# Az Európai Unió C 472/2022

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 472 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 65. évfolyam2022. december 12. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 472

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

65. évfolyam2022. december 12.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Az Európai Unió Bírósága |
| 2022/C 472/01 | Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában | 1 |
| | Bíróság |
| 2022/C 472/02 | A Bíróság eljárási szabályzatának 107. cikke szerinti ügyekben eljáró tanácsok kijelölése | 2 |
| 2022/C 472/03 | A három bíróból álló tanácsok elnökeinek megválasztása | 2 |
| 2022/C 472/04 | A három bíróval eljáró tanácsok elé utalt ügyekben az ítélkező testületek összetételének meghatározására szolgáló listák | 2 |

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Az Európai Unió Bírósága

2022/C 472/01

Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában

Európai Unió Hivatalos Lapjában

1

Bíróság

2022/C 472/02

A Bíróság eljárási szabályzatának 107. cikke szerinti ügyekben eljáró tanácsok kijelölése

2

2022/C 472/03

A három bíróból álló tanácsok elnökeinek megválasztása

2

2022/C 472/04

A három bíróval eljáró tanácsok elé utalt ügyekben az ítélkező testületek összetételének meghatározására szolgáló listák

2

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK |
| | Bíróság |
| 2022/C 472/05 | C-473/20. sz. ügy: A Bíróság (első tanács) 2022. október 20-i ítélete (a Sofiyski rayonen sad [Bulgária] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Invest Fund Management AD kontra Komisia za finansov nadzor (Előzetes döntéshozatal – Jogszabályok közelítése – 2009/65/EK irányelv – Átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozások (ÁÉKBV) – Az ÁÉKBV-k alapkezelő társaságai – A befektetők tájékoztatására vonatkozó kötelezettségek – 72. cikk – A tájékoztató lényeges elemeinek naprakésszé tételére vonatkozó kötelezettség – Terjedelem – A 69. cikk (2) bekezdése – Az 1. melléklet A. listájában említett információk – Az alapkezelő társaság valamely szervének összetétele – A 99a. cikk r) pontja – A tagállamok jogrendjébe történő átültetés – Nemzeti szabályozás, amely kiterjeszti azokat a helyzeteket, amelyekben a tájékoztató naprakésszé tételével kapcsolatos jogsértés megállapítható és szankcionálható) | 4 |
| 2022/C 472/06 | C-585/20. sz. ügy: A Bíróság (harmadik tanács) 2022. október 20-i ítélete (a Juzgado Contencioso-Administrativo no 2 de Valladolid [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – BFF Finance Iberia S. A.U kontra Gerencia Regional de Salud de la Junta de Castilla y León (Előzetes döntéshozatal – 2011/7/EU irányelv – A kereskedelmi ügyletekhez kapcsolódó késedelmes fizetések elleni fellépés – A vállalkozások behajtással foglalkozó társaságra engedményezett követeléseinek valamely hatóságtól történő behajtása – Az adós késedelmes fizetése esetén a hitelezőnél felmerülő behajtási költségek megtérítése – 6. cikk – Legalább 40 eurós átalányösszeg – Vállalkozások és hatóságok közötti ügyletek – 4. cikk – Áruk vagy szolgáltatások megfelelőségének tanúsítására vonatkozó eljárás – A fizetés határideje – A 2. cikk 8. pontja – Az esedékes összeg fogalma – A hozzáadottérték-adó késedelmi kamatok kiszámítása céljából való figyelembevétele) | 5 |
| 2022/C 472/07 | C-604/20. sz. ügy: A Bíróság (harmadik tanács) 2022. október 20-i ítélete (a Bundesarbeitsgericht [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – ROI Land Investments Ltd. kontra FD (Előzetes döntéshozatal – Polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés – 1215/2012/EU rendelet – 6. cikk – Lakóhellyel vagy székhellyel egyik tagállamban sem rendelkező alperes – 17. cikk – Joghatóság fogyasztói szerződések esetén – A szakmai tevékenység fogalma – 21. cikk – Joghatóság egyedi munkaszerződéseknél – A munkáltató fogalma – Alárendeltségi viszony – 593/2008/EK rendelet – Alkalmazandó jog – 6. cikk – Egyedi munkaszerződés – A munkavállaló és egy harmadik társaság között létrejött, az e munkáltatót a munkavállalóval szemben terhelő kötelezettségek teljesítésének biztosítására irányuló támogatási megállapodás) | 6 |
| 2022/C 472/08 | C-721/20. sz. ügy: A Bíróság (negyedik tanács) 2022. október 27-i ítélete (a Kammergericht Berlin [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – DB Station & Service AG kontra ODEG Ostdeutsche Eisenbahn GmbH (Előzetes döntéshozatal – Vasúti közlekedés – EUMSZ 102. cikk – Erőfölénnyel való visszaélés – 2001/14/EK irányelv – A vasúti infrastruktúrához való hozzáférés – 30. cikk – Vasúti szabályozó szervezet – Az infrastruktúra-használati díjak ellenőrzése – Nemzeti bíróságok – A díjak versenyjog alapján történő felülvizsgálata – A polgári bíróságok és a szabályozó szervezet hatásköre közötti kapcsolat) | 7 |
| 2022/C 472/09 | C-66/21. sz. ügy: A Bíróság (negyedik tanács) 2022. október 20-i ítélete (a Rechtbank Den Haag [Hollandia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – O. T. E. kontra Staatssecretaris van Justitie en Veiligheid (Előzetes döntéshozatal – Határellenőrzések, menekültügy és bevándorlás – Menekültpolitika – Harmadik ország emberkereskedelem áldozatává vált vagy az illegális bevándorlás megkönnyítésére irányuló cselekményektől érintett, a hatáskörrel rendelkező hatóságokkal együttműködő állampolgárai részére kiállított tartózkodási engedély – 2004/81/EK irányelv – 6. cikk – Hatály – Harmadik ország olyan állampolgára, aki azt állítja, hogy emberkereskedelemmel kapcsolatos bűncselekmény áldozatává vált – Ezen irányelv 6. cikkének (1) bekezdésében előírt gondolkodási időben részesülés – A kiutasításról szóló határozat végrehajtásának tilalma – Fogalom – Terjedelem – A gondolkodási idő számítása – 604/2013/EU rendelet – Az egy harmadik országbeli állampolgár vagy egy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok – E nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállamnak történő átadás) | 8 |
| 2022/C 472/10 | C-68/21. és C-84/21. sz. egyesített ügyek: A Bíróság (hatodik tanács) 2022. október 27-i ítélete (a Consiglio di Stato [Olaszország] előzetes döntéshozatal iránti kérelmei) – Iveco Orecchia SpA kontra APAM Esercizio SpA (C-68/21), Brescia Trasporti SpA (C-84/21) (Előzetes döntéshozatal – Jogszabályok közelítése – Gépjárművek – 2007/46/EK irányelv – Műszaki leírás – Meghatározott márkájú cserealkatrészekkel egyenértékű cserealkatrészek szállítására vonatkozó ajánlat – Típusjóváhagyási tanúsítvány hiánya – Az eredetivel való egyenértékűségről az ajánlattevő által tett nyilatkozat – A gyártó fogalma – Bizonyítékok – Közbeszerzési szerződések – 2014/25/EU irányelv) | 9 |
| 2022/C 472/11 | C-77/21. sz. ügy: A Bíróság (első tanács) 2022. október 20-i ítélete (a Fővárosi Törvényszék [Magyarország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Digi Távközlési és Szolgáltató Kft. kontra Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság (Előzetes döntéshozatal – A természetes személyek védelme a személyes adatok kezelése vonatkozásában – (EU) 2016/679 rendelet – Az 5. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontja – A célhoz kötöttség elve – A korlátozott tárolhatóság elve – Tesztek elvégzésére és hibák kijavítására szolgáló adatbázis meglévő adatbázisból történő létrehozása – További adatkezelés – Ezen adatok további kezelésének az eredeti adatgyűjtés céljaival való összeegyeztethetősége – A tárolás időtartama e célokra tekintettel) | 10 |
| 2022/C 472/12 | C-111/21. sz. ügy: A Bíróság (harmadik tanács) 2022. október 20-i ítélete (az Oberster Gerichtshof [Ausztria] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – BT kontra Laudamotion GmbH (Előzetes döntéshozatal – Légi közlekedés – Montreali Egyezmény – A 17. cikk (1) bekezdése – A légi fuvarozók felelőssége az utasok haláláért vagy az általuk elszenvedett testi sérülésekért – A testi sérülés fogalma – Egy utas által a légi jármű vészkiürítése kapcsán elszenvedett poszttraumatikus stressz-szindróma) | 11 |
| 2022/C 472/13 | C-129/21. sz. ügy: A Bíróság (negyedik tanács) 2022. október 27-i ítélete (a Hof van beroep te Brussel [Belgium] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Proximus NV kontra Gegevensbeschermingsautoriteit (Előzetes döntéshozatal – Az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezelése és a magánélet védelme – 2002/58/EK irányelv – 12. cikk – Nyilvános telefonkönyvek és telefontudakozó-szolgáltatások – Az előfizető hozzájárulása – A telefonkönyv-szolgáltató és a tudakozószolgáltató kötelezettségei – (EU) 2016/679 rendelet – 17. cikk – Törléshez való jog (az elfeledtetéshez való jog) – Az 5. cikk (2) bekezdése – 24. cikk – Az adatkezelő tájékoztatási kötelezettsége és felelőssége) | 11 |
| 2022/C 472/14 | C-197/21. sz. ügy: A Bíróság (ötödik tanács) 2022. október 27-i ítélete (a Korkein oikeus [Finnország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Soda-Club (CO2) SA, SodaStream International BV kontra MySoda Oy (Előzetes döntéshozatal – Védjegyjog – (EU) 2017/1001 rendelet – A 15. cikk (2) bekezdése – (EU) 2015/2436 irányelv – A 15. cikk (2) bekezdése – A védjegyoltalom kimerülése – Szén-dioxidot tartalmazó palackok – A védjegyjogosult által valamely tagállamban történő forgalomba hozatal – A viszonteladó által végzett, palackok töltésére és újracímkézésére irányuló tevékenység – A védjegyjogosult által benyújtott felszólalás – A védjeggyel ellátott áruk későbbi forgalmazásával szembeni fellépéshez fűződő jogos érdekek) | 12 |
| 2022/C 472/15 | C-295/21. sz. ügy: A Bíróság (nyolcadik tanács) 2022. október 20-i ítélete (a Cour d'appel de Bruxelles [Belgium] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Allianz Benelux SA kontra État belge, SPF Finances (Előzetes döntéshozatal – A különböző tagállamok anya- és leányvállalatai esetében alkalmazandó adóztatás közös rendszere – 90/435/EGK irányelv – A 4. cikk (1) bekezdése – Az anyavállalatnak a leányvállalatai által kifizetett osztalékok vonatkozásában fennálló adómentessége – A véglegesen megadóztatott többletjövedelem átvitele a következő adóévekre – Véglegesen megadóztatott többletjövedelemmel rendelkező társaság beolvadása egy másik társaságba – E többletek átvevő társasághoz való átvitelét korlátozó nemzeti szabályozás) | 13 |
| 2022/C 472/16 | C-301/21. sz. ügy: A Bíróság (hatodik tanács) 2022. október 20-i ítélete (a Curtea de Apel Oradea [Románia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Curtea de Apel Alba Iulia és társai kontra YF és társai (Előzetes döntéshozatal – Szociálpolitika – A foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód – 2000/78/EK irányelv – A 2. cikk (1) és (2) bekezdése – Az életkoron alapuló hátrányos megkülönböztetés tilalma – Nemzeti szabályozás, amelynek az a hatása, hogy egyes bírák illetménye magasabb más, azonos rangú és ugyanazon feladatot ellátó bírák illetményénél – 1. cikk – Tárgy – A felsorolt hátrányos megkülönböztetések kimerítő jellege) | 14 |
| 2022/C 472/17 | C-306/21. sz. ügy: A Bíróság (nyolcadik tanács) 2022. október 20-i ítélete (a Varhoven administrativen sad [Bulgária] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Komisia za zashtita na lichnite danni, Tsentralna izbiratelna komisia kontra Koalitsia Demokratichna Bulgaria – Obedinenie (Előzetes döntéshozatal – A személyes adatok védelme – (EU) 2016/679 rendelet – Hatály – A 2. cikk (2) bekezdésének a) pontja – Az uniós jog hatályán kívül eső tevékenységek fogalma – Nemzeti és európai választások – A 6. cikk (1) bekezdésének e) pontja – Az adatkezelés jogszerűsége – 58. cikk – A felügyeleti hatóságok által elfogadott jogi aktus, amely korlátozza vagy adott esetben tiltja a szavazóhelyiségekben a szavazatszámlálás videófelvételen való rögzítését) | 15 |
| 2022/C 472/18 | C-362/21. sz. ügy: A Bíróság (tizedik tanács) 2022. október 20-i ítélete (az Administrativen sad Veliko Tarnovo [Bulgária] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Ekofrukt EOOD kontra Direktor na Direktsia Obzhalvane i danachno-osiguritelna praktika – Veliko Tarnovo (Előzetes döntéshozatal – Belső piac – 910/2014/EU rendelet – A 3. cikk 12. pontja – A minősített elektronikus aláírás fogalma – A 25. cikk (1) bekezdése – 26. cikk – I. melléklet – Az elektronikus aláírások joghatása – A fokozott biztonságú elektronikus aláírásra vonatkozó követelmények – Olyan elektronikus dokumentum formájában kiállított közigazgatási aktus, amelynek elektronikus aláírása nem felel meg a minősített elektronikus aláírás követelményeinek – Kumulatív követelmények – Következmények – A 3. cikk 15. pontja – Az elektronikus aláírás minősített tanúsítványának hiánya – Minősített elektronikus aláírásnak a bizalmi szolgáltató által kiállított tanúsítványban való feltüntetése – Hatály – Az elektronikus aláírás jogosultjának a szokásos, cirill betűs írásmód helyett a latin ábécé szerinti átírással való feltűntetése) | 16 |
| 2022/C 472/19 | C-390/21. sz. ügy: A Bíróság (nyolcadik tanács) 2022. október 27-i ítélete (a Landgericht Köln [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – ADPA European Independent Automotive Data Publishers, Gesamtverband Autoteile-Handel e.V. kontra Automobiles PEUGEOT SA, PSA Automobiles SA (Előzetes döntéshozatal – A gépjárműjavítási és -karbantartási információk piaca – (EU) 2018/858 rendelet – 61. cikk – A járműgyártóknak a gépjárműjavítási és -karbantartási információk rendelkezésre bocsátásával kapcsolatos kötelezettségei – Terjedelem – Az ezen információkhoz való hozzáférés joga – Független gazdasági szereplők – Műszaki tájékoztatók megjelentetői – 63. cikk – Észszerű és arányos hozzáférési díjak) | 17 |
| 2022/C 472/20 | C-406/21. sz. ügy: A Bíróság (tizedik tanács) 2022. október 20-i ítélete (a Korkein oikeus [Finnország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – A Oy kontra B Ky, C örökösei (Előzetes döntéshozatal – A kereskedelmi ügyletekhez kapcsolódó késedelmes fizetések elleni fellépés – 2011/7/EU irányelv – A 12. cikk (4) bekezdése – Időbeli hatály – 2013. március 16-a előtt kialakított, a késedelmi kamat és a behajtási költségek után járó kártérítés érvényesítésének elmaradásával járó gyakorlat – Az ezen időponttól kezdődően leadott egyedi megrendelésekre alkalmazott gyakorlat – A 7. cikk (2) és (3) bekezdése – Nyilvánvalóan tisztességtelen szerződéses feltételek és gyakorlatok – Szabad elhatározáson alapuló lemondás) | 18 |
| 2022/C 472/21 | C-411/21. sz. ügy: A Bíróság (hetedik tanács) 2022. október 27-i ítélete (a Supremo Tribunal Administrativo [Portugália] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Instituto do Cinema e do Audiovisual IP kontra NOWO Communications SA (Előzetes döntéshozatal – EUMSZ 56. cikk – Szolgáltatásnyújtás szabadsága – Filmművészeti és audiovizuális alkotások létrehozására és előállítására irányuló szolgáltatások – Előfizetésestelevízióműsor-szolgáltatások üzemeltetői – Az előfizetésestelevízióműsor-szolgáltatások üzemeltetői által fizetendő előfizetési díjak – A díjból származó bevétel felosztása – Korlátozás – Túlságosan bizonytalan vagy közvetett hatások) | 19 |
| 2022/C 472/22 | C-418/21. sz. ügy: A Bíróság (második tanács) 2022. október 27-i ítélete (az Oberlandesgericht Düsseldorf [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Orthomol pharmazeutische Vertriebs GmbH kontra Verband Sozialer Wettbewerb eV (Előzetes döntéshozatal – Élelmiszer-biztonság – Élelmiszerek – 609/2013/EU rendelet – A 2. cikk (2) bekezdésének g) pontja – (EU) 2016/128 felhatalmazáson alapuló rendelet – Speciális gyógyászati célra szánt élelmiszer – Más meghatározott tápanyagszükséglet – A betegnek általános előnyt biztosító élelmiszerek – A gyógyszerektől való elhatárolás) | 19 |
| 2022/C 472/23 | C-485/21. sz. ügy: A Bíróság (nyolcadik tanács) 2022. október 27-i ítélete (a Rayonen sad – Nesebar [Bulgária] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – S. V. OOD kontra E. Ts. D. (Előzetes döntéshozatal – Fogyasztóvédelem – 93/13/EGK irányelv – A fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételek – A 2. cikk b) pontja – A fogyasztó fogalma – A 2. cikk c) pontja – Az eladó vagy szolgáltató fogalma – Természetes személy, aki társasházi lakás tulajdonosa – Az e társasház kezelésére és karbantartására vonatkozó jogviszonyok különböző típusai – A tagállami szabályozás által a fogyasztói jogállást illetően alkalmazott eltérő bánásmód az ilyen társasház közös részeinek a kezelésére és karbantartására vonatkozóan egyedi szerződést kötő, és az ilyen szerződést nem kötő tulajdonostársak között) | 20 |
| 2022/C 472/24 | C-539/21. P. sz. ügy: A Bíróság (nyolcadik tanács) 2022. október 27-i ítélete – CE kontra Régiók Bizottsága (Fellebbezés – Közszolgálat – Ideiglenes alkalmazottak – Az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek – A 2. cikk c) pontja – Határozatlan időre szóló szerződés – Idő előtti megszüntetés felmondási idővel – A 47. cikk c) pontjának i. alpontja – A bizalmi viszony megszűnése – A felmondási idő végrehajtásának részletes szabályai – Nyilvánvaló értékelési hiba és téves jogalkalmazás – Mulasztások – Megsemmisítés iránti és kártérítési kereset) | 21 |
| 2022/C 472/25 | C-542/21. sz. ügy: A Bíróság (nyolcadik tanács) 2022. október 20-i ítélete (az Augstākā tiesa (Senāts) [Lettország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Mikrotīkls SIA kontra Valsts ieņēmumu dienests (Előzetes döntéshozatal – Vámunió – Közös Vámtarifa – Kombinált Nómenklatúra – Tarifális besorolás – 8517 vámtarifaszám – 8517 70 11 és 8517 70 19 vámtarifaalszám – Router antennák) | 21 |
| 2022/C 472/26 | C-544/21. sz. ügy: A Bíróság (kilencedik tanács) 2022. október 27-i ítélete (a Landgericht Mainz [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – ID kontra Stadt Mainz (Előzetes döntéshozatal – Szolgáltatásnyújtás szabadsága – 2006/123/EK irányelv – A 15. cikk (1) bekezdése, (2) bekezdésének g) pontja és (3) bekezdése – Belső piaci szolgáltatások – Építészek és mérnökök díjszabása – Kötelező legalacsonyabb díjtételek – Az uniós jogi rendelkezések közvetlen hatálya és a nemzeti szabályozás esetleges alkalmazhatatlansága) | 22 |
| 2022/C 472/27 | C-641/21. sz. ügy: A Bíróság (nyolcadik tanács) 2022. október 27-i ítélete (a Bundesfinanzgericht [Ausztria] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Climate Corporation Emissions Trading GmbH kontra Finanzamt Österreich (Előzetes döntéshozatal – Adózás – A hozzáadottérték-adó (héa) közös rendszere – 2006/112/EK irányelv – 44. cikk – A teljesítési hely – Az üvegházhatású gázok kibocsátási egységeinek átruházása – Ügyletek láncolatában elkövetett héacsalásban részt vevő igénybevevő – Adóalany, aki tudott vagy tudnia kellett volna e csalás tényéről) | 22 |
| 2022/C 472/28 | C-825/21. sz. ügy: A Bíróság (ötödik tanács) 2022. október 20-i ítélete (a Cour de cassation [Belgium] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – UP kontra Centre public d’action sociale de Liège (Előzetes döntéshozatal – A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség – Bevándorlási politika – 2008/115/EK irányelv – Harmadik országok jogellenesen tartózkodó állampolgárainak visszatérése – Menedékjog iránti kérelem – Elutasítás – Kiutasítást elrendelő határozat – A 6. cikk (4) bekezdése – Egészségügyi okokra alapított tartózkodási engedély iránti kérelem – Elfogadható kérelem – A kérelem vizsgálata során ideiglenes tartózkodási engedély kiadása – A kérelem elutasítása – Szociális ellátás – Megtagadás – A tartózkodás jogszerűségére vonatkozó feltétel – Kiutasítási határozat hiánya – Az ideiglenes tartózkodási engedély hatása a kiutasítást elrendelő határozatra) | 23 |
| 2022/C 472/29 | C-435/22. PPU. sz. ügy: A Bíróság (nagytanács) 2022. október 28-i ítélete (az Oberlandesgericht München [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – HF ellen folytatott büntetőeljárás (Előzetes döntéshozatal – Sürgősségi előzetes döntéshozatali eljárás – Büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés – Az Európai Unió Alapjogi Chartája – 50. cikk – A Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény – 54. cikk – A ne bis in idem elve – Az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok közötti kiadatási megállapodás – Harmadik országbeli állampolgárnak valamely tagállam által az Egyesült Államok részére kétoldalú kiadatási szerződés alapján történő kiadatása – Ugyanazon tényállás tekintetében egy másik tagállamban jogerősen elítélt állampolgár, aki ezen államban már letöltötte a büntetésének egészét) | 24 |
| 2022/C 472/30 | C-756/21. sz. ügy: A High Court (Írország) által 2021. december 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – X kontra International Protection Appeals Tribunal, Minister for Justice and Equality, Ireland és Attorney General | 25 |
| 2022/C 472/31 | C-332/22. sz. ügy: A Juzgado de lo Contencioso-Administrativo no 17 de Barcelona (Spanyolország) által 2022. május 19-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – HM, VD kontra Generalitat de Catalunya | 26 |
| 2022/C 472/32 | C-475/22. sz. ügy: A Tribunal Supremo (Spanyolország) által 2022. július 15-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Maxi Mobility Spain SLU kontra Comunidad de Madrid, Asociación Nacional del Taxi, Asociación Taxi Project 2.0 | 29 |
| 2022/C 472/33 | C-589/22. sz. ügy: A Tribunal Superior de Justicia de las Islas Baleares (Spanyolország) által 2022. szeptember 7-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – J.L.O.G., J.J.O.P. kontra Resorts Mallorca Hotels International SL | 30 |
| 2022/C 472/34 | C-591/22. sz. ügy: A College van Beroep voor het bedrijfsleven (Hollandia) által 2022. szeptember 12-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – L. VOF kontra Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit | 30 |
| 2022/C 472/35 | C-593/22. sz. ügy: A Tribunalul Specializat Cluj (Románia) által 2022. szeptember 12-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – FS, WU kontra First Bank SA | 31 |
| 2022/C 472/36 | C-613/22. sz. ügy: A High Court (Írország) által 2022. szeptember 23-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Dublin 8 Residents Association kontra An Bord Pleanála, Ireland, the Attorney General | 32 |
| | Törvényszék |
| 2022/C 472/37 | T-486/20. sz. ügy: A Törvényszék 2022. október 19-i ítélete – H&H kontra EUIPO – Giuliani (Swisse) (Európai uniós védjegy – Megszűnés megállapítása iránti eljárás – Swisse európai uniós ábrás védjegy – Feltétlen törlési okok – A 40/94/EK rendelet 51. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontja [jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 59. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontja] – Megkülönböztető képesség hiánya – A fogyasztók megtévesztésére alkalmas védjegyek – Állami jelvény – Jelképet, emblémát vagy címert tartalmazó védjegy – A 40/94 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b), g), h) és i) pontja [jelenleg a 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b), g), h) és i) pontja] – Rosszhiszeműség – A törlés iránti kérelem indokolása – A 2017/1001 rendelet 63. cikkének (2) bekezdése – Az EUIPO által elvégzendő vizsgálat terjedelme – A 2017/1001 rendelet 95. cikkének (1) bekezdése – Meghallgatáshoz való jog – Az Alapjogi Charta 41. cikke) | 34 |
| 2022/C 472/38 | T-81/21. sz. ügy: A Törvényszék 2022. október 19-i ítélete – Sistem ecologica kontra Bizottság [883/2013/EU, Euratom rendelet – A biodízel Unióba irányuló behozatala után kivetett szerződéses, kiegyenlítő és dömpingellenes vámokkal kapcsolatos csalásra vonatkozó vizsgálat – Az OLAF nemzeti vámhatóságoknak szóló közleménye – Az OLAF vizsgálati jelentése – Megsemmisítés iránti kereset – Keresettel meg nem támadható aktus – Kártérítési kereset – Magánszemélyek számára jogokat keletkeztető jogszabály kellően súlyos megsértése] | 35 |
| 2022/C 472/39 | T-214/21. sz. ügy: A Törvényszék 2022. október 5-i ítélete – Múka kontra Bizottság (Dokumentumokhoz való hozzáférés – 1049/2001/EK rendelet – Az állami támogatásokra vonatkozó vizsgálati eljárásokkal kapcsolatos dokumentumok – A hozzáférés megtagadása – Az 1049/2001 rendelet 4. cikke (2) bekezdésének harmadik francia bekezdése – Az ellenőrzések, vizsgálatok és könyvvizsgálatok céljának védelmével kapcsolatos kivétel – A hozzáférés megtagadására vonatkozó általános vélelem – Nyomós közérdek) | 35 |
| 2022/C 472/40 | T-257/21. sz. ügy: A Törvényszék 2022. október 5-i ítélete –Basaglia kontra Bizottság (Szerződésen kívüli felelősség – Dokumentumokhoz való hozzáférés – Kutatási és technológiafejlesztési projektekre vonatkozó dokumentumok – A hozzáférés iránti kérelmez korlátozó és a hozzáférést részben megtagadó határozat – E határozat részleges megsemmisítése a Törvényszék által – A nemzeti bíróságok által hozott ítéletek – A felrótt magatartások jogellenessége – Ok-okozati összefüggés) | 36 |
| 2022/C 472/41 | T-460/21. sz. ügy: A Törvényszék 2022. október 12-i ítélete – MCO (IP) kontra EUIPO – C8 (C2 CYPRUS CASINOS) (Európai uniós védjegy – Felszólalási eljárás – A C2 CYPRUS CASINOS európai uniós ábrás védjegy bejelentése – C8 korábbi nemzeti ábrás védjegy – Viszonylagos kizáró ok – Összetéveszhetőség – Tényezők kölcsönös függősége – Az (EU) 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja – Indokolási kötelezettség) | 36 |
| 2022/C 472/42 | T-461/21. sz. ügy: A Törvényszék 2022. október 12-i ítélete – MCO (IP) kontra EUIPO – C8 (C2) (Európai uniós védjegy – Felszólalási eljárás – A C2 európai uniós ábrás védjegy bejelentése – C8 korábbi nemzeti ábrás védjegy – Viszonylagos kizáró ok – Összetéveszhetőség – Tényezők kölcsönös függősége – Az (EU) 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja – Indokolási kötelezettség) | 37 |
| 2022/C 472/43 | T-466/21. sz. ügy: A Törvényszék 2022. október 19-i ítélete – Baumberger kontra EUIPO – Nube (Lío) (Európai uniós védjegy – Törlési eljárás – Lío európai uniós ábrás védjegy – Feltétlen törlési ok – Rosszhiszeműség – A 207/2009/EK rendelet 52. cikke (1) bekezdésének b) pontja [jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 59. cikke (1) bekezdésének b) pontja]) | 38 |
| 2022/C 472/44 | T-467/21. sz. ügy: A Törvényszék 2022. október 19-i ítélete – DBM Videovertrieb kontra EUIPO – Nube (Lío) (Európai uniós védjegy – Törlési eljárás – Lío európai uniós ábrás védjegy – Feltétlen törlési ok – Rosszhiszeműség – A 207/2009/EK rendelet 52. cikke (1) bekezdésének b) pontja [jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 59. cikke (1) bekezdésének b) pontja]) | 38 |
| 2022/C 472/45 | T-500/21. sz. ügy: A Törvényszék 2022. október 5-i ítélete – Philip Morris Products kontra EUIPO (TOGETHER. FORWARD.) (Európai uniós védjegy – A TOGETHER. FORWARD. európai uniós szóvédjegy bejelentése – Feltétlen kizáró ok – Megkülönböztető képesség hiánya – Az (EU) 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja) | 39 |
| 2022/C 472/46 | T-501/21. sz. ügy: A Törvényszék 2022. október 5-i ítélete – Philip Morris Products kontra EUIPO (Egymással szöget bezáró fekete és fehér vonalak ábrázolása) (Európai uniós védjegy – Egymással szöget bezáró fekete és fehér vonalakat ábrázoló európai uniós ábrás védjegy bejelentése – Feltétlen kizáró ok – Megkülönböztető képesség hiánya – Az (EU) 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja) | 40 |
| 2022/C 472/47 | T-502/21. sz. ügy: A Törvényszék 2022. október 5-i ítélete – Philip Morris Products SA kontra EUIPO (Fekete és fehér vonalak ábrázolása) (Európai uniós védjegy – Fekete és fehér vonalakat ábrázoló európai uniós védjegy bejelentése – Feltétlen kizáró ok – Megkülönböztető képesség hiánya – Az (EU) 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja) | 40 |
| 2022/C 472/48 | T-574/22. sz. ügy: 2022. szeptember 15-én benyújtott kereset – ViiV Healthcare kontra EMA | 41 |
| 2022/C 472/49 | T-577/22. sz. ügy: 2022. szeptember 15-én benyújtott kereset – ClientEarth kontra Tanács | 42 |
| 2022/C 472/50 | T-583/22. sz. ügy: 2022. szeptember 16-án benyújtott kereset – Fédération environnement durable és társai kontra Bizottság | 43 |
| 2022/C 472/51 | T-644/22. sz. ügy: 2022. október 14-én benyújtott kereset – SE és SF kontra Tanács | 44 |
| 2022/C 472/52 | T-652/22. sz. ügy: 2022. október 19-én benyújtott kereset — Lidl Stiftung kontra EUIPO – MHCS (Narancsszín árnyalata) | 45 |
| 2022/C 472/53 | T-654/22. sz. ügy: 2022. október 25-én benyújtott kereset – M&T 1997 kontra EUIPO – VDS Czmyr Kowalik (Ajtó- és ablakkilincsek) | 46 |
| 2022/C 472/54 | T-655/22. sz. ügy: 2022. október 25-én benyújtott kereset – Torre Oria kontra EUIPO – Giramondi, Antonelli (WINE TALES RACCONTI DI VINO) | 47 |
| 2022/C 472/55 | T-656/22. sz. ügy: 2022. október 27-én benyújtott kereset – moderne Stadt kontra EUIPO (DEUTZER HAFEN) | 47 |
| 2022/C 472/56 | T-657/22. sz. ügy: 2022. október 27-én benyújtott kereset – moderne Stadt kontra EUIPO (DEUTZER HAFEN KÖLN) | 48 |
| 2022/C 472/57 | T-665/22. sz. ügy: 2022. november 1-jén benyújtott kereset – SkinIdent kontra EUIPO – Beiersdorf (NIVEA SKIN-IDENTICAL Q10) | 49 |
| 2022/C 472/58 | T-666/22. sz. ügy: 2022. november 2 -án benyújtott kereset – United Shipping Group kontra EUIPO – Baulies Gómez (UNITED WIND LOGISTICS) | 49 |
| 2022/C 472/59 | T-386/18. és T-400/19. sz. egyesített ügyek: A Törvényszék 2022. október 21-i végzése – Iccrea Banca kontra Bizottság és ESZT | 50 |
| 2022/C 472/60 | T-493/22. sz. ügy: A Törvényszék 2022. október 20-i végzése – Cecoforma és Sopexa kontra REA | 50 |

