dvostranskimi pogajanji s strankami, informacijskimi sistemi in posodobitvami aplikacij, uvedbo alternativnega jezika v nove pogodbe ter rednim spremljanjem izpostavljenosti IBOR po valutah in kategorijah sredstev.

Napredek pri izvajanju sprejetega delovnega načrta se je redno spremljal in obravnaval v okviru ALCO, o njem pa se je redno poročalo višjemu vodstvu banke.

Glavna tveganja, ki jim je bil Sklad za spodbujanje naložb izpostavljen zaradi reforme IBOR, so operativna. Na primer posodobitev sistemov, ki uporabljajo krivulje IBOR, in revizija operativnih kontrol v zvezi z reformnimi in regulativnimi tveganji, ponovna pogajanja o posojilnih pogodbah prek dvostranskih pogajanj s strankami, posodabljanje pogodbenih pogojev ter prilagoditve infrastrukture za poravnave in plačila. Finančno tveganje je omejeno predvsem na obrestno tveganje.

Tveganja niso privedla do spremembe strategije Sklada za spodbujanje naložb glede obvladovanja tveganj.

Izpostavljenost po kategoriji finančnih instrumentov in stanju prehoda

Izpostavljenost po kategoriji finančnih instrumentov in stanju prehoda

Sklad za spodbujanje naložb je v okviru posojanja v glavnem izpostavljen reformi IBOR glede posojil s spremenljivo obrestno mero v ameriških dolarjih. Sredstva s spremenljivo obrestno mero se običajno poročajo po odplačni vrednosti v izkazu finančnega položaja Sklada za spodbujanje naložb. Poleg tega Sklad za spodbujanje naložb uporablja izvedene finančne instrumente za varovanje posojil s spremenljivo obrestno mero in najemanja posojil pred tveganjem na mikroravni ter za spremljanje svoje globalne obrestne mere in pozicij v tujih valutah.

Izvedeni finančni instrumenti so največji razred sredstev, ki je neposredno izpostavljen IBOR, saj se njihovi ustrezni denarni tokovi nanašajo na IBOR (tj. spremenljivo obrestno mero).

Sklad je 31. decembra 2021 z uporabo nadomestnega protokola ISDA preselil celoten portfelj svojih izvedenih finančnih instrumentov, ki se nanašajo na LIBOR in bodo prenehali obstajati takoj po 30. juniju 2023. Za vpliv reforme IBOR na izvedene finančne instrumente glej pojasnilo 6.

Posojila so drugi največji razred sredstev, ki je neposredno izpostavljen IBOR, saj se njihovi ustrezni denarni tokovi nanašajo na IBOR (tj. spremenljivo obrestno mero).

Banka je 1. julija 2020 uvedla in uporablja alternativni jezik EIB v vseh novih pogodbah o posojilih, pri čemer je bil spremenjen nadomestni jezik uveden v drugem četrtletju leta 2021.

Banka je ustanovila projektno skupino, ki se je osredotočala na stranke, katerih pogodbe uporabljajo LIBOR za USD, da bi povečala ozaveščenost, uvedla nadomestni jezik, kjer je to mogoče, in na splošno razumela želje strank.

3.4.2   Valutno tveganje

Valutno tveganje

Valutno tveganje, s katerim se sooča Sklad za spodbujanje naložb, je tveganje izgube dohodka ali ekonomske vrednosti zaradi neugodnih gibanj deviznih tečajev.

V primeru referenčne obračunske valute (v primeru Sklada za spodbujanje naložb so to euri) je Sklad izpostavljen valutnemu tveganju, kadar obstaja neusklajenost med sredstvi in obveznostmi v nereferenčni obračunski valuti. Valutno tveganje vključuje tudi učinek sprememb vrednosti prihodnjih denarnih tokov v nereferenčni obračunski valuti, npr. plačil obresti in dividend, ki so posledica nihanja deviznih tečajev.

3.4.2.1   Valutno tveganje in zakladniška sredstva

Valutno tveganje in zakladniška sredstva

Zakladniška sredstva Sklada za spodbujanje naložb so izražena v eurih ali ameriških dolarjih.

Pred valutnim tveganjem se je mogoče zavarovati z medvalutnimi promptnimi ali terminskimi posli, kratkoročnimi valutnimi zamenjavami ali medvalutnimi zamenjavami. Zakladniški oddelek EIB lahko, če oceni, da je to potrebno in primerno, v skladu s politiko Banke uporabi kateri koli drug instrument, ki zagotavlja zavarovanje pred tržnimi tveganji, povezanimi s finančnimi dejavnostmi Sklada za spodbujanje naložb.

3.4.2.2   Valutno tveganje in posli, ki jih financira ali zanje jamči Sklad za spodbujanje naložb

Valutno tveganje in posli, ki jih financira ali zanje jamči Sklad za spodbujanje naložb

Sklad za spodbujanje naložb prejme prispevke držav članic v eurih. Posli, ki jih financira ali zanje jamči Sklad, in subvencionirane obrestne mere so lahko izraženi v eurih, ameriških dolarjih ali kateri koli drugi dovoljeni valuti.

Izpostavljenost valutnemu tveganju (glede na referenčno valuto – euro) nastane, če transakcije v drugih valutah kot v eurih niso zavarovane. V nadaljevanju so predstavljene smernice Sklada za spodbujanje naložb za zavarovanje pred valutnim tveganjem.

3.4.2.2.1.   
  Zavarovanje poslov v ameriških dolarjih pred tveganjem

Zavarovanje poslov v ameriških dolarjih pred tveganjem

Valutno tveganje, ki nastane pri poslih Sklada za spodbujanje naložb v ameriških dolarjih, se zavaruje agregatno s posli kratkoročne valutne zamenjave EUR/USD, ki se obnavljajo in pri katerih se znesek prilagaja v rednih obdobjih. Uporaba kratkoročne valutne zamenjave ima dvojni namen. Po eni strani se ustvarja potrebna likvidnost za nova izplačila (posojila in kapital), po drugi strani pa se ohranja zavarovanje pred valutnim tveganjem na makroravni.

Na začetku vsakega obdobja se na podlagi načrtovanih oziroma pričakovanih vračil/izplačil ocenijo denarni tokovi, ki naj bi bili v naslednjem obdobju prejeti ali plačani v ameriških dolarjih. Nato se zapadli posli kratkoročne valutne zamenjave obnovijo, pri čemer se njihov znesek prilagodi, tako da pokrije vsaj predvidene likvidnostne potrebe v ameriških dolarjih v naslednjem obdobju.

Če pozicija v ameriških dolarjih presega zadevne omejitve, se mesečno zavaruje s promptnimi ali terminskimi posli.

V obdobju obnovitve poslov se nepričakovani likvidnostni primanjkljaji v ameriških dolarjih pokrijejo z ad hoc posli kratkoročnih valutnih zamenjav, likvidnostni presežki pa se vložijo v zakladniška sredstva ali zamenjajo v eure, če so posledica povečanja pozicije v tujih valutah.

3.4.2.2.2.   
  Zavarovanje poslov v drugih valutah kot v eurih ali ameriških dolarjih pred tveganjem

Zavarovanje poslov v drugih valutah kot v eurih ali ameriških dolarjih pred tveganjem

Posli Sklada za spodbujanje naložb v drugih valutah kot v eurih in ameriških dolarjih se zavarujejo s pogodbami o medvalutni zamenjavi z enakim finančnim profilom, kot ga ima posojilo, ki se zavaruje, če obstaja delujoč trg valutnih zamenjav.

Sklad za spodbujanje naložb izvaja posle v valutah, za katere niso na voljo učinkovite možnosti zavarovanja pred tveganjem ali pa so te zelo drage. Ti posli so v domačih valutah, vendar se poravnajo v eurih ali ameriških dolarjih. Okvir Sklada za spodbujanje naložb za finančno tveganje, ki ga je odbor Sklada potrdil 22. januarja 2015, nudi možnost zavarovanja izpostavljenosti valutnemu tveganju v domačih valutah, ki kažejo znatno pozitivno korelacijo z ameriškim dolarjem, po sintetični metodi prek izvedenih finančnih instrumentov v ameriških dolarjih. O domačih valutah, ki so zavarovane po sintetični metodi z izvedenimi finančnimi instrumenti v ameriških dolarjih, se poroča v razpredelnici v oddelku 3.4.2.2.3 spodaj pod postavko „Domače valute (sintetično zavarovane)“, o domačih valutah brez sintetičnega zavarovanja z ameriškimi dolarji pa v isti razpredelnici pod postavko „Domače valute (brez sintetičnega zavarovanja)“.

3.4.2.2.3   
  Pozicija v tujih valutah (v tisočih EUR)

Pozicija v tujih valutah (v tisočih EUR)

V razpredelnicah v tem pojasnilu je prikazana pozicija Sklada za spodbujanje naložb v tujih valutah.

Pozicija v tujih valutah je v spodnjih razpredelnicah prikazana v skladu s strategijami Sklada za obvladovanje tveganj (kot so opisane v okviru Sklada za finančno tveganje). V skladu s strategijami za obvladovanje tveganj pozicija v tujih valutah temelji na računovodskih podatkih ter je opredeljena kot razmerje med izbranimi sredstvi in obveznostmi. Sredstva in obveznosti v poziciji v tuji valuti, opredeljeni v skladu s strategijami za obvladovanje tveganj, se izberejo tako, da se zagotovi, da bodo prihodki pretvorjeni v valuto poročanja (euro) šele ob prejemu.

Spremembe poštene vrednosti delnic in drugih vrednostnih papirjev s spremenljivim donosom so vključene v pozicijo v tujih valutah, kot je opredeljena v strategijah za obvladovanje tveganj, enako pa velja tudi za oslabitve posojil in predujmov. Izvedeni finančni instrumenti, vključeni v pozicijo v tujih valutah, kot je opredeljena v strategijah za obvladovanje tveganj, se namesto po pošteni vrednosti obravnavajo po svoji nominalni vrednosti, da se uskladijo z neto vrednostjo sredstev, ki se prav tako obravnavajo po svoji nominalni vrednosti, prilagojeni za oslabitve posojil.

V spodnjih razpredelnicah je preostali del sredstev in obveznosti, ki vključuje predvsem natečene obresti od posojil, izvedenih finančnih instrumentov in subvencij, predstavljen v postavki „Pozicija v tujih valutah, ki ni zajeta v strategijah za obvladovanje tveganj“.

| Na dan 31. decembra 2021 | Sredstva in obveznosti | Prevzete in pogojne obveznosti |
| --- | --- | --- |
| Valute | Pozicija v tujih valutah v skladu s strategijami za obvladovanje tveganj | Pozicija v tujih valutah, ki ni zajeta v strategijah za obvladovanje tveganj | Bilanca stanja pozicije v tujih valutah |
| USD | - 130 383 | -29 399 | - 159 782 | 756 190 |
| Domače valute


  (sintetično zavarovane)
   (*15) | | | | |
| KES | 90 567 | 7 138 | 97 705 | — |
| TZS | 16 478 | 333 | 16 811 | — |
| DOP | 18 783 | 301 | 19 084 | — |
| UGX | 36 935 | 978 | 37 913 | — |
| RWF | 49 667 | 365 | 50 032 | — |
| Domače valute


  (brez sintetičnega zavarovanja)
   (*15) | | | | |
| HTG, MUR, MZN, XOF, ZMW, BWP, JMD, NGN, ZAR | 96 450 | -517 | 95 933 | — |
| Neeurske valute skupaj | 178 497 | -20 801 | 157 696 | 756 190 |
| EUR | — | 3 645 241 | 3 645 241 | 628 913 |
| Euro in neeurske valute skupaj | 178 497 | 3 624 440 | 3 802 937 | 1 385 103 |

Na dan 31. decembra 2021

Sredstva in obveznosti

Prevzete in pogojne obveznosti

Valute

Pozicija v tujih valutah v skladu s strategijami za obvladovanje tveganj

Pozicija v tujih valutah, ki ni zajeta v strategijah za obvladovanje tveganj

Bilanca stanja pozicije v tujih valutah

USD

USD

- 130 383

-29 399

- 159 782

756 190

Domače valute

Domače valute

(sintetično zavarovane)
   (*15)

(sintetično zavarovane)

*15

KES

KES

90 567

7 138

97 705

—

TZS

TZS

16 478

333

16 811

—

DOP

DOP

18 783

301

19 084

—

UGX

UGX

36 935

978

37 913

—

RWF

RWF

49 667

365

50 032

—

Domače valute

Domače valute

(brez sintetičnega zavarovanja)
   (*15)

(brez sintetičnega zavarovanja)

*15

HTG, MUR, MZN, XOF, ZMW, BWP, JMD, NGN, ZAR

HTG, MUR, MZN, XOF, ZMW, BWP, JMD, NGN, ZAR

96 450

-517

95 933

—

Neeurske valute skupaj

Neeurske valute skupaj

178 497

178 497

-20 801

-20 801

157 696

157 696

756 190

756 190

EUR

EUR

—

3 645 241

3 645 241

3 645 241

3 645 241

628 913

628 913

Euro in neeurske valute skupaj

Euro in neeurske valute skupaj

178 497

178 497

3 624 440

3 624 440

3 802 937

3 802 937

1 385 103

1 385 103

| Na dan 31. decembra 2020 | Sredstva in obveznosti | Prevzete in pogojne obveznosti |
| --- | --- | --- |
| Valute | Pozicija v tujih valutah v skladu s strategijami za obvladovanje tveganj | Pozicija v tujih valutah, ki ni zajeta v strategijah za obvladovanje tveganj | Bilanca stanja pozicije v tujih valutah |
| USD | - 117 144 | -51 893 | - 169 037 | 479 103 |
| Domače valute


  (sintetično zavarovane)
   (*16) | | | | |
| KES | 23 439 | -960 | 22 479 | — |
| TZS | 27 302 | 272 | 27 574 | — |
| DOP | 14 538 | 320 | 14 858 | — |
| UGX | 44 997 | 572 | 45 569 | — |
| RWF | 44 523 | -872 | 43 651 | — |
| Domače valute


  (brez sintetičnega zavarovanja)
   (*16) | | | | |
| HTG, MUR, MZN, XOF, ZMW, BWP, JMD, NGN, ZAR | 98 509 | -1 512 | 96 997 | — |
| Neeurske valute skupaj | 136 164 | -54 073 | 82 091 | 479 103 |
| EUR | — | 3 276 377 | 3 276 377 | 1 661 939 |
| Euro in neeurske valute skupaj | 136 164 | 3 222 304 | 3 358 468 | 2 141 042 |

Na dan 31. decembra 2020

Sredstva in obveznosti

Prevzete in pogojne obveznosti

Valute

Pozicija v tujih valutah v skladu s strategijami za obvladovanje tveganj

Pozicija v tujih valutah, ki ni zajeta v strategijah za obvladovanje tveganj

Bilanca stanja pozicije v tujih valutah

USD

USD

- 117 144

-51 893

- 169 037

479 103

Domače valute

Domače valute

(sintetično zavarovane)
   (*16)

(sintetično zavarovane)

*16

KES

KES

23 439

-960

22 479

—

TZS

TZS

27 302

272

27 574

—

DOP

DOP

14 538

320

14 858

—

UGX

UGX

44 997

572

45 569

—

RWF

RWF

44 523

-872

43 651

—

Domače valute

Domače valute

(brez sintetičnega zavarovanja)
   (*16)

(brez sintetičnega zavarovanja)

*16

HTG, MUR, MZN, XOF, ZMW, BWP, JMD, NGN, ZAR

HTG, MUR, MZN, XOF, ZMW, BWP, JMD, NGN, ZAR

98 509

-1 512

96 997

—

Neeurske valute skupaj

Neeurske valute skupaj

136 164

136 164

-54 073

-54 073

82 091

82 091

479 103

479 103

EUR

EUR

—

3 276 377

3 276 377

3 276 377

3 276 377

1 661 939

1 661 939

Euro in neeurske valute skupaj

Euro in neeurske valute skupaj

136 164

136 164

3 222 304

3 222 304

3 358 468

3 358 468

2 141 042

2 141 042

3.4.2.3   Analiza občutljivosti na spremembo deviznih tečajev

Analiza občutljivosti na spremembo deviznih tečajev

Na dan 31. decembra 2021 bi 10-odstotno zmanjšanje vrednosti eura v razmerju do vseh valut, ki niso euro, povzročilo povečanje sredstev vplačnikov v višini 17,5 milijona EUR (31. decembra 2020: 9,1 milijona EUR). 10-odstotno povečanje vrednosti eura v razmerju do vseh valut, ki niso euro, bi povzročilo zmanjšanje sredstev vplačnikov v višini -14,3 milijona EUR (31. decembra 2020: -7,5 milijona EUR).

