# Euroopa Liidu C 437A/17.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 437A |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 65. aastakäik17. november 2022 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 437A

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

65. aastakäik17. november 2022

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | V   Teated |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO) |
| 2022/C 437 A/01 | Teade avaliku konkursi korraldamise kohta – EPSO/AST/155/22 – turvalisuse ja ohutuse valdkonna assistendid (AST 3) järgmistes valdkondades: 1) operatiivturvalisus, 2) tehniline turvalisus, 3) töötervishoid ja tööohutus | 1 |

Sisukord

Lehekülg

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO)

2022/C 437 A/01

Teade avaliku konkursi korraldamise kohta – EPSO/AST/155/22 – turvalisuse ja ohutuse valdkonna assistendid (AST 3) järgmistes valdkondades: 1) operatiivturvalisus, 2) tehniline turvalisus, 3) töötervishoid ja tööohutus

1

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO)

| 17.11.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CA 437/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

CA 437/1

---

TEADE AVALIKU KONKURSI KORRALDAMISE KOHTA

EPSO/AST/155/22 – turvalisuse ja ohutuse valdkonna assistendid (AST 3) järgmistes valdkondades:

1) operatiivturvalisus

2) tehniline turvalisus

3) töötervishoid ja tööohutus

(2022/C 437 A/01)

Kandideerimisavalduste esitamise lõppkuupäev: 20. detsember 2022 kell 12.00 Brüsseli aja järgi

SISUKORD

| 1. | ÜLDSÄTTED | 2 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | AMETIÜLESANDED | 2 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | OSALEMISTINGIMUSED | 2 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Üldtingimused | 2 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Eritingimused: keeled | 3 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Eritingimused: kvalifikatsioon ja töökogemus | 3 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 4. | KONKURSI KORRALDUS | 7 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Ülevaade konkursi etappidest | 7 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Konkursi keeled | 8 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Konkursi etapid | 9 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 5. | VÕRDSED VÕIMALUSED JA MÕISTLIKUD ABINÕUD | 12 |
| --- | --- | --- |

5.

| I LISA. | Tavapärased ametiülesanded | 13 |
| --- | --- | --- |

I LISA.

| II LISA. | Näited miinimumkvalifikatsiooni kohta, | 16 |
| --- | --- | --- |

II LISA.

| III LISA. | Avalike konkursside üldeeskirjad | 25 |
| --- | --- | --- |

III LISA.

1.   ÜLDSÄTTED

Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO) korraldab kvalifikatsioonil ning testidel ja katsetel põhineva avaliku konkursi eesmärgiga koostada reservnimekirjad, mille alusel Euroopa Liidu (EL) institutsioonid ja muud asutused saavad võtta avalikku teenistusse tööle assistente (palgaaste AST 3).

Käesolev konkursiteade ja selle lisad moodustavad käesoleva konkursi siduva raamistiku.

Reservnimekirjadesse kantavate kandidaatide arv on esitatud tabelis 1.

Tabel 1

| 1. valdkond | Operatiivturvalisus | 44 |
| --- | --- | --- |
| 2. valdkond | Tehniline turvalisus | 24 |
| 3. valdkond | Töötervishoid ja tööohutus | 33 |

1. valdkond

Operatiivturvalisus

44

2. valdkond

Tehniline turvalisus

24

3. valdkond

Töötervishoid ja tööohutus

33

Käesolev konkursiteade hõlmab kolme valdkonda. Kandideerida saab ainult ühes neist. Valik tuleb teha registreerumisel ja seda ei saa pärast kandideerimisavalduse kinnitamist enam muuta.

2.   AMETIÜLESANDED

1. valdkonna (operatiivturvalisus) assistendid abistavad kõigis turvaküsimustes, mis on seotud isikute, hoonete ja muu taristu, seadmete, tundliku ja salastatud teabe ning muu ELi institutsioonide ja teiste asutuste jaoks olulise vara kaitsmisega. Mõned kõnealuse valdkonna töökohad võivad eeldada relva kandmise kohustust ning nõuet osaleda laske- ja füüsilise vormi säilitamise treeningutel.

2. valdkonna (tehniline turvalisus) assistendid osalevad hoonete ja tehniliste turvaseadmetega seotud kontseptuaalses töös, tehnilises juhtimises, analüüsis ning tehnilises ja haldusalases järelevalves.

3. valdkonna assistendid (töötervishoid ja tööohutus) pakuvad tuge töötervishoiu, -ohutuse ja -hügieeni ennetusmeetmete rakendamisel, töötervishoiu ja -ohutuse aspektide koordineerimisel hoonete planeerimise ja ehitamise etapis, tervishoiu-, ohutus- ja hügieenikavade ja -juhiste koostamisel ning hädaolukordade ohjamisel.

Kõigi kolme käesoleva teatega hõlmatud valdkonna assistentidelt võidakse nõuda ametiülesannete täitmist vahetuse/rotatsiooni korras väljaspool tavapärast tööaega, samuti valvekohustuste täitmist.

Lisateave tavapäraste ametiülesannete kohta, mille täitmist edukatelt kandidaatidelt eeldatakse, on esitatud I lisas.

Edukatel kandidaatidel peab olema EU SECRET või kõrgema tasemega kehtiv juurdepääsuluba või nad peavad olema valmis läbima enne töölevõtmist või selle ajal asjakohased julgeolekukontrolli menetlused.

1. valdkonna (operatiivturvalisus) edukatelt kandidaatidelt võidakse enne töölevõtmist nõuda tulirelvaalase koolituse edukat läbimist tõendavat dokumenti ja/või kehaliste võimete katse ja/või laskmiskatse sooritamist.

3.   OSALEMISTINGIMUSED

Kandidaat peab avalduste esitamise tähtpäeval täitma kõik allpool esitatud üld- ja eritingimused.

3.1.   Üldtingimused

Kandidaadil peavad olema

| a) | ühe ELi liikmesriigi kõik kodanikuõigused, |
| --- | --- |

a)

ühe ELi liikmesriigi kõik kodanikuõigused,

| b) | täidetud kõik oma riigi sõjaväeteenistust reguleerivate seadustega ettenähtud kohustused, |
| --- | --- |

b)

täidetud kõik oma riigi sõjaväeteenistust reguleerivate seadustega ettenähtud kohustused,

| c) | töökohustuste täitmiseks vajalikud isikuomadused. |
| --- | --- |

c)

töökohustuste täitmiseks vajalikud isikuomadused.

3.2.   Eritingimused: keeled

Punkti 4.2.1 kohaselt peab kandidaat oskama vähemalt kahte ELi ametlikku keelt (24st).

3.3.   Eritingimused: kvalifikatsioon ja töökogemus

Näited miinimumkvalifikatsiooni kohta on esitatud II lisas.

3.3.1.   1. valdkond – operatiivturvalisus

| a) | 1. valdkonnas kandideerimiseks peab kandidaat täitma ühes järgmistest punktidest nimetatud nõuded (vt ka tabelis 2 esitatud kokkuvõte), st tal peab olema:






  i) | diplomiga tõendatud vähemalt kaheaastane keskharidusjärgne haridus või koolitus politsei-, sõjaväe-, luure- ja/või julgeolekuteenistuse valdkonnas ning selle omandamisele järgnenud vähemalt kolmeaastane asjakohane erialane töökogemus; |
| --- | --- | --- |

a)

1. valdkonnas kandideerimiseks peab kandidaat täitma ühes järgmistest punktidest nimetatud nõuded (vt ka tabelis 2 esitatud kokkuvõte), st tal peab olema:

i)

diplomiga tõendatud vähemalt kaheaastane keskharidusjärgne haridus või koolitus politsei-, sõjaväe-, luure- ja/või julgeolekuteenistuse valdkonnas ning selle omandamisele järgnenud vähemalt kolmeaastane asjakohane erialane töökogemus;

| ii) | diplomiga tõendatud vähemalt üheaastane keskharidusjärgne haridus või koolitus politsei-, sõjaväe-, luure- ja/või julgeolekuteenistuse valdkonnas ning selle omandamisele järgnenud vähemalt nelja-aastane asjakohane erialane töökogemus; |
| --- | --- |

ii)

diplomiga tõendatud vähemalt üheaastane keskharidusjärgne haridus või koolitus politsei-, sõjaväe-, luure- ja/või julgeolekuteenistuse valdkonnas ning selle omandamisele järgnenud vähemalt nelja-aastane asjakohane erialane töökogemus;

| iii) | diplomiga tõendatud keskharidusjärgne haridus või koolitus muus kui punkti 3.3.1 alapunkti a alapunktides i ja ii nimetatud valdkonnas ning selle omandamisele järgnenud vähemalt viieaastane asjakohane erialane töökogemus; |
| --- | --- |

iii)

diplomiga tõendatud keskharidusjärgne haridus või koolitus muus kui punkti 3.3.1 alapunkti a alapunktides i ja ii nimetatud valdkonnas ning selle omandamisele järgnenud vähemalt viieaastane asjakohane erialane töökogemus;

| iv) | lõputunnistusega tõendatud keskharidus, mis võimaldab omandada keskharidusjärgset haridust, ning selle omandamisele järgnenud vähemalt kuueaastane asjakohane erialane töökogemus. |
| --- | --- |

iv)

lõputunnistusega tõendatud keskharidus, mis võimaldab omandada keskharidusjärgset haridust, ning selle omandamisele järgnenud vähemalt kuueaastane asjakohane erialane töökogemus.

Tabel 2

| Diplomi liik | Õpingute minimaalne kestus | Nõutava asjakohase erialase töökogemuse minimaalne kestus |
| --- | --- | --- |
| i) | Keskharidusjärgne haridus või koolitus politsei-, sõjaväe-, luure- ja/või julgeolekuteenistuse valdkonnas | 2 aastat | 3 aastat |
| ii) | 1 aasta | 4 aastat |
| iii) | Keskharidusjärgne haridus või koolitus muus valdkonnas | määramata | 5 aastat |
| iv) | Keskharidus, mis võimaldab omandada keskharidusjärgset haridust | ei ole asjakohane | 6 aastat |

Diplomi liik

Õpingute minimaalne kestus

Nõutava asjakohase erialase töökogemuse minimaalne kestus

i)

Keskharidusjärgne haridus või koolitus politsei-, sõjaväe-, luure- ja/või julgeolekuteenistuse valdkonnas

2 aastat

3 aastat

ii)

1 aasta

4 aastat

iii)

Keskharidusjärgne haridus või koolitus muus valdkonnas

määramata

5 aastat

iv)

Keskharidus, mis võimaldab omandada keskharidusjärgset haridust

ei ole asjakohane

6 aastat

| b) | Punkti 3.3.1 alapunktis a tähendab aastane keskharidusjärgne haridus vähemalt üheksakuulist õpet. |
| --- | --- |

b)

Punkti 3.3.1 alapunktis a tähendab aastane keskharidusjärgne haridus vähemalt üheksakuulist õpet.

| c) | Punkti 3.3.1 alapunkti a alapunktides i–iv nimetatud erialast töökogemust peetakse asjakohaseks, kui see on otseselt seotud käesoleva konkursiteate I lisas nimetatud 1. valdkonna ametiülesannetega ning on omandatud vähemalt kahes järgmises valdkonnas:






  i) | politsei-, sõjaväe- või luureteenistus (põhifunktsioonid); |
| --- | --- | --- |

c)

Punkti 3.3.1 alapunkti a alapunktides i–iv nimetatud erialast töökogemust peetakse asjakohaseks, kui see on otseselt seotud käesoleva konkursiteate I lisas nimetatud 1. valdkonna ametiülesannetega ning on omandatud vähemalt kahes järgmises valdkonnas:

i)

politsei-, sõjaväe- või luureteenistus (põhifunktsioonid);

| ii) | turvalisuse tagamine institutsioonis, (rahvusvahelises) organisatsioonis või eraettevõttes lepingu alusel, mis on sõlmitud otse institutsiooni/organisatsiooni või eraturvafirmaga; |
| --- | --- |

ii)

turvalisuse tagamine institutsioonis, (rahvusvahelises) organisatsioonis või eraettevõttes lepingu alusel, mis on sõlmitud otse institutsiooni/organisatsiooni või eraturvafirmaga;

| iii) | hädaolukordadele reageerimine olukordades, mis võivad ohustada vara turvalisust; |
| --- | --- |

iii)

hädaolukordadele reageerimine olukordades, mis võivad ohustada vara turvalisust;

| iv) | töötamine 24tunnistes vahetustes, mille raames tegeletakse turvaintsidentidega; |
| --- | --- |

iv)

töötamine 24tunnistes vahetustes, mille raames tegeletakse turvaintsidentidega;

| v) | isikukaitse teenused; |
| --- | --- |

v)

isikukaitse teenused;

| vi) | turvaalaste uurimiste või juurdluste korraldamine kuritegevuse, avaliku korra, luure, terrorismi või IT-/küberturvalisuse valdkonnas; |
| --- | --- |

vi)

turvaalaste uurimiste või juurdluste korraldamine kuritegevuse, avaliku korra, luure, terrorismi või IT-/küberturvalisuse valdkonnas;

| vii) | turvaküsimustest ja -tegevustest aruandmine ja nende suhtes järelmeetmete võtmine; |
| --- | --- |

vii)

turvaküsimustest ja -tegevustest aruandmine ja nende suhtes järelmeetmete võtmine;

| viii) | töö luure-, vastuluure- või terrorismivastase võitluse alal; |
| --- | --- |

viii)

töö luure-, vastuluure- või terrorismivastase võitluse alal;

| ix) | ohu-, riski- ja haavatavuse hindamise läbiviimine; |
| --- | --- |

ix)

ohu-, riski- ja haavatavuse hindamise läbiviimine;

| x) | turvaküsimustega seotud teabe kogumine avalikest allikatest luureandmete hankimise teel; |
| --- | --- |

x)

turvaküsimustega seotud teabe kogumine avalikest allikatest luureandmete hankimise teel;

| xi) | uurimiste (taustakontrolli) läbiviimine seoses juurdepääsulubade andmisega või julgeolekukontrollide tegemine; |
| --- | --- |

xi)

uurimiste (taustakontrolli) läbiviimine seoses juurdepääsulubade andmisega või julgeolekukontrollide tegemine;

| xii) | rakendatud turvameetmete (kontrollid, auditid, punase tiimi testid) hindamine; |
| --- | --- |

xii)

rakendatud turvameetmete (kontrollid, auditid, punase tiimi testid) hindamine;

| xiii) | videovalvesüsteemi seire või käitamine, ja/või juurdepääsukontroll; |
| --- | --- |

xiii)

videovalvesüsteemi seire või käitamine, ja/või juurdepääsukontroll;

| xiv) | ööpäevaringse turvaoperatsioonide keskuse/ruumi või turvalisusega seotud (avaliku või erasektori) dispetšerteenuste juhtimine; |
| --- | --- |

xiv)

ööpäevaringse turvaoperatsioonide keskuse/ruumi või turvalisusega seotud (avaliku või erasektori) dispetšerteenuste juhtimine;

| xv) | töögraafikute koostamine ja haldamine ning turvakorralduse kavandamine hoonete ja rajatiste järelevalveks; |
| --- | --- |

xv)

töögraafikute koostamine ja haldamine ning turvakorralduse kavandamine hoonete ja rajatiste järelevalveks;

| xvi) | koostöö riiklike ametiasutuste ja partnerteenistustega välismaal julgeolekuülesannete täitmise ettevalmistamisel; |
| --- | --- |

xvi)

koostöö riiklike ametiasutuste ja partnerteenistustega välismaal julgeolekuülesannete täitmise ettevalmistamisel;

| xvii) | turvajuhtimise tagamine ja/või turvaküsimustes nõu andmine diplomaatilises esinduses või rahvusvahelise organisatsiooni diplomaatilises esinduses välismaal. |
| --- | --- |

xvii)

turvajuhtimise tagamine ja/või turvaküsimustes nõu andmine diplomaatilises esinduses või rahvusvahelise organisatsiooni diplomaatilises esinduses välismaal.