V   Hirdetmények

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

Bíróság

2022/C 472/05

C-473/20. sz. ügy: A Bíróság (első tanács) 2022. október 20-i ítélete (a Sofiyski rayonen sad [Bulgária] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Invest Fund Management AD kontra Komisia za finansov nadzor (Előzetes döntéshozatal – Jogszabályok közelítése – 2009/65/EK irányelv – Átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozások (ÁÉKBV) – Az ÁÉKBV-k alapkezelő társaságai – A befektetők tájékoztatására vonatkozó kötelezettségek – 72. cikk – A tájékoztató lényeges elemeinek naprakésszé tételére vonatkozó kötelezettség – Terjedelem – A 69. cikk (2) bekezdése – Az 1. melléklet A. listájában említett információk – Az alapkezelő társaság valamely szervének összetétele – A 99a. cikk r) pontja – A tagállamok jogrendjébe történő átültetés – Nemzeti szabályozás, amely kiterjeszti azokat a helyzeteket, amelyekben a tájékoztató naprakésszé tételével kapcsolatos jogsértés megállapítható és szankcionálható)

4

2022/C 472/06

C-585/20. sz. ügy: A Bíróság (harmadik tanács) 2022. október 20-i ítélete (a Juzgado Contencioso-Administrativo no 2 de Valladolid [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – BFF Finance Iberia S. A.U kontra Gerencia Regional de Salud de la Junta de Castilla y León (Előzetes döntéshozatal – 2011/7/EU irányelv – A kereskedelmi ügyletekhez kapcsolódó késedelmes fizetések elleni fellépés – A vállalkozások behajtással foglalkozó társaságra engedményezett követeléseinek valamely hatóságtól történő behajtása – Az adós késedelmes fizetése esetén a hitelezőnél felmerülő behajtási költségek megtérítése – 6. cikk – Legalább 40 eurós átalányösszeg – Vállalkozások és hatóságok közötti ügyletek – 4. cikk – Áruk vagy szolgáltatások megfelelőségének tanúsítására vonatkozó eljárás – A fizetés határideje – A 2. cikk 8. pontja – Az esedékes összeg fogalma – A hozzáadottérték-adó késedelmi kamatok kiszámítása céljából való figyelembevétele)

o

5

2022/C 472/07

C-604/20. sz. ügy: A Bíróság (harmadik tanács) 2022. október 20-i ítélete (a Bundesarbeitsgericht [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – ROI Land Investments Ltd. kontra FD (Előzetes döntéshozatal – Polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés – 1215/2012/EU rendelet – 6. cikk – Lakóhellyel vagy székhellyel egyik tagállamban sem rendelkező alperes – 17. cikk – Joghatóság fogyasztói szerződések esetén – A szakmai tevékenység fogalma – 21. cikk – Joghatóság egyedi munkaszerződéseknél – A munkáltató fogalma – Alárendeltségi viszony – 593/2008/EK rendelet – Alkalmazandó jog – 6. cikk – Egyedi munkaszerződés – A munkavállaló és egy harmadik társaság között létrejött, az e munkáltatót a munkavállalóval szemben terhelő kötelezettségek teljesítésének biztosítására irányuló támogatási megállapodás)

6

2022/C 472/08

C-721/20. sz. ügy: A Bíróság (negyedik tanács) 2022. október 27-i ítélete (a Kammergericht Berlin [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – DB Station & Service AG kontra ODEG Ostdeutsche Eisenbahn GmbH (Előzetes döntéshozatal – Vasúti közlekedés – EUMSZ 102. cikk – Erőfölénnyel való visszaélés – 2001/14/EK irányelv – A vasúti infrastruktúrához való hozzáférés – 30. cikk – Vasúti szabályozó szervezet – Az infrastruktúra-használati díjak ellenőrzése – Nemzeti bíróságok – A díjak versenyjog alapján történő felülvizsgálata – A polgári bíróságok és a szabályozó szervezet hatásköre közötti kapcsolat)

7

2022/C 472/09

C-66/21. sz. ügy: A Bíróság (negyedik tanács) 2022. október 20-i ítélete (a Rechtbank Den Haag [Hollandia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – O. T. E. kontra Staatssecretaris van Justitie en Veiligheid (Előzetes döntéshozatal – Határellenőrzések, menekültügy és bevándorlás – Menekültpolitika – Harmadik ország emberkereskedelem áldozatává vált vagy az illegális bevándorlás megkönnyítésére irányuló cselekményektől érintett, a hatáskörrel rendelkező hatóságokkal együttműködő állampolgárai részére kiállított tartózkodási engedély – 2004/81/EK irányelv – 6. cikk – Hatály – Harmadik ország olyan állampolgára, aki azt állítja, hogy emberkereskedelemmel kapcsolatos bűncselekmény áldozatává vált – Ezen irányelv 6. cikkének (1) bekezdésében előírt gondolkodási időben részesülés – A kiutasításról szóló határozat végrehajtásának tilalma – Fogalom – Terjedelem – A gondolkodási idő számítása – 604/2013/EU rendelet – Az egy harmadik országbeli állampolgár vagy egy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok – E nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállamnak történő átadás)

8

2022/C 472/10

C-68/21. és C-84/21. sz. egyesített ügyek: A Bíróság (hatodik tanács) 2022. október 27-i ítélete (a Consiglio di Stato [Olaszország] előzetes döntéshozatal iránti kérelmei) – Iveco Orecchia SpA kontra APAM Esercizio SpA (C-68/21), Brescia Trasporti SpA (C-84/21) (Előzetes döntéshozatal – Jogszabályok közelítése – Gépjárművek – 2007/46/EK irányelv – Műszaki leírás – Meghatározott márkájú cserealkatrészekkel egyenértékű cserealkatrészek szállítására vonatkozó ajánlat – Típusjóváhagyási tanúsítvány hiánya – Az eredetivel való egyenértékűségről az ajánlattevő által tett nyilatkozat – A gyártó fogalma – Bizonyítékok – Közbeszerzési szerződések – 2014/25/EU irányelv)

9

2022/C 472/11

C-77/21. sz. ügy: A Bíróság (első tanács) 2022. október 20-i ítélete (a Fővárosi Törvényszék [Magyarország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Digi Távközlési és Szolgáltató Kft. kontra Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság (Előzetes döntéshozatal – A természetes személyek védelme a személyes adatok kezelése vonatkozásában – (EU) 2016/679 rendelet – Az 5. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontja – A célhoz kötöttség elve – A korlátozott tárolhatóság elve – Tesztek elvégzésére és hibák kijavítására szolgáló adatbázis meglévő adatbázisból történő létrehozása – További adatkezelés – Ezen adatok további kezelésének az eredeti adatgyűjtés céljaival való összeegyeztethetősége – A tárolás időtartama e célokra tekintettel)

10

2022/C 472/12

C-111/21. sz. ügy: A Bíróság (harmadik tanács) 2022. október 20-i ítélete (az Oberster Gerichtshof [Ausztria] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – BT kontra Laudamotion GmbH (Előzetes döntéshozatal – Légi közlekedés – Montreali Egyezmény – A 17. cikk (1) bekezdése – A légi fuvarozók felelőssége az utasok haláláért vagy az általuk elszenvedett testi sérülésekért – A testi sérülés fogalma – Egy utas által a légi jármű vészkiürítése kapcsán elszenvedett poszttraumatikus stressz-szindróma)