3.4.2.4   Devizni tečaji

Devizni tečaji

Za določitev bilance stanja na dan 31. decembra 2021 in 31. decembra 2020 so bili uporabljeni naslednji menjalni tečaji:

| | 31. december 2021 | 31. december 2020 |
| --- | --- | --- |
| Valute držav, ki niso članice EU | | |
| Bocvanska pula (BWP) | 13,27 | 13,20 |
| Dominikanski peso (DOP) | 64,83 | 71,27 |
| Fidžijski dolar (FJD) | 2,36 | 2,46 |
| Haitijski gurd (HTG) | 113,16 | 87,33 |
| Jamajški dolar (JMD) | 173,48 | 172,10 |
| Kenijski šiling (KES) | 128,26 | 133,80 |
| Mavretanska uguija (MRU) | 40,99 | 44,14 |
| Mauricijska rupija (MUR) | 49,30 | 48,52 |
| Mozambiški metikal (MZN) | 71,70 | 91,02 |
| Nigerijska naira (NGN) | 467,07 | 466,78 |
| Ruandski frank (RWF) | 1 162,53 | 1 210,77 |
| Tanzanijski šiling (TZS) | 2 610,48 | 2 838,58 |
| Ugandski šiling (UGX) | 4 027,00 | 4 474,00 |
| Ameriški dolar (USD) | 1,13 | 1,23 |
| CFA-frank (XAF/XOF) | 655,96 | 655,96 |
| Južnoafriški rand (ZAR) | 18,06 | 18,02 |
| Zambijska kvača (ZMW) | 18,88 | 25,93 |

31. december 2021

31. december 2020

Valute držav, ki niso članice EU

Valute držav, ki niso članice EU

Bocvanska pula (BWP)

13,27

13,20

Dominikanski peso (DOP)

64,83

71,27

Fidžijski dolar (FJD)

2,36

2,46

Haitijski gurd (HTG)

113,16

87,33

Jamajški dolar (JMD)

173,48

172,10

Kenijski šiling (KES)

128,26

133,80

Mavretanska uguija (MRU)

40,99

44,14

Mauricijska rupija (MUR)

49,30

48,52

Mozambiški metikal (MZN)

71,70

91,02

Nigerijska naira (NGN)

467,07

466,78

Ruandski frank (RWF)

1 162,53

1 210,77

Tanzanijski šiling (TZS)

2 610,48

2 838,58

Ugandski šiling (UGX)

4 027,00

4 474,00

Ameriški dolar (USD)

1,13

1,23

CFA-frank (XAF/XOF)

655,96

655,96

Južnoafriški rand (ZAR)

18,06

18,02

Zambijska kvača (ZMW)

18,88

25,93

3.4.3   Tveganje v zvezi s ceno lastniških instrumentov

Tveganje v zvezi s ceno lastniških instrumentov

Tveganje v zvezi s ceno lastniških instrumentov je tveganje, da se bo poštena vrednost naložb v lastniške instrumente znižala zaradi sprememb cen lastniških instrumentov in/ali vrednosti naložb v lastniški kapital.

Sklad za spodbujanje naložb je izpostavljen tveganju v zvezi s ceno lastniških instrumentov prek svojih naložb v neposredni lastniški kapital in naložb v sklade tveganega kapitala.

Vrednost pozicij v lastniških instrumentih, ki ne kotirajo na borzi, ni takoj na voljo za stalno spremljanje in nadzor. Pri takih pozicijah so eden najboljših razpoložljivih pokazateljev cene, izračunane z ustreznimi tehnikami vrednotenja.

Učinek na sredstva vplačnikov Sklada za spodbujanje naložb (kot posledica spremembe poštene vrednosti portfelja lastniških instrumentov) zaradi +/– 10-odstotnega povečanja oziroma zmanjšanja vrednosti posameznih naložb neposredno v lastniški kapital in naložb v sklade tveganega kapitala, pri čemer so vse ostale spremenljivke konstantne, je 69,8 milijona EUR oziroma -69,8 milijona EUR na dan 31. decembra 2021 (52,7 milijona EUR oziroma -52,7 milijona EUR na dan 31. decembra 2020).

4.   Poštene vrednosti finančnih instrumentov

Poštene vrednosti finančnih instrumentov

4.1   
  Računovodske razvrstitve in poštene vrednosti

Računovodske razvrstitve in poštene vrednosti

Spodnja razpredelnica prikazuje knjigovodske vrednosti in poštene vrednosti finančnih sredstev in finančnih obveznosti, vključno z njihovo stopnjo v hierarhiji poštene vrednosti. Te ne vključujejo informacij o pošteni vrednosti za finančna sredstva in finančne obveznosti, ki se ne izkazujejo po pošteni vrednosti, če je knjigovodska vrednost razumen približek poštene vrednosti.

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| Na dan 31. decembra 2021 | Knjigovodska vrednost | Poštena vrednost |
| | Izvedeni finančni instrumenti | Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom | Denarna sredstva, posojila in predujmi | Finančna sredstva zakladnice | Druga finančna sredstva/obveznosti | Skupaj | Raven 1 | Raven 2 | Raven 3 | Skupaj |
| Finančna sredstva, ki se obvezno merijo po PVIPI | | | | | | | | | | |
| Izvedeni finančni instrumenti | 7 | — | — | — | — | 7 | — | 7 | — | 7 |
| Skladi tveganega kapitala | — | 590 570 | — | — | — | 590 570 | — | — | 590 570 | 590 570 |
| Neposredne naložbe v kapital | — | 107 061 | — | — | — | 107 061 | — | — | 107 061 | 107 061 |
| Posojila in predujmi | — | — | 229 991 | — | — | 229 991 | — | — | 229 991 | 229 991 |
| Finančna sredstva, ki se obvezno merijo po PVIPI, skupaj | 7 | 697 631 | 229 991 | — | — | 927 629 | — | 7 | 927 622 | 927 629 |
| Finančna sredstva, merjena po odplačni vrednosti | | | | | | | | | | |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | — | — | 1 358 564 | — | — | 1 358 564 | — | 252 080 | — | 252 080 |
| Posojila in predujmi | — | — | 1 756 290 | — | — | 1 756 290 | — | 1 918 979 | — | 1 918 979 |
| Terjatve do vplačnikov | — | — | 85 210 | — | — | 85 210 | — | — | — | — |
| Finančna sredstva zakladnice | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Druga sredstva | — | — | — | — | 1 086 | 1 086 | — | — | — | — |
| Finančna sredstva, merjena po odplačni vrednosti, skupaj | — | — | 3 200 064 | — | 1 086 | 3 201 150 | — | 2 171 059 | — | 2 171 059 |
| Finančna sredstva skupaj | 7 | 697 631 | 3 430 055 | — | 1 086 | 4 128 779 | | | | |
| Finančne obveznosti, merjene po PVIPI | | | | | | | | | | |
| Izvedeni finančni instrumenti | -18 835 | — | — | — | — | -18 835 | — | -18 835 | — | -18 835 |
| Finančne obveznosti, merjene po PVIPI, skupaj | -18 835 | — | — | — | — | -18 835 | — | -18 835 | — | -18 835 |
| Finančna sredstva po odplačni vrednosti: | | | | | | | | | | |
| Rezervacije za izdana jamstva | — | — | — | — | — | — | | | | |
| Rezervacije za obveznosti iz kreditov | — | — | — | — | -16 602 | -16 602 | | | | |
| Obveznosti do tretjih oseb | — | — | — | — | - 239 639 | - 239 639 | | | | |
| Druge obveznosti | — | — | — | — | -2 333 | -2 333 | | | | |
| Finančne obveznosti, merjene po odplačni vrednosti, skupaj | — | — | — | — | - 258 574 | - 258 574 | | | | |
| Finančne obveznosti skupaj | -18 835 | — | — | — | - 258 574 | - 277 409 | | | | |

(v tisočih EUR)

Na dan 31. decembra 2021

Knjigovodska vrednost

Poštena vrednost

Izvedeni finančni instrumenti

Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom

Denarna sredstva, posojila in predujmi

Finančna sredstva zakladnice

Druga finančna sredstva/obveznosti

Skupaj

Raven 1

Raven 2

Raven 3

Skupaj

Finančna sredstva, ki se obvezno merijo po PVIPI

Finančna sredstva, ki se obvezno merijo po PVIPI

Izvedeni finančni instrumenti

7

—

—

—

—

7

7

—

7

—

7

7

Skladi tveganega kapitala

—

590 570

—

—

—

590 570

590 570

—

—

590 570

590 570

590 570

Neposredne naložbe v kapital

—

107 061

—

—

—

107 061

107 061

—

—

107 061

107 061

107 061

Posojila in predujmi

—

—

229 991

—

—

229 991

229 991

—

—

229 991

229 991

229 991

Finančna sredstva, ki se obvezno merijo po PVIPI, skupaj

Finančna sredstva, ki se obvezno merijo po PVIPI, skupaj

7

7

697 631

697 631

229 991

229 991

—

—

927 629

927 629

—

—

7

7

927 622

927 622

927 629

927 629

Finančna sredstva, merjena po odplačni vrednosti

Finančna sredstva, merjena po odplačni vrednosti

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

—

—

1 358 564

—

—

1 358 564

1 358 564

—

252 080

—

252 080

252 080

Posojila in predujmi

—

—

1 756 290

—

—

1 756 290

1 756 290

—

1 918 979

—

1 918 979

1 918 979

Terjatve do vplačnikov

—

—

85 210

—

—

85 210

85 210

—

—

—

—

Finančna sredstva zakladnice

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Druga sredstva

—

—

—

—

1 086

1 086

1 086

—

—

—

—

Finančna sredstva, merjena po odplačni vrednosti, skupaj

Finančna sredstva, merjena po odplačni vrednosti, skupaj

—

—

3 200 064

3 200 064

—

—

1 086

1 086

3 201 150

3 201 150

—

—

2 171 059

2 171 059

—

2 171 059

2 171 059

Finančna sredstva skupaj

Finančna sredstva skupaj

7

7

697 631

697 631

3 430 055

3 430 055

—

—

1 086

1 086

4 128 779

4 128 779

Finančne obveznosti, merjene po PVIPI

Finančne obveznosti, merjene po PVIPI

Izvedeni finančni instrumenti

-18 835

—

—

—

—

-18 835

-18 835

—

-18 835

—

-18 835

-18 835

Finančne obveznosti, merjene po PVIPI, skupaj

Finančne obveznosti, merjene po PVIPI, skupaj

-18 835

-18 835

—

—

—

—

-18 835

-18 835

—

-18 835

-18 835

—

-18 835

-18 835

Finančna sredstva po odplačni vrednosti:

Finančna sredstva po odplačni vrednosti:

Rezervacije za izdana jamstva

—

—

—

—

—

—

—

Rezervacije za obveznosti iz kreditov

—

—

—

—

-16 602

-16 602

-16 602

Obveznosti do tretjih oseb

—

—

—

—

- 239 639

- 239 639

- 239 639

Druge obveznosti

—

—

—

—

-2 333

-2 333

-2 333

Finančne obveznosti, merjene po odplačni vrednosti, skupaj

Finančne obveznosti, merjene po odplačni vrednosti, skupaj

—

—

—

—

- 258 574

- 258 574

- 258 574

- 258 574

Finančne obveznosti skupaj

Finančne obveznosti skupaj

-18 835

-18 835

—

—

—

- 258 574

- 258 574

- 277 409

- 277 409

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| Na dan 31. decembra 2020 | Knjigovodska vrednost | Poštena vrednost |
| | Izvedeni finančni instrumenti | Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom | Denarna sredstva, posojila in predujmi | Finančna sredstva zakladnice | Druga finančna sredstva/obveznosti | Skupaj | Raven 1 | Raven 2 | Raven 3 | Skupaj |
| Finančna sredstva, ki se obvezno merijo po PVIPI | | | | | | | | | | |
| Izvedeni finančni instrumenti | 33 584 | — | — | — | — | 33 584 | — | 33 584 | — | 33 584 |
| Skladi tveganega kapitala | — | 437 142 | — | — | — | 437 142 | — | — | 437 142 | 437 142 |
| Neposredne naložbe v kapital | — | 89 668 | — | — | — | 89 668 | — | — | 89 668 | 89 668 |
| Posojila in predujmi | — | — | 47 309 | — | — | 47 309 | — | — | 47 309 | 47 309 |
| Finančna sredstva, ki se obvezno merijo po PVIPI, skupaj | 33 584 | 526 810 | 47 309 | — | — | 607 703 | — | 33 584 | 574 119 | 607 703 |
| Finančna sredstva po odplačni vrednosti | | | | | | | | | | |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | — | — | 923 940 | — | — | 923 940 | — | — | — | — |
| Posojila in predujmi | — | — | 1 626 136 | — | — | 1 626 136 | — | 1 757 593 | — | 1 757 593 |
| Terjatve do vplačnikov | — | — | 68 908 | — | — | 68 908 | — | — | — | — |
| Finančna sredstva zakladnice | — | — | — | 351 873 | — | 351 873 | 300 174 | 50 032 | — | 350 206 |
| Druga sredstva | — | — | — | — | 109 | 109 | — | — | — | — |
| Finančna sredstva, merjena po odplačni vrednosti, skupaj | — | — | 2 618 984 | 351 873 | 109 | 2 970 966 | 300 174 | 1 807 625 | — | 2 107 799 |
| Finančna sredstva skupaj | 33 584 | 526 810 | 2 666 293 | 351 873 | 109 | 3 578 669 | | | | |
| Finančne obveznosti, ki se obvezno merijo po PVIPI | | | | | | | | | | |
| Izvedeni finančni instrumenti | -642 | — | — | — | — | -642 | — | -642 | — | -642 |
| Finančne obveznosti, merjene po PVIPI, skupaj | -642 | — | — | — | — | -642 | — | -642 | — | -642 |
| Finančna sredstva po odplačni vrednosti: | | | | | | | | | | |
| Rezervacije za izdana jamstva | — | — | — | — | -851 | -851 | | | | |
| Rezervacije za obveznosti iz kreditov | — | — | — | — | -33 152 | -33 152 | | | | |
| Obveznosti do tretjih oseb | — | — | — | — | - 152 378 | - 152 378 | | | | |
| Druge obveznosti | — | — | — | — | -3 446 | -3 446 | | | | |
| Finančne obveznosti, merjene po odplačni vrednosti, skupaj | — | — | — | — | - 189 827 | - 189 827 | | | | |
| Finančne obveznosti skupaj | -642 | — | — | — | - 189 827 | - 190 469 | | | | |

(v tisočih EUR)

Na dan 31. decembra 2020

Knjigovodska vrednost

Poštena vrednost

Izvedeni finančni instrumenti

Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom

Denarna sredstva, posojila in predujmi

Finančna sredstva zakladnice

Druga finančna sredstva/obveznosti

Skupaj

Raven 1

Raven 2

Raven 3

Skupaj

Finančna sredstva, ki se obvezno merijo po PVIPI

Finančna sredstva, ki se obvezno merijo po PVIPI

Izvedeni finančni instrumenti

33 584

—

—

—

—

33 584

33 584

—

33 584

—

33 584

33 584

Skladi tveganega kapitala

—

437 142

—

—

—

437 142

437 142

—

—

437 142

437 142

437 142

Neposredne naložbe v kapital

—

89 668

—

—

—

89 668

89 668

—

—

89 668

89 668

89 668

Posojila in predujmi

—

—

47 309

—

—

47 309

47 309

—

—

47 309

47 309

47 309

Finančna sredstva, ki se obvezno merijo po PVIPI, skupaj

Finančna sredstva, ki se obvezno merijo po PVIPI, skupaj

33 584

33 584

526 810

526 810

47 309

47 309

—

—

607 703

607 703

—

—

33 584

33 584

574 119

574 119

607 703

607 703

Finančna sredstva po odplačni vrednosti

Finančna sredstva po odplačni vrednosti

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

—

—

923 940

—

—

923 940

923 940

—

—

—

—

Posojila in predujmi

—

—

1 626 136

—

—

1 626 136

1 626 136

—

1 757 593

—

1 757 593

1 757 593

Terjatve do vplačnikov

—

—

68 908

—

—

68 908

68 908

—

—

—

—

Finančna sredstva zakladnice

—

—

—

351 873

—

351 873

351 873

300 174

50 032

—

350 206

350 206

Druga sredstva

—

—

—

—

109

109

109

—

—

—

—

Finančna sredstva, merjena po odplačni vrednosti, skupaj

Finančna sredstva, merjena po odplačni vrednosti, skupaj

—

—

2 618 984

2 618 984

351 873

351 873

109

109

2 970 966

2 970 966

300 174

300 174

1 807 625

1 807 625

—

2 107 799

2 107 799

Finančna sredstva skupaj

Finančna sredstva skupaj

33 584

33 584

526 810

526 810

2 666 293

2 666 293

351 873

351 873

109

109

3 578 669

3 578 669

Finančne obveznosti, ki se obvezno merijo po PVIPI

Finančne obveznosti, ki se obvezno merijo po PVIPI

Izvedeni finančni instrumenti

-642

—

—

—

—

-642

-642

—

-642

—

-642

-642

Finančne obveznosti, merjene po PVIPI, skupaj

Finančne obveznosti, merjene po PVIPI, skupaj

-642

-642

—

—

—

—

-642

-642

—

-642

-642

—

-642

-642

Finančna sredstva po odplačni vrednosti:

Finančna sredstva po odplačni vrednosti:

Rezervacije za izdana jamstva

—

—

—

—

-851

-851

-851

Rezervacije za obveznosti iz kreditov

—

—

—

—

-33 152

-33 152

-33 152

Obveznosti do tretjih oseb

—

—

—

—

- 152 378

- 152 378

- 152 378

Druge obveznosti

—

—

—

—

-3 446

-3 446

-3 446

Finančne obveznosti, merjene po odplačni vrednosti, skupaj

Finančne obveznosti, merjene po odplačni vrednosti, skupaj

—

—

—

—

- 189 827

- 189 827

- 189 827

- 189 827

Finančne obveznosti skupaj

Finančne obveznosti skupaj

-642

-642

—

—

—

- 189 827

- 189 827

- 190 469

- 190 469

4.2   
  Merjenje poštenih vrednosti

Merjenje poštenih vrednosti

4.2.1   Tehnike vrednotenja in pomembni vhodni podatki, ki jih ni mogoče pridobiti z opazovanjem trga

Tehnike vrednotenja in pomembni vhodni podatki, ki jih ni mogoče pridobiti z opazovanjem trga