3.3.2.   2. valdkond – tehniline turvalisus

| a) | 2. valdkonnas kandideerimiseks peab kandidaat täitma ühes järgmistest punktidest nimetatud nõuded (vt ka tabelis 3 esitatud kokkuvõte), st tal peab olema:






  i) | diplomiga tõendatud vähemalt kaheaastane keskharidusjärgne haridus või koolitus tehnilises valdkonnas (näiteks inseneriteadused, masinaehitus, elektromehaanika, elektroonika vms) ning selle omandamisele järgnenud vähemalt kolmeaastane asjakohane erialane töökogemus; |
| --- | --- | --- |

a)

2. valdkonnas kandideerimiseks peab kandidaat täitma ühes järgmistest punktidest nimetatud nõuded (vt ka tabelis 3 esitatud kokkuvõte), st tal peab olema:

i)

diplomiga tõendatud vähemalt kaheaastane keskharidusjärgne haridus või koolitus tehnilises valdkonnas (näiteks inseneriteadused, masinaehitus, elektromehaanika, elektroonika vms) ning selle omandamisele järgnenud vähemalt kolmeaastane asjakohane erialane töökogemus;

| ii) | diplomiga tõendatud vähemalt üheaastane keskharidusjärgne haridus või koolitus tehnilises valdkonnas (näiteks inseneriteadused, masinaehitus, elektromehaanika, elektroonika vms) ning selle omandamisele järgnenud vähemalt nelja-aastane asjakohane erialane töökogemus; |
| --- | --- |

ii)

diplomiga tõendatud vähemalt üheaastane keskharidusjärgne haridus või koolitus tehnilises valdkonnas (näiteks inseneriteadused, masinaehitus, elektromehaanika, elektroonika vms) ning selle omandamisele järgnenud vähemalt nelja-aastane asjakohane erialane töökogemus;

| iii) | diplomiga tõendatud vähemalt kaheaastane keskharidusjärgne haridus või koolitus politsei-, sõjaväe-, luure- ja/või julgeolekuteenistuse valdkonnas ning selle omandamisele järgnenud vähemalt nelja-aastane asjakohane erialane töökogemus; |
| --- | --- |

iii)

diplomiga tõendatud vähemalt kaheaastane keskharidusjärgne haridus või koolitus politsei-, sõjaväe-, luure- ja/või julgeolekuteenistuse valdkonnas ning selle omandamisele järgnenud vähemalt nelja-aastane asjakohane erialane töökogemus;

| iv) | diplomiga tõendatud vähemalt üheaastane keskharidusjärgne haridus või koolitus politsei-, sõjaväe-, luure- ja/või julgeolekuteenistuse valdkonnas ning selle omandamisele järgnenud vähemalt viieaastane asjakohane erialane töökogemus; |
| --- | --- |

iv)

diplomiga tõendatud vähemalt üheaastane keskharidusjärgne haridus või koolitus politsei-, sõjaväe-, luure- ja/või julgeolekuteenistuse valdkonnas ning selle omandamisele järgnenud vähemalt viieaastane asjakohane erialane töökogemus;

| v) | diplomiga tõendatud keskharidusjärgne haridus või koolitus muus kui punkti 3.3.2 alapunkti a alapunktides i–iv nimetatud valdkonnas ning selle omandamisele järgnenud vähemalt kuueaastane asjakohane erialane töökogemus; |
| --- | --- |

v)

diplomiga tõendatud keskharidusjärgne haridus või koolitus muus kui punkti 3.3.2 alapunkti a alapunktides i–iv nimetatud valdkonnas ning selle omandamisele järgnenud vähemalt kuueaastane asjakohane erialane töökogemus;

| vi) | lõputunnistusega tõendatud keskharidus, mis võimaldab omandada keskharidusjärgset haridust, ning selle omandamisele järgnenud vähemalt seitsmeaastane asjakohane erialane töökogemus. |
| --- | --- |

vi)

lõputunnistusega tõendatud keskharidus, mis võimaldab omandada keskharidusjärgset haridust, ning selle omandamisele järgnenud vähemalt seitsmeaastane asjakohane erialane töökogemus.

Tabel 3

| Diplomi liik | Õpingute minimaalne kestus | Nõutava asjakohase erialase töökogemuse minimaalne kestus |
| --- | --- | --- |
| i) | Keskharidusjärgne haridus või koolitus tehnilises valdkonnas (näiteks inseneriteadused, masinaehitus, elektromehaanika, elektroonika vms) | 2 aastat | 3 aastat |
| ii) | 1 aasta | 4 aastat |
| iii) | Keskharidusjärgne haridus või koolitus politsei-, sõjaväe-, luure- ja/või julgeolekuteenistuse valdkonnas | 2 aastat | 4 aastat |
| iv) | 1 aasta | 5 aastat |
| v) | Keskharidusjärgne haridus või koolitus muus valdkonnas | määramata | 6 aastat |
| vi) | Keskharidus, mis võimaldab omandada keskharidusjärgset haridust | ei ole asjakohane | 7 aastat |

Diplomi liik

Õpingute minimaalne kestus

Nõutava asjakohase erialase töökogemuse minimaalne kestus

i)

Keskharidusjärgne haridus või koolitus tehnilises valdkonnas (näiteks inseneriteadused, masinaehitus, elektromehaanika, elektroonika vms)

2 aastat

3 aastat

ii)

1 aasta

4 aastat

iii)

Keskharidusjärgne haridus või koolitus politsei-, sõjaväe-, luure- ja/või julgeolekuteenistuse valdkonnas

2 aastat

4 aastat

iv)

1 aasta

5 aastat

v)

Keskharidusjärgne haridus või koolitus muus valdkonnas

määramata

6 aastat

vi)

Keskharidus, mis võimaldab omandada keskharidusjärgset haridust

ei ole asjakohane

7 aastat

| b) | Punkti 3.3.2 alapunkti a kohaldamisel tähendab aastane keskharidusjärgne haridus vähemalt üheksakuulist õpet. |
| --- | --- |

b)

Punkti 3.3.2 alapunkti a kohaldamisel tähendab aastane keskharidusjärgne haridus vähemalt üheksakuulist õpet.

| c) | Punkti 3.3.2 alapunkti a alapunktides i–vi nimetatud erialast töökogemust peetakse asjakohaseks, kui see on otseselt seotud käesoleva konkursiteate I lisas nimetatud 2. valdkonna ametiülesannetega ning on omandatud vähemalt kahes järgmises valdkonnas:






  i) | selliste füüsiliste turvasüsteemide ja -meetmete kavandamine ja/või rakendamine nagu juurdepääsukontroll, elektroonilised lukud, sissetungi tuvastamise süsteemid, videovalve, turvaline ladustamine, läbivalgustusseadmed, turvaline võtmehaldus, lõhkeainete või ohtlike materjalide tuvastamise süsteemid; |
| --- | --- | --- |

c)

Punkti 3.3.2 alapunkti a alapunktides i–vi nimetatud erialast töökogemust peetakse asjakohaseks, kui see on otseselt seotud käesoleva konkursiteate I lisas nimetatud 2. valdkonna ametiülesannetega ning on omandatud vähemalt kahes järgmises valdkonnas:

i)

selliste füüsiliste turvasüsteemide ja -meetmete kavandamine ja/või rakendamine nagu juurdepääsukontroll, elektroonilised lukud, sissetungi tuvastamise süsteemid, videovalve, turvaline ladustamine, läbivalgustusseadmed, turvaline võtmehaldus, lõhkeainete või ohtlike materjalide tuvastamise süsteemid;

| ii) | turvasüsteemide hooldus; |
| --- | --- |

ii)

turvasüsteemide hooldus;

| iii) | turvasüsteemide ja -seadmete kontrollimine; |
| --- | --- |

iii)

turvasüsteemide ja -seadmete kontrollimine;

| iv) | töö elektrooniliste hooldusjuhtimissüsteemidega (CMMS), sealhulgas hooldus-, ladustamis- ja inventuuritoimingute põhiliste tulemusnäitajate seire ja nende kohta aru andmine; |
| --- | --- |

iv)

töö elektrooniliste hooldusjuhtimissüsteemidega (CMMS), sealhulgas hooldus-, ladustamis- ja inventuuritoimingute põhiliste tulemusnäitajate seire ja nende kohta aru andmine;

| v) | projektide kavandamine ja/või rakendamine büroohoonete tehnilise turvalisuse valdkonnas; |
| --- | --- |

v)

projektide kavandamine ja/või rakendamine büroohoonete tehnilise turvalisuse valdkonnas;

| vi) | turvasüsteemivõrkude kavandamine ja/või rakendamine; |
| --- | --- |

vi)

turvasüsteemivõrkude kavandamine ja/või rakendamine;

| vii) | hangete ja lepingute haldamine tehnilise turvalisuse valdkonnas; |
| --- | --- |

vii)

hangete ja lepingute haldamine tehnilise turvalisuse valdkonnas;

| viii) | turvasüsteemide IT-võrkude hooldus ja turvamine; |
| --- | --- |

viii)

turvasüsteemide IT-võrkude hooldus ja turvamine;

| ix) | pealtkuulamisvastaste turvasüsteemide kavandamine ja/või rakendamine; |
| --- | --- |

ix)

pealtkuulamisvastaste turvasüsteemide kavandamine ja/või rakendamine;

| x) | spetsifikatsioonide koostamine ja rakendamine füüsilise turvalisuse kaitse otstarbel, nt tarade, hoonete fassaadide, juhtimisruumide, turvakambrite (nn turvapaigad), autode ja jalakäijate turvakontrollipunktide jaoks jne; |
| --- | --- |

x)

spetsifikatsioonide koostamine ja rakendamine füüsilise turvalisuse kaitse otstarbel, nt tarade, hoonete fassaadide, juhtimisruumide, turvakambrite (nn turvapaigad), autode ja jalakäijate turvakontrollipunktide jaoks jne;

| xi) | autorünnakute vältimise süsteemide ja parklate turvasüsteemide kavandamine ja/või rakendamine; |
| --- | --- |

xi)

autorünnakute vältimise süsteemide ja parklate turvasüsteemide kavandamine ja/või rakendamine;

| xii) | tehniliste turvasüsteemide kavandamine ja/või rakendamine terrorirünnakute ärahoidmiseks, näiteks kuulikindlad või plahvatuste eest kaitsevad süsteemid, droonikaitse jne; |
| --- | --- |

xii)

tehniliste turvasüsteemide kavandamine ja/või rakendamine terrorirünnakute ärahoidmiseks, näiteks kuulikindlad või plahvatuste eest kaitsevad süsteemid, droonikaitse jne;

| xiii) | tehniline turvalisus diplomaatilises kontekstis. |
| --- | --- |

xiii)

tehniline turvalisus diplomaatilises kontekstis.

3.3.3.   3. valdkond – töötervishoid ja tööohutus

| a) | 3. valdkonnas kandideerimiseks peab kandidaat täitma ühes järgmistest punktidest nimetatud nõuded (vt ka tabelis 4 esitatud kokkuvõte), st tal peab olema:






  i) | diplomiga tõendatud vähemalt kaheaastane keskharidusjärgne haridus vähemalt ühes punkti 3.3.3 alapunktis b nimetatud valdkonnas ning selle omandamisele järgnenud vähemalt kaheaastane asjakohane erialane töökogemus ja ta peab olema läbinud punkti 3.3.3 alapunktis c osutatud erikoolituse; |
| --- | --- | --- |

a)

3. valdkonnas kandideerimiseks peab kandidaat täitma ühes järgmistest punktidest nimetatud nõuded (vt ka tabelis 4 esitatud kokkuvõte), st tal peab olema:

i)

diplomiga tõendatud vähemalt kaheaastane keskharidusjärgne haridus vähemalt ühes punkti 3.3.3 alapunktis b nimetatud valdkonnas ning selle omandamisele järgnenud vähemalt kaheaastane asjakohane erialane töökogemus ja ta peab olema läbinud punkti 3.3.3 alapunktis c osutatud erikoolituse;

| ii) | diplomiga tõendatud vähemalt kaheaastane keskharidusjärgne haridus vähemalt ühes punkti 3.3.3 alapunktis b nimetatud valdkonnas ning selle omandamisele järgnenud vähemalt kolmeaastane asjakohane erialane töökogemus; |
| --- | --- |

ii)

diplomiga tõendatud vähemalt kaheaastane keskharidusjärgne haridus vähemalt ühes punkti 3.3.3 alapunktis b nimetatud valdkonnas ning selle omandamisele järgnenud vähemalt kolmeaastane asjakohane erialane töökogemus;

| iii) | diplomiga tõendatud vähemalt kaheaastane keskharidusjärgne haridus muus kui punkti 3.3.3 alapunktis b nimetatud valdkonnas ning selle omandamisele järgnenud vähemalt nelja-aastane asjakohane erialane töökogemus ja ta peab olema läbinud punkti 3.3.3 alapunktis c osutatud erikoolituse; |
| --- | --- |

iii)

diplomiga tõendatud vähemalt kaheaastane keskharidusjärgne haridus muus kui punkti 3.3.3 alapunktis b nimetatud valdkonnas ning selle omandamisele järgnenud vähemalt nelja-aastane asjakohane erialane töökogemus ja ta peab olema läbinud punkti 3.3.3 alapunktis c osutatud erikoolituse;

| iv) | diplomiga tõendatud vähemalt kaheaastane keskharidusjärgne haridus muus kui punkti 3.3.3 alapunktis b nimetatud valdkonnas ning selle omandamisele järgnenud vähemalt viieaastane asjakohane erialane töökogemus; |
| --- | --- |

iv)

diplomiga tõendatud vähemalt kaheaastane keskharidusjärgne haridus muus kui punkti 3.3.3 alapunktis b nimetatud valdkonnas ning selle omandamisele järgnenud vähemalt viieaastane asjakohane erialane töökogemus;

| v) | lõputunnistusega tõendatud keskharidus, mis võimaldab omandada keskharidusjärgset haridust, ning selle omandamisele järgnenud vähemalt viieaastane asjakohane erialane töökogemus ja ta peab olema läbinud punkti 3.3.3 alapunktis c osutatud erikoolituse; |
| --- | --- |

v)

lõputunnistusega tõendatud keskharidus, mis võimaldab omandada keskharidusjärgset haridust, ning selle omandamisele järgnenud vähemalt viieaastane asjakohane erialane töökogemus ja ta peab olema läbinud punkti 3.3.3 alapunktis c osutatud erikoolituse;

| vi) | lõputunnistusega tõendatud keskharidus, mis võimaldab omandada keskharidusjärgset haridust, ning selle omandamisele järgnenud vähemalt kuueaastane asjakohane erialane töökogemus. |
| --- | --- |

vi)

lõputunnistusega tõendatud keskharidus, mis võimaldab omandada keskharidusjärgset haridust, ning selle omandamisele järgnenud vähemalt kuueaastane asjakohane erialane töökogemus.

Tabel 4

| Kas Teil on diplomiga tõendatud vähemalt kaheaastane keskharidusjärgne haridus? | Kas olete läbinud punkti 3.3.3. alapunktis c nimetatud erikoolituse? | Nõutava asjakohase erialase töökogemuse minimaalne kestus |
| --- | --- | --- |
| i) | Jah, punkti 3.3.3 alapunktis b nimetatud valdkonnas | Jah | 2 aastat |
| ii) | Ei | 3 aastat |
| iii) | Jah, muus kui punkti 3.3.3 alapunktis b nimetatud valdkonnas | Jah | 4 aastat |
| iv) | Ei | 5 aastat |
| v) | Ei, kuid mul on keskharidus, mis võimaldab omandada keskharidusjärgset haridust | Jah | 5 aastat |
| vi) | Ei | 6 aastat |

Kas Teil on diplomiga tõendatud vähemalt kaheaastane keskharidusjärgne haridus?

Kas olete läbinud punkti 3.3.3. alapunktis c nimetatud erikoolituse?