11

2022/C 472/13

C-129/21. sz. ügy: A Bíróság (negyedik tanács) 2022. október 27-i ítélete (a Hof van beroep te Brussel [Belgium] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Proximus NV kontra Gegevensbeschermingsautoriteit (Előzetes döntéshozatal – Az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezelése és a magánélet védelme – 2002/58/EK irányelv – 12. cikk – Nyilvános telefonkönyvek és telefontudakozó-szolgáltatások – Az előfizető hozzájárulása – A telefonkönyv-szolgáltató és a tudakozószolgáltató kötelezettségei – (EU) 2016/679 rendelet – 17. cikk – Törléshez való jog (az elfeledtetéshez való jog) – Az 5. cikk (2) bekezdése – 24. cikk – Az adatkezelő tájékoztatási kötelezettsége és felelőssége)

11

2022/C 472/14

C-197/21. sz. ügy: A Bíróság (ötödik tanács) 2022. október 27-i ítélete (a Korkein oikeus [Finnország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Soda-Club (CO2) SA, SodaStream International BV kontra MySoda Oy (Előzetes döntéshozatal – Védjegyjog – (EU) 2017/1001 rendelet – A 15. cikk (2) bekezdése – (EU) 2015/2436 irányelv – A 15. cikk (2) bekezdése – A védjegyoltalom kimerülése – Szén-dioxidot tartalmazó palackok – A védjegyjogosult által valamely tagállamban történő forgalomba hozatal – A viszonteladó által végzett, palackok töltésére és újracímkézésére irányuló tevékenység – A védjegyjogosult által benyújtott felszólalás – A védjeggyel ellátott áruk későbbi forgalmazásával szembeni fellépéshez fűződő jogos érdekek)

12

2022/C 472/15

C-295/21. sz. ügy: A Bíróság (nyolcadik tanács) 2022. október 20-i ítélete (a Cour d'appel de Bruxelles [Belgium] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Allianz Benelux SA kontra État belge, SPF Finances (Előzetes döntéshozatal – A különböző tagállamok anya- és leányvállalatai esetében alkalmazandó adóztatás közös rendszere – 90/435/EGK irányelv – A 4. cikk (1) bekezdése – Az anyavállalatnak a leányvállalatai által kifizetett osztalékok vonatkozásában fennálló adómentessége – A véglegesen megadóztatott többletjövedelem átvitele a következő adóévekre – Véglegesen megadóztatott többletjövedelemmel rendelkező társaság beolvadása egy másik társaságba – E többletek átvevő társasághoz való átvitelét korlátozó nemzeti szabályozás)

13

2022/C 472/16

C-301/21. sz. ügy: A Bíróság (hatodik tanács) 2022. október 20-i ítélete (a Curtea de Apel Oradea [Románia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Curtea de Apel Alba Iulia és társai kontra YF és társai (Előzetes döntéshozatal – Szociálpolitika – A foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód – 2000/78/EK irányelv – A 2. cikk (1) és (2) bekezdése – Az életkoron alapuló hátrányos megkülönböztetés tilalma – Nemzeti szabályozás, amelynek az a hatása, hogy egyes bírák illetménye magasabb más, azonos rangú és ugyanazon feladatot ellátó bírák illetményénél – 1. cikk – Tárgy – A felsorolt hátrányos megkülönböztetések kimerítő jellege)

14

2022/C 472/17

C-306/21. sz. ügy: A Bíróság (nyolcadik tanács) 2022. október 20-i ítélete (a Varhoven administrativen sad [Bulgária] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Komisia za zashtita na lichnite danni, Tsentralna izbiratelna komisia kontra Koalitsia Demokratichna Bulgaria – Obedinenie (Előzetes döntéshozatal – A személyes adatok védelme – (EU) 2016/679 rendelet – Hatály – A 2. cikk (2) bekezdésének a) pontja – Az uniós jog hatályán kívül eső tevékenységek fogalma – Nemzeti és európai választások – A 6. cikk (1) bekezdésének e) pontja – Az adatkezelés jogszerűsége – 58. cikk – A felügyeleti hatóságok által elfogadott jogi aktus, amely korlátozza vagy adott esetben tiltja a szavazóhelyiségekben a szavazatszámlálás videófelvételen való rögzítését)

15

2022/C 472/18

C-362/21. sz. ügy: A Bíróság (tizedik tanács) 2022. október 20-i ítélete (az Administrativen sad Veliko Tarnovo [Bulgária] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Ekofrukt EOOD kontra Direktor na Direktsia Obzhalvane i danachno-osiguritelna praktika – Veliko Tarnovo (Előzetes döntéshozatal – Belső piac – 910/2014/EU rendelet – A 3. cikk 12. pontja – A minősített elektronikus aláírás fogalma – A 25. cikk (1) bekezdése – 26. cikk – I. melléklet – Az elektronikus aláírások joghatása – A fokozott biztonságú elektronikus aláírásra vonatkozó követelmények – Olyan elektronikus dokumentum formájában kiállított közigazgatási aktus, amelynek elektronikus aláírása nem felel meg a minősített elektronikus aláírás követelményeinek – Kumulatív követelmények – Következmények – A 3. cikk 15. pontja – Az elektronikus aláírás minősített tanúsítványának hiánya – Minősített elektronikus aláírásnak a bizalmi szolgáltató által kiállított tanúsítványban való feltüntetése – Hatály – Az elektronikus aláírás jogosultjának a szokásos, cirill betűs írásmód helyett a latin ábécé szerinti átírással való feltűntetése)

16

2022/C 472/19

C-390/21. sz. ügy: A Bíróság (nyolcadik tanács) 2022. október 27-i ítélete (a Landgericht Köln [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – ADPA European Independent Automotive Data Publishers, Gesamtverband Autoteile-Handel e.V. kontra Automobiles PEUGEOT SA, PSA Automobiles SA (Előzetes döntéshozatal – A gépjárműjavítási és -karbantartási információk piaca – (EU) 2018/858 rendelet – 61. cikk – A járműgyártóknak a gépjárműjavítási és -karbantartási információk rendelkezésre bocsátásával kapcsolatos kötelezettségei – Terjedelem – Az ezen információkhoz való hozzáférés joga – Független gazdasági szereplők – Műszaki tájékoztatók megjelentetői – 63. cikk – Észszerű és arányos hozzáférési díjak)

17

2022/C 472/20

C-406/21. sz. ügy: A Bíróság (tizedik tanács) 2022. október 20-i ítélete (a Korkein oikeus [Finnország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – A Oy kontra B Ky, C örökösei (Előzetes döntéshozatal – A kereskedelmi ügyletekhez kapcsolódó késedelmes fizetések elleni fellépés – 2011/7/EU irányelv – A 12. cikk (4) bekezdése – Időbeli hatály – 2013. március 16-a előtt kialakított, a késedelmi kamat és a behajtási költségek után járó kártérítés érvényesítésének elmaradásával járó gyakorlat – Az ezen időponttól kezdődően leadott egyedi megrendelésekre alkalmazott gyakorlat – A 7. cikk (2) és (3) bekezdése – Nyilvánvalóan tisztességtelen szerződéses feltételek és gyakorlatok – Szabad elhatározáson alapuló lemondás)

18

2022/C 472/21

C-411/21. sz. ügy: A Bíróság (hetedik tanács) 2022. október 27-i ítélete (a Supremo Tribunal Administrativo [Portugália] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Instituto do Cinema e do Audiovisual IP kontra NOWO Communications SA (Előzetes döntéshozatal – EUMSZ 56. cikk – Szolgáltatásnyújtás szabadsága – Filmművészeti és audiovizuális alkotások létrehozására és előállítására irányuló szolgáltatások – Előfizetésestelevízióműsor-szolgáltatások üzemeltetői – Az előfizetésestelevízióműsor-szolgáltatások üzemeltetői által fizetendő előfizetési díjak – A díjból származó bevétel felosztása – Korlátozás – Túlságosan bizonytalan vagy közvetett hatások)

19

2022/C 472/22

C-418/21. sz. ügy: A Bíróság (második tanács) 2022. október 27-i ítélete (az Oberlandesgericht Düsseldorf [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Orthomol pharmazeutische Vertriebs GmbH kontra Verband Sozialer Wettbewerb eV (Előzetes döntéshozatal – Élelmiszer-biztonság – Élelmiszerek – 609/2013/EU rendelet – A 2. cikk (2) bekezdésének g) pontja – (EU) 2016/128 felhatalmazáson alapuló rendelet – Speciális gyógyászati célra szánt élelmiszer – Más meghatározott tápanyagszükséglet – A betegnek általános előnyt biztosító élelmiszerek – A gyógyszerektől való elhatárolás)

19

2022/C 472/23

C-485/21. sz. ügy: A Bíróság (nyolcadik tanács) 2022. október 27-i ítélete (a Rayonen sad – Nesebar [Bulgária] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – S. V. OOD kontra E. Ts. D. (Előzetes döntéshozatal – Fogyasztóvédelem – 93/13/EGK irányelv – A fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételek – A 2. cikk b) pontja – A fogyasztó fogalma – A 2. cikk c) pontja – Az eladó vagy szolgáltató fogalma – Természetes személy, aki társasházi lakás tulajdonosa – Az e társasház kezelésére és karbantartására vonatkozó jogviszonyok különböző típusai – A tagállami szabályozás által a fogyasztói jogállást illetően alkalmazott eltérő bánásmód az ilyen társasház közös részeinek a kezelésére és karbantartására vonatkozóan egyedi szerződést kötő, és az ilyen szerződést nem kötő tulajdonostársak között)

20

2022/C 472/24

C-539/21. P. sz. ügy: A Bíróság (nyolcadik tanács) 2022. október 27-i ítélete – CE kontra Régiók Bizottsága (Fellebbezés – Közszolgálat – Ideiglenes alkalmazottak – Az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek – A 2. cikk c) pontja – Határozatlan időre szóló szerződés – Idő előtti megszüntetés felmondási idővel – A 47. cikk c) pontjának i. alpontja – A bizalmi viszony megszűnése – A felmondási idő végrehajtásának részletes szabályai – Nyilvánvaló értékelési hiba és téves jogalkalmazás – Mulasztások – Megsemmisítés iránti és kártérítési kereset)

21

2022/C 472/25

C-542/21. sz. ügy: A Bíróság (nyolcadik tanács) 2022. október 20-i ítélete (az Augstākā tiesa (Senāts) [Lettország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Mikrotīkls SIA kontra Valsts ieņēmumu dienests (Előzetes döntéshozatal – Vámunió – Közös Vámtarifa – Kombinált Nómenklatúra – Tarifális besorolás – 8517 vámtarifaszám – 8517 70 11 és 8517 70 19 vámtarifaalszám – Router antennák)

21

2022/C 472/26

C-544/21. sz. ügy: A Bíróság (kilencedik tanács) 2022. október 27-i ítélete (a Landgericht Mainz [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – ID kontra Stadt Mainz (Előzetes döntéshozatal – Szolgáltatásnyújtás szabadsága – 2006/123/EK irányelv – A 15. cikk (1) bekezdése, (2) bekezdésének g) pontja és (3) bekezdése – Belső piaci szolgáltatások – Építészek és mérnökök díjszabása – Kötelező legalacsonyabb díjtételek – Az uniós jogi rendelkezések közvetlen hatálya és a nemzeti szabályozás esetleges alkalmazhatatlansága)

22

2022/C 472/27

C-641/21. sz. ügy: A Bíróság (nyolcadik tanács) 2022. október 27-i ítélete (a Bundesfinanzgericht [Ausztria] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Climate Corporation Emissions Trading GmbH kontra Finanzamt Österreich (Előzetes döntéshozatal – Adózás – A hozzáadottérték-adó (héa) közös rendszere – 2006/112/EK irányelv – 44. cikk – A teljesítési hely – Az üvegházhatású gázok kibocsátási egységeinek átruházása – Ügyletek láncolatában elkövetett héacsalásban részt vevő igénybevevő – Adóalany, aki tudott vagy tudnia kellett volna e csalás tényéről)

22

2022/C 472/28

C-825/21. sz. ügy: A Bíróság (ötödik tanács) 2022. október 20-i ítélete (a Cour de cassation [Belgium] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – UP kontra Centre public d’action sociale de Liège (Előzetes döntéshozatal – A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség – Bevándorlási politika – 2008/115/EK irányelv – Harmadik országok jogellenesen tartózkodó állampolgárainak visszatérése – Menedékjog iránti kérelem – Elutasítás – Kiutasítást elrendelő határozat – A 6. cikk (4) bekezdése – Egészségügyi okokra alapított tartózkodási engedély iránti kérelem – Elfogadható kérelem – A kérelem vizsgálata során ideiglenes tartózkodási engedély kiadása – A kérelem elutasítása – Szociális ellátás – Megtagadás – A tartózkodás jogszerűségére vonatkozó feltétel – Kiutasítási határozat hiánya – Az ideiglenes tartózkodási engedély hatása a kiutasítást elrendelő határozatra)

23

2022/C 472/29

C-435/22. PPU. sz. ügy: A Bíróság (nagytanács) 2022. október 28-i ítélete (az Oberlandesgericht München [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – HF ellen folytatott büntetőeljárás (Előzetes döntéshozatal – Sürgősségi előzetes döntéshozatali eljárás – Büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés – Az Európai Unió Alapjogi Chartája – 50. cikk – A Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény – 54. cikk – A ne bis in idem elve – Az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok közötti kiadatási megállapodás – Harmadik országbeli állampolgárnak valamely tagállam által az Egyesült Államok részére kétoldalú kiadatási szerződés alapján történő kiadatása – Ugyanazon tényállás tekintetében egy másik tagállamban jogerősen elítélt állampolgár, aki ezen államban már letöltötte a büntetésének egészét)

24

2022/C 472/30

C-756/21. sz. ügy: A High Court (Írország) által 2021. december 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – X kontra International Protection Appeals Tribunal, Minister for Justice and Equality, Ireland és Attorney General

25

2022/C 472/31

C-332/22. sz. ügy: A Juzgado de lo Contencioso-Administrativo no 17 de Barcelona (Spanyolország) által 2022. május 19-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – HM, VD kontra Generalitat de Catalunya

o

26

2022/C 472/32

C-475/22. sz. ügy: A Tribunal Supremo (Spanyolország) által 2022. július 15-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Maxi Mobility Spain SLU kontra Comunidad de Madrid, Asociación Nacional del Taxi, Asociación Taxi Project 2.0

29

2022/C 472/33

C-589/22. sz. ügy: A Tribunal Superior de Justicia de las Islas Baleares (Spanyolország) által 2022. szeptember 7-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – J.L.O.G., J.J.O.P. kontra Resorts Mallorca Hotels International SL

30

2022/C 472/34

C-591/22. sz. ügy: A College van Beroep voor het bedrijfsleven (Hollandia) által 2022. szeptember 12-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – L. VOF kontra Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit

30

2022/C 472/35

C-593/22. sz. ügy: A Tribunalul Specializat Cluj (Románia) által 2022. szeptember 12-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – FS, WU kontra First Bank SA

31

2022/C 472/36

C-613/22. sz. ügy: A High Court (Írország) által 2022. szeptember 23-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Dublin 8 Residents Association kontra An Bord Pleanála, Ireland, the Attorney General

32

Törvényszék

2022/C 472/37

T-486/20. sz. ügy: A Törvényszék 2022. október 19-i ítélete – H&H kontra EUIPO – Giuliani (Swisse) (Európai uniós védjegy – Megszűnés megállapítása iránti eljárás – Swisse európai uniós ábrás védjegy – Feltétlen törlési okok – A 40/94/EK rendelet 51. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontja [jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 59. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontja] – Megkülönböztető képesség hiánya – A fogyasztók megtévesztésére alkalmas védjegyek – Állami jelvény – Jelképet, emblémát vagy címert tartalmazó védjegy – A 40/94 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b), g), h) és i) pontja [jelenleg a 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b), g), h) és i) pontja] – Rosszhiszeműség – A törlés iránti kérelem indokolása – A 2017/1001 rendelet 63. cikkének (2) bekezdése – Az EUIPO által elvégzendő vizsgálat terjedelme – A 2017/1001 rendelet 95. cikkének (1) bekezdése – Meghallgatáshoz való jog – Az Alapjogi Charta 41. cikke)

34

2022/C 472/38

T-81/21. sz. ügy: A Törvényszék 2022. október 19-i ítélete – Sistem ecologica kontra Bizottság [883/2013/EU, Euratom rendelet – A biodízel Unióba irányuló behozatala után kivetett szerződéses, kiegyenlítő és dömpingellenes vámokkal kapcsolatos csalásra vonatkozó vizsgálat – Az OLAF nemzeti vámhatóságoknak szóló közleménye – Az OLAF vizsgálati jelentése – Megsemmisítés iránti kereset – Keresettel meg nem támadható aktus – Kártérítési kereset – Magánszemélyek számára jogokat keletkeztető jogszabály kellően súlyos megsértése]

35

2022/C 472/39

T-214/21. sz. ügy: A Törvényszék 2022. október 5-i ítélete – Múka kontra Bizottság (Dokumentumokhoz való hozzáférés – 1049/2001/EK rendelet – Az állami támogatásokra vonatkozó vizsgálati eljárásokkal kapcsolatos dokumentumok – A hozzáférés megtagadása – Az 1049/2001 rendelet 4. cikke (2) bekezdésének harmadik francia bekezdése – Az ellenőrzések, vizsgálatok és könyvvizsgálatok céljának védelmével kapcsolatos kivétel – A hozzáférés megtagadására vonatkozó általános vélelem – Nyomós közérdek)

35

2022/C 472/40

T-257/21. sz. ügy: A Törvényszék 2022. október 5-i ítélete –Basaglia kontra Bizottság (Szerződésen kívüli felelősség – Dokumentumokhoz való hozzáférés – Kutatási és technológiafejlesztési projektekre vonatkozó dokumentumok – A hozzáférés iránti kérelmez korlátozó és a hozzáférést részben megtagadó határozat – E határozat részleges megsemmisítése a Törvényszék által – A nemzeti bíróságok által hozott ítéletek – A felrótt magatartások jogellenessége – Ok-okozati összefüggés)

36

2022/C 472/41

T-460/21. sz. ügy: A Törvényszék 2022. október 12-i ítélete – MCO (IP) kontra EUIPO – C8 (C2 CYPRUS CASINOS) (Európai uniós védjegy – Felszólalási eljárás – A C2 CYPRUS CASINOS európai uniós ábrás védjegy bejelentése – C8 korábbi nemzeti ábrás védjegy – Viszonylagos kizáró ok – Összetéveszhetőség – Tényezők kölcsönös függősége – Az (EU) 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja – Indokolási kötelezettség)

36

2022/C 472/42

T-461/21. sz. ügy: A Törvényszék 2022. október 12-i ítélete – MCO (IP) kontra EUIPO – C8 (C2) (Európai uniós védjegy – Felszólalási eljárás – A C2 európai uniós ábrás védjegy bejelentése – C8 korábbi nemzeti ábrás védjegy – Viszonylagos kizáró ok – Összetéveszhetőség – Tényezők kölcsönös függősége – Az (EU) 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja – Indokolási kötelezettség)

37

2022/C 472/43

T-466/21. sz. ügy: A Törvényszék 2022. október 19-i ítélete – Baumberger kontra EUIPO – Nube (Lío) (Európai uniós védjegy – Törlési eljárás – Lío európai uniós ábrás védjegy – Feltétlen törlési ok – Rosszhiszeműség – A 207/2009/EK rendelet 52. cikke (1) bekezdésének b) pontja [jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 59. cikke (1) bekezdésének b) pontja])

38

2022/C 472/44

T-467/21. sz. ügy: A Törvényszék 2022. október 19-i ítélete – DBM Videovertrieb kontra EUIPO – Nube (Lío) (Európai uniós védjegy – Törlési eljárás – Lío európai uniós ábrás védjegy – Feltétlen törlési ok – Rosszhiszeműség – A 207/2009/EK rendelet 52. cikke (1) bekezdésének b) pontja [jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 59. cikke (1) bekezdésének b) pontja])