Spodnja razpredelnica prikazuje informacije o tehnikah vrednotenja in pomembne vhodne podatke, ki jih ni mogoče pridobiti z opazovanjem trga, ki se uporabljajo pri merjenju finančnih instrumentov, razvrščenih na raven 2 in raven 3 v hierarhiji poštene vrednosti:

| Tehnika vrednotenja | Pomembni vhodni podatki, ki jih ni mogoče pridobiti z opazovanjem trga | Razmerje med pomembnimi vhodnimi podatki, ki jih ni mogoče pridobiti z opazovanjem trga, in meritvijo poštene vrednosti |
| --- | --- | --- |
| Finančni instrumenti, izkazani po pošteni vrednosti | | |
| Izvedeni finančni instrumenti | Diskontirani denarni tok: Prihodnji denarni tokovi se ocenijo na podlagi terminskih deviznih tečajev/obrestnih mer (iz opazovanih terminskih deviznih tečajev in krivulj donosa ob koncu obdobja poročanja) ter pogodbenih terminskih tečajev/obrestnih mer, diskontiranih po stopnji, ki odraža kreditno tveganje različnih nasprotnih strank. | Se ne uporablja. | Se ne uporablja. |
| Skladi tveganega kapitala | Metoda prilagojenih neto sredstev: Poštena vrednost se določi bodisi tako, da se lastniški delež, ki ga ima Sklad v osnovnem instrumentu, prišteje neto vrednosti sredstva, ki se odraža v najnovejšem poročilu, prilagojeno denarnim tokovom, bodisi, kolikor je mogoče, z uporabo natančne vrednosti delnice na isti datum, ki jo sporoči ustrezni upravitelj sklada. Za premostitev intervala med zadnjo razpoložljivo neto vrednostjo sredstev in poročanjem ob koncu leta se izvede poznejši pregled dogodka in po potrebi se sporočena neto vrednost sredstev prilagodi. | Prilagoditev za čas, ki preteče med zadnjim datumom poročanja skladov tveganega kapitala in datumom merjenja, ob upoštevanju: odhodkov iz poslovanja in opravnin za upravljanje, posledičnih sprememb poštene vrednosti osnovnih sredstev skladov tveganega kapitala, nastalih dodatnih obveznosti, sprememb na trgu ali sprememb drugih ekonomskih pogojev. | Daljše ko je obdobje med datumom merjenja poštene vrednosti in zadnjim dnem poročanja sklada tveganega kapitala, višja je prilagoditev za pretečeni čas. |
| Neposredne naložbe v kapital | Prilagojena neto sredstva. | Prilagoditev za čas, ki preteče med zadnjim datumom poročanja podjetja, v katerega se vlaga, in datumom merjenja, ob upoštevanju: odhodkov iz poslovanja, posledičnih sprememb poštene vrednosti osnovnih sredstev podjetja, v katerega se vlaga, nastalih dodatnih obveznosti, sprememb na trgu ali sprememb drugih ekonomskih pogojev, povečanja kapitala, prodaje/spremembe nadzora. | Čim višje je diskontiranje za slabo prodajljivost, tem nižja je poštena vrednost. |
| | | Diskontiranje zaradi pomanjkanja prodajljivosti (likvidnosti), določeno s sklicevanjem na prejšnje cene poslov za podobne lastniške instrumente v državi/regiji, v obsegu od 5 do 30 %. | |
| Posojila po pošteni vrednosti | Za posojilojemalce s časovno neomejenim delovanjem: diskontirani denarni tok, pri katerem se uporabljajo pogodbeni/pričakovani prihodnji denarni tokovi, od katerih se odšteje ustrezna tveganju prilagojena diskontna stopnja, ki zajema tveganje, povezano s posojilom (vključno s kreditnim tveganjem posojilojemalca). Diskontna stopnja se primerja/oceni s katerim koli ustreznim tržnim referenčnim merilom.
  Za nedelujoče posojilojemalce: Pristop na podlagi čistih sredstev (pristop na podlagi likvidacijske vrednosti). | Sestavine diskontne stopnje, ki odražajo kreditno tveganje posojilojemalca v primerjavi z netveganimi tržnimi obrestnimi merami. | Višja ko je diskontna stopnja, nižja je poštena vrednost. |
| Finančni instrumenti, ki niso izkazani po pošteni vrednosti | | |
| Posojila in predujmi | Diskontirani denarni tokovi: Model vrednotenja uporablja pogodbene denarne tokove, za katere velja pogoj, da ne sme priti do neizpolnjevanja obveznosti s strani dolžnika, poleg tega ne upošteva nobenih vrednosti varščine ali zgodnjih odplačil. Za izračun neto sedanje vrednosti posojil uporabljeni model diskontira pogodbene denarne tokove posameznega posojila z uporabo prilagojene tržne diskontne krivulje. Neto sedanja vrednost posameznega posojila se nato prilagodi ob upoštevanju zadevne s tem povezane pričakovane izgube. Rezultati se nato povzamejo, da se pridobi poštena vrednost posojil in predujmov. | Se ne uporablja. | Se ne uporablja. |
| Finančna sredstva zakladnice | Diskontirani denarni tokovi. | Se ne uporablja. | Se ne uporablja. |

Tehnika vrednotenja

Pomembni vhodni podatki, ki jih ni mogoče pridobiti z opazovanjem trga

Razmerje med pomembnimi vhodnimi podatki, ki jih ni mogoče pridobiti z opazovanjem trga, in meritvijo poštene vrednosti

Finančni instrumenti, izkazani po pošteni vrednosti

Finančni instrumenti, izkazani po pošteni vrednosti

Izvedeni finančni instrumenti

Diskontirani denarni tok: Prihodnji denarni tokovi se ocenijo na podlagi terminskih deviznih tečajev/obrestnih mer (iz opazovanih terminskih deviznih tečajev in krivulj donosa ob koncu obdobja poročanja) ter pogodbenih terminskih tečajev/obrestnih mer, diskontiranih po stopnji, ki odraža kreditno tveganje različnih nasprotnih strank.

Se ne uporablja.

Se ne uporablja.

Skladi tveganega kapitala

Metoda prilagojenih neto sredstev: Poštena vrednost se določi bodisi tako, da se lastniški delež, ki ga ima Sklad v osnovnem instrumentu, prišteje neto vrednosti sredstva, ki se odraža v najnovejšem poročilu, prilagojeno denarnim tokovom, bodisi, kolikor je mogoče, z uporabo natančne vrednosti delnice na isti datum, ki jo sporoči ustrezni upravitelj sklada. Za premostitev intervala med zadnjo razpoložljivo neto vrednostjo sredstev in poročanjem ob koncu leta se izvede poznejši pregled dogodka in po potrebi se sporočena neto vrednost sredstev prilagodi.

Prilagoditev za čas, ki preteče med zadnjim datumom poročanja skladov tveganega kapitala in datumom merjenja, ob upoštevanju: odhodkov iz poslovanja in opravnin za upravljanje, posledičnih sprememb poštene vrednosti osnovnih sredstev skladov tveganega kapitala, nastalih dodatnih obveznosti, sprememb na trgu ali sprememb drugih ekonomskih pogojev.

Daljše ko je obdobje med datumom merjenja poštene vrednosti in zadnjim dnem poročanja sklada tveganega kapitala, višja je prilagoditev za pretečeni čas.

Neposredne naložbe v kapital

Prilagojena neto sredstva.

Prilagoditev za čas, ki preteče med zadnjim datumom poročanja podjetja, v katerega se vlaga, in datumom merjenja, ob upoštevanju: odhodkov iz poslovanja, posledičnih sprememb poštene vrednosti osnovnih sredstev podjetja, v katerega se vlaga, nastalih dodatnih obveznosti, sprememb na trgu ali sprememb drugih ekonomskih pogojev, povečanja kapitala, prodaje/spremembe nadzora.

Čim višje je diskontiranje za slabo prodajljivost, tem nižja je poštena vrednost.

Diskontiranje zaradi pomanjkanja prodajljivosti (likvidnosti), določeno s sklicevanjem na prejšnje cene poslov za podobne lastniške instrumente v državi/regiji, v obsegu od 5 do 30 %.

Posojila po pošteni vrednosti

Za posojilojemalce s časovno neomejenim delovanjem: diskontirani denarni tok, pri katerem se uporabljajo pogodbeni/pričakovani prihodnji denarni tokovi, od katerih se odšteje ustrezna tveganju prilagojena diskontna stopnja, ki zajema tveganje, povezano s posojilom (vključno s kreditnim tveganjem posojilojemalca). Diskontna stopnja se primerja/oceni s katerim koli ustreznim tržnim referenčnim merilom.

Za nedelujoče posojilojemalce: Pristop na podlagi čistih sredstev (pristop na podlagi likvidacijske vrednosti).

Sestavine diskontne stopnje, ki odražajo kreditno tveganje posojilojemalca v primerjavi z netveganimi tržnimi obrestnimi merami.

Višja ko je diskontna stopnja, nižja je poštena vrednost.

Finančni instrumenti, ki niso izkazani po pošteni vrednosti

Finančni instrumenti, ki niso izkazani po pošteni vrednosti

Posojila in predujmi

Diskontirani denarni tokovi: Model vrednotenja uporablja pogodbene denarne tokove, za katere velja pogoj, da ne sme priti do neizpolnjevanja obveznosti s strani dolžnika, poleg tega ne upošteva nobenih vrednosti varščine ali zgodnjih odplačil. Za izračun neto sedanje vrednosti posojil uporabljeni model diskontira pogodbene denarne tokove posameznega posojila z uporabo prilagojene tržne diskontne krivulje. Neto sedanja vrednost posameznega posojila se nato prilagodi ob upoštevanju zadevne s tem povezane pričakovane izgube. Rezultati se nato povzamejo, da se pridobi poštena vrednost posojil in predujmov.

Se ne uporablja.

Se ne uporablja.

Finančna sredstva zakladnice

Diskontirani denarni tokovi.

Se ne uporablja.

Se ne uporablja.

Z uporabo MSRP 13 so prilagoditve vrednotenja vključene v pošteno vrednost izvedenih instrumentov na dan 31. decembra 2021 in 2020, in sicer:

| — | prilagoditve kreditnega vrednotenja, ki odražajo kreditno tveganje nasprotne stranke pri poslih z izvedenimi finančnimi instrumenti, so znašale - 167 800 EUR na dan 31. decembra 2021 in -34 300 EUR na dan 31. decembra 2020; |
| --- | --- |

—

prilagoditve kreditnega vrednotenja, ki odražajo kreditno tveganje nasprotne stranke pri poslih z izvedenimi finančnimi instrumenti, so znašale - 167 800 EUR na dan 31. decembra 2021 in -34 300 EUR na dan 31. decembra 2020;

| — | prilagoditve vrednotenja dolga, ki odražajo lastno kreditno tveganje pri poslih z izvedenimi finančnimi instrumenti, so znašale +2 700 EUR na dan 31. decembra 2021 in +21 800 EUR na dan 31. decembra 2020. |
| --- | --- |

—

prilagoditve vrednotenja dolga, ki odražajo lastno kreditno tveganje pri poslih z izvedenimi finančnimi instrumenti, so znašale +2 700 EUR na dan 31. decembra 2021 in +21 800 EUR na dan 31. decembra 2020.

4.2.2   Prerazporeditve med ravnema 1 in 2

Prerazporeditve med ravnema 1 in 2

Politika Sklada za spodbujanje naložb je priznati prerazporeditve med ravnmi na datum dogodka ali spremembe okoliščin, ki so povzročile prerazporeditev.

Sklad za spodbujanje naložb v letih 2021 in 2020 ni prerazporejal sredstev v okviru hierarhije poštene vrednosti z ravni 1 na raven 2 ali obratno.

4.2.3   Poštene vrednosti ravni 3

Poštene vrednosti ravni 3

Uskladitev poštenih vrednosti ravni 3

Uskladitev poštenih vrednosti ravni 3

V spodnjih razpredelnicah so navedene spremembe pri instrumentih na ravni 3 za leto, ki se je končalo 31. decembra 2021 oziroma 31. decembra 2020:

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom |
| Stanje na dan 1. januarja 2021 | 526 810 |
| Dobički ali izgube, vključeni v poslovni izid: | |
| odprava pripoznanja prilagoditve poštene vrednosti zaradi prodaje | 13 489 |
| neto sprememba poštene vrednosti pri delnicah in drugih vrednostnih papirjih s spremenljivim donosom | 117 502 |
| Skupaj | 130 991 |
| Izplačila | 84 224 |
| Povračila | -71 624 |
| Tečajne razlike | 27 230 |
| Stanje na dan 31. decembra 2021 | 697 631 |

(v tisočih EUR)

Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom

Stanje na dan 1. januarja 2021

Stanje na dan 1. januarja 2021

526 810

526 810

Dobički ali izgube, vključeni v poslovni izid:

Dobički ali izgube, vključeni v poslovni izid:

odprava pripoznanja prilagoditve poštene vrednosti zaradi prodaje

13 489

neto sprememba poštene vrednosti pri delnicah in drugih vrednostnih papirjih s spremenljivim donosom

117 502

Skupaj

Skupaj

130 991

130 991

Izplačila

84 224

Povračila

-71 624

Tečajne razlike

27 230

Stanje na dan 31. decembra 2021

Stanje na dan 31. decembra 2021

697 631

697 631

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom |
| Stanje na dan 1. januarja 2020 | 604 311 |
| Dobički ali izgube, vključeni v poslovni izid: | |
| odprava pripoznanja prilagoditve poštene vrednosti zaradi prodaje | -15 632 |
| neto sprememba poštene vrednosti pri delnicah in drugih vrednostnih papirjih s spremenljivim donosom | -47 909 |
| Skupaj | -63 541 |
| Izplačila | 85 305 |
| Povračila | -65 649 |
| Tečajne razlike | -33 616 |
| Stanje na dan 31. decembra 2020 | 526 810 |

(v tisočih EUR)

Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom

Stanje na dan 1. januarja 2020

Stanje na dan 1. januarja 2020

604 311

604 311

Dobički ali izgube, vključeni v poslovni izid:

Dobički ali izgube, vključeni v poslovni izid:

odprava pripoznanja prilagoditve poštene vrednosti zaradi prodaje

-15 632

neto sprememba poštene vrednosti pri delnicah in drugih vrednostnih papirjih s spremenljivim donosom

-47 909

Skupaj

Skupaj

-63 541

-63 541

Izplačila

85 305

Povračila

-65 649

Tečajne razlike

-33 616

Stanje na dan 31. decembra 2020

Stanje na dan 31. decembra 2020

526 810

526 810

Sklad za spodbujanje naložb v letih 2021 in 2020 ni prerazporejal sredstev v okviru hierarhije poštene vrednosti z ravni 3 ali nanjo.

5.   Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihove ustreznike sestavljajo:

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| Gotovina v blagajni | 434 064 | 398 991 |
| Vezane vloge | 672 730 | 380 000 |
| Komercialni zapisi | 252 211 | 145 086 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki v izkazu denarnih tokov | 1 359 005 | 924 077 |
| Natečene obresti | -441 | -137 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki v izkazu finančnega položaja | 1 358 564 | 923 940 |

(v tisočih EUR)

31.12.2021

31.12.2020

Gotovina v blagajni

434 064

398 991

Vezane vloge

672 730

380 000

Komercialni zapisi

252 211

145 086

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki v izkazu denarnih tokov

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki v izkazu denarnih tokov

1 359 005

1 359 005

924 077

924 077

Natečene obresti

-441

-137

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki v izkazu finančnega položaja

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki v izkazu finančnega položaja

1 358 564

1 358 564

923 940

923 940

6.   Izvedeni finančni instrumenti

Izvedeni finančni instrumenti

Glavne sestavine izvedenih finančnih instrumentov, razvrščenih kot sredstva v posesti za trgovanje, so:

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| Na dan 31. decembra 2021 | Poštena vrednost | Nominalna vrednost |
| Sredstva | Obveznosti |
| Medvalutne zamenjave | 7 | -2 568 | 51 865 |
| Kratkoročne valutne zamenjave | — | -16 267 | 1 530 000 |
| Izvedeni finančni instrumenti skupaj | 7 | -18 835 | 1 581 865 |

(v tisočih EUR)

Na dan 31. decembra 2021

Poštena vrednost

Nominalna vrednost

Sredstva

Obveznosti

Medvalutne zamenjave

7

-2 568

51 865

Kratkoročne valutne zamenjave

—

-16 267

1 530 000

Izvedeni finančni instrumenti skupaj

Izvedeni finančni instrumenti skupaj

7

7

-18 835

-18 835

1 581 865

1 581 865

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| Na dan 31. decembra 2020 | Poštena vrednost | Nominalna vrednost |
| Sredstva | Obveznosti |
| Obrestne zamenjave | — | -642 | 17 710 |
| Kratkoročne valutne zamenjave | 33 584 | — | 1 480 000 |
| Izvedeni finančni instrumenti skupaj | 33 584 | -642 | 1 497 710 |

(v tisočih EUR)

Na dan 31. decembra 2020

Poštena vrednost

Nominalna vrednost

Sredstva

Obveznosti

Obrestne zamenjave

—

-642

17 710

Kratkoročne valutne zamenjave

33 584

—

1 480 000

Izvedeni finančni instrumenti skupaj

Izvedeni finančni instrumenti skupaj

33 584

33 584

-642

-642

1 497 710

1 497 710

Kot posledica reforme IBOR je leta 2021 zaradi spremembe referenčnih denarnih tokov in diskontne krivulje, ki se uporablja, nastala minimalna enkratna razlika v vrednotenju v višini 883 EUR.