Nõutava asjakohase erialase töökogemuse minimaalne kestus

i)

Jah, punkti 3.3.3 alapunktis b nimetatud valdkonnas

Jah

2 aastat

ii)

Ei

3 aastat

iii)

Jah, muus kui punkti 3.3.3 alapunktis b nimetatud valdkonnas

Jah

4 aastat

iv)

Ei

5 aastat

v)

Ei, kuid mul on keskharidus, mis võimaldab omandada keskharidusjärgset haridust

Jah

5 aastat

vi)

Ei

6 aastat

| b) | Punkti 3.3.3 alapunkti a alapunktides i ja ii nimetatud diplomit peetakse asjakohaseks, kui see on omandatud vähemalt ühes järgmistest valdkondadest:






  i) | töötervishoid ja -ohutus või tööhügieen (näiteks „määratud töötajana“ või sellega samaväärses rollis, nagu on osutatud nõukogu direktiivi 89/391/EMÜ (töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta (EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1)) artiklis 7); |
| --- | --- | --- |

b)

Punkti 3.3.3 alapunkti a alapunktides i ja ii nimetatud diplomit peetakse asjakohaseks, kui see on omandatud vähemalt ühes järgmistest valdkondadest:

i)

töötervishoid ja -ohutus või tööhügieen (näiteks „määratud töötajana“ või sellega samaväärses rollis, nagu on osutatud nõukogu direktiivi 89/391/EMÜ (töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta (EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1)) artiklis 7);

| ii) | arhitektuur, inseneeria, ehitus või hooldus; |
| --- | --- |

ii)

arhitektuur, inseneeria, ehitus või hooldus;

| iii) | tuleohutustehnika või ohutusjuhtimine; |
| --- | --- |

iii)

tuleohutustehnika või ohutusjuhtimine;

| iv) | keemia; |
| --- | --- |

iv)

keemia;

| v) | bioloogia; |
| --- | --- |

v)

bioloogia;

| vi) | füüsika; |
| --- | --- |

vi)

füüsika;

| vii) | psühholoogia; |
| --- | --- |

vii)

psühholoogia;

| viii) | ergonoomika; |
| --- | --- |

viii)

ergonoomika;

| ix) | meditsiin ja tervishoid (töömeditsiin, õendus, parameditsiin, füsioteraapia, kinesioloogia, osteopaatia). |
| --- | --- |

ix)

meditsiin ja tervishoid (töömeditsiin, õendus, parameditsiin, füsioteraapia, kinesioloogia, osteopaatia).

| c) | Punkti 3.3.3 alapunktis a osutatud erikoolitust võetakse arvesse, kui koolitust on saadud kokku vähemalt 136 tunni ulatuses ja see on otseselt seotud 3. valdkonnaga. Näiteks: ennetusnõunik või määratud töötaja ohutuse, ergonoomika või psühhosotsiaalsete riskide valdkonnas, kiirguskaitse- või ohutuskoordinaator jne. Käesoleva punkti kohaldamisel võrdub üks päev kaheksatunnise koolitusega. |
| --- | --- |

c)

Punkti 3.3.3 alapunktis a osutatud erikoolitust võetakse arvesse, kui koolitust on saadud kokku vähemalt 136 tunni ulatuses ja see on otseselt seotud 3. valdkonnaga. Näiteks: ennetusnõunik või määratud töötaja ohutuse, ergonoomika või psühhosotsiaalsete riskide valdkonnas, kiirguskaitse- või ohutuskoordinaator jne. Käesoleva punkti kohaldamisel võrdub üks päev kaheksatunnise koolitusega.

| d) | Punkti 3.3.3 alapunkti a alapunktides i–vi nimetatud erialast töökogemust peetakse asjakohaseks, kui see on otseselt seotud käesoleva konkursiteate I lisas nimetatud 3. valdkonna ametiülesannetega ning see on omandatud vähemalt ühes järgmises valdkonnas:






  i) | töötervishoid ja -ohutus või tööhügieen; |
| --- | --- | --- |

d)

Punkti 3.3.3 alapunkti a alapunktides i–vi nimetatud erialast töökogemust peetakse asjakohaseks, kui see on otseselt seotud käesoleva konkursiteate I lisas nimetatud 3. valdkonna ametiülesannetega ning see on omandatud vähemalt ühes järgmises valdkonnas:

i)

töötervishoid ja -ohutus või tööhügieen;

| ii) | ehitusinspektsioon, hoonehaldus või ehitustööde koordineerimine; |
| --- | --- |

ii)

ehitusinspektsioon, hoonehaldus või ehitustööde koordineerimine;

| iii) | tuleohutustehnika või ohutusjuhtimine; |
| --- | --- |

iii)

tuleohutustehnika või ohutusjuhtimine;

| iv) | ergonoomika; |
| --- | --- |

iv)

ergonoomika;

| v) | heaolu ja psühhosotsiaalsed riskid; |
| --- | --- |

v)

heaolu ja psühhosotsiaalsed riskid;

| vi) | töökeskkond (teaduslaborid, katseruumid jne); |
| --- | --- |

vi)

töökeskkond (teaduslaborid, katseruumid jne);

| vii) | tervishoiu ja ohutuse juhtimissüsteemid; |
| --- | --- |

vii)

tervishoiu ja ohutuse juhtimissüsteemid;

| viii) | töökohal tehtavad riskihindamised. |
| --- | --- |

viii)

töökohal tehtavad riskihindamised.

4.   KONKURSI KORRALDUS

4.1.   Ülevaade konkursi etappidest

Käesolev konkurss koosneb järgmistest etappidest.

| — | Kandideerimisavalduste esitamine (vt punkt 4.3.1) |
| --- | --- |

—

Kandideerimisavalduste esitamine (vt punkt 4.3.1)

| — | Eelvalik: mõtlemisoskuse testid (vt punkt 4.3.2) |
| --- | --- |

—

Eelvalik: mõtlemisoskuse testid (vt punkt 4.3.2)

| — | Osalemistingimuste täitmise kontrollimine (vt punkt 4.3.3) |
| --- | --- |

—

Osalemistingimuste täitmise kontrollimine (vt punkt 4.3.3)

| — | Hindamiskeskus (vt punkt 4.3.4):






  i) | kaks üldvõimete ja -oskuste hindamise katset: juhtumianalüüs ja olukorra lahendamist käsitlev intervjuu |
| --- | --- | --- |

—

Hindamiskeskus (vt punkt 4.3.4):

i)

kaks üldvõimete ja -oskuste hindamise katset: juhtumianalüüs ja olukorra lahendamist käsitlev intervjuu

| ii) | üks valdkonnapõhiste oskuste hindamise katse: valdkonnapõhine intervjuu |
| --- | --- |

ii)

üks valdkonnapõhiste oskuste hindamise katse: valdkonnapõhine intervjuu

| — | Tõendavate dokumentide kontrollimine ja reservnimekirjade koostamine (vt punkt 4.3.5) |
| --- | --- |

—

Tõendavate dokumentide kontrollimine ja reservnimekirjade koostamine (vt punkt 4.3.5)

Testide ja katsete toimumise viis (kaugvormis/kohapeal) ning muud vajalikud üksikasjad ja juhised täpsustatakse testidel või katsetel osalemise kutses.

Kui testid või katsed toimuvad kohapeal, tagab EPSO, et nende sooritamise tingimused on kooskõlas asjaomaste tervishoiuasutuste (Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus ning muud rahvusvahelised, Euroopa ja liikmesriikide asutused) soovitustega.

Mõtlemisoskuse testide ja juhtumianalüüsi sooritamiseks tuleb aeg kinni panna, järgides EPSO antud juhiseid. EPSO pakub tavaliselt mõtlemisoskuse testide tegemiseks välja mitu kuupäeva ja juhtumianalüüsiks ühe kuupäeva. Ajavahemik, mille jooksul on võimalik testideks ja katseteks aega kinni panna ja neid sooritada, on piiratud.

4.2.   Konkursi keeled

4.2.1.   Keelenõuded

Konkursil osalev kandidaat peab täitma kaks järgmist nõuet:

| a) | oskama väga hästi üht ELi 24 ametlikust keelest (vähemalt C1-tasemel). Edaspidi viidatakse sellele keelele kui 1. keelele; |
| --- | --- |

a)

oskama väga hästi üht ELi 24 ametlikust keelest (vähemalt C1-tasemel). Edaspidi viidatakse sellele keelele kui 1. keelele;

| b) | oskama rahuldavalt (vähemalt B2-tasemel) inglise või prantsuse keelt. Edaspidi viidatakse sellele keelele kui 2. keelele. 2. keel peab olema muu kui 1. keel. |
| --- | --- |

b)

oskama rahuldavalt (vähemalt B2-tasemel) inglise või prantsuse keelt. Edaspidi viidatakse sellele keelele kui 2. keelele. 2. keel peab olema muu kui 1. keel.

Eespool osutatud keeleoskuse miinimumtaseme nõue kehtib kõikide kandideerimisavalduses nõutud keeleoskuse osaoskuste (rääkimine, kirjutamine, lugemine ja kuulamine) kohta. Need osaoskused on kooskõlas Euroopa keeleõppe raamdokumendis käsitletud oskustega.

Keelenõuetes võetakse arvesse ELi institutsioonides töötavate turvalisuse ja ohutuse valdkonna assistentide ametiülesannete eripära. Muude keelte oskus võib küll olla eeliseks, kuid on oluline, et edukad kandidaadid oskaksid rahuldavalt inglise või prantsuse keelt, sest oma töös hakkavad nad peamiselt kasutama ühte või mõlemat keelt.

ELi institutsioonide turvalisuse ja ohutuse valdkonna assistentidel on oluline roll vara turvalisuse ning institutsioonide töötajate töötervishoiu ja -ohutuse tagamisel. Ametiülesannete laadi tõttu võib kõnealustel assistentidel olla vaja reageerida tõsisele ja vahetule ohule, mis nõuab kiiret tegutsemist, sise- ja/või väliskonsultatsioone ning kiireid otsuseid võetavate meetmete kohta (esmaabi, tuletõrje, evakueerimine, relvarünnakule reageerimine jne). Ilma tõhusa ja tulemusliku suhtluseta ei pruugi turvalisuse ja ohutuse valdkonna assistendid suuta oma ametiülesandeid täita ning seaksid seeläbi ohtu inimeste tervise ja ohutuse või vara turvalisuse. Seepärast on ülimalt oluline, et tööle võetud assistendid suudaksid tulemuslikult suhelda kas inglise või prantsuse keeles, mis on institutsioonide asjaomastes valdkondades ja väliste sidusrühmadega suhtlemisel kõige sagedamini kasutatavad keeled.

Nendes valdkondades värvatud töötajad peavad iga päev suhtlema – peamiselt Brüsselis, Strasbourgis ja Luxembourgis – töövõtjate, välisettevõtjate ja kohalike ametiasutustega (sh politsei- ja tuletõrjeteenistused, sõjaväeüksused jne). Neid teenistuskohti silmas pidades on prantsuse keel asjaomaste väliste sidusrühmade hulgas kõige laialdasemalt kasutatav töökeel.

Prantsuse keele oskus võimaldab tööle võetud assistentidel mõista ja kohaldada vastavalt vajadusele nende kolme teenistuskoha kohalikke õigusakte. Paljudel juhtudel võib vajalikuks osutuda ka inglise keel, näiteks suheldes ELi institutsioonide töötajate, külastajate, prantsuse keelt mitterääkivate töövõtjate ja paljude liikmesriikide delegaatidega. Paljudes olukordades on vajalik nii inglise kui ka prantsuse keele oskus, näiteks suheldes Euroopa eri paigust tulevate külastajatega ja eelkõige suursaadiku, ministri või riigipea tasandil toimuvatel ametlikel visiitidel.

Mõned konkursi edukalt läbinud kandidaadid võidakse tööle võtta Euroopa välisteenistuse peakorterisse või üle kogu maailma asuvatesse ELi delegatsioonidesse. Inglise keel on Euroopa välisteenistuse peakorteri ja delegatsioonide vaheline peamine suhtluskeel, samuti enamikus delegatsioonides kasutatav peamine keel. Ka suhtlemisel partnerite ja kohalike ametiasutustega üle kogu maailma kasutavad turvatöötajad valdavalt inglise keelt. Inglise keelele järgneb prantsuse keel, mida kasutatakse peamise töökeelena 26 % ELi delegatsioonides. Arvestades keerulisi turvatingimusi, milles mõned delegatsioonid tegutsevad, on peamise suhtluskeele nõuetekohane valdamine hädavajalik.

Prantsuse ja inglise keel on peamised keeled, mida kasutatakse turvalisuse ja ohutusega (näiteks juurdepääsukontroll, elektroonilised lukud, sissetungituvastuse süsteem, videovalvesüsteem, turvaline ladustamine, läbivalgustusseadmed, seadmed turvaliseks võtmehalduseks, „as-built“ failid, ohutusalane tehniline kontroll jne) seotud pakkumuste vajaduste sõnastamisel ja tehniliste kirjelduste koostamisel.

Menetlusjuhendid, riist- ja tarkvara käsiraamatud ning rahvusvahelised normid ja standardid turvalisuse ja ohutuse valdkonnas on kättesaadavad peamiselt inglise või prantsuse keeles. Turvaplaanid ja ohutusjuhised on kättesaadavad peamiselt prantsuse keeles. Seega on vaja vallata ühte neist kahest keelest, et mõista turvalisuse ja ohutuse valdkonna jaoks oluliste seadmete toimimist.

Paljud IT-vahendid, mida nende valdkondade ELi institutsioonide töötajad kasutavad, on saadaval inglise ja/või prantsuse keeles. Näiteks institutsioonide andmebaasid, kasutajaliidesed, mida kasutatakse institutsioonide ja töövõtjate koostöös, jne.

Nii väliste teenuseosutajate pakutavad kui ka töökohal toimuvad koolitused on inglise ja/või prantsuse keeles.

Eespool nimetatud põhjustel peavad uued töötajad oskama rahuldaval tasemel inglise või prantsuse keelt, et olla pärast värbamist kohe töövalmis.

Sellest tulenevalt on neil põhjustel määratud kindlaks keeled, milles sooritatakse nii üldvõimete ja -oskuste kui ka valdkonnapõhiste oskuste katsed (vt punkt 4.2.2).

4.2.2.   Kandideerimisavaldus ja testidel/katsetel kasutatavad keeled

Konkursi eri etappides kasutatakse keeli vastavalt tabelis 5 osutatule.

Tabel 5

| Konkursi etapp | Test/katse | Keel |
| --- | --- | --- |
| Kandideerimisavaldus | — | Ükskõik milline ELi 24 ametlikust keelest |
| Eelvalik | Mõtlemisoskuse testid | 1. keel |
| Hindamiskeskus | Juhtumianalüüs | 2. keel |
| Olukorra lahendamist käsitlev intervjuu | 2. keel |
| Valdkonnapõhine intervjuu | 2. keel |

Konkursi etapp

Test/katse

Keel

Kandideerimisavaldus

—

Ükskõik milline ELi 24 ametlikust keelest

Eelvalik

Mõtlemisoskuse testid

1. keel

Hindamiskeskus

Juhtumianalüüs

2. keel

Olukorra lahendamist käsitlev intervjuu

2. keel

Valdkonnapõhine intervjuu

2. keel

Edukad kandidaadid peavad näitama kõiki oma võimeid ja oskusi – nii üldvõimeid ja -oskusi kui ka valdkonnapõhiseid oskusi – inglise või prantsuse keeles. Seetõttu on vajalik, et valikumenetluse põhietapid toimuksid neis keeltes.

Üksnes teatavate keelte kasutamine suurendab ka homogeensust ja parandab seeläbi kandidaatide võimete ja oskuste võrdlemise kvaliteeti. Eelkõige võimaldab see valikukomisjonil korraldada oma tööd sõltumata komisjoniliikmete keeleoskusest ja ilma tõlkevajaduseta.

4.2.3.   Teabevahetuses kasutatavad keeled

Kandidaatide ja EPSO vahelist teabevahetust reguleerivad järgmised eeskirjad.

| a) | EPSO ja nõuetele vastava avalduse esitanud kandidaatide vahel EPSO kasutajakonto või e-posti kaudu toimuvas teabevahetuses võtab EPSO asjaomase kandidaadiga ühendust ühes neist keeltest, mille kohta kandidaat on kandideerimisavalduse lugemisoskuse punktis märkinud, et oskab seda B2- või kõrgemal tasemel. |
| --- | --- |

a)

EPSO ja nõuetele vastava avalduse esitanud kandidaatide vahel EPSO kasutajakonto või e-posti kaudu toimuvas teabevahetuses võtab EPSO asjaomase kandidaadiga ühendust ühes neist keeltest, mille kohta kandidaat on kandideerimisavalduse lugemisoskuse punktis märkinud, et oskab seda B2- või kõrgemal tasemel.

| b) | Kui kandidaat soovib esitada avalike konkursside üldeeskirjade (käesoleva konkursiteate III lisas) punktides 4.2.1 ja 4.2.2 osutatud taotlust või kaebust, soovitatakse see koostada inglise või prantsuse keeles. EPSO vastab neile vastavalt punktile a. |
| --- | --- |

b)

Kui kandidaat soovib esitada avalike konkursside üldeeskirjade (käesoleva konkursiteate III lisas) punktides 4.2.1 ja 4.2.2 osutatud taotlust või kaebust, soovitatakse see koostada inglise või prantsuse keeles. EPSO vastab neile vastavalt punktile a.

| c) | Kandidaat võib EPSO-le muid küsimusi saata veebipõhise kontaktvormi kaudu ükskõik millises ELi 24 ametlikust keelest ning EPSO vastab neile ühes neist keeltest, mille kohta kandidaat on teatanud, et soovib selles vastust saada. |
| --- | --- |

c)

Kandidaat võib EPSO-le muid küsimusi saata veebipõhise kontaktvormi kaudu ükskõik millises ELi 24 ametlikust keelest ning EPSO vastab neile ühes neist keeltest, mille kohta kandidaat on teatanud, et soovib selles vastust saada.

4.3.   Konkursi etapid

4.3.1.   Kandideerimisavaldus

Kandideerimisavalduse esitamiseks peab kandidaadil olema EPSO kasutajakonto. Kui kandidaadil seda veel ei ole, peab ta kasutajakonto looma. Kandidaat võib kõigi EPSO kandideerimisavalduste jaoks luua ainult ühe kasutajakonto.

Kandideerimisavaldus tuleb esitada elektrooniliselt EPSO veebisaidil
  https://epso.europa.eu/et/job-opportunities/open-for-application
  hiljemalt

20. detsembriks 2022 kella 12.00ks Brüsseli aja järgi.