38

2022/C 472/45

T-500/21. sz. ügy: A Törvényszék 2022. október 5-i ítélete – Philip Morris Products kontra EUIPO (TOGETHER. FORWARD.) (Európai uniós védjegy – A TOGETHER. FORWARD. európai uniós szóvédjegy bejelentése – Feltétlen kizáró ok – Megkülönböztető képesség hiánya – Az (EU) 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja)

39

2022/C 472/46

T-501/21. sz. ügy: A Törvényszék 2022. október 5-i ítélete – Philip Morris Products kontra EUIPO (Egymással szöget bezáró fekete és fehér vonalak ábrázolása) (Európai uniós védjegy – Egymással szöget bezáró fekete és fehér vonalakat ábrázoló európai uniós ábrás védjegy bejelentése – Feltétlen kizáró ok – Megkülönböztető képesség hiánya – Az (EU) 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja)

40

2022/C 472/47

T-502/21. sz. ügy: A Törvényszék 2022. október 5-i ítélete – Philip Morris Products SA kontra EUIPO (Fekete és fehér vonalak ábrázolása) (Európai uniós védjegy – Fekete és fehér vonalakat ábrázoló európai uniós védjegy bejelentése – Feltétlen kizáró ok – Megkülönböztető képesség hiánya – Az (EU) 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja)

40

2022/C 472/48

T-574/22. sz. ügy: 2022. szeptember 15-én benyújtott kereset – ViiV Healthcare kontra EMA

41

2022/C 472/49

T-577/22. sz. ügy: 2022. szeptember 15-én benyújtott kereset – ClientEarth kontra Tanács

42

2022/C 472/50

T-583/22. sz. ügy: 2022. szeptember 16-án benyújtott kereset – Fédération environnement durable és társai kontra Bizottság

43

2022/C 472/51

T-644/22. sz. ügy: 2022. október 14-én benyújtott kereset – SE és SF kontra Tanács

44

2022/C 472/52

T-652/22. sz. ügy: 2022. október 19-én benyújtott kereset — Lidl Stiftung kontra EUIPO – MHCS (Narancsszín árnyalata)

45

2022/C 472/53

T-654/22. sz. ügy: 2022. október 25-én benyújtott kereset – M&T 1997 kontra EUIPO – VDS Czmyr Kowalik (Ajtó- és ablakkilincsek)

46

2022/C 472/54

T-655/22. sz. ügy: 2022. október 25-én benyújtott kereset – Torre Oria kontra EUIPO – Giramondi, Antonelli (WINE TALES RACCONTI DI VINO)

47

2022/C 472/55

T-656/22. sz. ügy: 2022. október 27-én benyújtott kereset – moderne Stadt kontra EUIPO (DEUTZER HAFEN)

47

2022/C 472/56

T-657/22. sz. ügy: 2022. október 27-én benyújtott kereset – moderne Stadt kontra EUIPO (DEUTZER HAFEN KÖLN)

48

2022/C 472/57

T-665/22. sz. ügy: 2022. november 1-jén benyújtott kereset – SkinIdent kontra EUIPO – Beiersdorf (NIVEA SKIN-IDENTICAL Q10)

49

2022/C 472/58

T-666/22. sz. ügy: 2022. november 2 -án benyújtott kereset – United Shipping Group kontra EUIPO – Baulies Gómez (UNITED WIND LOGISTICS)

49

2022/C 472/59

T-386/18. és T-400/19. sz. egyesített ügyek: A Törvényszék 2022. október 21-i végzése – Iccrea Banca kontra Bizottság és ESZT

50

2022/C 472/60

T-493/22. sz. ügy: A Törvényszék 2022. október 20-i végzése – Cecoforma és Sopexa kontra REA

50

---

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Az Európai Unió Bírósága

| 2022.12.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 472/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 472/1

---

Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában

(2022/C 472/01)

Utolsó kiadvány

HL C 463., 2022.12.5.

Korábbi közzétételek

HL C 451., 2022.11.28.

HL C 441., 2022.11.21.

HL C 432., 2022.11.14.

HL C 424., 2022.11.7.

HL C 418., 2022.10.31.

HL C 408., 2022.10.24.

Ezek a következő helyeken hozzáférhetők:

EUR-Lex: http://eur-lex.europa.eu

---

Bíróság

| 2022.12.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 472/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 472/2

---

A Bíróság eljárási szabályzatának 107. cikke szerinti ügyekben eljáró tanácsok kijelölése

(2022/C 472/02)

A Bíróság a 2022. szeptember 27-i általános értekezletén, az eljárási szabályzat 11. cikkének (2) bekezdése alapján, a 2022. október 7-től2023. október 6-ig terjedő időszakra a harmadik és a negyedik tanácsot jelölte ki arra, hogy az említett szabályzat 107. cikke szerinti ügyekben eljárjon.

---

| 2022.12.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 472/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 472/2

---

A három bíróból álló tanácsok elnökeinek megválasztása

(2022/C 472/03)

A Bíróság bírái 2022. október 4-én az eljárási szabályzat 12. cikkének (2) bekezdése alapján P. G. Xuerebet a hatodik tanács elnökévé, M. L. Arastey Sahúnt a hetedik tanács elnökévé, M. Safjant a nyolcadik tanács elnökévé, L. S. Rossit a kilencedik tanács elnökévé és D. Gratsiast a tizedik tanács elnökévé választották a 2022. október 7-től2023. október 6-ig terjedő időszakra.

---

| 2022.12.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 472/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 472/2

---

A három bíróval eljáró tanácsok elé utalt ügyekben az ítélkező testületek összetételének meghatározására szolgáló listák

(2022/C 472/04)

A Bíróság a 2022. október 11-i általános értekezletén a három bíróval eljáró tanácsok összetételének meghatározása érdekében elfogadta a következő listákat:

Hatodik tanács

P. G. Xuereb tanácselnök

T. von Danwitz

A. Kumin

I. Ziemele

Hetedik tanács

M. L. Arastey Sahún tanácselnök

F. Biltgen

N. Wahl

J. Passer

Nyolcadik tanács

M. Safjan tanácselnök

N. Piçarra

N. Jääskinen

M. Gavalec

Kilencedik tanács

L. S. Rossi tanácselnök

J.-C. Bonichot

S. Rodin

O. Spineanu-Matei

Tizedik tanács

D. Gratsias tanácselnök

M. Ilešič

I. Jarukaitis

Csehi Z.

---

V Hirdetmények

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

Bíróság

| 2022.12.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 472/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 472/4

---

A Bíróság (első tanács) 2022. október 20-i ítélete (a Sofiyski rayonen sad [Bulgária] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – „Invest Fund Management” AD kontra Komisia za finansov nadzor

(C-473/20. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - Jogszabályok közelítése - 2009/65/EK irányelv - Átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozások (ÁÉKBV) - Az ÁÉKBV-k alapkezelő társaságai - A befektetők tájékoztatására vonatkozó kötelezettségek - 72. cikk - A „tájékoztató lényeges elemeinek” naprakésszé tételére vonatkozó kötelezettség - Terjedelem - A 69. cikk (2) bekezdése - Az 1. melléklet A. listájában említett információk - Az alapkezelő társaság valamely szervének összetétele - A 99a. cikk r) pontja - A tagállamok jogrendjébe történő átültetés - Nemzeti szabályozás, amely kiterjeszti azokat a helyzeteket, amelyekben a tájékoztató naprakésszé tételével kapcsolatos jogsértés megállapítható és szankcionálható)

(2022/C 472/05)

Az eljárás nyelve: bolgár

A kérdést előterjesztő bíróság

Sofiyski rayonen sad

Az alapeljárás felei

Felperes:„Invest Fund Management” AD

Alperes: Komisia za finansov nadzor

Rendelkező rész

| 1) | A 2014. július 23-i 2014/91/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított, az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló, 2009. július 13-i 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 72. cikkét
  a következőképpen kell értelmezni:
  az ezen irányelv I. mellékletének A. listájában szereplő, az alapkezelő társaságra vonatkozó azon információk, amelyeket ezen irányelv 69. cikkének (2) bekezdése értelmében a tájékoztatónak legalább tartalmaznia kell, az említett 72. cikk értelmében vett, a „tájékoztató lényeges elemeinek” fogalma alá tartoznak, és így azokat naprakészen kell tartani. |
| --- | --- |

1)

A 2014. július 23-i 2014/91/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított, az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló, 2009. július 13-i 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 72. cikkét

a következőképpen kell értelmezni:

az ezen irányelv I. mellékletének A. listájában szereplő, az alapkezelő társaságra vonatkozó azon információk, amelyeket ezen irányelv 69. cikkének (2) bekezdése értelmében a tájékoztatónak legalább tartalmaznia kell, az említett 72. cikk értelmében vett, a „tájékoztató lényeges elemeinek” fogalma alá tartoznak, és így azokat naprakészen kell tartani.

| 2) | A 2014/91 irányelvvel módosított 2009/65 irányelv 99a. cikkének r) pontját
  a következőképpen kell értelmezni:
  azzal nem ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amelynek értelmében az olyan alapkezelő társaság, amely az e nemzeti szabályozás által előírt határidőn belül nem tartotta tiszteletben a tájékoztató naprakésszé tételére vonatkozó, ezen irányelv 68–82. cikkében előírt kötelezettséget több, átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozás tekintetében, e szervezetek közül minden egyes esetében közigazgatási bírsággal sújtható, még akkor is, ha az a módosítás, amely e tájékoztató napra késszé tételének tárgyát képezte, egyetlen elemet érintett, amely az alapkezelő társaság valamely szervének összetételére vonatkozik, feltéve hogy a közigazgatási bírság – amellett, hogy hatékony és visszatartó erejű – arányos is. |
| --- | --- |

2)

A 2014/91 irányelvvel módosított 2009/65 irányelv 99a. cikkének r) pontját

a következőképpen kell értelmezni:

azzal nem ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amelynek értelmében az olyan alapkezelő társaság, amely az e nemzeti szabályozás által előírt határidőn belül nem tartotta tiszteletben a tájékoztató naprakésszé tételére vonatkozó, ezen irányelv 68–82. cikkében előírt kötelezettséget több, átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozás tekintetében, e szervezetek közül minden egyes esetében közigazgatási bírsággal sújtható, még akkor is, ha az a módosítás, amely e tájékoztató napra késszé tételének tárgyát képezte, egyetlen elemet érintett, amely az alapkezelő társaság valamely szervének összetételére vonatkozik, feltéve hogy a közigazgatási bírság – amellett, hogy hatékony és visszatartó erejű – arányos is.

---

(1)  HL C 433., 2020.12.14.

---

| 2022.12.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 472/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 472/5

---

A Bíróság (harmadik tanács) 2022. október 20-i ítélete (a Juzgado Contencioso-Administrativo no 2 de Valladolid [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – BFF Finance Iberia S. A.U kontra Gerencia Regional de Salud de la Junta de Castilla y León

(C-585/20. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - 2011/7/EU irányelv - A kereskedelmi ügyletekhez kapcsolódó késedelmes fizetések elleni fellépés - A vállalkozások behajtással foglalkozó társaságra engedményezett követeléseinek valamely hatóságtól történő behajtása - Az adós késedelmes fizetése esetén a hitelezőnél felmerülő behajtási költségek megtérítése - 6. cikk - Legalább 40 eurós átalányösszeg - Vállalkozások és hatóságok közötti ügyletek - 4. cikk - Áruk vagy szolgáltatások megfelelőségének tanúsítására vonatkozó eljárás - A fizetés határideje - A 2. cikk 8. pontja - Az „esedékes összeg” fogalma - A hozzáadottérték-adó késedelmi kamatok kiszámítása céljából való figyelembevétele)

(2022/C 472/06)

Az eljárás nyelve: spanyol

A kérdést előterjesztő bíróság

Juzgado Contencioso-Administrativo no 2 deValladolid

Az alapeljárás felei

Felperes: BFF Finance Iberia S. A.U

Alperes: Gerencia Regional de Salud de la Junta de Castilla y León

Rendelkező rész

| 1) | A kereskedelmi ügyletekhez kapcsolódó késedelmes fizetések elleni fellépésről szóló, 2011. február 16-i 2011/7/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 6. cikkét
  a következőképpen kell értelmezni:
  az adós késedelmes fizetése következtében felmerült behajtási költségekért a hitelezőnek kártérítés címén fizetendő legalább 40 eurós átalányösszeget minden egyes, esedékességkor ki nem fizetett, számlával tanúsított kereskedelmi ügylet után meg kell fizetni, beleértve azt is, ha e számla több számlával együtt egyetlen közigazgatási vagy bírósági követelés tárgyát képezi. |
| --- | --- |

1)

A kereskedelmi ügyletekhez kapcsolódó késedelmes fizetések elleni fellépésről szóló, 2011. február 16-i 2011/7/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 6. cikkét

a következőképpen kell értelmezni:

az adós késedelmes fizetése következtében felmerült behajtási költségekért a hitelezőnek kártérítés címén fizetendő legalább 40 eurós átalányösszeget minden egyes, esedékességkor ki nem fizetett, számlával tanúsított kereskedelmi ügylet után meg kell fizetni, beleértve azt is, ha e számla több számlával együtt egyetlen közigazgatási vagy bírósági követelés tárgyát képezi.

| 2) | A 2011/7 irányelv 4. cikkének (3)–(6) bekezdését
  a következőképpen kell értelmezni:
  azzal ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely a vállalkozások és hatóságok közötti valamennyi kereskedelmi ügylet esetében általánosan 60 naptári napos maximális fizetési időtartamot ír elő, beleértve azt is, ha e határidő egy kezdeti, az átvételi eljárásra vagy az áruk és szolgáltatások szerződésnek való megfelelésének ellenőrzési eljárására rendelkezésre álló 30 napos határidőből, majd egy ezt követő, a megállapodás szerinti ár kifizetésére rendelkezésre álló további 30 napos határidőből áll. |
| --- | --- |

2)

A 2011/7 irányelv 4. cikkének (3)–(6) bekezdését

a következőképpen kell értelmezni:

azzal ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely a vállalkozások és hatóságok közötti valamennyi kereskedelmi ügylet esetében általánosan 60 naptári napos maximális fizetési időtartamot ír elő, beleértve azt is, ha e határidő egy kezdeti, az átvételi eljárásra vagy az áruk és szolgáltatások szerződésnek való megfelelésének ellenőrzési eljárására rendelkezésre álló 30 napos határidőből, majd egy ezt követő, a megállapodás szerinti ár kifizetésére rendelkezésre álló további 30 napos határidőből áll.

| 3) | A 2011/7 irányelv 2. cikkének 8. pontját
  a következőképpen kell értelmezni:
  a számlán vagy az azzal egyenértékű fizetési felszólításon szereplő hozzáadottérték-adó összegének az e rendelkezésben meghatározott „esedékes összeg” címén történő figyelembevétele független attól, hogy a késedelmes fizetés bekövetkezésének időpontjában az adóalany ezt az összeget már befizette-e az államkincstárba. |
| --- | --- |

3)

A 2011/7 irányelv 2. cikkének 8. pontját

a következőképpen kell értelmezni:

a számlán vagy az azzal egyenértékű fizetési felszólításon szereplő hozzáadottérték-adó összegének az e rendelkezésben meghatározott „esedékes összeg” címén történő figyelembevétele független attól, hogy a késedelmes fizetés bekövetkezésének időpontjában az adóalany ezt az összeget már befizette-e az államkincstárba.

---

(1)  HL C 53., 2021.2.15.

---

| 2022.12.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 472/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 472/6

---

A Bíróság (harmadik tanács) 2022. október 20-i ítélete (a Bundesarbeitsgericht [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – ROI Land Investments Ltd. kontra FD

(C-604/20. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - Polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés - 1215/2012/EU rendelet - 6. cikk - Lakóhellyel vagy székhellyel egyik tagállamban sem rendelkező alperes - 17. cikk - Joghatóság fogyasztói szerződések esetén - A „szakmai tevékenység” fogalma - 21. cikk - Joghatóság egyedi munkaszerződéseknél - A „munkáltató” fogalma - Alárendeltségi viszony - 593/2008/EK rendelet - Alkalmazandó jog - 6. cikk - Egyedi munkaszerződés - A munkavállaló és egy harmadik társaság között létrejött, az e munkáltatót a munkavállalóval szemben terhelő kötelezettségek teljesítésének biztosítására irányuló támogatási megállapodás)

(2022/C 472/07)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Bundesarbeitsgericht

Az alapeljárás felei

Felperes: ROI Land Investments Ltd.

Alperes: FD

Rendelkező rész

| 1) | A polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2012. december 12-i 1215/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 21. cikke (1) bekezdése b) pontjának i. alpontját és (2) bekezdését
  a következőképpen kell értelmezni:
  a munkavállaló annak a helynek a bírósága előtt, ahol vagy ahonnan utoljára rendszeresen munkát végzett, perelheti azon személyt – attól függetlenül, hogy rendelkezik-e ez utóbbi valamely tagállamban székhellyel –, amellyel nem áll fenn munkaszerződése, ha e személy olyan támogatási szerződés alapján, amelytől a munkaszerződés harmadik féllel való megkötése függött, közvetlenül felelős valamely harmadik fél e munkavállalóval szembeni kötelezettségeinek teljesítéséért, feltéve hogy alárendeltségi viszony áll fenn e személy és a munkavállaló között. |
| --- | --- |

1)

A polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2012. december 12-i 1215/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 21. cikke (1) bekezdése b) pontjának i. alpontját és (2) bekezdését

a következőképpen kell értelmezni:

a munkavállaló annak a helynek a bírósága előtt, ahol vagy ahonnan utoljára rendszeresen munkát végzett, perelheti azon személyt – attól függetlenül, hogy rendelkezik-e ez utóbbi valamely tagállamban székhellyel –, amellyel nem áll fenn munkaszerződése, ha e személy olyan támogatási szerződés alapján, amelytől a munkaszerződés harmadik féllel való megkötése függött, közvetlenül felelős valamely harmadik fél e munkavállalóval szembeni kötelezettségeinek teljesítéséért, feltéve hogy alárendeltségi viszony áll fenn e személy és a munkavállaló között.

| 2) | Az 1215/2012 rendelet 6. cikkének (1) bekezdését
  a következőképpen kell értelmezni:
  az e rendelet 21. cikke (2) bekezdésének alkalmazására vonatkozó fenntartás kizárja, hogy valamely tagállam bírósága ezen állam joghatósági szabályait alkalmazza, amennyiben a 21. cikk (2) bekezdésének alkalmazási feltételei teljesülnek, még akkor is, ha e szabályok kedvezőbbek a munkavállalókra nézve. Ezzel szemben, ha nem teljesülnek e rendelet 21. cikke (2) bekezdésének, illetve a 6. cikkének (1) bekezdésében említett többi rendelkezésnek az alkalmazási feltételei, az említett bíróság ez utóbbi rendelkezésnek megfelelően szabadon alkalmazhatja az említett szabályokat a joghatóság meghatározására. |
| --- | --- |

2)

Az 1215/2012 rendelet 6. cikkének (1) bekezdését

a következőképpen kell értelmezni:

az e rendelet 21. cikke (2) bekezdésének alkalmazására vonatkozó fenntartás kizárja, hogy valamely tagállam bírósága ezen állam joghatósági szabályait alkalmazza, amennyiben a 21. cikk (2) bekezdésének alkalmazási feltételei teljesülnek, még akkor is, ha e szabályok kedvezőbbek a munkavállalókra nézve. Ezzel szemben, ha nem teljesülnek e rendelet 21. cikke (2) bekezdésének, illetve a 6. cikkének (1) bekezdésében említett többi rendelkezésnek az alkalmazási feltételei, az említett bíróság ez utóbbi rendelkezésnek megfelelően szabadon alkalmazhatja az említett szabályokat a joghatóság meghatározására.

| 3) | Az 1215/2012 rendelet 17. cikkének (1) bekezdését és a szerződéses kötelezettségekre alkalmazandó jogról szóló, 2008. június 17-i 593/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet („Róma I”) 6. cikkének (1) bekezdését
  a következőképpen kell értelmezni:
  a „szakmai tevékenység” fogalma nemcsak az önálló vállalkozói, hanem a munkavállalói tevékenységet is magában foglalja. E rendelkezések alkalmazása céljából továbbá nem minősül szakmai tevékenységen kívüli célból és attól függetlenül kötött megállapodásnak a munkavállaló és a munkaszerződésben említett munkáltatótól eltérő harmadik személy által kötött olyan megállapodás, amelynek értelmében e személy közvetlenül felel a munkavállalóval szemben a munkáltató munkaszerződésből eredő kötelezettségeiért. |
| --- | --- |

3)

Az 1215/2012 rendelet 17. cikkének (1) bekezdését és a szerződéses kötelezettségekre alkalmazandó jogról szóló, 2008. június 17-i 593/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet („Róma I”) 6. cikkének (1) bekezdését

a következőképpen kell értelmezni:

a „szakmai tevékenység” fogalma nemcsak az önálló vállalkozói, hanem a munkavállalói tevékenységet is magában foglalja. E rendelkezések alkalmazása céljából továbbá nem minősül szakmai tevékenységen kívüli célból és attól függetlenül kötött megállapodásnak a munkavállaló és a munkaszerződésben említett munkáltatótól eltérő harmadik személy által kötött olyan megállapodás, amelynek értelmében e személy közvetlenül felel a munkavállalóval szemben a munkáltató munkaszerződésből eredő kötelezettségeiért.