7.   Posojila in predujmi

Posojila in predujmi

7.1   
  Posojila in predujmi

Posojila in predujmi

V naslednji razpredelnici je prikazana uskladitev začetnega in končnega stanja naložb in predujmov:

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | Globalna posojila (*17) | Nadrejena posojila | Podrejena posojila | Kupljena ali izdana (ustvarjena) sredstva s poslabšano kreditno kakovostjo | Skupaj |
| Nominalna vrednost posojil, merjenih po odplačni vrednosti, na dan 1. januarja 2021 | 1 151 398 | 572 864 | — | — | 1 724 262 |
| Izplačila | 274 020 | 62 869 | — | — | 336 889 |
| Odpisi | — | — | — | — | — |
| Povračila | - 225 990 | - 113 215 | — | — | - 339 205 |
| Kapitalizirane obresti | — | — | — | — | — |
| Tečajne razlike | 61 532 | 26 597 | — | — | 88 129 |
| Nominalna vrednost posojil, merjenih po odplačni vrednosti, na dan 31. decembra 2021 | 1 260 960 | 549 115 | — | — | 1 810 075 |
| Oslabitev – popravek vrednosti za izgubo na dan 1. januarja 2021 | -68 243 | -35 550 | — | — | - 103 793 |
| Neto spremembe 12-mesečnih pričakovanih kreditnih izgub | 6 509 | 6 836 | — | — | 13 345 |
| Neto spremembe pričakovanih kreditnih izgub v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti | 6 327 | 6 045 | — | — | 12 372 |
| Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo | -249 | -742 | — | — | -991 |
| Razveljavitev pričakovanih kreditnih izgub v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo | 15 875 | 2 373 | — | — | 18 248 |
| Tečajne razlike | -3 942 | -1 153 | — | — | -5 095 |
| Oslabitev – popravek vrednosti za izgubo na dan 31. decembra 2021 | -43 723 | -22 191 | — | — | -65 914 |
| Posojila in predujmi, merjeni po odplačni vrednosti, na dan 31. decembra 2021 | 1 217 237 | 526 924 | — | — | 1 744 161 |
| Nominalna vrednost posojil, merjenih po PVIPI, na dan 1. januarja 2021 | 1 080 | 61 493 | 30 000 | — | 92 573 |
| Izplačila | — | 8 323 | 170 000 | — | 178 323 |
| Povračila | — | -739 | — | — | -739 |
| Tečajne razlike | — | 1 859 | — | — | 1 859 |
| Nominalna vrednost posojil, merjenih po PVIPI, na dan 31. decembra 2021 | 1 080 | 70 936 | 200 000 | — | 272 016 |
| Prilagoditev poštene vrednosti na dan 1. januarja 2021 | -1 080 | -25 893 | -18 291 | — | -45 264 |
| Neto sprememba poštene vrednosti | — | 1 609 | 1 959 | — | 3 568 |
| Tečajne razlike | — | -329 | — | — | -329 |
| Prilagoditev poštene vrednosti na dan 31. decembra 2021 | -1 080 | -24 613 | -16 332 | — | -42 025 |
| Posojila in predujmi, merjeni po PVIPI, na dan 31. decembra 2021 | — | 46 323 | 183 668 | — | 229 991 |
| Odplačna vrednost | -3 151 | -3 736 | — | — | -6 887 |
| Obresti | 10 295 | 8 686 | 35 | — | 19 016 |
| Posojila in predujmi na dan 31. decembra 2021 | 1 224 381 | 578 197 | 183 703 | — | 1 986 281 |

(v tisočih EUR)

Globalna posojila (*17)

*17

Nadrejena posojila

Podrejena posojila

Kupljena ali izdana (ustvarjena) sredstva s poslabšano kreditno kakovostjo

Skupaj

Nominalna vrednost posojil, merjenih po odplačni vrednosti, na dan 1. januarja 2021

Nominalna vrednost posojil, merjenih po odplačni vrednosti, na dan 1. januarja 2021

1 151 398

1 151 398

572 864

572 864

—

—

—

—

1 724 262

1 724 262

Izplačila

274 020

62 869

—

—

336 889

336 889

Odpisi

—

—

—

—

—

Povračila

- 225 990

- 113 215

—

—

- 339 205

- 339 205

Kapitalizirane obresti

—

—

—

—

—

Tečajne razlike

61 532

26 597

—

—

88 129

88 129

Nominalna vrednost posojil, merjenih po odplačni vrednosti, na dan 31. decembra 2021

Nominalna vrednost posojil, merjenih po odplačni vrednosti, na dan 31. decembra 2021

1 260 960

1 260 960

549 115

549 115

—

—

—

—

1 810 075

1 810 075

Oslabitev – popravek vrednosti za izgubo na dan 1. januarja 2021

Oslabitev – popravek vrednosti za izgubo na dan 1. januarja 2021

-68 243

-68 243

-35 550

-35 550

—

—

—

—

- 103 793

- 103 793

Neto spremembe 12-mesečnih pričakovanih kreditnih izgub

6 509

6 836

—

—

13 345

13 345

Neto spremembe pričakovanih kreditnih izgub v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti

6 327

6 045

—

—

12 372

12 372

Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo

-249

-742

—

—

-991

-991

Razveljavitev pričakovanih kreditnih izgub v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo

15 875

2 373

—

—

18 248

18 248

Tečajne razlike

-3 942

-1 153

—

—

-5 095

-5 095

Oslabitev – popravek vrednosti za izgubo na dan 31. decembra 2021

Oslabitev – popravek vrednosti za izgubo na dan 31. decembra 2021

-43 723

-43 723

-22 191

-22 191

—

—

—

—

-65 914

-65 914

Posojila in predujmi, merjeni po odplačni vrednosti, na dan 31. decembra 2021

Posojila in predujmi, merjeni po odplačni vrednosti, na dan 31. decembra 2021

1 217 237

1 217 237

526 924

526 924

—

—

—

—

1 744 161

1 744 161

Nominalna vrednost posojil, merjenih po PVIPI, na dan 1. januarja 2021

Nominalna vrednost posojil, merjenih po PVIPI, na dan 1. januarja 2021

1 080

1 080

61 493

61 493

30 000

30 000

—

—

92 573

92 573

Izplačila

—

8 323

170 000

—

178 323

178 323

Povračila

—

-739

—

—

-739

-739

Tečajne razlike

—

1 859

—

—

1 859

1 859

Nominalna vrednost posojil, merjenih po PVIPI, na dan 31. decembra 2021

Nominalna vrednost posojil, merjenih po PVIPI, na dan 31. decembra 2021

1 080

1 080

70 936

70 936

200 000

200 000

—

—

272 016

272 016

Prilagoditev poštene vrednosti na dan 1. januarja 2021

Prilagoditev poštene vrednosti na dan 1. januarja 2021

-1 080

-1 080

-25 893

-25 893

-18 291

-18 291

—

—

-45 264

-45 264

Neto sprememba poštene vrednosti

—

1 609

1 959

—

3 568

3 568

Tečajne razlike

—

-329

—

—

-329

-329

Prilagoditev poštene vrednosti na dan 31. decembra 2021

Prilagoditev poštene vrednosti na dan 31. decembra 2021

-1 080

-1 080

-24 613

-24 613

-16 332

-16 332

—

—

-42 025

-42 025

Posojila in predujmi, merjeni po PVIPI, na dan 31. decembra 2021

Posojila in predujmi, merjeni po PVIPI, na dan 31. decembra 2021

—

—

46 323

46 323

183 668

183 668

—

—

229 991

229 991

Odplačna vrednost

-3 151

-3 736

—

—

-6 887

-6 887

Obresti

10 295

8 686

35

—

19 016

19 016

Posojila in predujmi na dan 31. decembra 2021

Posojila in predujmi na dan 31. decembra 2021

1 224 381

1 224 381

578 197

578 197

183 703

183 703

—

—

1 986 281

1 986 281

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | Globalna posojila (*18) | Nadrejena posojila | Podrejena posojila | Kupljena ali izdana (ustvarjena) sredstva s poslabšano kreditno kakovostjo | Skupaj |
| Nominalna vrednost posojil, merjenih po odplačni vrednosti, na dan 1. januarja 2020 | 1 021 556 | 597 364 | 27 714 | — | 1 646 634 |
| Izplačila | 433 466 | 67 762 | — | — | 501 228 |
| Odpisi | -15 170 | -2 268 | -27 905 | — | -45 343 |
| Povračila | - 214 018 | -60 571 | — | — | - 274 589 |
| Tečajne razlike | -74 436 | -29 423 | 191 | — | - 103 668 |
| Nominalna vrednost posojil, merjenih po odplačni vrednosti, na dan 31. decembra 2020 | 1 151 398 | 572 864 | — | — | 1 724 262 |
| Oslabitev – popravek vrednosti za izgubo na dan 1. januarja 2020 | -96 166 | -36 650 | -27 714 | — | - 160 530 |
| Neto spremembe 12-mesečnih pričakovanih kreditnih izgub | -1 344 | -2 531 | — | — | -3 875 |
| Neto spremembe pričakovanih kreditnih izgub v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti | -5 888 | -3 628 | — | — | -9 516 |
| Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo | -12 373 | — | — | — | -12 373 |
| Razveljavitev pričakovanih kreditnih izgub v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo | 19 565 | 1 887 | — | — | 21 452 |
| Odpisi | 15 170 | 2 268 | 27 905 | — | 45 343 |
| Tečajne razlike | 12 793 | 3 104 | -191 | — | 15 706 |
| Oslabitev – popravek vrednosti za izgubo na dan 31. decembra 2020 | -68 243 | -35 550 | — | — | - 103 793 |
| Posojila in predujmi, merjeni po odplačni vrednosti, na dan 31. decembra 2020 | 1 083 155 | 537 314 | — | — | 1 620 469 |
| Nominalna vrednost posojil, merjenih po PVIPI, na dan 1. januarja 2020 | 1 080 | 36 858 | — | — | 37 938 |
| Izplačila | — | 29 063 | 30 000 | — | 59 063 |
| Povračila | — | -1 512 | — | — | -1 512 |
| Tečajne razlike | — | -2 916 | — | — | -2 916 |
| Nominalna vrednost posojil, merjenih po PVIPI, na dan 31. decembra 2020 | 1 080 | 61 493 | 30 000 | — | 92 573 |
| Prilagoditev poštene vrednosti na dan 1. januarja 2020 | -1 080 | -15 156 | — | — | -16 236 |
| Neto sprememba poštene vrednosti | — | -11 330 | -18 291 | — | -29 621 |
| Tečajne razlike | — | 593 | — | — | 593 |
| Prilagoditev poštene vrednosti na dan 31. decembra 2020 | -1 080 | -25 893 | -18 291 | — | -45 264 |
| Posojila in predujmi, merjeni po PVIPI, na dan 31. decembra 2020 | — | 35 600 | 11 709 | — | 47 309 |
| Odplačna vrednost | -3 578 | -5 100 | — | — | -8 678 |
| Obresti | 7 325 | 7 020 | — | — | 14 345 |
| Posojila in predujmi na dan 31. decembra 2020 | 1 086 902 | 574 834 | 11 709 | — | 1 673 445 |

(v tisočih EUR)

Globalna posojila (*18)

*18

Nadrejena posojila

Podrejena posojila

Kupljena ali izdana (ustvarjena) sredstva s poslabšano kreditno kakovostjo

Skupaj

Nominalna vrednost posojil, merjenih po odplačni vrednosti, na dan 1. januarja 2020

Nominalna vrednost posojil, merjenih po odplačni vrednosti, na dan 1. januarja 2020

1 021 556

1 021 556

597 364

597 364

27 714

27 714

—

—

1 646 634

1 646 634

Izplačila

433 466

67 762

—

—

501 228

501 228

Odpisi

-15 170

-2 268

-27 905

—

-45 343

-45 343

Povračila

- 214 018

-60 571

—

—

- 274 589

- 274 589

Tečajne razlike

-74 436

-29 423

191

—

- 103 668

- 103 668

Nominalna vrednost posojil, merjenih po odplačni vrednosti, na dan 31. decembra 2020

Nominalna vrednost posojil, merjenih po odplačni vrednosti, na dan 31. decembra 2020

1 151 398

1 151 398

572 864

572 864

—

—

—

—

1 724 262

1 724 262

Oslabitev – popravek vrednosti za izgubo na dan 1. januarja 2020

Oslabitev – popravek vrednosti za izgubo na dan 1. januarja 2020

-96 166

-96 166

-36 650

-36 650

-27 714

-27 714

—

—

- 160 530

- 160 530

Neto spremembe 12-mesečnih pričakovanih kreditnih izgub

-1 344

-2 531

—

—

-3 875

-3 875

Neto spremembe pričakovanih kreditnih izgub v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti

-5 888

-3 628

—

—

-9 516

-9 516

Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo

-12 373

—

—

—

-12 373

-12 373

Razveljavitev pričakovanih kreditnih izgub v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo

19 565

1 887

—

—

21 452

21 452

Odpisi

15 170

2 268

27 905

—

45 343

45 343

Tečajne razlike

12 793

3 104

-191

—

15 706

15 706

Oslabitev – popravek vrednosti za izgubo na dan 31. decembra 2020

Oslabitev – popravek vrednosti za izgubo na dan 31. decembra 2020

-68 243

-68 243

-35 550

-35 550

—

—

—

—

- 103 793

- 103 793

Posojila in predujmi, merjeni po odplačni vrednosti, na dan 31. decembra 2020

Posojila in predujmi, merjeni po odplačni vrednosti, na dan 31. decembra 2020

1 083 155

1 083 155

537 314

537 314

—

—

—

—

1 620 469

1 620 469

Nominalna vrednost posojil, merjenih po PVIPI, na dan 1. januarja 2020

Nominalna vrednost posojil, merjenih po PVIPI, na dan 1. januarja 2020

1 080

1 080

36 858

36 858

—

—

—

—

37 938

37 938

Izplačila

—

29 063

30 000

—

59 063

59 063

Povračila

—

-1 512

—

—

-1 512

-1 512

Tečajne razlike

—

-2 916

—

—

-2 916

-2 916

Nominalna vrednost posojil, merjenih po PVIPI, na dan 31. decembra 2020

Nominalna vrednost posojil, merjenih po PVIPI, na dan 31. decembra 2020

1 080

1 080

61 493

61 493

30 000

30 000

—

—

92 573

92 573

Prilagoditev poštene vrednosti na dan 1. januarja 2020

Prilagoditev poštene vrednosti na dan 1. januarja 2020

-1 080

-1 080

-15 156

-15 156

—

—

—

—

-16 236

-16 236

Neto sprememba poštene vrednosti

—

-11 330

-18 291

—

-29 621

-29 621

Tečajne razlike

—

593

—

—

593

593

Prilagoditev poštene vrednosti na dan 31. decembra 2020

Prilagoditev poštene vrednosti na dan 31. decembra 2020

-1 080

-1 080

-25 893

-25 893

-18 291

-18 291

—

—

-45 264

-45 264

Posojila in predujmi, merjeni po PVIPI, na dan 31. decembra 2020

Posojila in predujmi, merjeni po PVIPI, na dan 31. decembra 2020

—

—

35 600

35 600

11 709

11 709

—

—

47 309

47 309

Odplačna vrednost

-3 578

-5 100

—

—

-8 678

-8 678

Obresti

7 325

7 020

—

—

14 345

14 345

Posojila in predujmi na dan 31. decembra 2020

Posojila in predujmi na dan 31. decembra 2020

1 086 902

1 086 902

574 834

574 834

11 709

11 709

—

—

1 673 445

1 673 445

7.2   
  Oslabitev posojil in predujmov – popravki vrednosti za izgubo

Oslabitev posojil in predujmov – popravki vrednosti za izgubo

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | 2021 |
| Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja |
| 12-mesečne pričakovane kreditne izgube | Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti | Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo | Kupljena ali izdana (ustvarjena) sredstva s poslabšano kreditno kakovostjo | Skupaj |
| Posojila in predujmi po odplačni vrednosti | | | | | |
| Stanje na dan 1. januarja 2021 | 16 389 | 43 976 | 43 428 | — | 103 793 |
| Prerazporeditev v 12-mesečne pričakovane kreditne izgube | — | — | — | — | — |
| Prerazporeditev v pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti | -5 008 | -1 019 | — | — | -6 027 |
| Prerazporeditev v pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo | — | -77 | 249 | — | 172 |
| Neto merjenje popravka vrednosti za izgubo | -8 480 | -8 912 | -15 309 | — | -32 701 |
| Nova finančna sredstva, ki so bila izdana ali kupljena | 504 | 1 039 | — | — | 1 543 |
| Finančna sredstva, katerih pripoznanje je bilo odpravljeno | -361 | -3 405 | -2 195 | — | -5 961 |
| Tečajne razlike | 521 | 1 666 | 2 908 | — | 5 095 |
| Stanje na dan 31. decembra 2021 | 3 565 | 33 268 | 29 081 | — | 65 914 |

(v tisočih EUR)