Kandideerimisavaldust kinnitades kinnitab kandidaat ühtlasi ka seda, et täidab kõik punktis „Osalemistingimused“ nimetatud tingimused. Kui avaldus on kinnitatud, ei saa seda enam muuta. Kandidaat vastutab selle eest, et avaldus oleks tähtajaks täidetud ja kinnitatud.

Kandidaadid peavad oma EPSO kasutajakontole üles laadima kandideerimisavalduses esitatud teavet tõendavate dokumentide skannitud koopiad. EPSO esitab selle kohta täiendavad üksikasjad ja juhised.

4.3.2.   Eelvalik: mõtlemisoskuse testid

Kõik kandideerimisavalduse esitamise lõppkuupäevaks oma avalduse kinnitanud kandidaadid kutsutakse eelvalikutestidele, mis toimuvad valikvastustega testidena kandidaadi 1. keeles ja mis korraldatakse vastavalt tabelis 6 kirjeldatule.

Tabel 6

| Test | Küsimuste arv | Kestus | Punktiskaala |
| --- | --- | --- | --- |
| Verbaalne mõtlemine | 20 | 35 minutit | 0–20 |
| Matemaatiline mõtlemine | 10 | 20 minutit | 0–10 |
| Abstraktne mõtlemine | 10 | 10 minutit | 0–10 |

Test

Küsimuste arv

Kestus

Punktiskaala

Verbaalne mõtlemine

20

35 minutit

0–20

Matemaatiline mõtlemine

10

20 minutit

0–10

Abstraktne mõtlemine

10

10 minutit

0–10

Testi kohta minimaalset nõutavat punktisummat määratud ei ole. Ühe suurematest koondpunktisummadest (st kõigi kolme testi eest kokku) saanud kandidaatide osalemistingimuste täitmist kontrollitakse kandideerimisavalduse alusel vastavalt punktis 4.3.3 kirjeldatule.

Neil testidel saadud punktid ei lähe arvesse lõpliku koondpunktisumma arvutamisel (vt punkt 4.3.5).

4.3.3.   Osalemistingimuste täitmise kontrollimine

Osalemistingimuste täitmise kontrolli käigus tehakse kindlaks, kas kandidaat täidab käesoleva konkursiteate punktis 3 („Osalemistingimused“) esitatud tingimusi. Seda tehakse kandidaadi poolt kandideerimisavalduses esitatud teabe alusel. Teabe õigsust kontrollitakse hiljem tõendavate dokumentide põhjal. Konkursi hilisemas etapis (vt punkt 4.3.5) kontrollib valikukomisjon dokumente, mis tõendavad kandidaadi esitatud teavet osalemistingimuste täitmise kohta.

Osalemistingimuste täitmise kontrolli käigus kontrollitakse ainult nende kandidaatide dokumente, kes on saanud mõtlemisoskuse eelvalikutestidel ühe suurematest punktisummadest. Osalemistingimuste täitmist kontrollitakse kandidaatide saadud koondpunktisumma järgi kahanevas järjestuses. Kandidaatide dokumente kontrollitakse seni, kuni osalemistingimusi täitvate kandidaatide arv on iga valdkonna puhul maksimaalselt kolm korda suurem kui reservnimekirja kantavate kandidaatide arv. Kontrollitakse ka kõikide viimasena edasipääsemist võimaldava punktisumma saanud kandidaatide dokumente. Ülejäänud kandidaatide dokumente ei kontrollita.

Kandidaadid, kes loetakse selle kontrollimise tulemusena osalemistingimusi täitvateks, kutsutakse konkursi järgmisesse etappi.

4.3.4.   Hindamiskeskus

Hindamiskeskuse etappi kutsutavate kandidaatide arv (lisanduvad viimasena edasipääsemist võimaldava punktisumma saanud kandidaadid vastavalt punktis 4.3.3 osutatule) on iga valdkonna kohta maksimaalselt kolm korda suurem kui reservnimekirja kantavate kandidaatide arv.

Hindamiskeskuses hinnatakse kandidaatide üldvõimeid ja -oskusi ja valdkonnapõhiseid oskusi.

Kõigil hindamiskeskuse testidel ja katsetel minimaalse nõutava punktisumma ning ühe suurematest koondpunktisummadest saanud kandidaatide tõendavaid dokumente kontrollitakse vastavalt punktis 4.3.5 kirjeldatule.

a)   Üldvõimete ja -oskuste hindamise katsed

Üldvõimeid ja -oskusi hinnatakse kahe katsega, mis toimuvad kandidaadi 2. keeles vastavalt tabelile 7.

Tabel 7

| Võime/oskus | Katse | Punktiskaala | Kombineeritud minimaalne nõutav punktisumma |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Analüüsivõime ja probleemide lahendamise oskus |

Võime/oskus

Katse

Punktiskaala

Kombineeritud minimaalne nõutav punktisumma

1.

Analüüsivõime ja probleemide lahendamise oskus

Juhtumianalüüs

0–10

35/70

| 2. | Suhtlemisoskus |
| --- | --- |

2.

Suhtlemisoskus

Juhtumianalüüs

0–10

| 3. | Kvaliteedi ja tulemuste tagamise oskus |
| --- | --- |

3.

Kvaliteedi ja tulemuste tagamise oskus

Juhtumianalüüs

0–10

| 4. | Õppimis- ja enesearendamisvõime |
| --- | --- |

4.

Õppimis- ja enesearendamisvõime

Olukorra lahendamist käsitlev intervjuu

0–10

| 5. | Prioriteetide seadmise ja organiseerimise võime |
| --- | --- |

5.

Prioriteetide seadmise ja organiseerimise võime

Juhtumianalüüs

0–10

| 6. | Pingetaluvus |
| --- | --- |

6.

Pingetaluvus

Olukorra lahendamist käsitlev intervjuu

0–10

| 7. | Meeskonnatöö oskus |
| --- | --- |

7.

Meeskonnatöö oskus

Olukorra lahendamist käsitlev intervjuu

0–10

Võime või oskuse kohta minimaalset nõutavat punktisummat määratud ei ole, kuid kokku peab kõigi võimete ja oskuste eest saama vähemalt 35 punkti 70st. Neil testidel saadud punktid lähevad arvesse lõpliku koondpunktisumma arvutamisel (vt punkt 4.3.5).

b)   Valdkonnapõhine intervjuu

Valdkonnapõhiseid oskusi hinnatakse kandidaadi 2. keeles toimuva valdkonnapõhise intervjuuga, mille punktiskaala on esitatud tabelis 8.

Tabel 8

| Katse | Punktiskaala | Minimaalne nõutav punktisumma |
| --- | --- | --- |
| Valdkonnapõhine intervjuu | 0–100 | 50/100 |

Katse

Punktiskaala

Minimaalne nõutav punktisumma

Valdkonnapõhine intervjuu

0–100

50/100

Sellel katsel saadud punktid lähevad arvesse lõpliku koondpunktisumma arvutamisel (vt punkt 4.3.5).

4.3.5.   Tõendavate dokumentide kontrollimine ja reservnimekirjade koostamine

Valikukomisjon kontrollib kandidaatide tõendavaid dokumente pärast hindamiskeskuse etappi ja enne reservnimekirjade koostamist. Valikukomisjon teeb lõpliku otsuse kandidaatide osalemistingimuste täitmise kohta, võrreldes i) kandideerimisavalduses (sealhulgas punktides „Haridus ja koolitus“ ja „Erialane töökogemus“) esitatud teavet ii) selle teabe tõendamiseks kandidaatide poolt EPSO kasutajakontole üles laaditud dokumentidega.

Reservnimekirjade koostamiseks kontrollib valikukomisjon suurima koondpunktisumma saanud kandidaatide dokumente saadud punktide järgi kahanevas järjestuses, kuni jõutakse iga valdkonna kohta vajaliku kandidaatide arvuni. Ülejäänud kandidaatide dokumente ei kontrollita.

Seetõttu kantakse iga valdkonna reservnimekirja ainult nende osalemistingimusi täitvate kandidaatide nimed, kes on kõigi hindamiskeskuse testide ja katsete eest saanud minimaalse nõutava punktisumma ning kokku kõige rohkem punkte 170st. Tulemus 170 moodustub maksimumpunktidest, mis on võimalik saada üldvõimete ja -oskuste hindamise katsete (70 punkti) ja valdkonnapõhise intervjuu (100) eest.

Kandidaatide nimed esitatakse tähestikjärjestuses. Reservnimekirjad tehakse kättesaadavaks värbavatele talitustele.

Kõik hindamiskeskuse testid ja katsed sooritanud kandidaadid saavad oskuste passid, mis sisaldavad valikukomisjoni kvalitatiivset tagasisidet. Edukate kandidaatide oskuste passid tehakse kättesaadavaks ka värbavatele talitustele.

Reservnimekirja kandmine ei anna õigust töökohta saada ega mingeid tagatisi selleks.

5.   VÕRDSED VÕIMALUSED JA MÕISTLIKUD ABINÕUD

EPSO püüab tagada võrdsed võimalused kõigile kandidaatidele.

Kui kandidaadil on puue või terviseprobleem, mis võib testide või katsete sooritamist mõjutada, tuleb see ära märkida kandideerimisavalduses ja järgida mõistlike abinõude taotlemise menetlust, nagu on kirjeldatud käesolevale konkursiteatele lisatud üldeeskirjades (vt III lisa punkt 1.3). EPSO vaatab taotluse ja asjakohased tõendavad dokumendid läbi ning võib vajaduse korral pakkuda mõistlikke abinõusid.

Lisateave EPSO võrdsete võimaluste poliitika ning mõistlike abinõude taotlemise kohta on EPSO veebilehel.

---

I LISA

Tavapärased ametiülesanded

1. valdkond – operatiivturvalisus

| 1. | Osalemine operatiivturvalisusega seotud juhiste ja suuniste väljatöötamisel ja nende täitmise tagamisel. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Abi turvatoimingutes vara (inimesed, seadmed, hooned ja muu taristu, tundlik ja salastatud teave) kaitse eesmärgil. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Turvavaldkonna kriisikavade rakendamisega seotud ülesannete täitmine ja hädaolukorra (tulekahju, evakueerimine, esmaabi jne) korral operatiivalgatuste käivitamine. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Abi ressursside kasutamise ettevalmistamisel ja koordineerimisel vastavalt riskianalüüsile. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Abi operatiivturvalisuse valdkonna töötajate (sh kohapeal olevad / kolmandatesse riikidesse lähetatud töötajad) ja turvaettevõtjate järelevalvel, juhtimisel ja koordineerimisel koolituste ja kirjalike juhiste kaudu. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Osalemine – tihedas koostöös protokollitalitustega – turvameetmete ja vajalike operatiivmeetmete rakendamisel, et tagada VIPide kaitse ametlike visiitide ajal peakorteris või ärireisidel ELis ja väljaspool. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Turvaintsidentide ja/või konfliktiolukordade lahendamine institutsioonide hoonetes/ruumides. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Aruannete esitamine turvaintsidentide ja muude turvalisusega seotud probleemide kohta. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Turvaalaste uurimiste läbiviimine / päringute tegemine kuritegevuse, avaliku korra, luure-, terrorismi ja IT-valdkonnas ning aruannete koostamine koos järelduste, saadud kogemuste ja soovitustega riskide maandamiseks. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Selliste vajalike kaitsemeetmete rakendamine, mis on seotud juurdepääsuga ELi institutsioonide ruumidele ja töökohtadele. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Suhtlemine kohalike, riiklike ja rahvusvaheliste sidusrühmadega turvalisusega seotud küsimustes. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Abi hoonete ja/või muu vara korrapärasel ülevaatusel; kokkulepitud turvameetmete rakendamine ja/või kohandamine ning aru andmine tegevusest ja kontrollide käigus tuvastatud võimalikest eeskirjade rikkumistest. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Osalemine operatiivturvalisusega seotud haldus-, lepingulistes ja finantstoimingutes; haldus- ja logistiline tugi operatiivturvalisuse valdkonnas. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Osalemine turvalisusega seotud hankemenetlustes, eelkõige tehniliste kirjelduste koostamisel ja pakkumuste hindamise komisjonide töös. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Osalemine personalile, sh juhtidele pakutavate turvaalaste koolituste ettevalmistamisel, juhtimisel ja läbiviimisel. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Osalemine turvaküsimustega seotud teavitus- ja teadlikkuse suurendamise tegevuses ja sellealastel üritustel. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Osalemine seadmete testimisel ja nende vastuvõtmise menetlustes. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Töö turvasüsteemide ja -rakendustega (juurdepääsukontroll, videovalve, sissetungimiste avastamine, raadioside jne) ja nende toimimise jälgimine, sealhulgas turvaseadmete tehniline toimimine, dispetšerkeskuses vahetustega (24/7/365) töötavas meeskonnas. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Taustakontrollide tegemine ELi institutsioonides toimuvate ürituste raames. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Abi ja nõustamine julgeolekukontrollide ja juurdepääsulubade andmise raames. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Ohu-, riski- ja haavatavuse hindamise läbiviimine. |
| --- | --- |

21.

2. valdkond – tehniline turvalisus

| 1. | Panus üldise turvakontseptsiooni väljatöötamisse. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Osalemine minimaalsete tehniliste turvastandardite, -nõuete ja kirjelduste kindlaksmääramisel ja väljatöötamisel. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Osalemine tehnilises nõustamises turvastrateegiate ja -juhiste rakendamiseks. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Osalemine institutsioonide hoonete tehniliste turvameetmete ja -süsteemide haldamisel, edendamisel, täiustamisel ja nende vastavuse tagamisel; vajaduse korral tagasiside andmine koos parandusettepanekutega. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Osalemine tehniliste turvasüsteemidega seotud projektide ettevalmistamisel ja rakendamisel, sealhulgas hoonete korrashoid ja hooldus (vajaduste hindamine, mitmeaastane planeerimine, pakkumused, eelarvejärelevalve, ehitustööde järelevalve, kontrollide korraldamine jne). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Abi turvalisuse ja logistika kavandamise koordineerimisel. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Osalemine tehniliste turvameetmete ja -seadmete, vastumeetmete, turvaliste seadmete ja seonduva tarkvara paigaldamisel ja toetamisel. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Osalemine tehniliste turvaseadmete (sh turvalised IT-süsteemid) käitamisel, kontrollimisel ja ennetaval hooldusel. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Abi sise- ja välisüksuste tehniliste turvameetmete ja -projektide jälgimisel. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Osalemine turvasüsteemide peamiste tulemusnäitajate aruandluses. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Institutsioonide juurdepääsupõhimõtete järgimise tagamine juurdepääsu haldamisel väliste töövõtjate poolt. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Osalemine turvariskide analüüsis. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Tehnilise turvalisusega seotud vastumeetmete kasutuselevõtmine pealtkuulamise vältimiseks. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Osalemine ohutute/turvaliste koosolekuruumide kavandamises ja järelevalves nende üle. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Abi hankemenetluste kavandamisel, sealhulgas tehniliste kirjelduste koostamine ning tulemite ja/või tööde kvaliteedikontroll, ja neis osalemine. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Väliste töövõtjatega sõlmitud lepingute haldamine tehnilise turvalisuse valdkonnas. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Osalemine tehniliste turvaseadmetega (videovalve, juurdepääsukontroll, sisetelefonid, valjuhääldisüsteemid, läbivalgustusseadmed, tuvastusseadmed jne) seotud projektide kavandamisel ja juhtimisel. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Tehniliste kirjelduste koostamine ja rakendamine füüsilise turvalisuse kaitse otstarbel (nt tarad, hoonete fassaadid, turvakambrid, juhtimiskeskused, turvakontrollipunktid). |
| --- | --- |

18.

| 19. | Osalemine turvasüsteemide (struktuur, turvalisuse tagamine jne) IT-võrkudega seotud projektide väljatöötamisel ja juhtimisel. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Osalemine personalile, sh juhtidele pakutavate tehnilise turvalisusega seotud koolituste ettevalmistamisel, juhtimisel ja läbiviimisel. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Osalemine tehniliste turvaküsimustega seotud teavitus- ja teadlikkuse suurendamise tegevuses ja selleteemalistel üritustel. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Abi eespool nimetatud ülesannete täitmisel üle kogu maailma asuvates ELi delegatsioonides. |
| --- | --- |

22.