---

(1)  HL C 44., 2021.2.8.

---

| 2022.12.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 472/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 472/7

---

A Bíróság (negyedik tanács) 2022. október 27-i ítélete (a Kammergericht Berlin [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – DB Station & Service AG kontra ODEG Ostdeutsche Eisenbahn GmbH

(C-721/20. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - Vasúti közlekedés - EUMSZ 102. cikk - Erőfölénnyel való visszaélés - 2001/14/EK irányelv - A vasúti infrastruktúrához való hozzáférés - 30. cikk - Vasúti szabályozó szervezet - Az infrastruktúra-használati díjak ellenőrzése - Nemzeti bíróságok - A díjak versenyjog alapján történő felülvizsgálata - A polgári bíróságok és a szabályozó szervezet hatásköre közötti kapcsolat)

(2022/C 472/08)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Kammergericht Berlin

Az alapeljárás felei

Felperes: DB Station & Service AG

Alperes: ODEG Ostdeutsche Eisenbahn GmbH

Rendelkező rész

A 2007. október 23-i 2007/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított, a vasútiinfrastruktúra-kapacitás elosztásáról és a vasúti infrastruktúra használati díjának felszámításáról szóló, 2001. február 26-i 2001/14/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 30. cikkét

úgy kell értelmezni, hogy

azzal nem ellentétes, ha a nemzeti bíróságok az infrastruktúra-használati díjak visszatérítése iránti kérelem elbírálása érdekében az EUMSZ 102. cikket és ezzel egyidejűleg a nemzeti versenyjogot alkalmazzák, feltéve azonban, hogy a hatáskörrel rendelkező szabályozó szervezet előzetesen határozott a szóban forgó díjak jogszerűségéről. Ennek keretében a jóhiszemű együttműködés kötelezettsége terheli e bíróságokat, amelyek kötelesek az e szervezet által hozott határozatokat mérlegelési szempontként figyelembe venni, és saját határozataikat a hozzájuk benyújtott iratok összességére tekintettel megindokolni.

---

(1)  HL C 88., 2021.3.15.

---

| 2022.12.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 472/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 472/8

---

A Bíróság (negyedik tanács) 2022. október 20-i ítélete (a Rechtbank Den Haag [Hollandia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – O. T. E. kontra Staatssecretaris van Justitie en Veiligheid

(C-66/21. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - Határellenőrzések, menekültügy és bevándorlás - Menekültpolitika - Harmadik ország emberkereskedelem áldozatává vált vagy az illegális bevándorlás megkönnyítésére irányuló cselekményektől érintett, a hatáskörrel rendelkező hatóságokkal együttműködő állampolgárai részére kiállított tartózkodási engedély - 2004/81/EK irányelv - 6. cikk - Hatály - Harmadik ország olyan állampolgára, aki azt állítja, hogy emberkereskedelemmel kapcsolatos bűncselekmény áldozatává vált - Ezen irányelv 6. cikkének (1) bekezdésében előírt gondolkodási időben részesülés - A kiutasításról szóló határozat végrehajtásának tilalma - Fogalom - Terjedelem - A gondolkodási idő számítása - 604/2013/EU rendelet - Az egy harmadik országbeli állampolgár vagy egy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok - E nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállamnak történő átadás)

(2022/C 472/09)

Az eljárás nyelve: holland

A kérdést előterjesztő bíróság

Rechtbank Den Haag

Az alapeljárás felei

Felperes: O. T. E.

Alperes: Staatssecretaris van Justitie en Veiligheid

Rendelkező rész

| 1) | A harmadik országok emberkereskedelem áldozatává vált vagy az illegális bevándorlás megkönnyítésére irányuló cselekményektől érintett, a hatáskörrel rendelkező hatóságokkal együttműködő állampolgárai részére kiállított tartózkodási engedélyről szóló, 2004. április 29-i 2004/81/EK tanácsi irányelv 6. cikkének (2) bekezdését
  a következőképpen kell értelmezni:
  a „kiutasításról szóló határozat” fogalma magában foglalja azt az intézkedést, amellyel a harmadik országbeli állampolgárt valamely tagállam területéről egy másik tagállam területére az egy harmadik országbeli állampolgár vagy egy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló, 2013. június 26-i 604/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján átadják. |
| --- | --- |

1)

A harmadik országok emberkereskedelem áldozatává vált vagy az illegális bevándorlás megkönnyítésére irányuló cselekményektől érintett, a hatáskörrel rendelkező hatóságokkal együttműködő állampolgárai részére kiállított tartózkodási engedélyről szóló, 2004. április 29-i 2004/81/EK tanácsi irányelv 6. cikkének (2) bekezdését

a következőképpen kell értelmezni:

a „kiutasításról szóló határozat” fogalma magában foglalja azt az intézkedést, amellyel a harmadik országbeli állampolgárt valamely tagállam területéről egy másik tagállam területére az egy harmadik országbeli állampolgár vagy egy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló, 2013. június 26-i 604/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján átadják.

| 2) | A 2004/81 irányelv 6. cikkének (2) bekezdését
  a következőképpen kell értelmezni:
  azzal ellentétes, ha a harmadik országbeli állampolgár átadására vonatkozóan a 604/2013 rendelet alapján hozott határozatot az e 6. cikk (1) bekezdésében biztosított gondolkodási idő alatt hajtják végre, azzal azonban nem ellentétes sem az ilyen határozat elfogadása, sem pedig az e határozat végrehajtását előkészítő intézkedések meghozatala, feltéve, hogy az előkészítő intézkedések nem fosztják meg a gondolkodási időt a hatékony érvényesüléstől, aminek ellenőrzése a kérdést előterjesztő bíróság feladata. |
| --- | --- |

2)

A 2004/81 irányelv 6. cikkének (2) bekezdését

a következőképpen kell értelmezni:

azzal ellentétes, ha a harmadik országbeli állampolgár átadására vonatkozóan a 604/2013 rendelet alapján hozott határozatot az e 6. cikk (1) bekezdésében biztosított gondolkodási idő alatt hajtják végre, azzal azonban nem ellentétes sem az ilyen határozat elfogadása, sem pedig az e határozat végrehajtását előkészítő intézkedések meghozatala, feltéve, hogy az előkészítő intézkedések nem fosztják meg a gondolkodási időt a hatékony érvényesüléstől, aminek ellenőrzése a kérdést előterjesztő bíróság feladata.

---

(1)  HL C 163., 2021.5.3.

---

| 2022.12.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 472/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 472/9

---

A Bíróság (hatodik tanács) 2022. október 27-i ítélete (a Consiglio di Stato [Olaszország] előzetes döntéshozatal iránti kérelmei) – Iveco Orecchia SpA kontra APAM Esercizio SpA (C-68/21), Brescia Trasporti SpA (C-84/21)

(C-68/21. és C-84/21. sz. egyesített ügyek) (1)

(Előzetes döntéshozatal - Jogszabályok közelítése - Gépjárművek - 2007/46/EK irányelv - Műszaki leírás - Meghatározott márkájú cserealkatrészekkel egyenértékű cserealkatrészek szállítására vonatkozó ajánlat - Típusjóváhagyási tanúsítvány hiánya - Az eredetivel való egyenértékűségről az ajánlattevő által tett nyilatkozat - A „gyártó” fogalma - Bizonyítékok - Közbeszerzési szerződések - 2014/25/EU irányelv)

(2022/C 472/10)

Az eljárás nyelve: olasz

A kérdést előterjesztő bíróság

Consiglio di Stato

Az alapeljárás felei

Felperes: Iveco Orecchia SpA

Alperesek: APAM Esercizio SpA (C-68/21), Brescia Trasporti SpA (C-84/21)

Az eljárásban részt vesz: Veneta Servizi International Srl unipersonale, VAR Srl, Di Pinto & Dalessandro SpA, Bellizzi Srl

Rendelkező rész

| 1) | A gépjárművek és pótkocsijaik, valamint az ilyen járművek rendszereinek, alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek jóváhagyásáról szóló, 2007. szeptember 5-i 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv („keretirányelv”) 10. cikkének (2) bekezdését, 19. cikkének (1) bekezdését és 28. cikkének (1) bekezdését
  a következőképpen kell értelmezni:
  azokkal ellentétes, ha az ajánlatkérő szerv a közszolgáltatás ellátására szánt autóbuszok cserealkatrészeinek szállítására irányuló közbeszerzési eljárás keretében elfogadhat a 2007/46 irányelv IV. mellékletében említett szabályozási aktusok hatálya alá tartozó alkatrészekre vonatkozó olyan ajánlatot, amelyhez nem mellékeltek e cserealkatrészek típusjóváhagyását igazoló tanúsítványt, amennyiben e szabályozási aktusok ilyen típusjóváhagyást írnak elő. |
| --- | --- |

1)

A gépjárművek és pótkocsijaik, valamint az ilyen járművek rendszereinek, alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek jóváhagyásáról szóló, 2007. szeptember 5-i 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv („keretirányelv”) 10. cikkének (2) bekezdését, 19. cikkének (1) bekezdését és 28. cikkének (1) bekezdését

a következőképpen kell értelmezni:

azokkal ellentétes, ha az ajánlatkérő szerv a közszolgáltatás ellátására szánt autóbuszok cserealkatrészeinek szállítására irányuló közbeszerzési eljárás keretében elfogadhat a 2007/46 irányelv IV. mellékletében említett szabályozási aktusok hatálya alá tartozó alkatrészekre vonatkozó olyan ajánlatot, amelyhez nem mellékeltek e cserealkatrészek típusjóváhagyását igazoló tanúsítványt, amennyiben e szabályozási aktusok ilyen típusjóváhagyást írnak elő.

| 2) | A vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről [helyesen: a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatások területén a közbeszerzési eljárások összehangolásáról] és a 2004/17/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. február 26-i 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 60. és 62. cikkét
  a következőképpen kell értelmezni:
  azokkal – a „gyártó” fogalmának a 2007/46 irányelv 3. cikkének 27. pontjában szereplő meghatározására tekintettel – ellentétes, ha az ajánlatkérő szerv a közszolgáltatás ellátására szánt autóbuszok cserealkatrészeinek szállítására irányuló közbeszerzési eljárás keretében elfogadhatja az ajánlattevő által kínált, a 2007/46 irányelv IV. mellékletében említett szabályozási aktusok hatálya alá tartozó alkatrészekre vonatkozó, ezen ajánlattevőtől származó egyenértékűségi nyilatkozatot, amennyiben ezen ajánlattevő nem tekinthető ezen alkatrészek gyártójának. |
| --- | --- |

2)

A vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről [helyesen: a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatások területén a közbeszerzési eljárások összehangolásáról] és a 2004/17/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. február 26-i 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 60. és 62. cikkét

a következőképpen kell értelmezni:

azokkal – a „gyártó” fogalmának a 2007/46 irányelv 3. cikkének 27. pontjában szereplő meghatározására tekintettel – ellentétes, ha az ajánlatkérő szerv a közszolgáltatás ellátására szánt autóbuszok cserealkatrészeinek szállítására irányuló közbeszerzési eljárás keretében elfogadhatja az ajánlattevő által kínált, a 2007/46 irányelv IV. mellékletében említett szabályozási aktusok hatálya alá tartozó alkatrészekre vonatkozó, ezen ajánlattevőtől származó egyenértékűségi nyilatkozatot, amennyiben ezen ajánlattevő nem tekinthető ezen alkatrészek gyártójának.

---

(1)  HL C 128., 2021.4.12.

HL C 2., 2022.1.3.

---

| 2022.12.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 472/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 472/10

---

A Bíróság (első tanács) 2022. október 20-i ítélete (a Fővárosi Törvényszék [Magyarország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Digi Távközlési és Szolgáltató Kft. kontra Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság

(C-77/21. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - A természetes személyek védelme a személyes adatok kezelése vonatkozásában - (EU) 2016/679 rendelet - Az 5. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontja - A „célhoz kötöttség” elve - A „korlátozott tárolhatóság” elve - Tesztek elvégzésére és hibák kijavítására szolgáló adatbázis meglévő adatbázisból történő létrehozása - További adatkezelés - Ezen adatok további kezelésének az eredeti adatgyűjtés céljaival való összeegyeztethetősége - A tárolás időtartama e célokra tekintettel)

(2022/C 472/11)

Az eljárás nyelve: magyar

A kérdést előterjesztő bíróság

Fővárosi Törvényszék

Az alapeljárás felei

Felperes: Digi Távközlési és Szolgáltató Kft.

Alperes: Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság

Rendelkező rész

| 1) | A természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (általános adatvédelmi rendelet) 5. cikke (1) bekezdésének b) pontját
  a következőképpen kell értelmezni:
  az e rendelkezésben előírt „célhoz kötöttség” elvével nem ellentétes, ha az adatkezelő egy tesztek elvégzése és hibák kijavítása céljából létrehozott adatbázisban rögzíti és tárolja a korábban más adatbázisban gyűjtött és tárolt személyes adatokat, amennyiben az ilyen további adatkezelés megfelel azon konkrét céloknak, amely célokból a személyes adatokat eredetileg gyűjtötték, amit az említett rendelet 6. cikkének (4) bekezdésében szereplő szempontokra tekintettel kell meghatározni. |
| --- | --- |

1)

A természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (általános adatvédelmi rendelet) 5. cikke (1) bekezdésének b) pontját

a következőképpen kell értelmezni:

az e rendelkezésben előírt „célhoz kötöttség” elvével nem ellentétes, ha az adatkezelő egy tesztek elvégzése és hibák kijavítása céljából létrehozott adatbázisban rögzíti és tárolja a korábban más adatbázisban gyűjtött és tárolt személyes adatokat, amennyiben az ilyen további adatkezelés megfelel azon konkrét céloknak, amely célokból a személyes adatokat eredetileg gyűjtötték, amit az említett rendelet 6. cikkének (4) bekezdésében szereplő szempontokra tekintettel kell meghatározni.

| 2) | A 2016/679 rendelet 5. cikke (1) bekezdésének e) pontját
  a következőképpen kell értelmezni:
  az e rendelkezésben előírt „korlátozott tárolhatóság” elvével ellentétes, ha az adatkezelő a korábban más célból gyűjtött személyes adatokat egy tesztek elvégzése és a hibák kijavítása céljából létrehozott adatbázisban az e tesztek elvégzéséhez és e hibák kijavításához szükségesnél hosszabb ideig tárolja. |
| --- | --- |

2)

A 2016/679 rendelet 5. cikke (1) bekezdésének e) pontját

a következőképpen kell értelmezni:

az e rendelkezésben előírt „korlátozott tárolhatóság” elvével ellentétes, ha az adatkezelő a korábban más célból gyűjtött személyes adatokat egy tesztek elvégzése és a hibák kijavítása céljából létrehozott adatbázisban az e tesztek elvégzéséhez és e hibák kijavításához szükségesnél hosszabb ideig tárolja.

---

(1)  HL C 182., 2021.5.10.

---

| 2022.12.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 472/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 472/11

---

A Bíróság (harmadik tanács) 2022. október 20-i ítélete (az Oberster Gerichtshof [Ausztria] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – BT kontra Laudamotion GmbH

(C-111/21. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - Légi közlekedés - Montreali Egyezmény - A 17. cikk (1) bekezdése - A légi fuvarozók felelőssége az utasok haláláért vagy az általuk elszenvedett testi sérülésekért - A „testi sérülés” fogalma - Egy utas által a légi jármű vészkiürítése kapcsán elszenvedett poszttraumatikus stressz-szindróma)

(2022/C 472/12)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Oberster Gerichtshof

Az alapeljárás felei

Felperes: BT

Alperes: Laudamotion GmbH

Rendelkező rész

Az Európai Közösség által 1999. december 9-én aláírt és annak nevében a 2001. április 5-i 2001/539/EK tanácsi határozattal jóváhagyott, a nemzetközi légi szállítás egyes szabályainak egységesítéséről szóló, 1999. május 28-án Montrealban kötött egyezmény 17. cikkének (1) bekezdését

a következőképpen kell értelmezni:

az e rendelkezés értelmében vett „balesettel” egy utasnak okozott olyan pszichés sérülés, amely nem kapcsolódik az említett rendelkezés értelmében vett „testi sérüléshez”, ugyanolyan kártérítésre jogosít, mint az ilyen testi sérülés, amennyiben a sérelmet szenvedett utas bizonyítja a lelki épségének olyan súlyos vagy intenzív sérelmét, amely az általános egészségi állapotát befolyásolja, és amely orvosi kezelés nélkül nem enyhül.

---

(1)  HL C 228., 2021.6.14.