2021

Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja

12-mesečne pričakovane kreditne izgube

Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti

Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo

Kupljena ali izdana (ustvarjena) sredstva s poslabšano kreditno kakovostjo

Skupaj

Posojila in predujmi po odplačni vrednosti

Posojila in predujmi po odplačni vrednosti

Stanje na dan 1. januarja 2021

Stanje na dan 1. januarja 2021

16 389

16 389

43 976

43 976

43 428

43 428

—

—

103 793

103 793

Prerazporeditev v 12-mesečne pričakovane kreditne izgube

—

—

—

—

—

—

Prerazporeditev v pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti

-5 008

-1 019

—

—

-6 027

-6 027

Prerazporeditev v pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo

—

-77

249

—

172

172

Neto merjenje popravka vrednosti za izgubo

-8 480

-8 912

-15 309

—

-32 701

-32 701

Nova finančna sredstva, ki so bila izdana ali kupljena

504

1 039

—

—

1 543

1 543

Finančna sredstva, katerih pripoznanje je bilo odpravljeno

-361

-3 405

-2 195

—

-5 961

-5 961

Tečajne razlike

521

1 666

2 908

—

5 095

5 095

Stanje na dan 31. decembra 2021

Stanje na dan 31. decembra 2021

3 565

3 565

33 268

33 268

29 081

29 081

—

—

65 914

65 914

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | 2020 |
| Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja |
| 12-mesečne pričakovane kreditne izgube | Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti | Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo | Kupljena ali izdana (ustvarjena) sredstva s poslabšano kreditno kakovostjo | Skupaj |
| Posojila in predujmi po odplačni vrednosti | | | | | |
| Stanje na dan 1. januarja 2020 | 17 191 | 38 509 | 104 830 | — | 160 530 |
| Prerazporeditev v 12-mesečne pričakovane kreditne izgube | 96 | -167 | — | — | -71 |
| Prerazporeditev v pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti | -770 | 3 439 | -6 080 | — | -3 411 |
| Prerazporeditev v pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo | -127 | -54 | 7 170 | — | 6 989 |
| Neto merjenje popravka vrednosti za izgubo | 3 200 | 2 950 | -6 554 | — | -404 |
| Nova finančna sredstva, ki so bila izdana ali kupljena | 2 278 | 3 001 | 1 352 | — | 6 631 |
| Finančna sredstva, katerih pripoznanje je bilo odpravljeno | -802 | 347 | -4 967 | — | -5 422 |
| Odpisi | — | — | -45 343 | — | -45 343 |
| Tečajne razlike | -4 677 | -4 049 | -6 980 | — | -15 706 |
| Stanje na dan 31. decembra 2020 | 16 389 | 43 976 | 43 428 | — | 103 793 |

(v tisočih EUR)

2020

Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja

12-mesečne pričakovane kreditne izgube

Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti

Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo

Kupljena ali izdana (ustvarjena) sredstva s poslabšano kreditno kakovostjo

Skupaj

Posojila in predujmi po odplačni vrednosti

Posojila in predujmi po odplačni vrednosti

Stanje na dan 1. januarja 2020

Stanje na dan 1. januarja 2020

17 191

17 191

38 509

38 509

104 830

104 830

—

—

160 530

160 530

Prerazporeditev v 12-mesečne pričakovane kreditne izgube

96

-167

—

—

-71

-71

Prerazporeditev v pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti

-770

3 439

-6 080

—

-3 411

-3 411

Prerazporeditev v pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo

-127

-54

7 170

—

6 989

6 989

Neto merjenje popravka vrednosti za izgubo

3 200

2 950

-6 554

—

-404

-404

Nova finančna sredstva, ki so bila izdana ali kupljena

2 278

3 001

1 352

—

6 631

6 631

Finančna sredstva, katerih pripoznanje je bilo odpravljeno

-802

347

-4 967

—

-5 422

-5 422

Odpisi

—

—

-45 343

—

-45 343

-45 343

Tečajne razlike

-4 677

-4 049

-6 980

—

-15 706

-15 706

Stanje na dan 31. decembra 2020

Stanje na dan 31. decembra 2020

16 389

16 389

43 976

43 976

43 428

43 428

—

—

103 793

103 793

8.   Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom

Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom

V naslednji razpredelnici je prikazana uskladitev začetnega in končnega stanja naložb v kapital:

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | Skladi tveganega kapitala | Neposredne naložbe v kapital | Skupaj |
| Stroški na dan 1. januarja 2021 | 452 161 | 76 258 | 528 419 |
| Izplačila | 84 224 | — | 84 224 |
| Povračila/prodaja | -71 624 | — | -71 624 |
| Tečajne razlike | 28 400 | 1 220 | 29 620 |
| Stroški na dan 31. decembra 2021 | 493 161 | 77 478 | 570 639 |
| Nerealizirani dobički in izgube na dan 1. januarja 2021 | -15 019 | 13 410 | -1 609 |
| Neto sprememba nerealiziranih dobičkov in izgub | 101 418 | 16 084 | 117 502 |
| Odprava pripoznanja prilagoditve poštene vrednosti zaradi prodaje | 13 489 | — | 13 489 |
| Tečajne razlike | -2 479 | 89 | -2 390 |
| Nerealizirani dobički in izgube na dan 31. decembra 2021 | 97 409 | 29 583 | 126 992 |
| Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom na dan 31. decembra 2021 | 590 570 | 107 061 | 697 631 |

(v tisočih EUR)

Skladi tveganega kapitala

Neposredne naložbe v kapital

Skupaj

Stroški na dan 1. januarja 2021

Stroški na dan 1. januarja 2021

452 161

452 161

76 258

76 258

528 419

528 419

Izplačila

84 224

—

84 224

Povračila/prodaja

-71 624

—

-71 624

Tečajne razlike

28 400

1 220

29 620

Stroški na dan 31. decembra 2021

Stroški na dan 31. decembra 2021

493 161

493 161

77 478

77 478

570 639

570 639

Nerealizirani dobički in izgube na dan 1. januarja 2021

Nerealizirani dobički in izgube na dan 1. januarja 2021

-15 019

-15 019

13 410

13 410

-1 609

-1 609

Neto sprememba nerealiziranih dobičkov in izgub

101 418

16 084

117 502

Odprava pripoznanja prilagoditve poštene vrednosti zaradi prodaje

13 489

—

13 489

Tečajne razlike

-2 479

89

-2 390

Nerealizirani dobički in izgube na dan 31. decembra 2021

Nerealizirani dobički in izgube na dan 31. decembra 2021

97 409

97 409

29 583

29 583

126 992

126 992

Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom na dan 31. decembra 2021

Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom na dan 31. decembra 2021

590 570

590 570

107 061

107 061

697 631

697 631

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | Skladi tveganega kapitala | Neposredne naložbe v kapital | Skupaj |
| Stroški na dan 1. januarja 2020 | 462 304 | 101 424 | 563 728 |
| Izplačila | 85 305 | — | 85 305 |
| Povračila/prodaja | -66 011 | -18 274 | -84 285 |
| Tečajne razlike | -29 437 | -6 892 | -36 329 |
| Stroški na dan 31. decembra 2020 | 452 161 | 76 258 | 528 419 |
| Nerealizirani dobički in izgube na dan 1. januarja 2020 | 42 390 | 13 810 | 56 200 |
| Neto sprememba nerealiziranih dobičkov in izgub | -45 079 | -2 830 | -47 909 |
| Odprava pripoznanja prilagoditve poštene vrednosti zaradi prodaje | -15 632 | 3 019 | -12 613 |
| Tečajne razlike | 3 302 | -589 | 2 713 |
| Nerealizirani dobički in izgube na dan 31. decembra 2020 | -15 019 | 13 410 | -1 609 |
| Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom na dan 31. decembra 2020 | 437 142 | 89 668 | 526 810 |

(v tisočih EUR)

Skladi tveganega kapitala

Neposredne naložbe v kapital

Skupaj

Stroški na dan 1. januarja 2020

Stroški na dan 1. januarja 2020

462 304

462 304

101 424

101 424

563 728

563 728

Izplačila

85 305

—

85 305

Povračila/prodaja

-66 011

-18 274

-84 285

Tečajne razlike

-29 437

-6 892

-36 329

Stroški na dan 31. decembra 2020

Stroški na dan 31. decembra 2020

452 161

452 161

76 258

76 258

528 419

528 419

Nerealizirani dobički in izgube na dan 1. januarja 2020

Nerealizirani dobički in izgube na dan 1. januarja 2020

42 390

42 390

13 810

13 810

56 200

56 200

Neto sprememba nerealiziranih dobičkov in izgub

-45 079

-2 830

-47 909

Odprava pripoznanja prilagoditve poštene vrednosti zaradi prodaje

-15 632

3 019

-12 613

Tečajne razlike

3 302

-589

2 713

Nerealizirani dobički in izgube na dan 31. decembra 2020

Nerealizirani dobički in izgube na dan 31. decembra 2020

-15 019

-15 019

13 410

13 410

-1 609

-1 609

Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom na dan 31. decembra 2020

Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom na dan 31. decembra 2020

437 142

437 142

89 668

89 668

526 810

526 810

9.   Terjatve do vplačnikov

Terjatve do vplačnikov

Terjatve do vplačnikov v znesku 85,2 milijona EUR (leta 2020: 68,9 milijona EUR) v celoti sestavljajo prispevki držav članic, ki so bili vpoklicani, vendar še niso plačani.

10.   Finančna sredstva zakladnice

Finančna sredstva zakladnice

Portfelj sredstev zakladnice sestavljajo obveznice v borzni kotaciji s preostalo zapadlostjo manj kot tri mesece na dan poročanja. Spodnja razpredelnica prikazuje gibanja portfelja zakladnice:

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| Stanje na dan 1. januarja 2021 | 351 873 |
| Pridobitve | 2 333 691 |
| Zapadlosti | -2 684 293 |
| Sprememba v amortizaciji premije/diskontiranja | 301 |
| Sprememba natečenih obresti | -1 572 |
| Stanje na dan 31. decembra 2021 | — |

(v tisočih EUR)

Stanje na dan 1. januarja 2021

Stanje na dan 1. januarja 2021

351 873

351 873

Pridobitve

2 333 691

Zapadlosti

-2 684 293

Sprememba v amortizaciji premije/diskontiranja

301

Sprememba natečenih obresti

-1 572

Stanje na dan 31. decembra 2021

Stanje na dan 31. decembra 2021

—

—

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| Stanje na dan 1. januarja 2020 | 330 587 |
| Pridobitve | 2 710 009 |
| Zapadlosti | -2 689 790 |
| Sprememba v amortizaciji premije/diskontiranja | -208 |
| Sprememba natečenih obresti | 1 275 |
| Stanje na dan 31. decembra 2020 | 351 873 |

(v tisočih EUR)

Stanje na dan 1. januarja 2020

Stanje na dan 1. januarja 2020

330 587

330 587

Pridobitve

2 710 009

Zapadlosti

-2 689 790

Sprememba v amortizaciji premije/diskontiranja

-208

Sprememba natečenih obresti

1 275

Stanje na dan 31. decembra 2020

Stanje na dan 31. decembra 2020

351 873

351 873

11.   Druga sredstva

Druga sredstva

Glavne sestavine drugih sredstev so:

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| Terjatve do EIB | 877 | — |
| Finančna poroštva | 209 | 109 |
| Druga sredstva skupaj | 1 086 | 109 |

(v tisočih EUR)

31.12.2021

31.12.2020

Terjatve do EIB

877

—

Finančna poroštva

209

109

Druga sredstva skupaj

Druga sredstva skupaj

1 086

1 086

109

109

12.   Odloženi prihodki

Odloženi prihodki

Glavne sestavine odloženih prihodkov so:

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| Odložene subvencionirane obrestne mere | 47 981 | 28 788 |
| Odložene opravnine (provizije) za posojila in predujme | 451 | 944 |
| Odloženi prihodki skupaj | 48 432 | 29 732 |

(v tisočih EUR)

31.12.2021

31.12.2020

Odložene subvencionirane obrestne mere

47 981

28 788

Odložene opravnine (provizije) za posojila in predujme

451

944

Odloženi prihodki skupaj

Odloženi prihodki skupaj

48 432

48 432

29 732

29 732

13.   Rezervacije za izdana jamstva, brez razveljavitve oslabitev

Rezervacije za izdana jamstva, brez razveljavitve oslabitev

V naslednjih razpredelnicah je prikazana uskladitev začetnega in končnega stanja rezervacij za izdana poroštva:

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | 2021 |
| 12-mesečne pričakovane kreditne izgube | Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti | Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo | Skupaj |
| Izdana jamstva | | | | |
| Stanje na dan 1. januarja | 851 | — | — | 851 |
| Neto merjenje popravka vrednosti za izgubo | -851 | — | — | -851 |
| Stanje na dan 31. decembra | — | — | — | — |

(v tisočih EUR)

2021

12-mesečne pričakovane kreditne izgube

Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti

Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo

Skupaj

Izdana jamstva

Izdana jamstva

Stanje na dan 1. januarja

Stanje na dan 1. januarja

851

851

—

—

—

—

851

851

Neto merjenje popravka vrednosti za izgubo

-851

—

—

-851

-851

Stanje na dan 31. decembra

Stanje na dan 31. decembra

—

—

—

—

—

—

—

—

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | 2020 |
| 12-mesečne pričakovane kreditne izgube | Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti | Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo | Skupaj |
| Izdana jamstva | | | | |
| Stanje na dan 1. januarja | 628 | — | — | 628 |
| Neto merjenje popravka vrednosti za izgubo | 228 | — | — | 228 |
| Tečajne razlike | -5 | — | — | -5 |
| Stanje na dan 31. decembra | 851 | — | — | 851 |

(v tisočih EUR)

2020

12-mesečne pričakovane kreditne izgube

Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti

Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo

Skupaj

Izdana jamstva

Izdana jamstva

Stanje na dan 1. januarja

Stanje na dan 1. januarja

628

628

—

—

—

—

628

628

Neto merjenje popravka vrednosti za izgubo

228

—

—

228

228

Tečajne razlike

-5

—

—

-5

-5

Stanje na dan 31. decembra

Stanje na dan 31. decembra

851

851

—

—

—

—

851

851

14.   Rezervacije za obveznosti iz kreditov

Rezervacije za obveznosti iz kreditov

V naslednjih razpredelnicah je prikazana uskladitev začetnega in končnega stanja popravkov vrednosti za izgubo za neizplačana posojila (obveznosti iz kreditov):

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | 2021 |
| 12-mesečne pričakovane kreditne izgube | Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti | Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo | Skupaj |
| Obveznosti iz kreditov | | | | |
| Stanje na dan 1. januarja | 6 817 | 26 335 | — | 33 152 |
| Neto merjenje popravka vrednosti za izgubo | -4 089 | -7 013 | — | -11 102 |
| Nova finančna sredstva, ki so bila izdana ali kupljena | 869 | 3 015 | — | 3 884 |
| Finančna sredstva, katerih pripoznanje je bilo odpravljeno | -1 942 | -7 456 | — | -9 398 |
| Tečajne razlike | 38 | 28 | — | 66 |
| Stanje na dan 31. decembra | 1 693 | 14 909 | — | 16 602 |

(v tisočih EUR)

2021

12-mesečne pričakovane kreditne izgube

Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti

Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo

Skupaj

Obveznosti iz kreditov

Obveznosti iz kreditov

Stanje na dan 1. januarja

Stanje na dan 1. januarja

6 817

6 817

26 335

26 335

—

—

33 152

33 152

Neto merjenje popravka vrednosti za izgubo

-4 089

-7 013

—

-11 102

-11 102

Nova finančna sredstva, ki so bila izdana ali kupljena

869

3 015

—

3 884

3 884

Finančna sredstva, katerih pripoznanje je bilo odpravljeno

-1 942

-7 456

—

-9 398

-9 398

Tečajne razlike

38

28

—

66

66

Stanje na dan 31. decembra

Stanje na dan 31. decembra

1 693

1 693

14 909

14 909

—

—

16 602

16 602

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | 2020 |
| 12-mesečne pričakovane kreditne izgube | Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti | Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo | Skupaj |
| Obveznosti iz kreditov | | | | |
| Stanje na dan 1. januarja | 3 943 | 33 326 | — | 37 269 |
| Prerazporeditev v 12-mesečne pričakovane kreditne izgube | 181 | — | — | 181 |
| Neto merjenje popravka vrednosti za izgubo | 388 | -5 932 | — | -5 544 |
| Nova finančna sredstva, ki so bila izdana ali kupljena | 3 885 | 2 773 | — | 6 658 |
| Finančna sredstva, katerih pripoznanje je bilo odpravljeno | -1 157 | -3 853 | — | -5 010 |
| Tečajne razlike | -423 | 21 | — | -402 |
| Stanje na dan 31. decembra | 6 817 | 26 335 | — | 33 152 |

(v tisočih EUR)

2020

12-mesečne pričakovane kreditne izgube

Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja brez poslabšane kreditne kakovosti

Pričakovane kreditne izgube v celotnem obdobju trajanja s poslabšano kreditno kakovostjo

Skupaj

Obveznosti iz kreditov

Obveznosti iz kreditov

Stanje na dan 1. januarja

Stanje na dan 1. januarja

3 943

3 943

33 326

33 326

—

—

37 269

37 269

Prerazporeditev v 12-mesečne pričakovane kreditne izgube

181

—

—

181

181

Neto merjenje popravka vrednosti za izgubo

388

-5 932

—

-5 544

-5 544

Nova finančna sredstva, ki so bila izdana ali kupljena

3 885

2 773

—

6 658

6 658

Finančna sredstva, katerih pripoznanje je bilo odpravljeno

-1 157

-3 853

—

-5 010

-5 010

Tečajne razlike

-423

21

—

-402

-402

Stanje na dan 31. decembra

Stanje na dan 31. decembra

6 817

6 817

26 335

26 335

—

—

33 152

33 152

15.   Obveznosti do tretjih oseb

Obveznosti do tretjih oseb

Glavne sestavine obveznosti do tretjih oseb so:

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| Čisti splošni upravni odhodki, ki se plačajo EIB | 53 136 | 58 527 |
| Druge obveznosti iz poslovanja do EIB | 40 045 | 56 |
| Še neizplačane subvencionirane obrestne mere in tehnična pomoč, ki so obveznost do držav članic | 146 458 | 93 795 |
| Obveznosti do tretjih oseb skupaj | 239 639 | 152 378 |

(v tisočih EUR)

31.12.2021

31.12.2020

Čisti splošni upravni odhodki, ki se plačajo EIB

53 136

58 527

Druge obveznosti iz poslovanja do EIB

40 045

56

Še neizplačane subvencionirane obrestne mere in tehnična pomoč, ki so obveznost do držav članic