3. valdkond – töötervishoid ja tööohutus

| 1. | Osalemine poliitikameetmete väljatöötamisel ning suuniste, korralduslike meetmete, arvamuste, soovituste ja kirjelduste koostamisel töötervishoiu ja -ohutuse eri aspektide kohta, näiteks ohtude tuvastamine ja ennetamine, füüsiline ja vaimne tervis, hügieen, ergonoomika, juurdepääsetavus jne. Vajaduse korral kuulub siia ka poliitikameetmete ja eeskirjade läbivaatamine. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Abi tervishoiu ja ohutusega seotud juhtimissüsteemi säilitamisel. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Abi töötervishoiu ja -ohutuse valdkonna poliitikameetmete ja eeskirjade rakendamisel ja nende rakendamise jälgimisel. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Osalemine riskihindamisel kõigis töötervishoiu ja -ohutuse valdkondades, eelkõige tulekahjude vältimine, tööohutus ja -hügieen, ergonoomika, füüsiline töökeskkond ja psühhosotsiaalsed riskid. Ennetusmeetmete ja ohutuslahenduste väljapakkumine. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Abi vajalike meetmete võtmisel ja tegevuse koordineerimisel tulekaitse, esmaabi, hoonete tehnilise ohutuse, hügieeni, füüsilise ja vaimse tervise, ergonoomika või muus tööga seotud valdkonnas. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Osalemine töötervishoiu, -ohutuse ja -hügieeniga seotud intsidentide ja õnnetuste ennetamisel ja järelmeetmete võtmisel. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Abi pakkumuste tehniliste kirjelduste koostamisel, osalemine hankemenetlustes ja lepingute haldamisel. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Abi suhtlemisel töövõtjate ja riiklike, Euroopa või rahvusvaheliste tervishoiu- ja ohutusasutustega töötervishoiu, -ohutuse ja -hügieeniga seotud küsimustes. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Abi ehitusohutusega seotud tegevuse koordineerimisel ja jälgimisel. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Abi tööohutuse valdkonna projektide väljatöötamisel ja juhtimisel, et käsitleda konkreetseid ohutusaspekte, nagu ergonoomika, elektripaigaldised/kaablid, ehitustööd, tulekahjude vältimine, küte, ventilatsioon ja kliimaseadmed jne. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Abi personalile, sh juhtidele pakutavate tervishoiu ja ohutusega seotud koolituste ettevalmistamisel, juhtimisel ja läbiviimisel. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Abi tervishoiu, ohutuse ja hügieeniga seotud teavitustegevuse ja ürituste korraldamisel. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Abi Brüsseli ja Luxembourgi töötervishoiu ja -ohutuse ühiste nõuandekomiteede sekretariaadi töös (koosolekute korraldamine, päevakorra, protokolli koostamine, päringute jälgimine, liikmetega suhtlemine jne). |
| --- | --- |

13.

I LISA lõpp. Tagasi põhiteksti juurde saamiseks klõpsake siia.

---

II LISA

Näited miinimumkvalifikatsiooni kohta, mida liikmesriikides ja Ühendkuningriigis eri palgaastmete puhul tavaliselt nõutakse

Käesolevate näidete hõlpsasti loetavas vormingus vaatamiseks klõpsake siia.

| RIIK | AST-SC 1 – AST-SC 6
  AST 1 – AST 7 | AST 3 – AST 11 | AD 5 – AD 16 |
| --- | --- | --- | --- |
| Keskharidus (mis võimaldab omandada keskharidusjärgset haridust) | Keskharidusjärgne haridus (keskeriharidus või vähemalt kaheaastase normaalõppeajaga ülikoolikursus) | Ülikoolitaseme haridus (vähemalt 3aastase normaalõppeajaga) | Ülikoolitaseme haridus (4aastase või pikema normaalõppeajaga) |
| Belgique — België — Belgien | Certificat de l’enseignement secondaire supérieur (CESS)/Diploma secundair onderwijs
  Diplôme d’aptitude à accéder à l’enseignement supérieur (DAES)/Getuigschrift van hoger secundair onderwijs
  Diplôme d’enseignement professionnel/Getuigschrift van het beroepssecundair onderwijs | Candidature/Kandidaat
  Graduat/Gegradueerde
  Bachelor/Professioneel gerichte Bachelor | Bachelor académique (180 crédits)
  Academisch gerichte Bachelor (180 ECTS) | Licence/Licentiaat
  Master
  Diplôme d’études approfondies (DEA)
  Diplôme d’études spécialisées (DES)
  Diplôme d’études supérieures spécialisées (DESS)
  Gediplomeerde in de Voortgezette Studies (GVS)
  Gediplomeerde in de Gespecialiseerde Studies (GGS)
  Gediplomeerde in de Aanvullende Studies (GAS)
  Agrégation/Aggregaat
  Ingénieur industriel/Industrieel ingenieur
  Doctorat/Doctoraal diploma |
| България | Диплома за завършено средно образование | Специалист по ... | | Диплома за висше образование
  Бакалавър
  Магистър |
| Česko | Vysvědčení o maturitní zkoušce | Vysvědčení o absolutoriu (Absolutorium) + diplomovaný specialista (DiS.) | Diplom o ukončení bakalářského studia (Bakalář) | Diplom o ukončení vysokoškolského studia
  Magistr
  Doktor |
| Danmark | Bevis for:
  Studentereksamen
  Højere Forberedelseseksamen (HF)
  Højere Handelseksamen (HHX)
  Højere Afgangseksamen (HA)
  Bac pro: Bevis for Højere Teknisk Eksamen (HTX) | Videregående uddannelser
  = Bevis for = Eksamensbevis som (erhvervsakademiuddannelse AK) | Bachelorgrad (BA eller BS)
  Professionsbachelorgrad
  Diplomingeniør | Kandidatgrad/Candidatus
  Master/Magistergrad (mag.art)
  Licenciatgrad
  ph.d.-grad |
| Deutschland | Abitur/Zeugnis der allgemeinen Hochschulreife
  Fachabitur/Zeugnis der Fachhochschulreife | | Fachhochschulabschluss
  Bachelor | Hochschulabschluss/Fachhochschulabschluss/Master
  Magister Artium/Magistra Artium
  Staatsexamen/Diplom
  Erstes Juristisches Staatsexamen
  Doktorgrad |
| Eesti | Gümnaasiumi lõputunnistus + riigieksamitunnistus
  Lõputunnistus kutsekeskhariduse omandamise kohta | Tunnistus keskhariduse baasil kutsekeskhariduse omandamise kohta | Bakalaureusekraad (min 120 ainepunkti)
  Bakalaureusekraad (< 160 ainepunkti) | Rakenduskõrghariduse diplom
  Bakalaureusekraad (160 ainepunkti)
  Magistrikraad
  Arstikraad
  Hambaarstikraad
  Loomaarstikraad
  Filosoofiadoktor
  Doktorikraad (120–160 ainepunkti) |
| Éire/Ireland | Ardteistiméireacht, Grád D3, I 5 ábhar/Leaving Certificate Grade D3 in 5 subjects
  Gairmchlár na hArdteistiméireachta (GCAT)/Leaving Certificate Vocational Programme (LCVP) | Teastas Náisiúnta/National Certificate
  Gnáthchéim bhaitsiléara/Ordinary bachelor degree
  Dioplóma náisiúnta (ND, Dip.)/National diploma (ND, Dip.)
  Ardteastas (120 ECTS)/Higher Certificate (120 ECTS) | Céim onóracha bhaitsiléara (3 bliana/180 ECTS) (BA, B.Sc, B.Eng)/Honours bachelor degree (3 years/180 ECTS) (BA, B.Sc, B.Eng) | Céim onóracha bhaitsiléara (4 bliana/240 ECTS)/Honours bachelor degree (4 years/240 ECTS)
  Céim ollscoile/University degree
  Céim mháistir (60-120 ECTS)/Master’s degree (60-120 ECTS)
  Dochtúireacht/Doctorate |
| Ελλάδα | Απολυτήριο Γενικού Λυκείου Απολυτήριο Κλασικού Λυκείου
  Απολυτήριο Τεχνικού Επαγγελματικού Λυκείου
  Απολυτήριο Ενιαίου Πολυκλαδικού Λυκείου
  Απολυτήριο Ενιαίου Λυκείου
  Απολυτήριο Τεχνολογικού Επαγγελματικού Εκπαιδευτηρίου | Δίπλωμα επαγγελματικής κατάρτισης (IΕΚ) | | Πτυχίο ΑΕI (πανεπιστημίου, πολυτεχνείου, ΤΕI)
  Μεταπτυχιακό Δίπλωμα Ειδίκευσης (2ος κύκλος)
  Διδακτορικό Δίπλωμα (3ος κύκλος) |
| España | Bachillerato + Curso de Orientación Universitaria (COU)
  Bachillerato
  BUP
  Diploma de Técnico especialista | FP grado superior (Técnico superior) | Diplomado/Ingeniero técnico | Licenciatura
  Máster
  Ingeniero
  Título de Doctor |
| France | Baccalauréat
  Diplôme d’accès aux études universitaires (DAEU)
  Brevet de technicien | Diplôme d’études universitaires générales (DEUG)
  Brevet de technicien supérieur (BTS)
  Diplôme universitaire de technologie (DUT)
  Diplôme d’études universitaires scientifiques et techniques (DEUST) | Licence | Maîtrise
  Maîtrise des sciences et techniques (MST), maîtrise des sciences de gestion (MSG), diplôme d’études supérieures techniques (DEST), diplôme de recherche technologique (DRT), diplôme d’études supérieures spécialisées (DESS), diplôme d’études approfondies (DEA), master 1, master 2 professionnel, master 2 recherche
  Diplôme des grandes écoles
  Diplôme d’ingénieur
  Doctorat |
| Hrvatska | Svjedodžba o državnoj maturi
  Svjedodžba o završnom ispitu | Stručni pristupnik/pristupnica | Baccalaureus/Baccalaurea (sveučilišni prvostupnik/prvostupnica) | Baccalaureus/Baccalaurea (sveučilišni prvostupnik/prvostupnica)
  Stručni specijalist
  Magistar struke
  Magistar inženjer/magistrica inženjerka (mag. ing)
  Doktor struke
  Doktor umjetnosti |
| Italia | Diploma di maturità (vecchio ordinamento)
  Perito ragioniere
  Diploma di superamento dell’esame di Stato conclusivo dei corsi di studio di istruzione secondaria superiore | Diploma universitario (DU)
  Certificato di specializzazione tecnica superiore
  Attestato di competenza (4 semestri) | Diploma di laurea — L (breve) | Diploma di laurea (DL)
  Laurea specialistica (LS)
  Master di I livello
  Dottorato di ricerca (DR) |
| Κύπρος | Απολυτήριο | Δίπλωμα = Programmes offered by Public/Private Schools of Higher Education (for the latter accreditation is compulsory)
  Higher Diploma | | Πανεπιστημιακό Πτυχίο/Bachelor
  Master
  Doctorat |
| Latvija | Atestāts par vispārējo vidējo izglītību
  Diploms par profesionālo vidējo izglītību | Diploms par pirmā līmeņa profesionālo augstāko izglītību | Bakalaura diploms (min. 120 kredītpunktu) | Bakalaura diploms (160 kredītpunktu)
  Profesionālā bakalaura diploms
  Maģistra diploms
  Profesionālā maģistra diploms
  Doktora grāds |
| Lietuva | Brandos atestatas | Aukštojo mokslo diplomas
  Aukštesniojo mokslo diplomas | Profesinio bakalauro diplomas
  Aukštojo mokslo diplomas | Aukštojo mokslo diplomas
  Bakalauro diplomas
  Magistro diplomas
  Daktaro diplomas
  Meno licenciato diplomas |
| Luxembourg | Diplôme de fin d’études secondaires et techniques | BTS
  Brevet de maîtrise
  Brevet de technicien supérieur
  Diplôme de premier cycle universitaire (DPCU)
  Diplôme universitaire de technologie (DUT) | Bachelor
  Diplôme d’ingénieur technicien | Master
  Diplôme d’ingénieur industriel
  DESS en droit européen |
| Magyarország | Gimnáziumi érettségi bizonyítvány
  Szakközépiskolai érettségi-képesítő bizonyítvány | Felsőfokú szakképesítést igazoló bizonyítvány (Higher Vocational Programme) | Főiskolai oklevél
  Alapfokozat (Bachelor degree 180 credits) | Egyetemi oklevél
  Alapfokozat (Bachelor degree 240 credits)
  Mesterfokozat (Master degree) (Osztatlan mesterképzés)
  Doktori fokozat |
| Malta | Advanced Matriculation or GCE Advanced level in 3 subjects (2 of them grade C or higher)
  Matriculation certificate (2 subjects at Advanced level and 4 at Intermediate level including Systems of Knowledge with overall grade A-C) + Passes in the Secondary Education Certificate examination at Grade 5
  2 A Levels (passes A-C) + a number of subjects at Ordinary level, or equivalent | MCAST diplomas/certificates
  Higher National Diploma | Bachelor’s degree | Bachelor’s degree
  Master of Arts
  Doctorate |
| Nederland | Diploma VWO
  Diploma staatsexamen (2 diploma’s)
  Diploma staatsexamen voorbereidend wetenschappelijk onderwijs (Diploma staatsexamen VWO)
  Diploma staatsexamen hoger algemeen voortgezet onderwijs (Diploma staatsexamen HAVO) | Kandidaatsexamen
  Associate degree (AD) | Bachelor (WO)
  HBO bachelor degree
  Baccalaureus of «Ingenieur» | HBO/WO Master’s degree
  Doctoraal examen/Doctoraat |
| Österreich | Matura/Reifeprüfung
  Reife- und Diplomprüfung
  Berufsreifeprüfung | Kollegdiplom/Akademiediplom | Fachhochschuldiplom/Bakkalaureus/Bakkalaurea | Universitätsdiplom
  Fachhochschuldiplom
  Magister/Magistra
  Master
  Diplomprüfung, Diplom-Ingenieur
  Magisterprüfungszeugnis Rigorosenzeugnis
  Doktortitel |
| Polska | Świadectwo dojrzałości
  Świadectwo ukończenia liceum ogólnokształcącego | Dyplom ukończenia kolegium nauczycielskiego
  Świadectwo ukończenia szkoły policealnej | Licencjat/Inżynier | Magister/Magister inżynier
  Dyplom doktora |
| Portugal | Diploma de Ensino Secundário
  Certificado de Habilitações do Ensino Secundário | | Bacharel Licenciado | Licenciado
  Mestre
  Doutorado |
| România | Diplomă de bacalaureat | Diplomă de absolvire (colegiu universitar)
  Învățământ preuniversitar | Diplomă de licenţă | Diplomă de licenţă
  Diplomă de inginer
  Diplomă de urbanist
  Diplomă de master
  Certificat de atestare (studii academice postuniversitare)
  Diplomă de doctor |
| Slovenija | Maturitetno spričevalo (spričevalo o poklicni maturi) (spričevalo o zaključnem izpitu) | Diploma višje strokovne šole | Diploma o pridobljeni visoki strokovni izobrazbi | Univerzitetna diploma
  Magisterij
  Specializacija
  Doktorat |
| Slovensko | Vysvedčenie o maturitnej skúške | Absolventský diplom | Diplom o ukončení bakalárskeho štúdia (Bakalár) | Diplom o ukončení vysokoškolského štúdia
  Bakalár (Bc.)
  Magister
  Magister/Inžinier
  ArtD. |
| Suomi/Finland | Ylioppilastutkinto tai peruskoulu + kolmen vuoden ammatillinen koulutus – Studentexamen eller grundskola + treårig yrkesinriktad utbildning
  Todistus yhdistelmäopinnoista (Betyg över kombinationsstudier) | Ammatillinen opistoasteen tutkinto – Yrkesexamen på institutnivå | Kandidaatin tutkinto – Kandidatexamen/Ammattikorkeakoulututkinto – Yrkeshögskoleexamen (min. 120 opintoviikkoa – studieveckor) | Maisterin tutkinto – Magisterexamen/Ammattikorkeakoulututkinto – Yrkeshögskoleexamen (min. 160 opintoviikkoa – studieveckor)
  Tohtorin tutkinto (Doktorsexamen) joko 4 vuotta tai 2 vuotta lisensiaatin tutkinnon jälkeen – antingen 4 år eller 2 år efter licentiatexamen
  Lisensiaatti/Licentiat |
| Sverige | Slutbetyg från gymnasieskolan (3-årig gymnasial utbildning) | Högskoleexamen (80 poäng)
  Högskoleexamen, 2 år, 120 högskolepoäng
  Yrkeshögskoleexamen/Kvalificerad yrkeshögskoleexamen, 1–3 år | Kandidatexamen (akademisk examen omfattande minst 120 poäng, varav 60 poäng fördjupade studier i ett ämne + uppsats motsvarande 10 poäng)
  Meriter på grundnivå: Kandidatexamen, 3 år, 180 högskolepoäng (Bachelor) | Magisterexamen (akademisk examen omfattande minst 160 poäng, varav 80 poäng fördjupade studier i ett ämne + uppsats motsvarande 20 poäng eller två uppsatser motsvarande 10 poäng vardera)






  — | Licentiatexamen |

RIIK

AST-SC 1 – AST-SC 6

AST 1 – AST 7

AST 3 – AST 11

AD 5 – AD 16

Keskharidus (mis võimaldab omandada keskharidusjärgset haridust)

Keskharidusjärgne haridus (keskeriharidus või vähemalt kaheaastase normaalõppeajaga ülikoolikursus)

Ülikoolitaseme haridus (vähemalt 3aastase normaalõppeajaga)

Ülikoolitaseme haridus (4aastase või pikema normaalõppeajaga)

Belgique — België — Belgien

Certificat de l’enseignement secondaire supérieur (CESS)/Diploma secundair onderwijs

Diplôme d’aptitude à accéder à l’enseignement supérieur (DAES)/Getuigschrift van hoger secundair onderwijs

Diplôme d’enseignement professionnel/Getuigschrift van het beroepssecundair onderwijs

Candidature/Kandidaat

Graduat/Gegradueerde

Bachelor/Professioneel gerichte Bachelor

Bachelor académique (180 crédits)

Academisch gerichte Bachelor (180 ECTS)

Licence/Licentiaat

Master

Diplôme d’études approfondies (DEA)

Diplôme d’études spécialisées (DES)

Diplôme d’études supérieures spécialisées (DESS)

Gediplomeerde in de Voortgezette Studies (GVS)

Gediplomeerde in de Gespecialiseerde Studies (GGS)

Gediplomeerde in de Aanvullende Studies (GAS)

Agrégation/Aggregaat

Ingénieur industriel/Industrieel ingenieur

Doctorat/Doctoraal diploma

България

Диплома за завършено средно образование

Специалист по ...