---

| 2022.12.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 472/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 472/11

---

A Bíróság (negyedik tanács) 2022. október 27-i ítélete (a Hof van beroep te Brussel [Belgium] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Proximus NV kontra Gegevensbeschermingsautoriteit

(C-129/21. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - Az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezelése és a magánélet védelme - 2002/58/EK irányelv - 12. cikk - Nyilvános telefonkönyvek és telefontudakozó-szolgáltatások - Az előfizető hozzájárulása - A telefonkönyv-szolgáltató és a tudakozószolgáltató kötelezettségei - (EU) 2016/679 rendelet - 17. cikk - Törléshez való jog („az elfeledtetéshez való jog”) - Az 5. cikk (2) bekezdése - 24. cikk - Az adatkezelő tájékoztatási kötelezettsége és felelőssége)

(2022/C 472/13)

Az eljárás nyelve: holland

A kérdést előterjesztő bíróság

Hof van beroep te Brussel

Az alapeljárás felei

Felperes: Proximus NV

Alperes: Gegevensbeschermingsautoriteit

Rendelkező rész

| 1) | A 2009. november 25-i 2009/136/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított, az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról [helyesen: a személyes adatok kezeléséről] és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 12. cikkének (2) bekezdését az ezen irányelv 2. cikke második bekezdésének f) pontjával és a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (általános adatvédelmi rendelet) 95. cikkével összefüggésben
  a következőképpen kell értelmezni:
  a valamely távközlési szolgáltató előfizetőjének az e rendelet 4. cikkének 11. pontja értelmében vett „hozzájárulása” követelmény ahhoz, hogy ezen előfizető személyes adatai szerepeljenek az e szolgáltatón kívüli, más szolgáltatók által kiadott telefonkönyvekben és nyilvánosan hozzáférhető telefontudakozó-szolgáltatásokban, ugyanakkor elegendő, ha e hozzájárulást kizárólag az említett szolgáltatónak adják meg. |
| --- | --- |

1)

A 2009. november 25-i 2009/136/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított, az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról [helyesen: a személyes adatok kezeléséről] és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 12. cikkének (2) bekezdését az ezen irányelv 2. cikke második bekezdésének f) pontjával és a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (általános adatvédelmi rendelet) 95. cikkével összefüggésben

a következőképpen kell értelmezni:

a valamely távközlési szolgáltató előfizetőjének az e rendelet 4. cikkének 11. pontja értelmében vett „hozzájárulása” követelmény ahhoz, hogy ezen előfizető személyes adatai szerepeljenek az e szolgáltatón kívüli, más szolgáltatók által kiadott telefonkönyvekben és nyilvánosan hozzáférhető telefontudakozó-szolgáltatásokban, ugyanakkor elegendő, ha e hozzájárulást kizárólag az említett szolgáltatónak adják meg.

| 2) | A 2016/679 rendelet 17. cikkét
  a következőképpen kell értelmezni:
  az előfizető személyes adatainak a telefonkönyvekből, valamint a nyilvánosan hozzáférhető telefontudakozó-szolgáltatásokból való törlésére irányuló kérelem az e cikk értelmében vett „törléshez való jog” gyakorlásának minősül. |
| --- | --- |

2)

A 2016/679 rendelet 17. cikkét

a következőképpen kell értelmezni:

az előfizető személyes adatainak a telefonkönyvekből, valamint a nyilvánosan hozzáférhető telefontudakozó-szolgáltatásokból való törlésére irányuló kérelem az e cikk értelmében vett „törléshez való jog” gyakorlásának minősül.

| 3) | A 2016/679 rendelet 5. cikkének (2) bekezdését és 24. cikkét
  a következőképpen kell értelmezni:
  a nemzeti felügyeleti hatóság megkövetelheti, hogy a nyilvánosan hozzáférhető telefonkönyvek és telefontudakozók szolgáltatója, mint adatkezelő, tegye meg a megfelelő műszaki és szervezeti intézkedéseket annak érdekében, hogy tájékoztassa a harmadik fél adatkezelőket – nevezetesen azt a távközlési szolgáltatót, amely közölte vele az előfizetőjének személyes adatait, valamint a nyilvánosan hozzáférhető telefonkönyvek és telefontudakozók többi szolgáltatóját, amelynek ő szolgáltatott ilyen adatokat – ezen előfizető hozzájárulásának visszavonásáról. |
| --- | --- |

3)

A 2016/679 rendelet 5. cikkének (2) bekezdését és 24. cikkét

a következőképpen kell értelmezni:

a nemzeti felügyeleti hatóság megkövetelheti, hogy a nyilvánosan hozzáférhető telefonkönyvek és telefontudakozók szolgáltatója, mint adatkezelő, tegye meg a megfelelő műszaki és szervezeti intézkedéseket annak érdekében, hogy tájékoztassa a harmadik fél adatkezelőket – nevezetesen azt a távközlési szolgáltatót, amely közölte vele az előfizetőjének személyes adatait, valamint a nyilvánosan hozzáférhető telefonkönyvek és telefontudakozók többi szolgáltatóját, amelynek ő szolgáltatott ilyen adatokat – ezen előfizető hozzájárulásának visszavonásáról.

| 4) | A 2016/679 rendelet 17. cikkének (2) bekezdését
  a következőképpen kell értelmezni:
  azzal nem ellentétes, ha a nemzeti felügyeleti hatóság arra kötelez egy olyan telefonkönyv-szolgáltatót és nyilvánosan hozzáférhető telefontudakozó-szolgáltatót, amelytől valamely távközlési szolgáltató előfizetője azt kérte, hogy a továbbiakban ne tegye közzé a rá vonatkozó személyes adatokat, hogy tegye meg az e rendelkezés értelmében vett „észszerű intézkedéseket” annak érdekében, hogy tájékoztassa a keresőmotorok üzemeltetőit az adatok törlése iránti ezen kérelemről. |
| --- | --- |

4)

A 2016/679 rendelet 17. cikkének (2) bekezdését

a következőképpen kell értelmezni:

azzal nem ellentétes, ha a nemzeti felügyeleti hatóság arra kötelez egy olyan telefonkönyv-szolgáltatót és nyilvánosan hozzáférhető telefontudakozó-szolgáltatót, amelytől valamely távközlési szolgáltató előfizetője azt kérte, hogy a továbbiakban ne tegye közzé a rá vonatkozó személyes adatokat, hogy tegye meg az e rendelkezés értelmében vett „észszerű intézkedéseket” annak érdekében, hogy tájékoztassa a keresőmotorok üzemeltetőit az adatok törlése iránti ezen kérelemről.

---

(1)  HL C 189., 2021.05.17.

---

| 2022.12.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 472/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 472/12

---

A Bíróság (ötödik tanács) 2022. október 27-i ítélete (a Korkein oikeus [Finnország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Soda-Club (CO2) SA, SodaStream International BV kontra MySoda Oy

(C-197/21. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - Védjegyjog - (EU) 2017/1001 rendelet - A 15. cikk (2) bekezdése - (EU) 2015/2436 irányelv - A 15. cikk (2) bekezdése - A védjegyoltalom kimerülése - Szén-dioxidot tartalmazó palackok - A védjegyjogosult által valamely tagállamban történő forgalomba hozatal - A viszonteladó által végzett, palackok töltésére és újracímkézésére irányuló tevékenység - A védjegyjogosult által benyújtott felszólalás - A védjeggyel ellátott áruk későbbi forgalmazásával szembeni fellépéshez fűződő jogos érdekek)

(2022/C 472/14)

Az eljárás nyelve: finn

A kérdést előterjesztő bíróság

Korkein oikeus

Az alapeljárás felei

Felperesek: Soda-Club (CO2) SA, SodaStream International BV

Alperes: MySoda Oy

Rendelkező rész

Az európai uniós védjegyről szóló, 2017. június 14-i (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 15. cikkének (2) bekezdését, valamint a védjegyekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2015. december 16-i (EU) 2015/2436 európai parlamenti és tanácsi irányelv 15. cikkének (2) bekezdését

a következőképpen kell értelmezni:

az a védjegyjogosult, aki a védjegyével ellátott, többszöri használatra és újratöltésre szánt árukat forgalmazott valamely tagállamban, nem jogosult arra, hogy e rendelkezések alapján fellépjen ezen áruk e tagállamban történő, olyan viszonteladó általi későbbi forgalmazásával szemben, aki azokat újratöltötte, és az eredeti védjegyet feltüntető címkét másik címkére cserélte le, ugyanakkor az eredeti védjegyet az említett árukon megjelenítette, kivéve ha ezen új címkézés a fogyasztókban azt a téves benyomást kelti, hogy a viszonteladó és a védjegyjogosult között gazdasági kapcsolat áll fenn. Ezen összetéveszthetőséget átfogóan kell értékelni az árun és annak új címkézésén szereplő jelzésekre, valamint az érintett ágazat forgalmazási gyakorlatára és e gyakorlat fogyasztók általi ismeretének szintjére tekintettel.

---

(1)  HL C 242., 2021.6.21.

---

| 2022.12.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 472/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 472/13

---

A Bíróság (nyolcadik tanács) 2022. október 20-i ítélete (a Cour d'appel de Bruxelles [Belgium] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Allianz Benelux SA kontra État belge, SPF Finances

(C-295/21. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - A különböző tagállamok anya- és leányvállalatai esetében alkalmazandó adóztatás közös rendszere - 90/435/EGK irányelv - A 4. cikk (1) bekezdése - Az anyavállalatnak a leányvállalatai által kifizetett osztalékok vonatkozásában fennálló adómentessége - A véglegesen megadóztatott többletjövedelem átvitele a következő adóévekre - Véglegesen megadóztatott többletjövedelemmel rendelkező társaság beolvadása egy másik társaságba - E többletek átvevő társasághoz való átvitelét korlátozó nemzeti szabályozás)

(2022/C 472/15)

Az eljárás nyelve: francia

A kérdést előterjesztő bíróság

Cour d'appel de Bruxelles

Az alapeljárás felei

Felperes: Allianz Benelux SA

Alperes: État belge, SPF Finances

Rendelkező rész

A különböző tagállamok anya- és leányvállalatai esetében alkalmazandó adóztatás közös rendszeréről szóló, 1990. július 23-i 90/435/EGK tanácsi irányelv 4. cikkének (1) bekezdését

a következőképpen kell értelmezni:

azzal nem ellentétes az olyan tagállami szabályozás, amely előírja, hogy a társaság által kapott osztalékokat be kell számítani annak adóalapjába, mielőtt azok összegének 95 %-át levonnák, és amely adott esetben lehetővé teszi e levonás későbbi adóévekre való átvitelét, de amely ezzel szemben az említett társaság beolvadással történő egyesülése esetén azon rész arányára korlátozza e levonás átvitelét az átvevő társasághoz, amelyet a beolvasztott társaság nettó adózási célú eszközállománya képvisel az átvevő társaság és a beolvasztott társaság teljes nettó adózási célú eszközállományában.

---

(1)  HL C 289., 2021.7.19.

---

| 2022.12.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 472/14 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 472/14

---

A Bíróság (hatodik tanács) 2022. október 20-i ítélete (a Curtea de Apel Oradea [Románia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Curtea de Apel Alba Iulia és társai kontra YF és társai

(C-301/21. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - Szociálpolitika - A foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód - 2000/78/EK irányelv - A 2. cikk (1) és (2) bekezdése - Az életkoron alapuló hátrányos megkülönböztetés tilalma - Nemzeti szabályozás, amelynek az a hatása, hogy egyes bírák illetménye magasabb más, azonos rangú és ugyanazon feladatot ellátó bírák illetményénél - 1. cikk - Tárgy - A felsorolt hátrányos megkülönböztetések kimerítő jellege)

(2022/C 472/16)

Az eljárás nyelve: román

A kérdést előterjesztő bíróság

Curtea de Apel Oradea

Az alapeljárás felei

Felperesek: Curtea de Apel Alba Iulia, Curtea de Apel Cluj, Tribunalul Bihor, Tribunalul Satu Mare, Tribunalul Sălaj

Alperesek: YF, KP, OJ, YS, SL, DB, SH

Az eljárásban részt vesz: Consiliul Naţional pentru Combaterea Discriminării, Tribunalul Cluj

Rendelkező rész

| 1) | A foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelv 2. cikkének (1) és (2) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy azok nem alkalmazandók az olyan nemzeti szabályozásra – amint azt a kötelező nemzeti ítélkezési gyakorlat értelmezi –, amely ahhoz vezet, hogy az e szabályozás hatálybalépését követően felvett egyes bírák illetménye alacsonyabb, mint az e szabályozás hatálybalépését megelőzően felvett bíráké, mivel e szabályozásból nem következik életkoron alapuló semmilyen, közvetlen vagy közvetett hátrányos megkülönböztetés. |
| --- | --- |

1)

A foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelv 2. cikkének (1) és (2) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy azok nem alkalmazandók az olyan nemzeti szabályozásra – amint azt a kötelező nemzeti ítélkezési gyakorlat értelmezi –, amely ahhoz vezet, hogy az e szabályozás hatálybalépését követően felvett egyes bírák illetménye alacsonyabb, mint az e szabályozás hatálybalépését megelőzően felvett bíráké, mivel e szabályozásból nem következik életkoron alapuló semmilyen, közvetlen vagy közvetett hátrányos megkülönböztetés.

| 2) | A 2000/78 irányelvet úgy kell értelmezni, hogy azzal csak akkor ellentétes valamely hátrányos megkülönböztetés, ha az az 1. cikkében kifejezetten felsorolt okok valamelyikén alapul. |
| --- | --- |

2)

A 2000/78 irányelvet úgy kell értelmezni, hogy azzal csak akkor ellentétes valamely hátrányos megkülönböztetés, ha az az 1. cikkében kifejezetten felsorolt okok valamelyikén alapul.

---

(1)  HL C 329., 2021.8.16.

---

| 2022.12.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 472/15 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 472/15

---

A Bíróság (nyolcadik tanács) 2022. október 20-i ítélete (a Varhoven administrativen sad [Bulgária] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Komisia za zashtita na lichnite danni, Tsentralna izbiratelna komisia kontra Koalitsia „Demokratichna Bulgaria – Obedinenie”

(C-306/21. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - A személyes adatok védelme - (EU) 2016/679 rendelet - Hatály - A 2. cikk (2) bekezdésének a) pontja - „Az uniós jog hatályán kívül eső tevékenységek” fogalma - Nemzeti és európai választások - A 6. cikk (1) bekezdésének e) pontja - Az adatkezelés jogszerűsége - 58. cikk - A felügyeleti hatóságok által elfogadott jogi aktus, amely korlátozza vagy adott esetben tiltja a szavazóhelyiségekben a szavazatszámlálás videófelvételen való rögzítését)

(2022/C 472/17)

Az eljárás nyelve: bolgár

A kérdést előterjesztő bíróság

Varhoven administrativen sad

Az alapeljárás felei

Felperesek: Komisia za zashtita na lichnite danni, Tsentralna izbiratelna komisia

Alperes: Koalitsia „Demokratichna Bulgaria – Obedinenie”

Rendelkező rész

| 1) | A természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (általános adatvédelmi rendelet) 2. cikke (2) bekezdése a) pontját
  a következőképpen kell értelmezni:
  a személyes adatoknak a tagállami választások megszervezésével összefüggésben történő kezelése nincs kizárva e rendelet hatálya alól. |
| --- | --- |

1)

A természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (általános adatvédelmi rendelet) 2. cikke (2) bekezdése a) pontját

a következőképpen kell értelmezni:

a személyes adatoknak a tagállami választások megszervezésével összefüggésben történő kezelése nincs kizárva e rendelet hatálya alól.

| 2) | A 2016/679 rendelet 6. cikke (1) bekezdésének e) pontját és 58. cikkét
  a következőképpen kell értelmezni:
  e rendelkezésekkel nem ellentétes az, ha valamely tagállam illetékes hatóságai olyan általánosan alkalmazandó közigazgatási jogi aktust fogadnak el, amely az e tagállamban megrendezett választások során korlátozza vagy adott esetben tiltja a szavazóhelyiségekben zajló szavazatszámlálás videófelvételen való rögzítését. |
| --- | --- |

2)

A 2016/679 rendelet 6. cikke (1) bekezdésének e) pontját és 58. cikkét

a következőképpen kell értelmezni:

e rendelkezésekkel nem ellentétes az, ha valamely tagállam illetékes hatóságai olyan általánosan alkalmazandó közigazgatási jogi aktust fogadnak el, amely az e tagállamban megrendezett választások során korlátozza vagy adott esetben tiltja a szavazóhelyiségekben zajló szavazatszámlálás videófelvételen való rögzítését.

---

(1)  HL C 329., 2021.8.16.

---

| 2022.12.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 472/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 472/16

---

A Bíróság (tizedik tanács) 2022. október 20-i ítélete (az Administrativen sad Veliko Tarnovo [Bulgária] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – „Ekofrukt” EOOD kontra Direktor na Direktsia „Obzhalvane i danachno-osiguritelna praktika” – Veliko Tarnovo

(C-362/21. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - Belső piac - 910/2014/EU rendelet - A 3. cikk 12. pontja - A „minősített elektronikus aláírás” fogalma - A 25. cikk (1) bekezdése - 26. cikk - I. melléklet - Az elektronikus aláírások joghatása - A fokozott biztonságú elektronikus aláírásra vonatkozó követelmények - Olyan elektronikus dokumentum formájában kiállított közigazgatási aktus, amelynek elektronikus aláírása nem felel meg a „minősített elektronikus aláírás” követelményeinek - Kumulatív követelmények - Következmények - A 3. cikk 15. pontja - Az „elektronikus aláírás minősített tanúsítványának” hiánya - Minősített elektronikus aláírásnak a bizalmi szolgáltató által kiállított tanúsítványban való feltüntetése - Hatály - Az elektronikus aláírás jogosultjának a szokásos, cirill betűs írásmód helyett a latin ábécé szerinti átírással való feltűntetése)

(2022/C 472/18)

Az eljárás nyelve: bolgár

A kérdést előterjesztő bíróság

Administrativen sad Veliko Tarnovo

Az alapeljárás felei

Felperes:„Ekofrukt” EOOD

Alperes: Direktor na Direktsia „Obzhalvane i danachno-osiguritelna praktika” – Veliko Tarnovo

Rendelkező rész

| 1) | Az első kérdésre azt a választ kell adni, hogy a belső piacon történő elektronikus tranzakciókhoz kapcsolódó elektronikus azonosításról és bizalmi szolgáltatásokról, valamint az 1999/93/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló július 23-i 910/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 25. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétes, ha valamely elektronikus dokumentum formájában elfogadott közigazgatási aktust érvénytelennek nyilvánítanak, amennyiben azt olyan elektronikus aláírással írták alá, amely nem felel meg e rendelet ahhoz előírt követelményeinek, hogy az ugyanezen rendelet 3. cikkének 12. pontja értelmében vett „minősített elektronikus aláírásnak” minősüljön, feltéve hogy ezen aktus semmissége nem pusztán azért kerül megállapításra, hogy az elektronikus formában jelenik meg. |
| --- | --- |

1)

Az első kérdésre azt a választ kell adni, hogy a belső piacon történő elektronikus tranzakciókhoz kapcsolódó elektronikus azonosításról és bizalmi szolgáltatásokról, valamint az 1999/93/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló július 23-i 910/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 25. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétes, ha valamely elektronikus dokumentum formájában elfogadott közigazgatási aktust érvénytelennek nyilvánítanak, amennyiben azt olyan elektronikus aláírással írták alá, amely nem felel meg e rendelet ahhoz előírt követelményeinek, hogy az ugyanezen rendelet 3. cikkének 12. pontja értelmében vett „minősített elektronikus aláírásnak” minősüljön, feltéve hogy ezen aktus semmissége nem pusztán azért kerül megállapításra, hogy az elektronikus formában jelenik meg.

| 2) | A 910/2014 rendelet 3. cikkének 12. pontját úgy kell értelmezni, hogy az e rendelet 3. cikkének 15. pontja értelmében vett „elektronikus aláírás minősített tanúsítványának” hiánya elegendő ahhoz, hogy az elektronikus aláírás ne képezzen „minősített elektronikus aláírást” e 3. cikk 12. pontja értelmében, és annak „szakmai elektronikus aláírásnak” való minősítése e tekintetben nem releváns. |
| --- | --- |

2)

A 910/2014 rendelet 3. cikkének 12. pontját úgy kell értelmezni, hogy az e rendelet 3. cikkének 15. pontja értelmében vett „elektronikus aláírás minősített tanúsítványának” hiánya elegendő ahhoz, hogy az elektronikus aláírás ne képezzen „minősített elektronikus aláírást” e 3. cikk 12. pontja értelmében, és annak „szakmai elektronikus aláírásnak” való minősítése e tekintetben nem releváns.

| 3) | A 910/2014 rendeletet úgy kell értelmezni, hogy az elektronikus aláírásnak a bizalmi szolgáltató által kiállított tanúsítványban való feltüntetése nem elegendő ahhoz, hogy ezen aláírás megfeleljen azon követelményeknek, amelyeket e rendelet a 3. cikkének 12. pontja értelmében vett „minősített elektronikus aláírásnak” való minősüléshez állapított meg. Amennyiben az ilyen minősítést bírósági eljárás keretében vitatják, a nemzeti bíróság köteles megvizsgálni, hogy az e 3. cikk 12. pontjában előírt kumulatív feltételek mindegyike teljesül-e, ami többek között annak vizsgálatára kötelezi e bíróságot, hogy teljesülnek-e az ugyanezen rendelet 26. cikkében és I. mellékletében előírt feltételek. |
| --- | --- |

3)

A 910/2014 rendeletet úgy kell értelmezni, hogy az elektronikus aláírásnak a bizalmi szolgáltató által kiállított tanúsítványban való feltüntetése nem elegendő ahhoz, hogy ezen aláírás megfeleljen azon követelményeknek, amelyeket e rendelet a 3. cikkének 12. pontja értelmében vett „minősített elektronikus aláírásnak” való minősüléshez állapított meg. Amennyiben az ilyen minősítést bírósági eljárás keretében vitatják, a nemzeti bíróság köteles megvizsgálni, hogy az e 3. cikk 12. pontjában előírt kumulatív feltételek mindegyike teljesül-e, ami többek között annak vizsgálatára kötelezi e bíróságot, hogy teljesülnek-e az ugyanezen rendelet 26. cikkében és I. mellékletében előírt feltételek.

| 4) | A 910/2014 rendelet 3. cikkének 12. pontját és I. mellékletét úgy kell értelmezni, hogy annak vizsgálata során, hogy a minősített elektronikus aláírás megfelel-e az említett melléklet követelményeinek, az a körülmény, hogy az aláíró neveit, amelyeket szokásosan a cirill ábécé szerint írnak, a latin ábécé szerint átírták, nem jár azzal a következménnyel, hogy ezen aláírás nem tekinthető „minősített elektronikus aláírásnak” e 3. cikk 12. pontjának megfelelően, azzal a feltétellel, hogy ezen aláírás egyértelműen kapcsolódjon az aláíróhoz, és lehetővé tegye ez utóbbi azonosítását, amit a nemzeti bíróság feladata ellenőrizni. |
| --- | --- |

4)

A 910/2014 rendelet 3. cikkének 12. pontját és I. mellékletét úgy kell értelmezni, hogy annak vizsgálata során, hogy a minősített elektronikus aláírás megfelel-e az említett melléklet követelményeinek, az a körülmény, hogy az aláíró neveit, amelyeket szokásosan a cirill ábécé szerint írnak, a latin ábécé szerint átírták, nem jár azzal a következménnyel, hogy ezen aláírás nem tekinthető „minősített elektronikus aláírásnak” e 3. cikk 12. pontjának megfelelően, azzal a feltétellel, hogy ezen aláírás egyértelműen kapcsolódjon az aláíróhoz, és lehetővé tegye ez utóbbi azonosítását, amit a nemzeti bíróság feladata ellenőrizni.