146 458

93 795

Obveznosti do tretjih oseb skupaj

Obveznosti do tretjih oseb skupaj

239 639

239 639

152 378

152 378

16.   Druge obveznosti

Druge obveznosti

Glavne sestavine drugih obveznosti so:

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| Povračila posojil, prejeta vnaprej | 1 793 | 3 166 |
| Odloženi prihodki iz subvencioniranih obrestnih mer | 540 | 280 |
| Druge obveznosti skupaj | 2 333 | 3 446 |

(v tisočih EUR)

31.12.2021

31.12.2020

Povračila posojil, prejeta vnaprej

1 793

3 166

Odloženi prihodki iz subvencioniranih obrestnih mer

540

280

Druge obveznosti skupaj

Druge obveznosti skupaj

2 333

2 333

3 446

3 446

17.   Vpoklicani prispevki držav članic (v tisočih EUR)

Vpoklicani prispevki držav članic (v tisočih EUR)

| Države članice | Prispevek v Sklad za spodbujanje naložb | Prispevek k subvencioniranim obrestnim meram in tehnični pomoči | Prispevano skupaj | Vpoklicano, a neplačano (*19) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Avstrija | 88 683 | 11 770 | 100 453 | 2 398 |
| Belgija | 130 046 | 17 069 | 147 115 | 3 249 |
| Bolgarija | 2 113 | 596 | 2 709 | 219 |
| Hrvaška | 563 | 180 | 743 | 225 |
| Ciper | 1 287 | 359 | 1 646 | — |
| Češka | 7 704 | 2 170 | 9 874 | 797 |
| Danska | 72 328 | 9 702 | 82 030 | 1 980 |
| Estonija | 776 | 219 | 995 | 86 |
| Finska | 51 342 | 7 083 | 58 425 | 1 509 |
| Francija | 774 222 | 96 940 | 871 162 | 17 814 |
| Nemčija | 772 017 | 101 078 | 873 095 | 20 580 |
| Grčija | 46 503 | 6 854 | 53 357 | 1 507 |
| Madžarska | 7 694 | 2 144 | 9 838 | 615 |
| Irska | 25 571 | 4 097 | 29 668 | 940 |
| Italija | 438 908 | 61 020 | 499 928 | 12 530 |
| Latvija | 1 074 | 303 | 1 377 | 116 |
| Litva | 1 796 | 505 | 2 301 | 181 |
| Luksemburg | 9 757 | 1 301 | 11 058 | 255 |
| Malta | 431 | 120 | 551 | 38 |
| Nizozemska | 175 971 | 23 537 | 199 508 | 4 777 |
| Poljska | 19 573 | 5 511 | 25 084 | 2 007 |
| Portugalska | 36 258 | 5 368 | 41 626 | 1 197 |
| Romunija | 5 938 | 1 686 | 7 624 | 718 |
| Slovaška | 3 291 | 932 | 4 223 | 376 |
| Slovenija | 2 576 | 721 | 3 297 | 225 |
| Španija | 230 483 | 35 684 | 266 167 | 7 932 |
| Švedska | 95 412 | 13 274 | 108 686 | 2 939 |
| Združeno kraljestvo | 469 378 | 68 773 | 538 151 | — |
| Skupaj na dan 31. decembra 2021 | 3 471 695 | 478 996 | 3 950 691 | 85 210 |
| Skupaj na dan 31. decembra 2020 | 3 221 695 | 398 996 | 3 620 692 | 68 908 |

Države članice

Prispevek v Sklad za spodbujanje naložb

Prispevek k subvencioniranim obrestnim meram in tehnični pomoči

Prispevano skupaj

Vpoklicano, a neplačano (*19)

*19

Avstrija

88 683

11 770

100 453

2 398

Belgija

130 046

17 069

147 115

3 249

Bolgarija

2 113

596

2 709

219

Hrvaška

563

180

743

225

Ciper

1 287

359

1 646

—

Češka

7 704

2 170

9 874

797

Danska

72 328

9 702

82 030

1 980

Estonija

776

219

995

86

Finska

51 342

7 083

58 425

1 509

Francija

774 222

96 940

871 162

17 814

Nemčija

772 017

101 078

873 095

20 580

Grčija

46 503

6 854

53 357

1 507

Madžarska

7 694

2 144

9 838

615

Irska

25 571

4 097

29 668

940

Italija

438 908

61 020

499 928

12 530

Latvija

1 074

303

1 377

116

Litva

1 796

505

2 301

181

Luksemburg

9 757

1 301

11 058

255

Malta

431

120

551

38

Nizozemska

175 971

23 537

199 508

4 777

Poljska

19 573

5 511

25 084

2 007

Portugalska

36 258

5 368

41 626

1 197

Romunija

5 938

1 686

7 624

718

Slovaška

3 291

932

4 223

376

Slovenija

2 576

721

3 297

225

Španija

230 483

35 684

266 167

7 932

Švedska

95 412

13 274

108 686

2 939

Združeno kraljestvo

469 378

68 773

538 151

—

Skupaj na dan 31. decembra 2021

Skupaj na dan 31. decembra 2021

3 471 695

3 471 695

478 996

478 996

3 950 691

3 950 691

85 210

85 210

Skupaj na dan 31. decembra 2020

Skupaj na dan 31. decembra 2020

3 221 695

3 221 695

398 996

398 996

3 620 692

3 620 692

68 908

68 908

18.   Prevzete in pogojne obveznosti

Prevzete in pogojne obveznosti

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| Prevzete obveznosti | | |
| Neizplačana posojila | 1 677 411 | 1 722 618 |
| Neizplačane obveznosti v zvezi z delnicami in drugimi vrednostnimi papirji s spremenljivim donosom | 473 000 | 378 347 |
| Izdana jamstva | 1 499 675 | 998 560 |
| Subvencionirane obrestne mere in tehnična pomoč | 478 011 | 483 897 |
| Pogojne obveznosti | | |
| Podpisana neizdana jamstva | 256 299 | 554 686 |
| Prevzete in pogojne obveznosti skupaj | 4 384 396 | 4 138 108 |

(v tisočih EUR)

31.12.2021

31.12.2020

Prevzete obveznosti

Prevzete obveznosti

Neizplačana posojila

1 677 411

1 722 618

Neizplačane obveznosti v zvezi z delnicami in drugimi vrednostnimi papirji s spremenljivim donosom

473 000

378 347

Izdana jamstva

1 499 675

998 560

Subvencionirane obrestne mere in tehnična pomoč

478 011

483 897

Pogojne obveznosti

Pogojne obveznosti

Podpisana neizdana jamstva

256 299

554 686

Prevzete in pogojne obveznosti skupaj

Prevzete in pogojne obveznosti skupaj

4 384 396

4 384 396

4 138 108

4 138 108

19.   Obresti ter podobni prihodki in odhodki

Obresti ter podobni prihodki in odhodki

Glavne sestavine prihodkov od obresti in podobnih prihodkov so:

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | Od 1. 1. 2021 | Od 1. 1. 2020 |
| | do 31. 12. 2021 | do 31. 12. 2020 |
| Posojila in predujmi | 80 395 | 80 252 |
| Subvencionirane obrestne mere | 6 061 | 4 531 |
| Prihodki od obresti in podobni prihodki skupaj | 86 456 | 84 783 |

(v tisočih EUR)

Od 1. 1. 2021

Od 1. 1. 2020

do 31. 12. 2021

do 31. 12. 2020

Posojila in predujmi

80 395

80 252

Subvencionirane obrestne mere

6 061

4 531

Prihodki od obresti in podobni prihodki skupaj

Prihodki od obresti in podobni prihodki skupaj

86 456

86 456

84 783

84 783

Odhodke za obresti in podobne odhodke sestavljajo v glavnem:

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | Od 1. 1. 2021 | Od 1. 1. 2020 |
| | do 31. 12. 2021 | do 31. 12. 2020 |
| Izvedeni finančni instrumenti | -4 800 | -541 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | -3 598 | -2 961 |
| Finančna sredstva zakladnice | -2 038 | -1 748 |
| Odhodki za obresti in podobni odhodki skupaj | -10,436 | -5,250 |

(v tisočih EUR)

Od 1. 1. 2021

Od 1. 1. 2020

do 31. 12. 2021

do 31. 12. 2020

Izvedeni finančni instrumenti

-4 800

-541

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

-3 598

-2 961

Finančna sredstva zakladnice

-2 038

-1 748

Odhodki za obresti in podobni odhodki skupaj

Odhodki za obresti in podobni odhodki skupaj

-10,436

-10,436

-5,250

-5,250

20.   Prihodki od opravnin (provizij) in odhodki zanje

Prihodki od opravnin (provizij) in odhodki zanje

Glavne sestavine prihodkov od opravnin (provizij) so:

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | Od 1. 1. 2021 | Od 1. 1. 2020 |
| | do 31. 12. 2021 | do 31. 12. 2020 |
| Opravnine (provizije) od posojil in predujmov | 1 702 | 141 |
| Opravnine (provizije) od finančnih poroštev | 517 | 211 |
| Drugo | — | 1 |
| Prihodki od opravnin (provizij) skupaj | 2 219 | 353 |

(v tisočih EUR)

Od 1. 1. 2021

Od 1. 1. 2020

do 31. 12. 2021

do 31. 12. 2020

Opravnine (provizije) od posojil in predujmov

1 702

141

Opravnine (provizije) od finančnih poroštev

517

211

Drugo

—

1

Prihodki od opravnin (provizij) skupaj

Prihodki od opravnin (provizij) skupaj

2 219

2 219

353

353

Glavne sestavine odhodkov za opravnine (provizije) so:

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | Od 1. 1. 2021 | Od 1. 1. 2020 |
| | do 31. 12. 2021 | do 31. 12. 2020 |
| Provizija, plačana tretjim osebam v zvezi z delnicami in drugimi vrednostnimi papirji s spremenljivim donosom | -175 | -225 |
| Odhodki za opravnine (provizije) skupaj | -175 | -225 |

(v tisočih EUR)

Od 1. 1. 2021

Od 1. 1. 2020

do 31. 12. 2021

do 31. 12. 2020

Provizija, plačana tretjim osebam v zvezi z delnicami in drugimi vrednostnimi papirji s spremenljivim donosom

-175

-225

Odhodki za opravnine (provizije) skupaj

Odhodki za opravnine (provizije) skupaj

-175

-175

-225

-225

21.   Neto rezultat pri delnicah in drugih vrednostnih papirjih s spremenljivim donosom

Neto rezultat pri delnicah in drugih vrednostnih papirjih s spremenljivim donosom

Glavne sestavine čistega rezultata pri delnicah in drugih vrednostnih papirjih s spremenljivim donosom so:

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | Od 1. 1. 2021 | Od 1. 1. 2020 |
| | do 31. 12. 2021 | do 31. 12. 2020 |
| Čisti izkupiček | 4 310 | -3 069 |
| Prihodki od dividend | 1 815 | 4 261 |
| Neto sprememba poštene vrednosti | 117 502 | -47 909 |
| Neto rezultat pri delnicah in drugih vrednostnih papirjih s spremenljivim donosom | 123 627 | -46 717 |

(v tisočih EUR)

Od 1. 1. 2021

Od 1. 1. 2020

do 31. 12. 2021

do 31. 12. 2020

Čisti izkupiček

4 310

-3 069

Prihodki od dividend

1 815

4 261

Neto sprememba poštene vrednosti

117 502

-47 909

Neto rezultat pri delnicah in drugih vrednostnih papirjih s spremenljivim donosom

Neto rezultat pri delnicah in drugih vrednostnih papirjih s spremenljivim donosom

123 627

123 627

-46 717

-46 717

22.   Splošni upravni odhodki

Splošni upravni odhodki

Splošni upravni odhodki pomenijo dejanske stroške EIB pri upravljanju Sklada za spodbujanje naložb, zmanjšane za prihodke, ustvarjene iz naslova običajnih provizij za ocene, ki jih EIB neposredno zaračuna strankam Sklada za spodbujanje naložb.

Glavne sestavine splošnih upravnih odhodkov so:

| (v tisočih EUR) |
| --- |
| | Od 1. 1. 2021 | Od 1. 1. 2020 |
| | do 31. 12. 2021 | do 31. 12. 2020 |
| Dejanski stroški EIB | -55 924 | -61 470 |
| Prihodki od provizij za ocene, neposredno zaračunanih strankam Sklada za spodbujanje naložb | 2 788 | 2 943 |
| Splošni upravni odhodki skupaj | -53 136 | -58 527 |

(v tisočih EUR)

Od 1. 1. 2021

Od 1. 1. 2020

do 31. 12. 2021

do 31. 12. 2020

Dejanski stroški EIB

-55 924

-61 470

Prihodki od provizij za ocene, neposredno zaračunanih strankam Sklada za spodbujanje naložb

2 788

2 943

Splošni upravni odhodki skupaj

Splošni upravni odhodki skupaj

-53 136

-53 136

-58 527

-58 527

23.   Udeležba v nekonsolidiranih strukturiranih subjektih (v tisočih EUR)

Udeležba v nekonsolidiranih strukturiranih subjektih (v tisočih EUR)

Opredelitev strukturiranega subjekta

Opredelitev strukturiranega subjekta

Strukturiran subjekt je subjekt, ki je zasnovan tako, da glasovalne ali podobne pravice niso glavni dejavnik pri odločanju, kdo subjekt obvladuje. V skladu z MSRP 12 ima strukturiran subjekt pogosto nekatere ali vse naslednje značilnosti:

| — | omejene dejavnosti, |
| --- | --- |

—

omejene dejavnosti,

| — | ozko usmerjen in dobro opredeljen cilj, kot je vplivanje na davčno učinkovit najem, izvajanje raziskovalnih in razvojnih dejavnosti, zagotovitev vira kapitala ali financiranja za podjetje ali zagotovitev naložbenih priložnosti za naložbenike s prenašanjem tveganj ter nagrad, povezanih s sredstvi strukturiranega subjekta, na naložbenike, |
| --- | --- |

—

ozko usmerjen in dobro opredeljen cilj, kot je vplivanje na davčno učinkovit najem, izvajanje raziskovalnih in razvojnih dejavnosti, zagotovitev vira kapitala ali financiranja za podjetje ali zagotovitev naložbenih priložnosti za naložbenike s prenašanjem tveganj ter nagrad, povezanih s sredstvi strukturiranega subjekta, na naložbenike,

| — | nezadosten kapital, s katerim bi se omogočilo financiranje dejavnosti strukturiranega subjekta brez podrejene finančne podpore, |
| --- | --- |

—

nezadosten kapital, s katerim bi se omogočilo financiranje dejavnosti strukturiranega subjekta brez podrejene finančne podpore,

| — | financiranje v obliki več pogodbeno povezanih instrumentov do naložbenikov, ki ustvarjajo kopičenje kreditnega tveganja ali drugih tveganj (tranše). |
| --- | --- |

—

financiranje v obliki več pogodbeno povezanih instrumentov do naložbenikov, ki ustvarjajo kopičenje kreditnega tveganja ali drugih tveganj (tranše).

Nekonsolidirani strukturirani subjekti

Nekonsolidirani strukturirani subjekti

Izraz „nekonsolidirani strukturirani subjekti“ se nanaša na vse strukturirane subjekte, ki jih ne obvladuje Sklad za spodbujanje naložb, in vključuje deleže v strukturiranih subjektih, ki niso konsolidirani.

Opredelitev deležev v strukturiranih subjektih:

Opredelitev deležev v strukturiranih subjektih:

MSRP 12 „deleže“ na splošno opredeljuje tako, da vključujejo pogodbeno ali nepogodbeno udeležbo, ki poročajoči subjekt izpostavlja spremenljivosti donosov iz poslovanja drugega subjekta. Primeri takih deležev vključujejo lastništvo deležev v lastniškem kapitalu in druge oblike udeležbe, kot so zagotavljanje financiranja, likvidnostna podpora, izboljšave kreditne kakovosti, obveznosti in jamstva do drugega subjekta. MSRP 12 določa, da običajno razmerje med odjemalcem in dobaviteljem samo po sebi še ne pomeni nujno, da ima poročajoči subjekt delež v drugem subjektu.

V spodnji razpredelnici so opisane vrste strukturiranih subjektov, ki jih Sklad za spodbujanje naložb ne konsolidira, vendar ima v njih delež.

| Vrsta strukturiranega subjekta | Narava in namen | Delež Sklada za spodbujanje naložb |
| --- | --- | --- |
| Projektno financiranje – posojila za subjekte za posebne namene | Posli projektnega financiranja (operacije projektnega financiranja) so posli, pri katerih se Sklad pri servisiranju svojega dolga zanaša na posojilojemalca, katerega edini ali glavni vir prihodkov ustvarja eno samo ali omejeno število sredstev, financiranih iz takega dolga ali drugih obstoječih sredstev, ki so pogodbeno povezana s projektom. Operacije projektnega financiranja se pogosto financirajo prek subjektov za posebne namene. | Čisti izplačani zneski
  Prihodki od obresti |
| Operacije tveganega kapitala | Sklad za spodbujanje naložb financira sklade tveganega kapitala in investicijske sklade. Skladi tveganega kapitala in investicijski skladi združujejo in upravljajo denar vlagateljev za financiranje infrastrukturnih projektov ter deležev zasebnega kapitala v malih in srednjih podjetjih z velikim potencialom za rast. | Naložbe v enote/delnice, ki jih izda subjekt tveganega kapitala
  Dividende, prejete kot prihodek od dividend |

Vrsta strukturiranega subjekta

Narava in namen

Delež Sklada za spodbujanje naložb

Projektno financiranje – posojila za subjekte za posebne namene

Posli projektnega financiranja (operacije projektnega financiranja) so posli, pri katerih se Sklad pri servisiranju svojega dolga zanaša na posojilojemalca, katerega edini ali glavni vir prihodkov ustvarja eno samo ali omejeno število sredstev, financiranih iz takega dolga ali drugih obstoječih sredstev, ki so pogodbeno povezana s projektom. Operacije projektnega financiranja se pogosto financirajo prek subjektov za posebne namene.