Диплома за висше образование

Бакалавър

Магистър

Česko

Vysvědčení o maturitní zkoušce

Vysvědčení o absolutoriu (Absolutorium) + diplomovaný specialista (DiS.)

Diplom o ukončení bakalářského studia (Bakalář)

Diplom o ukončení vysokoškolského studia

Magistr

Doktor

Danmark

Bevis for:

Studentereksamen

Højere Forberedelseseksamen (HF)

Højere Handelseksamen (HHX)

Højere Afgangseksamen (HA)

Bac pro: Bevis for Højere Teknisk Eksamen (HTX)

Videregående uddannelser

= Bevis for = Eksamensbevis som (erhvervsakademiuddannelse AK)

Bachelorgrad (BA eller BS)

Professionsbachelorgrad

Diplomingeniør

Kandidatgrad/Candidatus

Master/Magistergrad (mag.art)

Licenciatgrad

ph.d.-grad

Deutschland

Abitur/Zeugnis der allgemeinen Hochschulreife

Fachabitur/Zeugnis der Fachhochschulreife

Fachhochschulabschluss

Bachelor

Hochschulabschluss/Fachhochschulabschluss/Master

Magister Artium/Magistra Artium

Staatsexamen/Diplom

Erstes Juristisches Staatsexamen

Doktorgrad

Eesti

Gümnaasiumi lõputunnistus + riigieksamitunnistus

Lõputunnistus kutsekeskhariduse omandamise kohta

Tunnistus keskhariduse baasil kutsekeskhariduse omandamise kohta

Bakalaureusekraad (min 120 ainepunkti)

Bakalaureusekraad (< 160 ainepunkti)

Rakenduskõrghariduse diplom

Bakalaureusekraad (160 ainepunkti)

Magistrikraad

Arstikraad

Hambaarstikraad

Loomaarstikraad

Filosoofiadoktor

Doktorikraad (120–160 ainepunkti)

Éire/Ireland

Ardteistiméireacht, Grád D3, I 5 ábhar/Leaving Certificate Grade D3 in 5 subjects

Gairmchlár na hArdteistiméireachta (GCAT)/Leaving Certificate Vocational Programme (LCVP)

Teastas Náisiúnta/National Certificate

Gnáthchéim bhaitsiléara/Ordinary bachelor degree

Dioplóma náisiúnta (ND, Dip.)/National diploma (ND, Dip.)

Ardteastas (120 ECTS)/Higher Certificate (120 ECTS)

Céim onóracha bhaitsiléara (3 bliana/180 ECTS) (BA, B.Sc, B.Eng)/Honours bachelor degree (3 years/180 ECTS) (BA, B.Sc, B.Eng)

Céim onóracha bhaitsiléara (4 bliana/240 ECTS)/Honours bachelor degree (4 years/240 ECTS)

Céim ollscoile/University degree

Céim mháistir (60-120 ECTS)/Master’s degree (60-120 ECTS)

Dochtúireacht/Doctorate

Ελλάδα

Απολυτήριο Γενικού Λυκείου Απολυτήριο Κλασικού Λυκείου

Απολυτήριο Τεχνικού Επαγγελματικού Λυκείου

Απολυτήριο Ενιαίου Πολυκλαδικού Λυκείου

Απολυτήριο Ενιαίου Λυκείου

Απολυτήριο Τεχνολογικού Επαγγελματικού Εκπαιδευτηρίου

Δίπλωμα επαγγελματικής κατάρτισης (IΕΚ)

Πτυχίο ΑΕI (πανεπιστημίου, πολυτεχνείου, ΤΕI)

Μεταπτυχιακό Δίπλωμα Ειδίκευσης (2ος κύκλος)

Διδακτορικό Δίπλωμα (3ος κύκλος)

España

Bachillerato + Curso de Orientación Universitaria (COU)

Bachillerato

BUP

Diploma de Técnico especialista

FP grado superior (Técnico superior)

Diplomado/Ingeniero técnico

Licenciatura

Máster

Ingeniero

Título de Doctor

France

Baccalauréat

Diplôme d’accès aux études universitaires (DAEU)

Brevet de technicien

Diplôme d’études universitaires générales (DEUG)

Brevet de technicien supérieur (BTS)

Diplôme universitaire de technologie (DUT)

Diplôme d’études universitaires scientifiques et techniques (DEUST)

Licence

Maîtrise

Maîtrise des sciences et techniques (MST), maîtrise des sciences de gestion (MSG), diplôme d’études supérieures techniques (DEST), diplôme de recherche technologique (DRT), diplôme d’études supérieures spécialisées (DESS), diplôme d’études approfondies (DEA), master 1, master 2 professionnel, master 2 recherche

Diplôme des grandes écoles

Diplôme d’ingénieur

Doctorat

Hrvatska

Svjedodžba o državnoj maturi

Svjedodžba o završnom ispitu

Stručni pristupnik/pristupnica

Baccalaureus/Baccalaurea (sveučilišni prvostupnik/prvostupnica)

Baccalaureus/Baccalaurea (sveučilišni prvostupnik/prvostupnica)

Stručni specijalist

Magistar struke

Magistar inženjer/magistrica inženjerka (mag. ing)

Doktor struke

Doktor umjetnosti

Italia

Diploma di maturità (vecchio ordinamento)

Perito ragioniere

Diploma di superamento dell’esame di Stato conclusivo dei corsi di studio di istruzione secondaria superiore

Diploma universitario (DU)

Certificato di specializzazione tecnica superiore

Attestato di competenza (4 semestri)

Diploma di laurea — L (breve)

Diploma di laurea (DL)

Laurea specialistica (LS)

Master di I livello

Dottorato di ricerca (DR)

Κύπρος

Απολυτήριο

Δίπλωμα = Programmes offered by Public/Private Schools of Higher Education (for the latter accreditation is compulsory)

Higher Diploma

Πανεπιστημιακό Πτυχίο/Bachelor

Master

Doctorat

Latvija

Atestāts par vispārējo vidējo izglītību

Diploms par profesionālo vidējo izglītību

Diploms par pirmā līmeņa profesionālo augstāko izglītību

Bakalaura diploms (min. 120 kredītpunktu)

Bakalaura diploms (160 kredītpunktu)

Profesionālā bakalaura diploms

Maģistra diploms

Profesionālā maģistra diploms

Doktora grāds

Lietuva

Brandos atestatas

Aukštojo mokslo diplomas

Aukštesniojo mokslo diplomas

Profesinio bakalauro diplomas

Aukštojo mokslo diplomas

Aukštojo mokslo diplomas

Bakalauro diplomas

Magistro diplomas

Daktaro diplomas

Meno licenciato diplomas

Luxembourg

Diplôme de fin d’études secondaires et techniques

BTS

Brevet de maîtrise

Brevet de technicien supérieur

Diplôme de premier cycle universitaire (DPCU)

Diplôme universitaire de technologie (DUT)

Bachelor

Diplôme d’ingénieur technicien

Master

Diplôme d’ingénieur industriel

DESS en droit européen

Magyarország

Gimnáziumi érettségi bizonyítvány

Szakközépiskolai érettségi-képesítő bizonyítvány

Felsőfokú szakképesítést igazoló bizonyítvány (Higher Vocational Programme)

Főiskolai oklevél

Alapfokozat (Bachelor degree 180 credits)

Egyetemi oklevél

Alapfokozat (Bachelor degree 240 credits)

Mesterfokozat (Master degree) (Osztatlan mesterképzés)

Doktori fokozat

Malta

Advanced Matriculation or GCE Advanced level in 3 subjects (2 of them grade C or higher)

Matriculation certificate (2 subjects at Advanced level and 4 at Intermediate level including Systems of Knowledge with overall grade A-C) + Passes in the Secondary Education Certificate examination at Grade 5

2 A Levels (passes A-C) + a number of subjects at Ordinary level, or equivalent

MCAST diplomas/certificates

Higher National Diploma

Bachelor’s degree

Bachelor’s degree

Master of Arts

Doctorate

Nederland

Diploma VWO

Diploma staatsexamen (2 diploma’s)

Diploma staatsexamen voorbereidend wetenschappelijk onderwijs (Diploma staatsexamen VWO)

Diploma staatsexamen hoger algemeen voortgezet onderwijs (Diploma staatsexamen HAVO)

Kandidaatsexamen

Associate degree (AD)

Bachelor (WO)

HBO bachelor degree

Baccalaureus of «Ingenieur»

HBO/WO Master’s degree

Doctoraal examen/Doctoraat

Österreich

Matura/Reifeprüfung

Reife- und Diplomprüfung

Berufsreifeprüfung

Kollegdiplom/Akademiediplom

Fachhochschuldiplom/Bakkalaureus/Bakkalaurea

Universitätsdiplom

Fachhochschuldiplom

Magister/Magistra

Master

Diplomprüfung, Diplom-Ingenieur

Magisterprüfungszeugnis Rigorosenzeugnis

Doktortitel

Polska

Świadectwo dojrzałości

Świadectwo ukończenia liceum ogólnokształcącego

Dyplom ukończenia kolegium nauczycielskiego

Świadectwo ukończenia szkoły policealnej

Licencjat/Inżynier

Magister/Magister inżynier

Dyplom doktora

Portugal

Diploma de Ensino Secundário

Certificado de Habilitações do Ensino Secundário

Bacharel Licenciado

Licenciado

Mestre

Doutorado

România

Diplomă de bacalaureat

Diplomă de absolvire (colegiu universitar)

Învățământ preuniversitar

Diplomă de licenţă

Diplomă de licenţă

Diplomă de inginer

Diplomă de urbanist

Diplomă de master

Certificat de atestare (studii academice postuniversitare)

Diplomă de doctor

Slovenija

Maturitetno spričevalo (spričevalo o poklicni maturi) (spričevalo o zaključnem izpitu)

Diploma višje strokovne šole

Diploma o pridobljeni visoki strokovni izobrazbi

Univerzitetna diploma

Magisterij

Specializacija

Doktorat

Slovensko

Vysvedčenie o maturitnej skúške

Absolventský diplom

Diplom o ukončení bakalárskeho štúdia (Bakalár)

Diplom o ukončení vysokoškolského štúdia

Bakalár (Bc.)

Magister

Magister/Inžinier

ArtD.

Suomi/Finland

Ylioppilastutkinto tai peruskoulu + kolmen vuoden ammatillinen koulutus – Studentexamen eller grundskola + treårig yrkesinriktad utbildning

Todistus yhdistelmäopinnoista (Betyg över kombinationsstudier)

Ammatillinen opistoasteen tutkinto – Yrkesexamen på institutnivå

Kandidaatin tutkinto – Kandidatexamen/Ammattikorkeakoulututkinto – Yrkeshögskoleexamen (min. 120 opintoviikkoa – studieveckor)

Maisterin tutkinto – Magisterexamen/Ammattikorkeakoulututkinto – Yrkeshögskoleexamen (min. 160 opintoviikkoa – studieveckor)

Tohtorin tutkinto (Doktorsexamen) joko 4 vuotta tai 2 vuotta lisensiaatin tutkinnon jälkeen – antingen 4 år eller 2 år efter licentiatexamen

Lisensiaatti/Licentiat

Sverige

Slutbetyg från gymnasieskolan (3-årig gymnasial utbildning)

Högskoleexamen (80 poäng)

Högskoleexamen, 2 år, 120 högskolepoäng

Yrkeshögskoleexamen/Kvalificerad yrkeshögskoleexamen, 1–3 år

Kandidatexamen (akademisk examen omfattande minst 120 poäng, varav 60 poäng fördjupade studier i ett ämne + uppsats motsvarande 10 poäng)

Meriter på grundnivå: Kandidatexamen, 3 år, 180 högskolepoäng (Bachelor)

Magisterexamen (akademisk examen omfattande minst 160 poäng, varav 80 poäng fördjupade studier i ett ämne + uppsats motsvarande 20 poäng eller två uppsatser motsvarande 10 poäng vardera)

—

Licentiatexamen

| — | Doktorsexamen |
| --- | --- |

—

Doktorsexamen

Meriter på avancerad nivå:

| — | Magisterexamen, 1 år, 60 högskolepoäng |
| --- | --- |

—

Magisterexamen, 1 år, 60 högskolepoäng

| — | Masterexamen, 2 år, 120 högskolepoäng |
| --- | --- |

—

Masterexamen, 2 år, 120 högskolepoäng

Meriter på forskarnivå:

| — | Licentiatexamen, 2 år, 120 högskolepoäng |
| --- | --- |

—

Licentiatexamen, 2 år, 120 högskolepoäng

| — | Doktorsexamen, 4 år, 240 högskolepoäng |
| --- | --- |

—

Doktorsexamen, 4 år, 240 högskolepoäng

United Kingdom

General Certificate of Education Advanced level — 2 passes or equivalent (grades A to E)

BTEC National Diploma

General National Vocational Qualification (GNVQ), advanced level

Advanced Vocational Certificate of Education, A level (VCE A level)

Higher National Diploma/Certificate (BTEC)/SCOTVEC

Diploma of Higher Education (DipHE)

National Vocational Qualifications (NVQ)

Scottish Vocational Qualifications (SVQ) level 4

(Honours) Bachelor degree

NB: Master’s degree in Scotland

Honours Bachelor degree

Master’s degree (MA, MB, MEng, MPhil, MSc)

Doctorate

NOTE:

UK diplomas awarded in 2020 (until 31 December 2020) are accepted without an equivalence. UK diplomas awarded as from 1 January 2021 must be accompanied by an equivalence issued by a competent authority of an EU Member State.

II LISA lõpp. Tagasi põhiteksti juurde saamiseks klõpsake siia.

---

III LISA

Avalike konkursside üldeeskirjad

ÜLDTEAVE

EPSO valikumenetlustes ei eristata kandidaate soo järgi.

Juhul kui konkursi mis tahes etapis saab viimasena edasipääsemist võimaldava punktisumma mitu kandidaati, kutsutakse nad kõik konkursi järgmisesse etappi. Pärast kaebuse rahuldamist konkursile tagasi lubatud kandidaadid kutsutakse samuti järgmisesse etappi.

Juhul kui viimasena reservnimekirja pääsemist võimaldava punktisumma saab mitu kandidaati, kantakse nad kõik reservnimekirja. Kandidaadid, kes lubatakse pärast kaebuse rahuldamist konkursile tagasi menetluse selles etapis, kantakse samuti reservnimekirja.

1.   OSALEMISTINGIMUSED

1.1.   Üld- ja eritingimused

Iga valdkonna või profiili puhul nõutavad üld- ja eritingimused, sealhulgas keelteoskus, on esitatud punktis „Osalemistingimused“.