---

(1)  HL C 357., 2021.9.6.

---

| 2022.12.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 472/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 472/17

---

A Bíróság (nyolcadik tanács) 2022. október 27-i ítélete (a Landgericht Köln [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – ADPA European Independent Automotive Data Publishers, Gesamtverband Autoteile-Handel e.V. kontra Automobiles PEUGEOT SA, PSA Automobiles SA

(C-390/21. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - A gépjárműjavítási és -karbantartási információk piaca - (EU) 2018/858 rendelet - 61. cikk - A járműgyártóknak a gépjárműjavítási és -karbantartási információk rendelkezésre bocsátásával kapcsolatos kötelezettségei - Terjedelem - Az ezen információkhoz való hozzáférés joga - Független gazdasági szereplők - Műszaki tájékoztatók megjelentetői - 63. cikk - Észszerű és arányos hozzáférési díjak)

(2022/C 472/19)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Landgericht Köln

Az alapeljárás felei

Felperesek: ADPA European Independent Automotive Data Publishers, Gesamtverband Autoteile-Handel e.V.

Alperesek: Automobiles PEUGEOT SA, PSA Automobiles SA

Rendelkező rész

| 1) | A gépjárművek és pótkocsijaik, valamint az ilyen járművek rendszereinek, alkotóelemeinek és önálló műszaki egységeinek jóváhagyásáról és piacfelügyeletéről, a 715/2007/EK és az 595/2009/EK rendelet módosításáról, valamint a 2007/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. május 30-i (EU) 2018/858 európai parlamenti és tanácsi rendelet 86. cikke (1) bekezdésének 4. pontjával és (2) bekezdésével, valamint e rendelet XI. mellékletének 1. pontjával összefüggésben értelmezett 61. és 63. cikkét
  a következőképpen kell értelmezni:
  ezek a rendelkezések alkalmazandók azokra a járműmodellekre, amelyek a könnyű személygépjárművek és haszongépjárművek (Euro 5 és Euro 6) kibocsátás tekintetében történő típusjóváhagyásáról és a járműjavítási és -karbantartási információk elérhetőségéről szóló, 2007. június 20-i 715/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján részesültek típusjóváhagyásban. |
| --- | --- |

1)

A gépjárművek és pótkocsijaik, valamint az ilyen járművek rendszereinek, alkotóelemeinek és önálló műszaki egységeinek jóváhagyásáról és piacfelügyeletéről, a 715/2007/EK és az 595/2009/EK rendelet módosításáról, valamint a 2007/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. május 30-i (EU) 2018/858 európai parlamenti és tanácsi rendelet 86. cikke (1) bekezdésének 4. pontjával és (2) bekezdésével, valamint e rendelet XI. mellékletének 1. pontjával összefüggésben értelmezett 61. és 63. cikkét

a következőképpen kell értelmezni:

ezek a rendelkezések alkalmazandók azokra a járműmodellekre, amelyek a könnyű személygépjárművek és haszongépjárművek (Euro 5 és Euro 6) kibocsátás tekintetében történő típusjóváhagyásáról és a járműjavítási és -karbantartási információk elérhetőségéről szóló, 2007. június 20-i 715/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján részesültek típusjóváhagyásban.

| 2) | A 2018/858 irányelv 61. cikkének (1) bekezdését
  a következőképpen kell értelmezni:
  az e rendelkezés által a járműgyártók számára előírt azon kötelezettség, hogy korlátlan, szabványosított és megkülönböztetéstől mentes hozzáférést biztosítsanak az e rendelet 3. cikkének 48. pontjában meghatározott járműjavítási és -karbantartási információkhoz, magában foglalja azt a kötelezettséget, hogy a műszaki tájékoztatók megjelentetői számára lehetővé kell tenni, hogy ezen információkat az utópiaci értékesítési láncban végzett tevékenységük céljából kezeljék és feldolgozzák, anélkül hogy számukra az említett rendeletben meghatározottaktól eltérő feltételeket írnának elő. |
| --- | --- |

2)

A 2018/858 irányelv 61. cikkének (1) bekezdését

a következőképpen kell értelmezni:

az e rendelkezés által a járműgyártók számára előírt azon kötelezettség, hogy korlátlan, szabványosított és megkülönböztetéstől mentes hozzáférést biztosítsanak az e rendelet 3. cikkének 48. pontjában meghatározott járműjavítási és -karbantartási információkhoz, magában foglalja azt a kötelezettséget, hogy a műszaki tájékoztatók megjelentetői számára lehetővé kell tenni, hogy ezen információkat az utópiaci értékesítési láncban végzett tevékenységük céljából kezeljék és feldolgozzák, anélkül hogy számukra az említett rendeletben meghatározottaktól eltérő feltételeket írnának elő.

| 3) | A 2018/858 rendelet 63. cikkét e rendelet (52) preambulumbekezdésével és az egyenlő bánásmód elvével összefüggésben
  a következőképpen kell értelmezni:
  az „észszerű és arányos díjaknak” az e cikkben szereplő fogalma egyrészt arra kötelezi a járműgyártókat, hogy vegyék figyelembe azt a kereskedelmi tevékenységet, amelynek keretében a különböző független gazdasági szereplők a járműjavítási és -karbantartási információkat használják, másrészt pedig lehetővé teszi számukra, hogy olyan díjakat számítsanak fel, amelyek meghaladják azokat a költségeket, amelyek e rendelet értelmében a járműgyártók által az e gazdasági szereplőknek kötelezően biztosítandó említett információkhoz való hozzáférésből erednek, feltéve hogy ezeknek a díjaknak nincs visszatartó hatásuk e gazdasági szereplőkre. |
| --- | --- |

3)

A 2018/858 rendelet 63. cikkét e rendelet (52) preambulumbekezdésével és az egyenlő bánásmód elvével összefüggésben

a következőképpen kell értelmezni:

az „észszerű és arányos díjaknak” az e cikkben szereplő fogalma egyrészt arra kötelezi a járműgyártókat, hogy vegyék figyelembe azt a kereskedelmi tevékenységet, amelynek keretében a különböző független gazdasági szereplők a járműjavítási és -karbantartási információkat használják, másrészt pedig lehetővé teszi számukra, hogy olyan díjakat számítsanak fel, amelyek meghaladják azokat a költségeket, amelyek e rendelet értelmében a járműgyártók által az e gazdasági szereplőknek kötelezően biztosítandó említett információkhoz való hozzáférésből erednek, feltéve hogy ezeknek a díjaknak nincs visszatartó hatásuk e gazdasági szereplőkre.

---

(1)  HL C 368., 2021.9.13.

---

| 2022.12.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 472/18 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 472/18

---

A Bíróság (tizedik tanács) 2022. október 20-i ítélete (a Korkein oikeus [Finnország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – A Oy kontra B Ky, C örökösei

(C-406/21. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - A kereskedelmi ügyletekhez kapcsolódó késedelmes fizetések elleni fellépés - 2011/7/EU irányelv - A 12. cikk (4) bekezdése - Időbeli hatály - 2013. március 16-a előtt kialakított, a késedelmi kamat és a behajtási költségek után járó kártérítés érvényesítésének elmaradásával járó gyakorlat - Az ezen időponttól kezdődően leadott egyedi megrendelésekre alkalmazott gyakorlat - A 7. cikk (2) és (3) bekezdése - Nyilvánvalóan tisztességtelen szerződéses feltételek és gyakorlatok - Szabad elhatározáson alapuló lemondás)

(2022/C 472/20)

Az eljárás nyelve: finn

A kérdést előterjesztő bíróság

Korkein oikeus

Az alapeljárás felei

Felperes: A Oy

Alperesek: B Ky, C örökösei

Rendelkező rész

| 1) | A kereskedelmi ügyletekhez kapcsolódó késedelmes fizetések elleni fellépésről szóló, 2011. február 16-i 2011/7/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 12. cikkének (4) bekezdését
  a következőképpen kell értelmezni:
  a tagállamok kizárhatnak ezen irányelv hatálya alól valamely, késedelmi kamatra és a behajtási költségek után járó kártérítésre vonatkozó szerződéses gyakorlatot, amennyiben e gyakorlat az érintett felek által 2013. március 16-át megelőzően kötött szerződés hatálya alá tartozik. Azon egyedi megrendelések, amelyek alapján a késedelmi kamatot és a behajtási költségek után járó kártérítést követelik, és amelyeket ezen időpontot követően adtak le, kizárhatók a 2011/7 irányelv hatálya alól, feltéve, hogy azok az alkalmazandó nemzeti jog értelmében csak valamely, 2013. március 16-át megelőzően kötött szerződés teljesítésének minősülnek. Ezzel szemben, ha e jog értelmében ezen egyedi megrendelések az említett időponttól kezdődően kötött önálló szerződéseknek minősülnek, azok nem zárhatók ki ezen irányelv hatálya alól. |
| --- | --- |

1)

A kereskedelmi ügyletekhez kapcsolódó késedelmes fizetések elleni fellépésről szóló, 2011. február 16-i 2011/7/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 12. cikkének (4) bekezdését

a következőképpen kell értelmezni:

a tagállamok kizárhatnak ezen irányelv hatálya alól valamely, késedelmi kamatra és a behajtási költségek után járó kártérítésre vonatkozó szerződéses gyakorlatot, amennyiben e gyakorlat az érintett felek által 2013. március 16-át megelőzően kötött szerződés hatálya alá tartozik. Azon egyedi megrendelések, amelyek alapján a késedelmi kamatot és a behajtási költségek után járó kártérítést követelik, és amelyeket ezen időpontot követően adtak le, kizárhatók a 2011/7 irányelv hatálya alól, feltéve, hogy azok az alkalmazandó nemzeti jog értelmében csak valamely, 2013. március 16-át megelőzően kötött szerződés teljesítésének minősülnek. Ezzel szemben, ha e jog értelmében ezen egyedi megrendelések az említett időponttól kezdődően kötött önálló szerződéseknek minősülnek, azok nem zárhatók ki ezen irányelv hatálya alól.

| 2) | A 2011/7 irányelv 7. cikkének (2) és (3) bekezdését
  a következőképpen kell értelmezni:
  nem ellentétes azzal az a gyakorlat, amely alapján az egy hónapnál rövidebb fizetési késedelem tekintetében a hitelező az esedékes követelések tőkeösszegének megfizetése ellenében sem a késedelmi kamatot, sem pedig a behajtási költségek után járó kártérítést nem érvényesíti, feltéve, hogy a hitelező ezen eljárása során szabadon egyezett bele abba, hogy lemond az e kamat és e kártérítés címén esedékes összegekről. |
| --- | --- |

2)

A 2011/7 irányelv 7. cikkének (2) és (3) bekezdését

a következőképpen kell értelmezni:

nem ellentétes azzal az a gyakorlat, amely alapján az egy hónapnál rövidebb fizetési késedelem tekintetében a hitelező az esedékes követelések tőkeösszegének megfizetése ellenében sem a késedelmi kamatot, sem pedig a behajtási költségek után járó kártérítést nem érvényesíti, feltéve, hogy a hitelező ezen eljárása során szabadon egyezett bele abba, hogy lemond az e kamat és e kártérítés címén esedékes összegekről.

---

(1)  HL C 368., 2021.9.13.

---

| 2022.12.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 472/19 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 472/19

---

A Bíróság (hetedik tanács) 2022. október 27-i ítélete (a Supremo Tribunal Administrativo [Portugália] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Instituto do Cinema e do Audiovisual IP kontra NOWO Communications SA

(C-411/21. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - EUMSZ 56. cikk - Szolgáltatásnyújtás szabadsága - Filmművészeti és audiovizuális alkotások létrehozására és előállítására irányuló szolgáltatások - Előfizetésestelevízióműsor-szolgáltatások üzemeltetői - Az előfizetésestelevízióműsor-szolgáltatások üzemeltetői által fizetendő előfizetési díjak - A díjból származó bevétel felosztása - Korlátozás - Túlságosan bizonytalan vagy közvetett hatások)

(2022/C 472/21)

Az eljárás nyelve: portugál

A kérdést előterjesztő bíróság

Supremo Tribunal Administrativo

Az alapeljárás felei

Felperes: Instituto do Cinema e do Audiovisual IP

Alperes: NOWO Communications SA

Rendelkező rész

Az EUMSZ 56. cikket úgy kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely a filmművészeti és audiovizuális alkotások népszerűsítésének és terjesztésének finanszírozására szolgáló adót vezet be, amennyiben annak az ilyen alkotások előállítására irányuló szolgáltatásnyújtás szabadságára gyakorolt esetleges hatásai túl véletlenszerűek és túl közvetettek ahhoz, hogy az e rendelkezés értelmében vett korlátozásnak minősüljenek.

---

(1)  HL C 452., 2021.11.8.

---

| 2022.12.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 472/19 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 472/19

---

A Bíróság (második tanács) 2022. október 27-i ítélete (az Oberlandesgericht Düsseldorf [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Orthomol pharmazeutische Vertriebs GmbH kontra Verband Sozialer Wettbewerb eV

(C-418/21. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - Élelmiszer-biztonság - Élelmiszerek - 609/2013/EU rendelet - A 2. cikk (2) bekezdésének g) pontja - (EU) 2016/128 felhatalmazáson alapuló rendelet - Speciális gyógyászati célra szánt élelmiszer - Más meghatározott tápanyagszükséglet - A betegnek általános előnyt biztosító élelmiszerek - A gyógyszerektől való elhatárolás)

(2022/C 472/22)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Oberlandesgericht Düsseldorf

Az alapeljárás felei

Felperes: Orthomol pharmazeutische Vertriebs GmbH

Alperes: Verband Sozialer Wettbewerb eV

Rendelkező rész

A csecsemők és kisgyermekek számára készült, a speciális gyógyászati célra szánt, valamint a testtömeg-szabályozás céljára szolgáló, teljes napi étrendet helyettesítő élelmiszerekről, továbbá a 92/52/EGK tanácsi irányelv, a 96/8/EK, az 1999/21/EK, a 2006/125/EK és a 2006/141/EK bizottsági irányelv, a 2009/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 41/2009/EK és a 953/2009/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. június 12-i 609/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikke (2) bekezdésének g) pontját, és különösen a „más meghatározott tápanyagszükséglet” fogalmát

a következőképpen kell értelmezni:

valamely termék akkor minősül speciális gyógyászati célra szánt élelmiszernek, ha a betegség megnövekedett vagy különleges tápanyagszükségletet eredményez, amelyet az élelmiszer fedezni hivatott, így az ilyen minősítéshez nem elegendő, ha a beteg számára ezen élelmiszer fogyasztása általános előnyt biztosít azáltal, hogy az abban foglalt anyagok hatásosak a rendellenességgel szemben, vagy enyhítik annak tüneteit.

---

(1)  HL C 471., 2021.11.22.

---

| 2022.12.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 472/20 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 472/20

---

A Bíróság (nyolcadik tanács) 2022. október 27-i ítélete (a Rayonen sad – Nesebar [Bulgária] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – „S. V.” OOD kontra E. Ts. D.

(C-485/21. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - Fogyasztóvédelem - 93/13/EGK irányelv - A fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételek - A 2. cikk b) pontja - A „fogyasztó” fogalma - A 2. cikk c) pontja - Az „eladó vagy szolgáltató” fogalma - Természetes személy, aki társasházi lakás tulajdonosa - Az e társasház kezelésére és karbantartására vonatkozó jogviszonyok különböző típusai - A tagállami szabályozás által a fogyasztói jogállást illetően alkalmazott eltérő bánásmód az ilyen társasház közös részeinek a kezelésére és karbantartására vonatkozóan egyedi szerződést kötő, és az ilyen szerződést nem kötő tulajdonostársak között)

(2022/C 472/23)

Az eljárás nyelve: bolgár

A kérdést előterjesztő bíróság

Rayonen sad – Nesebar

Az alapeljárás felei

Felperes:„S. V.” OOD

Alperes: E. Ts. D.

Rendelkező rész

A fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló, 1993. április 5-i 93/13/EGK tanácsi irányelv 1. cikkének (1) bekezdését és 2. cikkének b) és c) pontját

a következőképpen kell értelmezni:

| — | az olyan természetes személyt, aki társasházi lakás tulajdonosa, ezen irányelv értelmében „fogyasztónak” kell tekinteni, ha egy társasházkezelővel az e társasház közös részeinek kezelésére és karbantartására vonatkozó szerződést köt, feltéve hogy e lakást nem olyan célra használja, amely kizárólag a szakmai tevékenysége körébe tartozik. Az a körülmény, hogy a társasházkezelő által e szerződés alapján nyújtott szolgáltatások egy része a nemzeti jogszabályokban előírt, a biztonságra és a területrendezésre vonatkozó különleges követelmények tiszteletben tartásának a szükségességéből ered, nem olyan jellegű, hogy az említett szerződést kivonná az említett irányelv hatálya alól, |
| --- | --- |

—

az olyan természetes személyt, aki társasházi lakás tulajdonosa, ezen irányelv értelmében „fogyasztónak” kell tekinteni, ha egy társasházkezelővel az e társasház közös részeinek kezelésére és karbantartására vonatkozó szerződést köt, feltéve hogy e lakást nem olyan célra használja, amely kizárólag a szakmai tevékenysége körébe tartozik. Az a körülmény, hogy a társasházkezelő által e szerződés alapján nyújtott szolgáltatások egy része a nemzeti jogszabályokban előírt, a biztonságra és a területrendezésre vonatkozó különleges követelmények tiszteletben tartásának a szükségességéből ered, nem olyan jellegű, hogy az említett szerződést kivonná az említett irányelv hatálya alól,

| — | abban az esetben, ha a társasházkezelő és a társasház közgyűlése vagy e társasház tulajdonosainak a szövetsége a társasház közös részeinek kezelésére és karbantartására vonatkozó szerződést köt, az e társasház részét képező lakás tulajdonosa, aki természetes személy, a 93/13 irányelv értelmében vett „fogyasztónak” minősülhet, feltéve hogy e szerződés tekintetében „szerződési félnek” tekinthető, és e lakást nem használja kizárólag a szakmai tevékenysége körébe tartozó célokra. |
| --- | --- |

—

abban az esetben, ha a társasházkezelő és a társasház közgyűlése vagy e társasház tulajdonosainak a szövetsége a társasház közös részeinek kezelésére és karbantartására vonatkozó szerződést köt, az e társasház részét képező lakás tulajdonosa, aki természetes személy, a 93/13 irányelv értelmében vett „fogyasztónak” minősülhet, feltéve hogy e szerződés tekintetében „szerződési félnek” tekinthető, és e lakást nem használja kizárólag a szakmai tevékenysége körébe tartozó célokra.