Čisti izplačani zneski

Prihodki od obresti

Operacije tveganega kapitala

Sklad za spodbujanje naložb financira sklade tveganega kapitala in investicijske sklade. Skladi tveganega kapitala in investicijski skladi združujejo in upravljajo denar vlagateljev za financiranje infrastrukturnih projektov ter deležev zasebnega kapitala v malih in srednjih podjetjih z velikim potencialom za rast.

Naložbe v enote/delnice, ki jih izda subjekt tveganega kapitala

Dividende, prejete kot prihodek od dividend

V spodnji razpredelnici so prikazane knjigovodske vrednosti nekonsolidiranih strukturiranih subjektov, v katerih ima Sklad za spodbujanje naložb delež na datum poročanja, ter največja izpostavljenost Sklada izgubam v zvezi s temi subjekti. Največja izpostavljenost izgubam vključuje knjigovodske vrednosti in povezane neizplačane obveznosti.

| Vrsta strukturiranega subjekta | Opis | Knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2021 | Knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2020 | Največja izpostavljenost izgubam na dan 31. 12. 2021 | Največja izpostavljenost izgubam na dan 31. 12. 2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Skladi tveganega kapitala | Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom | 590 570 | 437 142 | 590 570 | 437 142 |
| Skupaj | | 590 570 | 437 142 | 590 570 | 437 142 |

Vrsta strukturiranega subjekta

Opis

Knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2021

Knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2020

Največja izpostavljenost izgubam na dan 31. 12. 2021

Največja izpostavljenost izgubam na dan 31. 12. 2020

Skladi tveganega kapitala

Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom

590 570

437 142

590 570

437 142

Skupaj

Skupaj

590 570

590 570

437 142

437 142

590 570

590 570

437 142

437 142

Sklad ne zagotavlja nobene dodatne podpore strukturiranim subjektom, razen financiranja.

24.   Program za financiranje z učinkom (v tisočih EUR)

Program za financiranje z učinkom (v tisočih EUR)

Junija 2013 je bil na skupnem ministrskem srečanju AKP-EU odobren nov finančni protokol za 11. Evropski razvojni sklad (ERS), ki zajema obdobje 2014–2020.

Skladu za spodbujanje naložb je bilo zagotovljenih dodatnih 500 milijonov EUR v tako imenovanem „programu za financiranje z učinkom“, ki Skladu za spodbujanje naložb omogoča podpiranje projektov, ki obetajo še posebej velik razvojni učinek, hkrati pa prinašajo večja tveganja, ki so značilna za takšne naložbe. Program prinaša nove možnosti za povečanje posojanja Sklada zasebnemu sektorju prek naložb v naslednjih instrumentih:

Lastniški skladi za socialni učinek, kjer so nosilci čedalje številnejši upravitelji zasebnih lastniških skladov, ki umeščajo reševanje socialnih ali okoljskih vprašanj v središče svoje naložbene strategije, a še vedno želijo dosegati vzdržnost tako na ravni sklada kot na ravni podjetij, ki vlagajo vanj.

Lastniški skladi za socialni učinek

Posojila finančnim posrednikom (npr. mikrofinančnim institucijam, lokalnim bankam in kreditnim zadrugam), ki poslujejo v državah AKP, v katerih EIB v skladu z obstoječimi smernicami o kreditnem tveganju ne more izvajati financiranja, zlasti ne v lokalni valuti, na primer zaradi visokih tveganj v zadevni državi, nestabilnosti valute ali pomanjkanja primerjave določanja cen. Glavni cilj takih posojil je financiranje projektov z visokim razvojnim učinkom, zlasti na področju podpore mikro- in malim podjetjem ter kmetijstvu, ki običajno niso upravičeni do financiranja iz Sklada za spodbujanje naložb.

Posojila finančnim posrednikom

Instrumenti za lažjo porazdelitev tveganja, ki so v obliki jamstev za prvo izgubo („produkti za prvo izgubo“) in olajšujejo posle s porazdelitvijo tveganja, ki jih EIB izvaja z lokalnimi finančnimi posredniki (večinoma poslovnimi bankami) v korist zapostavljenih MSP in malih projektov, ki izpolnjujejo merila za financiranje z učinkom, kadar je bila ugotovljena vrzel v zvezi z dostopom MSP/malih projektov do financiranja. Produkti za prvo izgubo bodo oblikovani kot posredna osebna jamstva v korist tranš s prednostnim jamstvom, ki jih financirajo EIB (iz Sklada za spodbujanje naložb) in druge mednarodne finančne institucije/razvojne finančne institucije, s čimer se ustvari znaten učinek vzvoda.

Instrumenti za lažjo porazdelitev tveganja

Neposredno financiranje z dolžniškimi (tj. posojila) ali lastniškimi instrumenti v projekte z zanesljivimi in izkušenimi nosilci ter velikimi razvojnimi učinki, ki pa bodo hkrati pomenili tudi večje pričakovanje izgub in težav pri povrnitvi naložbe (tveganje lastniškega kapitala z večjim pričakovanjem izgub, kot je običajno). EIB za ta instrument uporablja stroga merila za izbiro in upravičenost, saj ti projekti ne glede na svoj velik razvojni učinek ne bi mogli izpolniti sprejemljivih meril za financiranje (tj. nizko pričakovanje povrnitve naložbe ali izravnave izgub prek obrestnih mer/donosa iz lastniških instrumentov).

Neposredno financiranje

Program za financiranje z učinkom prav tako omogoča diverzifikacijo v nove sektorje, kot so zdravstvo in izobraževanje, kmetijstvo in prehranska varnost ter razvoj novih in inovativnih instrumentov za porazdelitev tveganja. V letu 2016 je bila zmogljivost financiranja programa za financiranje z učinkom povečana na 800 milijonov EUR z uvedbo delnega obnavljanja programa za financiranje z učinkom

S finančnega in računovodskega vidika je program za financiranje z učinkom del portfelja Sklada za spodbujanje naložb in se o njem poroča v skupnih letnih računovodskih izkazih Sklada.

V naslednji razpredelnici so predstavljene knjigovodske vrednosti in dodeljeni, vendar še neizplačani zneski, po vrstah sredstev:

| Vrsta naložbe v okviru programa za financiranje z učinkom | Opis | Merjenje | Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2021 | Popravek vrednosti za izgubo / znesek prilagoditve poštene vrednosti na dan 31. 12. 2021 | Knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2021 | Neizplačani znesek na dan 31. 12. 2021 | Znesek prilagoditve zunajbilančne pričakovane kreditne izgube na dan 31. 12. 2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Posojila finančnim posrednikom | Posojila in predujmi | Odplačna vrednost | 68 228 | -1 981 | 66 247 | 29 272 | -242 |
| Posli neposrednih posojil | Posojila in predujmi | PVIPI | 101 840 | -41 403 | 60 437 | 92 031 | — |
| Lastniški skladi za socialni učinek | Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom | PVIPI | 61 611 | 9 866 | 71 477 | 106 675 | — |
| Neposredne lastniške udeležbe | Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom | PVIPI | 58 523 | 23 608 | 82 131 | 14 | — |
| Instrumenti za lažjo porazdelitev tveganja | Izdana jamstva | pristop „po višji vrednosti“ (*20) | — | — | — | 44 146 | — |
| Skupaj | | | 290 202 | -9 910 | 280 292 | 272 138 | -242 |

Vrsta naložbe v okviru programa za financiranje z učinkom

Opis

Merjenje

Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2021

Popravek vrednosti za izgubo / znesek prilagoditve poštene vrednosti na dan 31. 12. 2021

Knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2021

Neizplačani znesek na dan 31. 12. 2021

Znesek prilagoditve zunajbilančne pričakovane kreditne izgube na dan 31. 12. 2021

Posojila finančnim posrednikom

Posojila in predujmi

Odplačna vrednost

68 228

-1 981

66 247

29 272

-242

Posli neposrednih posojil

Posojila in predujmi

PVIPI

101 840

-41 403

60 437

92 031

—

Lastniški skladi za socialni učinek

Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom

PVIPI

61 611

9 866

71 477

106 675

—

Neposredne lastniške udeležbe

Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom

PVIPI

58 523

23 608

82 131

14

—

Instrumenti za lažjo porazdelitev tveganja

Izdana jamstva

pristop „po višji vrednosti“ (*20)

*20

—

—

—

44 146

—

Skupaj

Skupaj

290 202

290 202

-9 910

-9 910

280 292

280 292

272 138

272 138

-242

-242

| Vrsta naložbe v okviru programa za financiranje z učinkom | Opis | Merjenje | Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2020 | Popravek vrednosti za izgubo / znesek prilagoditve poštene vrednosti na dan 31. 12. 2020 | Knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2020 | Neizplačani znesek na dan 31. 12. 2020 | Znesek prilagoditve zunajbilančne pričakovane kreditne izgube na dan 31. 12. 2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Posojila finančnim posrednikom | Posojila in predujmi | Odplačna vrednost | 49 522 | -1 839 | 47 683 | 26 954 | -199 |
| Posli neposrednih posojil | Posojila in predujmi | PVIPI | 91 186 | -44 681 | 46 505 | 98 314 | — |
| Lastniški skladi za socialni učinek | Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom | PVIPI | 41 885 | -4 778 | 37 107 | 73 362 | — |
| Neposredne lastniške udeležbe | Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom | PVIPI | 57 395 | 9 195 | 66 590 | 14 | — |
| Instrumenti za lažjo porazdelitev tveganja | Izdana jamstva | pristop „po višji vrednosti“ (*21) | — | — | — | 40 746 | — |
| Skupaj | | | 239 988 | -42 103 | 197 885 | 239 390 | -199 |

Vrsta naložbe v okviru programa za financiranje z učinkom

Opis

Merjenje

Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2020

Popravek vrednosti za izgubo / znesek prilagoditve poštene vrednosti na dan 31. 12. 2020

Knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2020

Neizplačani znesek na dan 31. 12. 2020

Znesek prilagoditve zunajbilančne pričakovane kreditne izgube na dan 31. 12. 2020

Posojila finančnim posrednikom

Posojila in predujmi

Odplačna vrednost

49 522

-1 839

47 683

26 954

-199

Posli neposrednih posojil

Posojila in predujmi

PVIPI

91 186

-44 681

46 505

98 314

—

Lastniški skladi za socialni učinek

Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom

PVIPI

41 885

-4 778

37 107

73 362

—

Neposredne lastniške udeležbe

Delnice in drugi vrednostni papirji s spremenljivim donosom

PVIPI

57 395

9 195

66 590

14

—

Instrumenti za lažjo porazdelitev tveganja

Izdana jamstva

pristop „po višji vrednosti“ (*21)

*21

—

—

—

40 746

—

Skupaj

Skupaj

239 988

239 988

-42 103

-42 103

197 885

197 885

239 390

239 390

-199

-199

EIB uporablja splošna načela mandata glede tveganja za posle neposrednih posojil v okviru programa za financiranje z učinkom (razen za posojila finančnim posrednikom), kot je predvideno v Smernicah EIB o kreditnem tveganju in tveganju lastniških vrednostnih papirjev, ter da bo spremljalo tveganje, povezano s posli neposrednih posojil v okviru programa za financiranje z učinkom na podlagi njihove poštene vrednosti, in poročalo o njem. Banka v skladu z metodologijo izvaja kvalitativno oceno tveganja, katere cilj je oceniti utemeljenost naložbe in verjetno poslovno uspešnost takih poslov.

25.   Dogodki po datumu bilance stanja

Dogodki po datumu bilance stanja

V času pandemije COVID-19 Sklad za spodbujanje naložb še naprej pozorno spremlja razmere v okviru pregleda dogodkov po datumu bilance stanja. Šteje se, da po datumu bilance stanja ni bilo nobenih pomembnih dogodkov, zaradi katerih bi bila potrebna prilagoditev ali razkritje v računovodskih izkazih na dan 31. decembra 2021.

---

(1)  UL L 210, 6.8.2013, str. 1.

1

(2)  Uredba Sveta (EU) 2018/1877 z dne 26. novembra 2018 o finančni uredbi, ki se uporablja za 11. Evropski razvojni sklad, in razveljavitvi Uredbe (EU) 2015/323 (UL L 307, 3.12.2018, str. 1).

2

(3)  UL L 347, 20.12.2013, str. 884.

3

(4)  Zaradi zaokroževanja na milijon eurov se lahko zdi, da se vsote nekaterih finančnih podatkov v spodnjih razpredelnicah ne izidejo.

4

(*1)  Podatki za leto 2020 se nanašajo na (povečanje)/zmanjšanje za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev.

*1

(5)  Zaradi zaokroževanja na milijon eurov se lahko zdi, da se vsote nekaterih finančnih podatkov v razpredelnicah ne izidejo

5

(6)  V skladu s členom 53 finančne uredbe, ki se uporablja za 11. Evropski razvojni sklad, je zakladnica navedena v bilanci stanja 11. ERS. Različni bančni računi so opisani v poglavju 5 (Obvladovanje finančnih tveganj).

6

(7)  Sklep Sveta (EU) 2021/1941 z dne 9. novembra 2021 o finančnih prispevkih članic Evropskega razvojnega sklada za financiranje tega sklada, vključno z zgornjo mejo za leto 2023, letnim zneskom za leto 2022 in zneskom prvega obroka za leto 2022 ter okvirno in nezavezujočo napovedjo pričakovanih letnih zneskov prispevkov za leti 2024 in 2025 (UL L 396, 10.11.2021, str. 61).

7

(*2)  Z letom 2021 so bila finančna sredstva prerazporejena (v okviru posodobljenih EAR 11).

*2

(*3)  Z letom 2021 terjatve ne vključujejo odloženih stroškov in obračunanih prihodkov (brez valutnega tveganja), izterljivi zneski pa niso prikazani (ni zajeto v posodobljenih EAR 11).

*3

(*4)  Z letom 2021 se obveznosti iz poslovanja ne razkrivajo več, saj ERS ne izpostavljajo znatnemu valutnemu tveganju (ker je velika večina v EUR).

*4

(8)  Uredba Sveta (EU) 2016/888 z dne 6. junija 2016 o spremembi Uredbe (EU) 2015/323 o finančni uredbi, ki se uporablja za 11. Evropski razvojni sklad glede plačila obrokov (UL L 149, 7.6.2016, str. 1)

8

(*5)  Brez odloženih stroškov

*5

Brez odloženih stroškov

(9)  Zaradi zaokroževanja na tisoč eurov se lahko zdi, da se vsote nekaterih finančnih podatkov v razpredelnicah ne izidejo.

9

(10)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

10

(11)  Uredba Sveta (EU) 2018/1877.

11

(12)  Zaradi zaokroževanja na tisoč eurov se lahko zdi, da se vsote nekaterih finančnih podatkov v razpredelnicah ne izidejo.

12

(13)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta.

13

(14)  Uredba Sveta (EU) 2018/1877.

14

(15)  Zaradi zaokroževanja na milijon eurov se lahko zdi, da se vsote nekaterih finančnih podatkov v razpredelnicah ne izidejo.

15

(*6)  Konsolidirani računovodski izkazi za ERS za leto 2020 so zaradi tiskarske napake vključevali negativen znesek prispevkov za skrbniške sklade v višini 2 milijonov EUR, ki je bil napačno sporočen v bilanci stanja. V konsolidiranih računovodskih izkazih ERS za leto 2021 je bila ta napaka pri poročanju popravljena, bilanca za leto 2020, prikazana v teh izkazih, pa je usklajena z bruto bilanco.

*6

(*7)  Podatki za leto 2020 se nanašajo na (povečanje)/zmanjšanje za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev.

*7

(*8)  Leta 2020 so bili prispevki in nadomestila državam članicam sporočeni v ločeni vrstici. Da bi se navedba uskladila z razpredelnico sprememb čistih sredstev ERS, sta bili ti vrstici združeni.

*8

(16)  Uredba Sveta (EU) 2018/1877.

16

(17)  Razen dejavnosti v Južnem Sudanu.

17

(18)  UL L 142, 28.5.2011, str. 61.

18

(19)  UL L 314, 30.11.2001, str. 1.

19

(20)  UL L 109, 26.4.2007, str. 33.

20

(21)  Bruto zneski (tj. brez sproščenih obveznosti in nalogov za izterjavo). Zneski v stolpcih obveznosti, pogodb in plačil so prikazani z barvnim kontrastom.

21

(*9)  Za leto, ki se je končalo 31. decembra 2021, obresti in podobni prihodki vključujejo 77,5 milijona EUR (leta 2020: 77,9 milijona EUR), izračunanih za sredstva po odplačni vrednosti na podlagi metode efektivnih obresti.

*9

(22)  UL L 420, 14.12.2020, str. 32.

22

(23)  Uredba (EU) 2021/947 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. junija 2021 o vzpostavitvi Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Globalna Evropa, spremembi in razveljavitvi Sklepa št. 466/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Uredbe (EU) 2017/1601 Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 480/2009 (UL L 209, 14.6.2021, str. 1).

23

(24)  Sklep Sveta 2020/2233 z dne 23. decembra 2020 o prevzemu obveznosti za sredstva, ki izhajajo iz vračil v okviru Sklada za spodbujanje naložb v državah AKP iz dejavnosti v okviru 9., 10. in 11. Evropskega razvojnega sklada (UL L 437, 28.12.2020, str. 188).