Olenevalt asjaomasest profiilist on kvalifikatsiooni, erialast töökogemust ja keelteoskust käsitlevad eritingimused erinevad. Kandidaadi avaldus peaks sisaldama võimalikult palju teavet tema ametiülesannetega seotud kvalifikatsiooni ja erialase töökogemuse (kui see on nõutav) kohta vastavalt käesoleva konkursiteate punktis „Osalemistingimused“ kirjeldatule.

| a) | Diplomid ja/või tunnistused: nii ELi liikmesriikides kui ka ELi mittekuuluvates riikides välja antud diplomid peavad olema tunnustatud mõne ELi liikmesriigi ametiasutuse, nt ELi liikmesriigi haridusministeeriumi poolt. Valikukomisjon võtab arvesse haridussüsteemide erinevusi.
  Keskharidusjärgse hariduse ja tehnilise või erialase koolituse või erikursuse korral tuleb märkida õpingute käigus käsitletud teemad, õpingute kestus ja see, kas tegemist oli täis- või osaajaga koolituse või õhtuse õppega. |
| --- | --- |

a)

Diplomid ja/või tunnistused: nii ELi liikmesriikides kui ka ELi mittekuuluvates riikides välja antud diplomid peavad olema tunnustatud mõne ELi liikmesriigi ametiasutuse, nt ELi liikmesriigi haridusministeeriumi poolt. Valikukomisjon võtab arvesse haridussüsteemide erinevusi.

Keskharidusjärgse hariduse ja tehnilise või erialase koolituse või erikursuse korral tuleb märkida õpingute käigus käsitletud teemad, õpingute kestus ja see, kas tegemist oli täis- või osaajaga koolituse või õhtuse õppega.

| b) | Erialast töökogemust (kui see on nõutav) võetakse arvesse üksnes juhul, kui see on konkursiteates kirjeldatud ametiülesannete puhul asjakohane ja kui:






  — | tegemist on tegeliku ja tõendatava töötamisega; |
| --- | --- | --- |

b)

Erialast töökogemust (kui see on nõutav) võetakse arvesse üksnes juhul, kui see on konkursiteates kirjeldatud ametiülesannete puhul asjakohane ja kui:

—

tegemist on tegeliku ja tõendatava töötamisega;

| — | töö on tasustatud; |
| --- | --- |

—

töö on tasustatud;

| — | tööga kaasneb alluvussuhe või teenuse pakkumine ja |
| --- | --- |

—

tööga kaasneb alluvussuhe või teenuse pakkumine ja

| — | see vastab järgmistele tingimustele:






  — | vabatahtlik töö: kui see on tasustatud ning selle töötundide arv nädalas ja kestus on võrreldavad tavalise töökohaga; |
| --- | --- | --- |

—

see vastab järgmistele tingimustele:

—

vabatahtlik töö: kui see on tasustatud ning selle töötundide arv nädalas ja kestus on võrreldavad tavalise töökohaga;

| — | praktika: kui see on tasustatud; |
| --- | --- |

—

praktika: kui see on tasustatud;

| — | kohustuslik sõjaväeteenistus: kui see on läbitud enne või pärast nõutava diplomi saamist, maksimaalselt selle aja ulatuses, mis on seadusega ette nähtud liikmesriigis, mille kodanik kandidaat on; |
| --- | --- |

—

kohustuslik sõjaväeteenistus: kui see on läbitud enne või pärast nõutava diplomi saamist, maksimaalselt selle aja ulatuses, mis on seadusega ette nähtud liikmesriigis, mille kodanik kandidaat on;

| — | rasedus- ja sünnituspuhkus / isapuhkus / lapsendamispuhkus: kui seda võetakse töölepingu raames; |
| --- | --- |

—

rasedus- ja sünnituspuhkus / isapuhkus / lapsendamispuhkus: kui seda võetakse töölepingu raames;

| — | doktoriõpe: maksimaalselt kolm aastat, sõltumata sellest, kas selle eest maksti tasu või mitte, tingimusel et doktorikraad ka omandati, ja |
| --- | --- |

—

doktoriõpe: maksimaalselt kolm aastat, sõltumata sellest, kas selle eest maksti tasu või mitte, tingimusel et doktorikraad ka omandati, ja

| — | osaajatöö: arvestatuna tegelikult töötatud aja alusel. Näiteks kui kandidaat on töötanud poole kohaga kuus kuud, siis läheb arvesse kolm kuud. |
| --- | --- |

—

osaajatöö: arvestatuna tegelikult töötatud aja alusel. Näiteks kui kandidaat on töötanud poole kohaga kuus kuud, siis läheb arvesse kolm kuud.

1.2.   Tõendavad dokumendid

Valikumenetluse eri etappides peavad kandidaadid kodakondsuse tõendamiseks esitama ametliku dokumendi, nt passi või isikutunnistuse, mis peab olema kehtiv kandideerimisavalduse esitamise lõppkuupäeval (kaheosalise kandideerimismenetluse korral kandideerimisavalduse esimese osa esitamise lõppkuupäeval).

Iga erialase tegevuse perioodi kohta tuleb esitada järgmiste dokumentide originaalid või kinnitatud ärakirjad:

| — | endis(t)e ja praegus(t)e tööandja(te) tõendid, kuhu on märgitud täidetud ametiülesannete laad ja tase ning nende täitmise algus- ja lõppkuupäev ning millel on ettevõtte ametlik päis ja pitser ning vastutava isiku nimi ja allkiri, või |
| --- | --- |

—

endis(t)e ja praegus(t)e tööandja(te) tõendid, kuhu on märgitud täidetud ametiülesannete laad ja tase ning nende täitmise algus- ja lõppkuupäev ning millel on ettevõtte ametlik päis ja pitser ning vastutava isiku nimi ja allkiri, või

| — | tööleping(ud) ning esimene ja viimane palgaleht koos täidetud tööülesannete täpse kirjeldusega; |
| --- | --- |

—

tööleping(ud) ning esimene ja viimane palgaleht koos täidetud tööülesannete täpse kirjeldusega;

| — | (mittepalgalistel ametikohtadel – nt füüsilisest isikust ettevõtjad, vabade elukutsete esindajad – töötamise korral) arved või teostatud tööde tellimused või mis tahes muud asjakohased ametlikud tõendavad dokumendid; |
| --- | --- |

—

(mittepalgalistel ametikohtadel – nt füüsilisest isikust ettevõtjad, vabade elukutsete esindajad – töötamise korral) arved või teostatud tööde tellimused või mis tahes muud asjakohased ametlikud tõendavad dokumendid;

| — | (konverentsitõlkide puhul, kui nõutakse erialast töökogemust) dokumendid, mis tõendavad konkreetselt konverentsitõlke alal töötatud päevade arvu ning keeli, millest ja millesse tõlgiti. |
| --- | --- |

—

(konverentsitõlkide puhul, kui nõutakse erialast töökogemust) dokumendid, mis tõendavad konkreetselt konverentsitõlke alal töötatud päevade arvu ning keeli, millest ja millesse tõlgiti.

Üldjuhul ei nõuta keelteoskuse dokumentidega tõendamist, välja arvatud teatavate keeleerialade või spetsialistide konkursside puhul.

Kandidaatidelt võidakse küsida lisateavet või -dokumente menetluse mis tahes etapis. EPSO teatab kandidaatidele, millised tõendavad dokumendid nad esitama peavad ja millal seda teha tuleb.

1.3.   Võrdsed võimalused ja mõistlikud abinõud

Kui kandidaadil on puue või terviseprobleem, mis võib testide või katsete sooritamist takistada, tuleb see ära märkida kandideerimisavalduses ja anda teada, millist laadi mõistlikke eritingimusi on vaja. Kui puue või probleem tekib pärast kandideerimisavalduse kinnitamist, tuleb EPSOt sellest võimalikult kiiresti teavitada, lähtudes allpool esitatud teabest.

Selleks et asjaomast taotlust arvesse võetaks, tuleb EPSO-le saata riikliku asutuse antud tõend või arstitõend. Tõendavad dokumendid vaadatakse läbi ja vajaduse korral võidakse kandidaadile pakkuda mõistlikke eritingimusi.

Juurdepääsuga seotud probleemide korral või lisateabe saamiseks tuleks võtta ühendust juurdepääsuküsimusi käsitleva EPSO üksusega (EPSO-accessibility team), kasutades üht järgmistest võimalustest:

| — | e-post (EPSO-accessibility@ec.europa.eu) või |
| --- | --- |

—

e-post (EPSO-accessibility@ec.europa.eu) või

| — | postiaadress:





  European Personnel Selection Office (EPSO) |
| --- | --- |
| EPSO ACCESSIBILITY |
| L107 02/DCS |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

—

postiaadress:

European Personnel Selection Office (EPSO)

EPSO ACCESSIBILITY

L107 02/DCS

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

2.   KANDIDAATIDE HINDAMINE

Selleks et konkursiteates ettenähtud nõuete põhjal kandidaate nende võimete, oskuste ja kvalifikatsiooni alusel võrrelda ja parimad välja selgitada, moodustatakse valikukomisjon. Selle liikmed määravad kindlaks ka konkursil kasutatavate testide ja katsete raskusastme ja kinnitavad EPSO ettepanekute põhjal nende sisu.

Valikukomisjoni sõltumatuse tagamiseks on kandidaatidel ja kõigil valikukomisjoni mittekuuluvatel isikutel keelatud valikukomisjoni liikmetega ühendust võtta, välja arvatud seoses testide ja katsetega, mis eeldavad vahetut suhtlust kandidaatide ja valikukomisjoni vahel.

Kandidaadid, kes soovivad esitada oma seisukohti või kaitsta oma õigusi, peavad seda tegema kirjalikult, saates valikukomisjonile mõeldud kirja EPSO-le, kes selle seejärel adressaadile edastab. Kandidaatide otsene või kaudne ühendusevõtmine kõnealust korda eirates on keelatud ja võib kaasa tuua konkursilt eemaldamise.

Eelkõige perekondlik side või alluvussuhe kandidaadi ja valikukomisjoni liikme vahel võib põhjustada huvide konflikti. Valikukomisjonidel palutakse sellisest olukorrast EPSO-le teada anda niipea, kui nad sellest teada saavad. EPSO hindab iga juhtumit eraldi ja võtab asjakohaseid meetmeid. Eespool nimetatud eeskirjade eiramise korral võib valikukomisjoni liikmete suhtes kohaldada distsiplinaarmeetmeid ja kandidaatidele võib see kaasa tuua konkursilt eemaldamise (vt punkt 4.4).

Valikukomisjoni liikmete nimed avaldatakse EPSO veebisaidil (https://epso.europa.eu/et) enne hindamiskeskuse/-etapi katsete algust.

3.   TEABEVAHETUS

3.1.   Teabevahetus EPSOga

Selleks et jälgida konkursi kulgu, peaks kandidaat vaatama EPSO kasutajakontot vähemalt kaks korda nädalas. Kui kandidaadil ei ole võimalik kasutajakontole ligi pääseda EPSO veebilehe tehniliste probleemide tõttu, tuleb sellest EPSO-le viivitamata teatada üksnes EPSO veebisaidi kaudu (https://epso.europa.eu/et/epso-faqs-by-category).

EPSO jätab endale õiguse mitte edastada teavet, mis on juba käesolevas konkursiteates, selle lisades või EPSO veebisaidil, sealhulgas korduma kippuvates küsimustes, selgelt esitatud.

Kandideerimisavaldusega seotud kirjavahetuses tuleb alati märkida kandidaadi nimi EPSO kasutajakontol esitatud kujul, kandidaadinumber ning valikumenetluse viitenumber.

EPSO-l on õigus lõpetada igasugune ebasobilik (korduv, solvav ja/või mitteasjakohane) teabevahetus.

3.2.   Teabega tutvumine

Kandidaadil on õigus tutvuda teatavate teda isiklikult puudutavate andmetega. See õigus tuleneb põhjendamiskohustusest. Seeläbi tagatakse, et on võimalik esitada kaebus keeldumise otsuse kohta.

Põhjendamiskohustuse ja valikukomisjoni menetluste konfidentsiaalsuse vahel peab olema tasakaal, et tagada valikukomisjoni sõltumatus ja valikumenetluse objektiivsus. Konfidentsiaalsuse tõttu ei ole võimalik avaldada valikukomisjonide liikmete seisukohti seoses kandidaatide individuaalse või võrdleva hindamisega.

Kõnealune andmetega tutvumise õigus on ainult avalikul konkursil osalevatel kandidaatidel. Üldsuse juurdepääsu dokumentidele käsitlevad õigusaktid ei anna käesolevas punktis kirjeldatud õigusest laiemaid õigusi.

3.2.1.   Teabe automaatne avalikustamine

Pärast asjaomase konkursi tarbeks korraldatud valikumenetluse iga etappi saavad kandidaadid oma EPSO kasutajakonto kaudu automaatselt järgmise teabe:

| — | arvutipõhised valikvastustega testid: kandidaadi tulemused ja tabel, milles on välja toodud tema vastused ja õiged vastused järjestatuna viitenumbri või -tähe kaupa. Juurdepääs testi küsimuste ja vastuste sõnastusele on sõnaselgelt välistatud; |
| --- | --- |

—

arvutipõhised valikvastustega testid: kandidaadi tulemused ja tabel, milles on välja toodud tema vastused ja õiged vastused järjestatuna viitenumbri või -tähe kaupa. Juurdepääs testi küsimuste ja vastuste sõnastusele on sõnaselgelt välistatud;

| — | osalemistingimuste täitmine: kas kandidaadil lubatakse konkursil osaleda; kui ei lubata, täitmata jäänud osalemistingimused; |
| --- | --- |

—

osalemistingimuste täitmine: kas kandidaadil lubatakse konkursil osaleda; kui ei lubata, täitmata jäänud osalemistingimused;

| — | Talent Screener (kvalifikatsiooni hindamine): kandidaadi tulemused ja tabel, kus on välja toodud küsimuste kaal, kandidaadi vastuste eest antud punktid ja punktide kogusumma; |
| --- | --- |

—

Talent Screener (kvalifikatsiooni hindamine): kandidaadi tulemused ja tabel, kus on välja toodud küsimuste kaal, kandidaadi vastuste eest antud punktid ja punktide kogusumma;

| — | eeltestid ja -katsed: kandidaadi tulemused; |
| --- | --- |

—

eeltestid ja -katsed: kandidaadi tulemused;

| — | vahetestid ja -katsed: kandidaadi tulemused, kui ta ei ole järgmisse etapi kutsutud kandidaatide hulgas; |
| --- | --- |

—

vahetestid ja -katsed: kandidaadi tulemused, kui ta ei ole järgmisse etapi kutsutud kandidaatide hulgas;

| — | hindamiskeskus/-etapp: kui kandidaati ei ole konkursilt eemaldatud, siis tema oskuste pass, milles on näidatud iga oskuse ja võime eest saadud koondpunktisumma koos valikukomisjoni märkustega, milles on esitatud nii kvantitatiivne kui ka kvalitatiivne tagasiside hindamiskeskuses/-etapis saavutatud tulemuste kohta. |
| --- | --- |

—

hindamiskeskus/-etapp: kui kandidaati ei ole konkursilt eemaldatud, siis tema oskuste pass, milles on näidatud iga oskuse ja võime eest saadud koondpunktisumma koos valikukomisjoni märkustega, milles on esitatud nii kvantitatiivne kui ka kvalitatiivne tagasiside hindamiskeskuses/-etapis saavutatud tulemuste kohta.

EPSO ei edasta kandidaatidele üldjuhul lähtetekste või testide või katsete ülesandeid, sest neid on kavas tulevastel konkurssidel uuesti kasutada. Teatavate testide ja katsete puhul võib EPSO siiski lähtetekstid või ülesanded erandlikult oma veebisaidil avaldada, juhul kui

| — | testid ja katsed on sooritatud; |
| --- | --- |

—

testid ja katsed on sooritatud;

| — | tulemused on kinnitatud ja kandidaatidele teatavaks tehtud ja |
| --- | --- |

—

tulemused on kinnitatud ja kandidaatidele teatavaks tehtud ja

| — | lähtetekste/ülesandeid ei ole kavas edaspidi uuesti kasutada. |
| --- | --- |

—

lähtetekste/ülesandeid ei ole kavas edaspidi uuesti kasutada.

3.2.2.   Taotluse korral esitatav teave

Kandidaadid võivad taotleda oma vastuste parandamata koopiat nende kirjalike testide puhul, mille sisu ei ole kavas edaspidi uuesti kasutada. See õigus ei hõlma sõnaselgelt e-dokumentide halduse katse ja juhtumianalüüsi vastuseid.

Parandatud vastused ja eelkõige hindamise üksikasjad on hõlmatud valikukomisjoni menetluste konfidentsiaalsusega ning neid ei avalikustata.

EPSO püüab teha kandidaatidele kättesaadavaks võimalikult palju teavet, lähtudes põhjendamiskohustusest, valikukomisjoni menetluste konfidentsiaalsusest ja isikuandmete kaitse eeskirjadest. Kõigi teabepäringute hindamisel lähtutakse kõnealustest kohustustest.

Kõik teabepäringud tuleb esitada EPSO veebisaidi kaudu (https://epso.europa.eu/et/epso-faqs-by-category) kümne kalendripäeva jooksul alates tulemuste EPSO kasutajakontol avaldamisele järgnevast päevast.

4.   KAEBUSED JA PROBLEEMID

4.1.   Tehnilised ja korralduslikud probleemid

Kui kandidaat puutub valikumenetluse mis tahes etapis kokku oluliste tehniliste või korralduslike probleemidega, tuleb selleks, et küsimust saaks uurida ja võtta parandusmeetmeid, EPSOt üksnes EPSO veebisaidi kaudu (https://epso.europa.eu/et/epso-faqs-by-category) teavitada.

Kirjavahetuses tuleb alati märkida kandidaadi nimi (EPSO kasutajakontol esitatud kujul), kandidaadinumber ja valikumenetluse viitenumber.

Kui probleem esineb testimiskeskuses või kaugtesti või -katse ajal, tuleb:

| — | sellest järelevaatajatele viivitamata teada anda, et probleemi saaks lahendada. Igal juhul tuleb kandidaadil paluda järelevaatajatel kaebus kirjalikult dokumenteerida ja |
| --- | --- |

—

sellest järelevaatajatele viivitamata teada anda, et probleemi saaks lahendada. Igal juhul tuleb kandidaadil paluda järelevaatajatel kaebus kirjalikult dokumenteerida ja

| — | võtta EPSOga EPSO veebisaidi kaudu (https://epso.europa.eu/et/epso-faqs-by-category) ühendust kolme kalendripäeva jooksul pärast testide sooritamist, saates teate asjaomase probleemi lühikirjeldusega. |
| --- | --- |

—

võtta EPSOga EPSO veebisaidi kaudu (https://epso.europa.eu/et/epso-faqs-by-category) ühendust kolme kalendripäeva jooksul pärast testide sooritamist, saates teate asjaomase probleemi lühikirjeldusega.

Väljaspool testimiskeskusi esinevate probleemide korral (nt testideks aja kinnipanekuga seotud probleemid või kaugtesti või -katse ajal enne järelevaatajaga ühenduse saamist esinevad tehnilised probleemid), tuleks järgida EPSO kasutajakontol ja EPSO veebisaidil esitatud juhiseid ja võtta EPSOga viivitamata ühendust EPSO veebisaidi kaudu (https://epso.europa.eu/et/epso-faqs-by-category).

Kandideerimisavaldusega seotud küsimuste puhul tuleb võtta EPSOga ühendust EPSO veebisaidi kaudu (https://epso.europa.eu/et/epso-faqs-by-category) viivitamata, kuid igal juhul enne kandideerimisavalduste esitamise tähtaja möödumist. Kui päring on saadetud vähem kui viis tööpäeva enne kandideerimisavalduste esitamise tähtaega, ei pruugi sellele enne kõnealust tähtaega vastust saada.

4.2.   Ametisisene läbivaatamismenetlus

4.2.1.   Vead arvutipõhistes valikvastustega testides

EPSO ja valikukomisjonid kontrollivad arvutipõhiste valikvastustega testide küsimuste andmebaasi pidevalt ja põhjalikult.

Kui kandidaat leiab, et ühes või mitmes küsimuses, mis talle arvutipõhistes valikvastustega testides esitati, oli viga, mis mõjutas negatiivselt tema võimalusi küsimusele vastata, võib ta taotleda, et valikukomisjon vaataks küsimuse(d) läbi (arvestamata jätmise menetluse raames).

Selle menetluse raames võib valikukomisjon otsustada veaga küsimuse tühistada ja jagada punktid asjaomase testi ülejäänud küsimuste vahel. Ümberarvutamine mõjutab ainult neid kandidaate, kellele asjaomane küsimus esitati. Käesoleva konkursiteate asjaomastes punktides osutatud testide hindamise kord ei muutu.

Arvutipõhiste valikvastustega testide kohta kaebuse esitamise kord on järgmine:

| — | menetlus: võtke EPSOga ühendust üksnes EPSO veebisaidi kaudu (https://epso.europa.eu/et/epso-faqs-by-category); |
| --- | --- |

—

menetlus: võtke EPSOga ühendust üksnes EPSO veebisaidi kaudu (https://epso.europa.eu/et/epso-faqs-by-category);

| — | tähtaeg: kolm kalendripäeva pärast arvutipõhiste testide toimumise kuupäeva; |
| --- | --- |

—

tähtaeg: kolm kalendripäeva pärast arvutipõhiste testide toimumise kuupäeva;

| — | lisateave: asjaomas(t)e küsimus(t)e tuvastamiseks kirjeldage küsimust (selle sisu) ning selgitage võimalikult arusaadavalt, milles väidetav viga seisnes. |
| --- | --- |

—

lisateave: asjaomas(t)e küsimus(t)e tuvastamiseks kirjeldage küsimust (selle sisu) ning selgitage võimalikult arusaadavalt, milles väidetav viga seisnes.

Kaebusi, mis esitatakse pärast tähtaja möödumist või milles ei ole selgelt kirjeldatud vaidlusalust küsimust (küsimusi) ja väidetavat viga, arvesse ei võeta.

Eelkõige ei võeta arvesse kaebusi, mis puudutavad näiteks vaid väidetavaid tõlkega seotud probleeme ja milles ei esitata probleemi selget kirjeldust.

Sama läbivaatamismenetlust kohaldatakse e-dokumentide halduse katses esinevate vigade suhtes.

4.2.2.   Läbivaatamistaotlused

Taotleda võib kõikide selliste valikukomisjoni või EPSO otsuste läbivaatamist, millega kinnitatakse kandidaadi tulemused ja/või määratakse kindlaks, kas ta pääseb edasi konkursi järgmisesse etappi või arvatakse valikumenetlusest välja.

Läbivaatamistaotluse aluseks võib olla

| — | oluline eeskirjade eiramine konkursimenetluses ja/või |
| --- | --- |

—

oluline eeskirjade eiramine konkursimenetluses ja/või

| — | asjaolu, et valikukomisjon või EPSO ei ole järginud personalieeskirju (1), konkursiteadet, selle lisasid ja/või kohtupraktikat. |
| --- | --- |

—

asjaolu, et valikukomisjon või EPSO ei ole järginud personalieeskirju (1), konkursiteadet, selle lisasid ja/või kohtupraktikat.

Kandidaadil ei ole õigust vaidlustada valikukomisjoni hinnangut oma testitulemustele või kvalifikatsiooni ja erialase töökogemuse asjakohasusele. Tegemist on valikukomisjoni antud hinnanguga ja kandidaadi mittenõustumine valikukomisjoni hinnanguga tema testidele ja katsetele, kogemusele ja/või kvalifikatsioonile ei tõenda, et komisjon on teinud vea. Selle alusel esitatud läbivaatamistaotlustele ei järgne positiivset tulemust.

Läbivaatamistaotluse esitamise kord on järgmine:

| — | menetlus: võtke ühendust EPSOga üksnes EPSO veebisaidi kaudu (https://epso.europa.eu/et/epso-faqs-by-category); |
| --- | --- |

—

menetlus: võtke ühendust EPSOga üksnes EPSO veebisaidi kaudu (https://epso.europa.eu/et/epso-faqs-by-category);

| — | tähtaeg: kümme kalendripäeva pärast vaidlusaluse otsuse avaldamist kandidaadi EPSO kasutajakontol; |
| --- | --- |

—

tähtaeg: kümme kalendripäeva pärast vaidlusaluse otsuse avaldamist kandidaadi EPSO kasutajakontol;

| — | lisateave: selgelt tuleb märkida, millist otsust soovitakse vaidlustada ja mis põhjusel. |
| --- | --- |

—

lisateave: selgelt tuleb märkida, millist otsust soovitakse vaidlustada ja mis põhjusel.

Taotlusi, mis saadakse pärast tähtaja möödumist, arvesse ei võeta.

Kandidaadile saadetakse 15 tööpäeva jooksul teade taotluse kättesaamise kohta. Vaidlustatava otsuse langetanud organ (kas valikukomisjon või EPSO) analüüsib kandidaadi taotlust ja langetab selle kohta otsuse ning kandidaadile saadetakse niipea kui võimalik põhjendatud vastus.

Kui tulemus on positiivne, kaasatakse kandidaat valikumenetlusse alates etapist, mil ta menetlusest välja arvati, olenemata sellest, kui kaugele konkurss on vahepeal arenenud.

4.3.   Muud vaidlustamise vormid

4.3.1.   Halduskaebused

Avalikul konkursil osaleval kandidaadil on õigus esitada EPSO direktorile kui ametisse nimetavale ametiisikule halduskaebus.

Kandidaadil on õigus esitada EPSO direktorile kaebus otsuse (või otsuse tegemata jätmise) peale, mis otseselt ja vahetult mõjutab kandidaadi õiguslikku staatust, ainult juhul, kui valikumenetluse eeskirju on selgelt rikutud. EPSO direktor ei saa valikukomisjoni hinnangupõhist otsust tühistada ega muuta (vt punkt 4.2.2).

Halduskaebuse esitamise kord on järgmine:

| — | menetlus: võtke ühendust EPSOga üksnes EPSO veebisaidi kaudu (https://epso.europa.eu/et/epso-faqs-by-category); |
| --- | --- |

—

menetlus: võtke ühendust EPSOga üksnes EPSO veebisaidi kaudu (https://epso.europa.eu/et/epso-faqs-by-category);

| — | tähtaeg: kolm kuud alates sellest, kui vaidlustatav otsus teatavaks tehti, või alates päevast, mil otsus oleks tulnud teha; |
| --- | --- |

—

tähtaeg: kolm kuud alates sellest, kui vaidlustatav otsus teatavaks tehti, või alates päevast, mil otsus oleks tulnud teha;

| — | lisateave: selgelt tuleb märkida, millist otsust soovitakse vaidlustada ja mis põhjusel. |
| --- | --- |

—

lisateave: selgelt tuleb märkida, millist otsust soovitakse vaidlustada ja mis põhjusel.

Kaebusi, mis esitatakse pärast tähtaja möödumist, arvesse ei võeta.

4.3.2.   Kaebused kohtule

Avalikul konkursil osaleval kandidaadil on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 270 ning personalieeskirjade artikli 91 alusel õigus esitada kaebus Euroopa Liidu Üldkohtule.

Kandidaadi tähelepanu juhitakse sellele, et Euroopa Liidu Üldkohtule saab esitada kaebuse otsuste kohta, mille on teinud EPSO (ja mitte valikukomisjon), üksnes juhul, kui eelnevalt on personalieeskirjade artikli 90 lõike 2 alusel esitatud halduskaebus (vt punkt 4.3.1). Eelkõige kehtib see üldisi osalemistingimusi käsitlevate otsuste puhul, mille on teinud EPSO, mitte valikukomisjon.

Kohtule kaebuse esitamise kord on järgmine:

| — | menetlus: vt Euroopa Liidu Üldkohtu veebisait (https://curia.europa.eu/jcms/). |
| --- | --- |

—

menetlus: vt Euroopa Liidu Üldkohtu veebisait (https://curia.europa.eu/jcms/).

4.3.3.   Euroopa Ombudsman

Euroopa Ombudsmanile võivad kaebuse esitada kõik ELi kodanikud ja elanikud.

Ombudsmanile kaebuse esitamisele peavad eelnema asjaomaste institutsioonide ja asutuste asjakohased haldusmenetlused (vt punktid 4.1–4.3).

Ombudsmanile kaebuse esitamine ei pikenda tähtaegu, mis on ette nähtud halduskaebuse esitamiseks või kohtule kaebuse esitamiseks.

Ombudsmanile kaebuse esitamise kord on järgmine:

| — | menetlus: vt ombudsmani veebisait (https://www.ombudsman.europa.eu/et/home). |
| --- | --- |

—

menetlus: vt ombudsmani veebisait (https://www.ombudsman.europa.eu/et/home).

4.4.   Valikumenetlusest eemaldamine

Kandidaat võidakse valikumenetluse mis tahes etapis konkursilt eemaldada, kui EPSO avastab, et ta:

| — | on loonud rohkem kui ühe EPSO kasutajakonto; |
| --- | --- |

—

on loonud rohkem kui ühe EPSO kasutajakonto;

| — | on registreerunud valdkondade või profiilide raames, mis üksteist välistavad; |
| --- | --- |

—

on registreerunud valdkondade või profiilide raames, mis üksteist välistavad;

| — | ei täida kõiki osalemistingimusi; |
| --- | --- |

—

ei täida kõiki osalemistingimusi;

| — | on esitanud valeandmeid või andmed on asjakohaste dokumentidega tõendamata; |
| --- | --- |

—

on esitanud valeandmeid või andmed on asjakohaste dokumentidega tõendamata;

| — | on jätnud punkti „Talent Screener“ kõigile küsimustele vastamata; |
| --- | --- |

—

on jätnud punkti „Talent Screener“ kõigile küsimustele vastamata;

| — | ei ole järginud kaugtestide või -katsete tingimusi; |
| --- | --- |

—

ei ole järginud kaugtestide või -katsete tingimusi;

| — | ei ole testideks aega kinni pannud või mõnda testi või katset sooritanud; |
| --- | --- |

—

ei ole testideks aega kinni pannud või mõnda testi või katset sooritanud;

| — | on testides või katsetes sohki teinud; |
| --- | --- |

—

on testides või katsetes sohki teinud;

| — | ei ole oma kandideerimisavalduses nimetanud käesolevas konkursiteates nõutavaid keeli või nende keelte puhul nõutavat vähemalt miinimumtasemel oskust; |
| --- | --- |

—

ei ole oma kandideerimisavalduses nimetanud käesolevas konkursiteates nõutavaid keeli või nende keelte puhul nõutavat vähemalt miinimumtasemel oskust;

| — | on lubamatult püüdnud võtta ühendust mõne valikukomisjoni liikmega; |
| --- | --- |

—

on lubamatult püüdnud võtta ühendust mõne valikukomisjoni liikmega;

| — | ei ole andnud EPSO-le teada võimalikust huvide konfliktist valikukomisjoni liikmega; |
| --- | --- |

—

ei ole andnud EPSO-le teada võimalikust huvide konfliktist valikukomisjoni liikmega;

| — | on esitanud avalduse muus/muudes kui käesoleva konkursiteatega ette nähtud keel(t)es (erandina võib muu keele kasutamine olla lubatud pärisnimede, tõendavates dokumentides esitatud ametlike nimede ja ametinimetuste või diplomite/tunnistuste puhul) ja/või |
| --- | --- |

—

on esitanud avalduse muus/muudes kui käesoleva konkursiteatega ette nähtud keel(t)es (erandina võib muu keele kasutamine olla lubatud pärisnimede, tõendavates dokumentides esitatud ametlike nimede ja ametinimetuste või diplomite/tunnistuste puhul) ja/või

| — | on anonüümselt hinnatavad kirjalikud või praktilised testid või katsed allkirjastanud või märgistanud. |
| --- | --- |

—

on anonüümselt hinnatavad kirjalikud või praktilised testid või katsed allkirjastanud või märgistanud.

Kui kandidaadil oli kaugtesti või -katse ajal probleeme ühendusega, kuid ta ei loonud enne seda prooviühendust, on EPSO-l õigus keelduda määramast testiks või katseks uut aega.

Kandidaadid, kes soovivad asuda tööle ELi institutsioonides, peavad tõendama oma igakülgset usaldusväärsust. Igasugune pettus või pettuse üritamine võib kaasa tuua karistuse ja kahjustada kandidaadi võimalusi osaleda tulevastel konkurssidel.

5.   JULGEOLEKUKONTROLL

Töötajatel, kes töötlevad tundlikku ja salastatud teavet, mis eeldab suurt konfidentsiaalsust („ELi salastatud teave“), peab olema asjakohase taseme julgeolekuluba.

Sellest tulenevalt võidakse teatavate ametikohtade puhul eeldada, et konkursil edukalt osalenud kandidaatidel oleks kehtiv juurdepääsutõend või võimalus selline tõend ettenähtud aja jooksul hankida.

See võib tähendada, et konkursil edukalt osalenud kandidaatidelt võidakse nõuda, et nad läbiksid julgeolekukontrolli menetluse, mille korraldab selle liikmesriigi pädev asutus, mille kodanikud nad on.

Kandidaatidel soovitatakse end kõnealuse menetlusega enne konkursil osalemist kurssi viia.

See nõue esitatakse selgelt asjaomase ametikoha kohta esitatavas vaba ametikoha teates.

6.   ANDMEKAITSE

Isikuandmeid töödeldakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1725 (2).

Vt ka isikuandmete kaitse põhimõtted avatud konkursi puhul (3).

III LISA lõpp. Tagasi põhiteksti juurde saamiseks klõpsake siia.

---

(1)  Määrus nr 31/EMÜ, 11/Euratom, millega kehtestatakse Euroopa Majandusühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ametnike personalieeskirjad ja muude teenistujate teenistustingimused (EÜT 45, 14.6.1962, lk 1385/62). Konsolideeritud tekst: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=CELEX%3A01962R0031-20220101.

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

(3)  https://epso.europa.eu/et/protection-your-personal-data

---