24

(1)  Denarni tokovi, ki se nanašajo na LIBOR za USD, so opredeljeni z uporabo referenčnih vrednosti LIBOR, kadar se referenčne obrestne mere LIBOR za USD še uporabljajo.

1

(*10)  Posojilni posli, merjeni po PVIPI.

*10

(*11)  Posojilni posli, merjeni po PVIPI.

*11

(*12)  Pogodbe o zastopstvu, za katere na datum poročanja ni osnovnih nasprotnih strank.

*12

(*13)  Pogodbe o zastopstvu, za katere na datum poročanja ni osnovnih nasprotnih strank.

*13

(*14)  Obveznosti do tretjih oseb vključujejo še neizplačane subvencionirane obrestne mere in tehnično pomoč, ki so obveznost do držav članic, kadar je zapadlost v glavnem neopredeljena.

*14

(*15)  Glej oddelek 3.4.2.2.2 za pojasnila o sintetičnem zavarovanju.

*15

(*16)  Glej oddelek 3.4.2.2.2 za pojasnila o sintetičnem zavarovanju.

*16

(*17)  Vključno s pogodbami o zastopstvu.

*17

(*18)  Vključno s pogodbami o zastopstvu.

*18

(*19)  Svet je 9. novembra 2021 določil znesek finančnih prispevkov, ki jih mora vsaka država članica plačati do 21. januarja 2022. Na dan 31. decembra 2021 ni bilo vplačanih 85,2 milijona EUR.

*19

(*20)  Za podrobnosti glej oddelek Poznejše merjenje pojasnila 2.4.3.

*20

(*21)  Za podrobnosti glej oddelek Poznejše merjenje pojasnila 2.4.3.

*21

---

| 17.10.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 400/170 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 400/170

---

Izjava o zanesljivosti, ki jo Sodišče daje Evropskemu parlamentu in Svetu za 8., 9., 10. in 11. evropski razvojni sklad – Poročilo neodvisnega revizorja

(2022/C 400/02)

Mnenje

| I. | Sodišče je revidiralo:






  (a) | zaključni račun 8., 9., 10. in 11. ERS, ki ga sestavljajo bilanca stanja, izkaz poslovnega izida, izkaz denarnih tokov, izkaz sprememb čistih sredstev in potrjeno poročilo o finančnem izvajanju za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2021; |
| --- | --- | --- |

I.

(a)

zaključni račun 8., 9., 10. in 11. ERS, ki ga sestavljajo bilanca stanja, izkaz poslovnega izida, izkaz denarnih tokov, izkaz sprememb čistih sredstev in potrjeno poročilo o finančnem izvajanju za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2021;

| (b) | zakonitost in pravilnost transakcij, ki so povezane z zaključnim računom in za katerih finančno poslovodenje je odgovorna Komisija (1). |
| --- | --- |

(b)

zakonitost in pravilnost transakcij, ki so povezane z zaključnim računom in za katerih finančno poslovodenje je odgovorna Komisija (1).

Zanesljivost zaključnega računa

| Mnenje o zanesljivosti zaključnega računa









  II. | Po mnenju Sodišča zaključni račun 8., 9., 10. in 11. ERS za leto, ki se je končalo 31. decembra 2021, v vseh pomembnih pogledih pošteno predstavlja njihov finančni položaj na dan 31. decembra 2021, njihov poslovni izid, denarne tokove in spremembe njihovih čistih sredstev za tedaj končano leto v skladu s finančno uredbo za ERS in računovodskimi pravili, ki temeljijo na mednarodno sprejetih računovodskih standardih za javni sektor. |
| --- | --- |

Mnenje o zanesljivosti zaključnega računa

II.

Zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z zaključnim računom

Prihodki

| Mnenje o zakonitosti in pravilnosti prihodkov









  III. | Sodišče meni, da so prihodki, povezani z zaključnim računom za leto, ki se je končalo 31. decembra 2021, v vseh pomembnih pogledih zakoniti in pravilni. |
| --- | --- |

Mnenje o zakonitosti in pravilnosti prihodkov

III.

Odhodki

| Negativno mnenje o zakonitosti in pravilnosti odhodkov









  IV. | Zaradi pomembnosti zadeve, opisane v osnovi za negativno mnenje o zakonitosti in pravilnosti odhodkov, so po mnenju Sodišča na odhodke, sprejete v zaključnem računu za leto, ki se je končalo 31. decembra 2021, pomembno vplivale napake. |
| --- | --- |

Negativno mnenje o zakonitosti in pravilnosti odhodkov

IV.

Osnova za mnenje

| V. | Sodišče je revizijo izvedlo v skladu z mednarodnimi standardi revidiranja (ISA) in etičnim kodeksom MZRS ter mednarodnimi standardi za vrhovne revizijske institucije INTOSAI (ISSAI). Odgovornost Sodišča na podlagi teh standardov in kodeksov je natančneje opisana v delu tega poročila z naslovom Revizorjeva odgovornost. Poleg tega Sodišče izpolnjuje tudi zahteve glede neodvisnosti in svoje etične odgovornosti v skladu z etičnim kodeksom za poklicne računovodje, ki ga je izdal Odbor za mednarodne etične standarde za računovodje. Sodišče meni, da so pridobljeni revizijski dokazi zadostna in ustrezna osnova za njegovo mnenje. |
| --- | --- |

V.

Osnova za negativno mnenje o zakonitosti in pravilnosti odhodkov

| VI. | Odhodki, evidentirani leta 2021 v okviru 8. 9., 10. in 11. ERS, so vsebovali pomembne napake. Po oceni Sodišča znaša stopnja napake za odhodke, sprejete v zaključnem računu, 4,6 %. |
| --- | --- |

VI.

Ključne revizijske zadeve

| VII. | Ključne revizijske zadeve so tiste, ki so bile po strokovni presoji Sodišča najbolj bistvene za njegovo revizijo računovodskih izkazov za tekoče obdobje. Sodišče jih je obravnavalo pri svoji reviziji računovodskih izkazov kot celote in oblikovanju mnenja o teh izkazih, vendar o teh zadevah ne zagotovi ločenega mnenja. |
| --- | --- |

VII.

Vnaprej vračunani odhodki

| VIII. | Sodišče je ocenilo vnaprej vračunane odhodke, predstavljene v zaključnem računu, pri katerih so se v veliki meri uporabljale ocene. Komisija je konec leta 2021 ocenila, da so upravičeni odhodki, ki so nastali, vendar upravičenci o njih še niso poročali, znašali 5 381 milijonov EUR (konec leta 2020: 5 452 milijonov EUR). |
| --- | --- |

VIII.

| IX. | Sodišče je v koraku 1 preučilo izračun teh ocen vnaprej vračunanih odhodkov in pregledalo vzorec 30 posameznih predhodnih financiranj in 27 računov, da bi obravnavalo tveganje napačne navedbe vnaprej vračunanih odhodkov. Na podlagi svojega dela je ugotovilo, da so bili vnaprej vračunani odhodki, potrjeni v končnem zaključnem računu, pravilni. |
| --- | --- |

IX.

Morebitni učinek izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije na zaključni račun ERS za leto 2021

| X. | Združeno kraljestvo je 1. februarja 2020 prenehalo biti država članica EU. Po sklenitvi sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (sporazum o izstopu) med pogodbenicama se je Združeno kraljestvo zavezalo, da bo do zaključitve 11. ERS in vseh prejšnjih nezaključenih ERS še naprej sodelovalo v ERS. Za Združeno kraljestvo bodo veljale enake obveznosti, kot veljajo za države članice na podlagi notranjega sporazuma, s katerim je bil vzpostavljen 11. ERS, pa tudi obveznosti, ki izhajajo iz prejšnjih ERS do njihove zaključitve. |
| --- | --- |

X.

| XI. | Poleg tega je v sporazumu o izstopu navedeno, da se v primerih, kadar zneski, ki se nanašajo na projekte v okviru 10. ERS ali prejšnjih ERS, na dan začetka veljavnosti navedenega sporazuma še niso bili dodeljeni ali so bili sproščeni, delež teh zneskov, ki pripada Združenemu kraljestvu, ne bo ponovno porabil. Isto velja za delež sredstev Združenega kraljestva, ki v okviru 11. ERS ne bodo dodeljena ali bodo sproščena po 31. decembru 2021. |
| --- | --- |

XI.

| XII. | Glede na to ni finančnih posledic za zaključni račun ERS za leto 2021, o katerih bi bilo treba poročati. Sodišče ugotavlja, da zaključni račun ERS na dan 31. decembra 2021 pravilno prikazuje tedanje stanje procesa izstopa. |
| --- | --- |

XII.

Odgovornost poslovodstva

| XIII. | V skladu s členi 310 do 325 PDEU in finančno uredbo za 11. ERS je poslovodstvo odgovorno za pripravo in predstavitev zaključnega računa ERS na podlagi mednarodno sprejetih računovodskih standardov za javni sektor ter za zakonitost in pravilnost z izkazi povezanih transakcij. Ta odgovornost vključuje zasnovo, izvajanje in vzdrževanje notranjih kontrol, ki se uporabljajo za pripravo in predstavitev računovodskih izkazov brez pomembno napačne navedbe zaradi goljufije ali napake. Končno odgovornost za zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z zaključnim računom, ima Komisija. |
| --- | --- |

XIII.

| XIV. | Pri pripravi zaključnega računa ERS je Komisija odgovorna za oceno zmožnosti ERS, da nadaljuje poslovanje, razkritje vseh ustreznih zadev ter uporabo računovodstva na osnovi predpostavke o zmožnosti nadaljnjega poslovanja, razen če namerava subjekt likvidirati ali zaustaviti poslovanje ali če nima druge možnosti, kot da napravi eno ali drugo. |
| --- | --- |

XIV.

| XV. | Komisija je odgovorna za nadzor nad procesom računovodskega poročanja ERS. |
| --- | --- |

XV.

Revizorjeva odgovornost za revizijo zaključnega računa ERS in z njim povezanih transakcij

| XVI. | Cilj Sodišča je pridobiti sprejemljivo zagotovilo o tem, ali je zaključni račun ERS brez pomembno napačne navedbe in ali so transakcije, povezane z zaključnim računom, zakonite in pravilne, ter na podlagi svoje revizije Evropskemu parlamentu in Svetu zagotoviti izjavo o zanesljivosti zaključnega računa ter o zakonitosti in pravilnosti z njim povezanih transakcij. Razumno zagotovilo je visoka raven zagotovila, vendar ni nujno, da se z revizijo odkrijejo vsi primeri pomembno napačnih navedb ali neskladij, ki lahko obstajajo. Do napačne navedbe ali neskladja lahko pride zaradi goljufije ali napake, za pomembne pa štejejo, če se lahko utemeljeno pričakuje, da bodo ločeno ali skupaj vplivale na kakršne koli ekonomske odločitve, ki bi se sprejele na podlagi tega zaključnega računa ERS. |
| --- | --- |

XVI.

| XVII. | Kot del revizije v skladu z mednarodnimi standardi revidiranja (ISA) in mednarodnimi standardi za vrhovne revizijske institucije (ISSAI) skozi celotno revizijo Sodišče uporablja strokovno presojo in ohranja poklicno nezaupljivost. Poleg tega:






  — | ugotavlja in ocenjuje tveganja pomembno napačnih navedb v zaključnem računu ERS in pomembnih neskladij z njim povezanih transakcij z zahtevami pravnega okvira za ERS, ki so posledica goljufije ali napake. Revizijske postopke oblikuje in izvaja na podlagi teh tveganj ter pridobiva revizijske dokaze, ki so zadostna in ustrezna osnova za njegovo mnenje. Primere pomembno napačnih navedb ali neskladij, ki so posledica goljufij, je težje odkriti kot tiste, ki so posledica napake, saj goljufije lahko vključujejo dogovarjanje, ponarejanje, načrtne opustitve, zavajajoče razlage ali pa izogibanje notranjim kontrolam. Zato obstaja večje tveganje, da se ti primeri ne odkrijejo, |
| --- | --- | --- |

XVII.

—

ugotavlja in ocenjuje tveganja pomembno napačnih navedb v zaključnem računu ERS in pomembnih neskladij z njim povezanih transakcij z zahtevami pravnega okvira za ERS, ki so posledica goljufije ali napake. Revizijske postopke oblikuje in izvaja na podlagi teh tveganj ter pridobiva revizijske dokaze, ki so zadostna in ustrezna osnova za njegovo mnenje. Primere pomembno napačnih navedb ali neskladij, ki so posledica goljufij, je težje odkriti kot tiste, ki so posledica napake, saj goljufije lahko vključujejo dogovarjanje, ponarejanje, načrtne opustitve, zavajajoče razlage ali pa izogibanje notranjim kontrolam. Zato obstaja večje tveganje, da se ti primeri ne odkrijejo,

| — | skuša spoznati notranje kontrole, relevantne za revizijo, da se pripravijo ustrezni revizijski postopki, vendar ne za izrekanje mnenja o uspešnosti notranjih kontrol, |
| --- | --- |

—

skuša spoznati notranje kontrole, relevantne za revizijo, da se pripravijo ustrezni revizijski postopki, vendar ne za izrekanje mnenja o uspešnosti notranjih kontrol,

| — | vrednoti ustreznost uporabljenih računovodskih usmeritev in utemeljenost računovodskih ocen ter z njimi povezanih razkritij poslovodstva, |
| --- | --- |

—

vrednoti ustreznost uporabljenih računovodskih usmeritev in utemeljenost računovodskih ocen ter z njimi povezanih razkritij poslovodstva,

| — | sprejema zaključke o ustreznosti tega, da je poslovodstvo uporabilo računovodstvo na osnovi predpostavke o zmožnosti nadaljnjega poslovanja, ter glede na pridobljene revizijske dokaze tudi o tem, ali obstaja pomembna negotovost zaradi dogodkov ali razmer, ki bi lahko posledično pomenili precejšen dvom o zmožnosti ERS, da nadaljuje poslovanje. Če ugotovi, da ta pomembna negotovost obstaja, mora v svojih poročilih opozoriti na s tem povezana razkritja v zaključnem računu ERS ali pa, če so ta razkritja neprimerna, spremeniti svoje mnenje. Zaključki Sodišča temeljijo na revizijskih dokazih, pridobljenih do datuma poročila. Toda zaradi dogodkov ali razmer po tem datumu lahko subjekt preneha nadaljnje poslovanje, |
| --- | --- |

—

sprejema zaključke o ustreznosti tega, da je poslovodstvo uporabilo računovodstvo na osnovi predpostavke o zmožnosti nadaljnjega poslovanja, ter glede na pridobljene revizijske dokaze tudi o tem, ali obstaja pomembna negotovost zaradi dogodkov ali razmer, ki bi lahko posledično pomenili precejšen dvom o zmožnosti ERS, da nadaljuje poslovanje. Če ugotovi, da ta pomembna negotovost obstaja, mora v svojih poročilih opozoriti na s tem povezana razkritja v zaključnem računu ERS ali pa, če so ta razkritja neprimerna, spremeniti svoje mnenje. Zaključki Sodišča temeljijo na revizijskih dokazih, pridobljenih do datuma poročila. Toda zaradi dogodkov ali razmer po tem datumu lahko subjekt preneha nadaljnje poslovanje,

| — | vrednoti celotno predstavitev, strukturo in vsebino zaključnega računa, vključno z vsemi razkritji, ter to, ali zaključni račun pošteno predstavlja z njim povezane transakcije in dogodke. |
| --- | --- |

—

vrednoti celotno predstavitev, strukturo in vsebino zaključnega računa, vključno z vsemi razkritji, ter to, ali zaključni račun pošteno predstavlja z njim povezane transakcije in dogodke.

| XVIII. | Sodišče komunicira s poslovodstvom, med drugim glede načrtovanega obsega in časovnega razporeda revizij ter pomembnih revizijskih ugotovitev, vključno z ugotovitvami o morebitnih pomembnih pomanjkljivostih notranjih kontrol. |
| --- | --- |

XVIII.

| XIX. | Pri prihodkih Sodišče preuči vse prispevke držav članic in vzorec drugih vrst transakcij v zvezi s prihodki. |
| --- | --- |

XIX.

| XX. | Pri odhodkih Sodišče preuči plačilne transakcije ob nastanku, evidentiranju in sprejetju odhodkov. Ta preučitev zajema vse kategorije plačil (razen predujmov) ob njihovem nastanku. Predplačila so preučena, ko prejemnik sredstev zagotovi dokaze o njihovi pravilni porabi in institucija ali organ te dokaze sprejme z obračunom predplačila, ki je lahko šele v naslednjem letu. |
| --- | --- |

XX.

| XXI. | Med zadevami, o katerih se razpravlja s Komisijo, Sodišče določi tiste, ki so bile najpomembnejše pri reviziji zaključnega računa ERS in so zato ključne revizijske zadeve za tekoče obdobje. Te zadeve opiše v poročilu, razen če je v skladu z zakoni ali predpisi javno razkritje prepovedano ali, v izredno redkih okoliščinah, če Sodišče ugotovi, da se o zadevi v poročilu ne bi smelo poročati, ker bi bilo smiselno pričakovati, da bodo neugodne posledice tega večje od kakršne koli koristi javnega interesa. |
| --- | --- |

XXI.

7. julij 2022

Klaus-Heiner LEHNE

predsednik

Evropsko računsko sodišče

12, rue Alcide De Gasperi – L-1615 Luxembourg

---

(1)  V skladu s členi 43, 48 do 50 in 58 finančne uredbe, ki se uporablja za 11. ERS, se ta izjava o zanesljivosti ne nanaša na vire ERS, ki jih upravlja EIB.

1

---