---

(1)  HL C 412., 2021.10.11.

---

| 2022.12.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 472/21 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 472/21

---

A Bíróság (nyolcadik tanács) 2022. október 27-i ítélete – CE kontra Régiók Bizottsága

(C-539/21. P. sz. ügy) (1)

(Fellebbezés - Közszolgálat - Ideiglenes alkalmazottak - Az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek - A 2. cikk c) pontja - Határozatlan időre szóló szerződés - Idő előtti megszüntetés felmondási idővel - A 47. cikk c) pontjának i. alpontja - A bizalmi viszony megszűnése - A felmondási idő végrehajtásának részletes szabályai - Nyilvánvaló értékelési hiba és téves jogalkalmazás - Mulasztások - Megsemmisítés iránti és kártérítési kereset)

(2022/C 472/24)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Fellebbező: CE (képviselők: Casado García-Hirschfeld ügyvéd)

A másik fél az eljárásban: Régiók Bizottsága (képviselők: S. Bachotet és Espárrago Arzadun meghatalmazottak, segítőjük: B. Wägenbaur Rechtsanwalt)

Rendelkező rész

| 1) | A Bíróság a fellebbezést elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Bíróság a fellebbezést elutasítja.

| 2) | A Bíróság CE-t arra kötelezi, hogy a saját költségein felül viselje az Régiók Európai Bizottsága részéről felmerült költségeket. |
| --- | --- |

2)

A Bíróság CE-t arra kötelezi, hogy a saját költségein felül viselje az Régiók Európai Bizottsága részéről felmerült költségeket.

---

(1)  HL C 37., 2022.1.24.

---

| 2022.12.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 472/21 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 472/21

---

A Bíróság (nyolcadik tanács) 2022. október 20-i ítélete (az Augstākā tiesa (Senāts) [Lettország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – „Mikrotīkls” SIA kontra Valsts ieņēmumu dienests

(C-542/21. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - Vámunió - Közös Vámtarifa - Kombinált Nómenklatúra - Tarifális besorolás - 8517 vámtarifaszám - 8517 70 11 és 8517 70 19 vámtarifaalszám - Router antennák)

(2022/C 472/25)

Az eljárás nyelve: lett

A kérdést előterjesztő bíróság

Augstākā tiesa (Senāts)

Az alapeljárás felei

Felperes:„Mikrotīkls” SIA

Alperes: Valsts ieņēmumu dienests

Rendelkező rész

A 2000. január 31-i 254/2000/EK tanácsi rendelettel módosított, a vám- és statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendelet 2012. október 9-i (EU) 927/2012 bizottsági végrehajtási rendelettel és a 2013. október 4-i (EU) 1001/2013 bizottsági végrehajtási rendelettel módosított I. mellékletében szereplő 8517 70 11 vámtarifaalszámot

a következőképpen kell értelmezni:

az nem vonatkozik a router antennákra, amelyeket helyi hálózatokban (LAN) és/vagy nagy távolságú hálózatokban (WAN) való használatra konfiguráltak.

---

(1)  HL C 462., 2021.11.15.

---

| 2022.12.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 472/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 472/22

---

A Bíróság (kilencedik tanács) 2022. október 27-i ítélete (a Landgericht Mainz [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – ID kontra Stadt Mainz

(C-544/21. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - Szolgáltatásnyújtás szabadsága - 2006/123/EK irányelv - A 15. cikk (1) bekezdése, (2) bekezdésének g) pontja és (3) bekezdése - Belső piaci szolgáltatások - Építészek és mérnökök díjszabása - Kötelező legalacsonyabb díjtételek - Az uniós jogi rendelkezések közvetlen hatálya és a nemzeti szabályozás esetleges alkalmazhatatlansága)

(2022/C 472/26)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Landgericht Mainz

Az alapeljárás felei

Felperes: ID

Alperes: Stadt Mainz

Rendelkező rész

A belső piaci szolgáltatásokról szóló, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv nem alkalmazandó olyan helyzetben, amelyben valamely szerződést ezen irányelv hatálybalépése előtt kötöttek meg, és e szerződés valamennyi joghatása kimerült az említett irányelv átültetésére nyitva álló határidő lejárta előtt.

---

(1)  HL C 2., 2022.1.3.

---

| 2022.12.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 472/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 472/22

---

A Bíróság (nyolcadik tanács) 2022. október 27-i ítélete (a Bundesfinanzgericht [Ausztria] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Climate Corporation Emissions Trading GmbH kontra Finanzamt Österreich

(C-641/21. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - Adózás - A hozzáadottérték-adó (héa) közös rendszere - 2006/112/EK irányelv - 44. cikk - A teljesítési hely - Az üvegházhatású gázok kibocsátási egységeinek átruházása - Ügyletek láncolatában elkövetett héacsalásban részt vevő igénybevevő - Adóalany, aki tudott vagy tudnia kellett volna e csalás tényéről)

(2022/C 472/27)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Bundesfinanzgericht

Az alapeljárás felei

Felperes: Climate Corporation Emissions Trading GmbH

Alperes: Finanzamt Österreich

Rendelkező rész

A 2008. február 12-i 2008/8/EK tanácsi irányelvvel módosított, a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv rendelkezéseit

a következőképpen kell értelmezni:

azokkal ellentétes az, hogy a valamely tagállamban letelepedett adóalany által egy másik tagállamban letelepedett adóalanynak teljesített szolgáltatásnyújtás tekintetében az első tagállam hatóságai úgy vélik, hogy e szolgáltatásnyújtás teljesítési helyét, amely a 2008/8 irányelvvel módosított 2006/112 irányelv 44. cikkének megfelelően e másik tagállamban van, mindazonáltal úgy kell tekinteni, mint amely az első tagállamban van, ha az érintett szolgáltató tudta vagy tudnia kellett volna, hogy az említett szolgáltatásnyújtással az ugyanazon szolgáltatásnyújtás igénybevevője által ügyletek láncolatában elkövetett hozzáadottértékadó-csalásban vesz részt.

---

(1)  HL C 51., 2020.1.31.

---

| 2022.12.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 472/23 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 472/23

---

A Bíróság (ötödik tanács) 2022. október 20-i ítélete (a Cour de cassation [Belgium] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – UP kontra Centre public d’action sociale de Liège

(C-825/21. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség - Bevándorlási politika - 2008/115/EK irányelv - Harmadik országok jogellenesen tartózkodó állampolgárainak visszatérése - Menedékjog iránti kérelem - Elutasítás - Kiutasítást elrendelő határozat - A 6. cikk (4) bekezdése - Egészségügyi okokra alapított tartózkodási engedély iránti kérelem - Elfogadható kérelem - A kérelem vizsgálata során ideiglenes tartózkodási engedély kiadása - A kérelem elutasítása - Szociális ellátás - Megtagadás - A tartózkodás jogszerűségére vonatkozó feltétel - Kiutasítási határozat hiánya - Az ideiglenes tartózkodási engedély hatása a kiutasítást elrendelő határozatra)

(2022/C 472/28)

Az eljárás nyelve: francia

A kérdést előterjesztő bíróság

Cour de cassation

Az alapeljárás felei

Felperes: UP

Alperes: Centre public d’action sociale de Liège

Rendelkező rész

A harmadik országok illegálisan [helyesen: jogellenesen] tartózkodó állampolgárainak visszatérésével kapcsolatban a tagállamokban használt közös normákról és eljárásokról szóló, 2008. december 16-i 2008/115/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 6. cikkének (4) bekezdését

a következőképpen kell értelmezni:

azzal nem ellentétes az a tagállami szabályozás, amely szerint amennyiben olyan harmadik országbeli állampolgár számára, aki e tagállam területén tartózkodási engedély iránti kérelem elbírálását várva jogellenesen tartózkodik, az e rendelkezés szerinti okok valamelyike alapján, e kérelem elfogadható jellege miatt tartózkodási jogot biztosítanak, e jog biztosítása az ezen állampolgárral szemben korábban, a nemzetközi védelem iránti kérelme elutasítását követően elfogadott kiutasítási határozat hallgatólagos visszavonását vonja maga után.

---

(1)  HL C 158., 2022.4.11.

---

| 2022.12.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 472/24 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 472/24

---

A Bíróság (nagytanács) 2022. október 28-i ítélete (az Oberlandesgericht München [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – HF ellen folytatott büntetőeljárás

(C-435/22. PPU. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal - Sürgősségi előzetes döntéshozatali eljárás - Büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés - Az Európai Unió Alapjogi Chartája - 50. cikk - A Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény - 54. cikk - A ne bis in idem elve - Az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok közötti kiadatási megállapodás - Harmadik országbeli állampolgárnak valamely tagállam által az Egyesült Államok részére kétoldalú kiadatási szerződés alapján történő kiadatása - Ugyanazon tényállás tekintetében egy másik tagállamban jogerősen elítélt állampolgár, aki ezen államban már letöltötte a büntetésének egészét)

(2022/C 472/29)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Oberlandesgericht München

Az alap-büntetőeljárás résztvevője

HF

Az eljárásban részt vesz: Generalstaatsanwaltschaft München

Rendelkező rész

A 2013. június 26-i 610/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel módosított, a Benelux Gazdasági Unió államai, a Németországi Szövetségi Köztársaság és a Francia Köztársaság kormányai között a közös határaikon történő ellenőrzések fokozatos megszüntetéséről szóló, 1985. június 14-i Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló, 1990. június 19-én Schengenben aláírt és 1995. március 26-án hatályba lépett egyezmény 54. cikkét az Európai Unió Alapjogi Chartája 50. cikkének fényében

a következőképpen kell értelmezni:

e rendelkezéssel ellentétes egy harmadik országbeli állampolgárnak a tagállami hatóságok általi kiadatása egy másik harmadik állam részére, amennyiben egyrészt ezen állampolgárt egy másik tagállamban jogerősen elítélték a kiadatási kérelemben szereplővel azonos tényállás tekintetében, és az említett tagállamban kiszabott büntetést letöltötte, másrészt a kiadatási kérelem olyan kétoldalú kiadatási szerződésen alapul, amely a ne bis in idem elv hatályát a megkeresett tagállamban hozott ítéletekre korlátozza.

---

(1)  HL C 326., 2022.8.29.

---

| 2022.12.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 472/25 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 472/25

---

A High Court (Írország) által 2021. december 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – X kontra International Protection Appeals Tribunal, Minister for Justice and Equality, Ireland és Attorney General

(C-756/21. sz. ügy)

(2022/C 472/30)

Az eljárás nyelve: angol

A kérdést előterjesztő bíróság

High Court

Az alapeljárás felei

Felperes: X

Alperesek: International Protection Appeals Tribunal, Minister for Justice and Equality, Ireland és Attorney General

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Olyan körülmények között, amikor a kiegészítő védelem iránti kérelem tekintetében az M. kontra Minister for Justice, Equality and Law Reform és társai (C-277/11) ítélet (1) 66. pontjában ismertetett együttműködési kötelezettség teljes mértékű megsértésére került sor, a kérelem elbírálását a Bizottság kontra Németország (C-137/14) ítélet (2) értelmében megfosztották-e a „hatékony érvényesülésétől”? |
| --- | --- |

1)

Olyan körülmények között, amikor a kiegészítő védelem iránti kérelem tekintetében az M. kontra Minister for Justice, Equality and Law Reform és társai (C-277/11) ítélet (1) 66. pontjában ismertetett együttműködési kötelezettség teljes mértékű megsértésére került sor, a kérelem elbírálását a Bizottság kontra Németország (C-137/14) ítélet (2) értelmében megfosztották-e a „hatékony érvényesülésétől”?

| 2) | Amennyiben az A. kérdésre adott válasz igenlő, az együttműködési kötelezettség fent említett megsértése minden további nélkül feljogosítja-e a kérelmezőt arra, hogy a határozat hatályon kívül helyezését kérje? |
| --- | --- |

2)

Amennyiben az A. kérdésre adott válasz igenlő, az együttműködési kötelezettség fent említett megsértése minden további nélkül feljogosítja-e a kérelmezőt arra, hogy a határozat hatályon kívül helyezését kérje?

| 3) | Ha a B. kérdésre nemleges választ kell adni, akkor adott esetben kit terhel annak bizonyítása, hogy az elutasító határozat tartalma eltérő lett volna, ha a határozat kibocsátója megfelelően együttműködött volna? |
| --- | --- |

3)

Ha a B. kérdésre nemleges választ kell adni, akkor adott esetben kit terhel annak bizonyítása, hogy az elutasító határozat tartalma eltérő lett volna, ha a határozat kibocsátója megfelelően együttműködött volna?

| 4) | A nemzetközi védelem iránti kérelemről szóló határozat észszerű időn belüli meghozatalának elmulasztása feljogosítja-e a kérelmezőt arra, hogy a határozat hatályon kívül helyezését kérje? |
| --- | --- |

4)

A nemzetközi védelem iránti kérelemről szóló határozat észszerű időn belüli meghozatalának elmulasztása feljogosítja-e a kérelmezőt arra, hogy a határozat hatályon kívül helyezését kérje?

| 5) | A valamely tagállamban alkalmazandó menekültügyi védelmi keretrendszer megváltoztatásának időigénye felmenti-e az adott tagállamot egy olyan nemzetközi védelmi rendszer működtetése alól, amelynek keretében az ilyen védelem iránti kérelemről szóló határozatot észszerű időn belül meghozták volna? |
| --- | --- |

5)

A valamely tagállamban alkalmazandó menekültügyi védelmi keretrendszer megváltoztatásának időigénye felmenti-e az adott tagállamot egy olyan nemzetközi védelmi rendszer működtetése alól, amelynek keretében az ilyen védelem iránti kérelemről szóló határozatot észszerű időn belül meghozták volna?

| 6) | Amennyiben a védelemre vonatkozó határozat kibocsátója számára nem áll rendelkezésre elegendő bizonyíték a kérelmező mentális egészségi állapota tekintetében, azonban egyes bizonyítékok arra utalnak, hogy a kérelmező ilyen nehézségekkel küzdhet, a határozat e kibocsátója köteles-e az M. kontra Minister for Justice, Equality and Law Reform és társai ítéletben (C-277/11, 66. pont) említett együttműködési kötelezettség alapján vagy más módon a jogerős határozat meghozatala előtt további vizsgálatot folytatni, vagy más kötelezettséget teljesíteni? |
| --- | --- |

6)

Amennyiben a védelemre vonatkozó határozat kibocsátója számára nem áll rendelkezésre elegendő bizonyíték a kérelmező mentális egészségi állapota tekintetében, azonban egyes bizonyítékok arra utalnak, hogy a kérelmező ilyen nehézségekkel küzdhet, a határozat e kibocsátója köteles-e az M. kontra Minister for Justice, Equality and Law Reform és társai ítéletben (C-277/11, 66. pont) említett együttműködési kötelezettség alapján vagy más módon a jogerős határozat meghozatala előtt további vizsgálatot folytatni, vagy más kötelezettséget teljesíteni?

| 7) | Ha valamely tagállam eleget tesz a 2004/83/EK irányelv (3) 4. cikkének (1) bekezdése szerinti, a kérelem szempontjából jelentőséggel bíró bizonyítékok értékelésére vonatkozó kötelezettségének, megengedhető-e egy olyan hazugság miatt, amelyet a kérelmező az ezt követő első észszerűen rendelkezésre álló alkalommal megmagyarázott és visszavont, annak minden további vizsgálat nélküli megállapítása, hogy általánosságban nem állapítható meg a kérelmező szavahihetősége? |
| --- | --- |

7)

Ha valamely tagállam eleget tesz a 2004/83/EK irányelv (3) 4. cikkének (1) bekezdése szerinti, a kérelem szempontjából jelentőséggel bíró bizonyítékok értékelésére vonatkozó kötelezettségének, megengedhető-e egy olyan hazugság miatt, amelyet a kérelmező az ezt követő első észszerűen rendelkezésre álló alkalommal megmagyarázott és visszavont, annak minden további vizsgálat nélküli megállapítása, hogy általánosságban nem állapítható meg a kérelmező szavahihetősége?

---

(1)  ECLI:EU:C:2012:744

(2)  ECLI:EU:C:2015:683

(3)  A harmadik országok állampolgárainak, illetve a hontalan személyeknek menekültként vagy a más okból nemzetközi védelemre jogosultként való elismerésének feltételeiről [helyesen: feltételeire] és az e státuszok tartalmára vonatkozó minimumszabályokról szóló, 2004. április 29-i 2004/83/EK tanácsi irányelv (HL 2004. L 304., 12. o.; magyar nyelvű különkiadás, 19. fejezet, 7. kötet, 96. o.).

---

| 2022.12.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 472/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 472/26

---

A Juzgado de lo Contencioso-Administrativo no 17 de Barcelona (Spanyolország) által 2022. május 19-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – HM, VD kontra Generalitat de Catalunya

(C-332/22. sz. ügy)

(2022/C 472/31)

Az eljárás nyelve: spanyol

A kérdést előterjesztő bíróság

Juzgado de lo Contencioso-Administrativo no 17 de Barcelona

Az alapeljárás felei

Felperesek: HM, VD

Alperes: Generalitat de Catalunya

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | A [spanyol Tribunal Supremo (legfelsőbb bíróság, Spanyolország)] 2018. szeptember 26-i 1425/2018. sz. és 1426/2018. sz. [ítéleteiben] megállapított intézkedések – amelyek abban állnak, hogy a visszaélés által érintett közalkalmazottat ugyanabban a visszaélésszerű bizonytalan foglalkoztatási rendszerben tartják mindaddig, amíg a foglalkoztató közigazgatási szerv meg nem állapítja, hogy fennáll-e strukturális igény, és a megfelelő kiválasztási eljárásokat nem írják ki az álláshely állandó vagy hivatásos közszolgálati alkalmazottakkal való betöltésére, és amelyek kritériumát a mai napig (2021. november 30.) fenntartják – olyan intézkedéseknek minősülnek, amelyek megfelelnek az 1999/70 irányelv (1) mellékletét képező keretmegállapodás 5. szakaszában foglalt szankciós követelményeknek?
  Vagy éppen ellenkezőleg: ezen intézkedések a bizonytalanság és a kiszolgáltatottság fennmaradását eredményezik mindaddig, amíg a foglalkoztató közigazgatási szerv véletlenszerűen úgy nem dönt, hogy kiválasztási eljárást ír ki az álláshely állandó alkalmazottal való betöltésére – amelynek kimenetele bizonytalan, mivel ezen eljárások olyan jelöltek számára is nyitva állnak, akik nem szenvedtek el ilyen visszaélést –, tehát ezek olyan intézkedések, amelyek nem tekinthetők a keretmegállapodás 5. szakasza értelmében vett visszatartó erejű szankciós intézkedéseknek, és nem biztosítják a keretmegállapodás célkitűzéseinek teljesülését? |
| --- | --- |

1)

A [spanyol Tribunal Supremo (legfelsőbb bíróság, Spanyolország)] 2018. szeptember 26-i 1425/2018. sz. és 1426/2018. sz. [ítéleteiben] megállapított intézkedések – amelyek abban állnak, hogy a visszaélés által érintett közalkalmazottat ugyanabban a visszaélésszerű bizonytalan foglalkoztatási rendszerben tartják mindaddig, amíg a foglalkoztató közigazgatási szerv meg nem állapítja, hogy fennáll-e strukturális igény, és a megfelelő kiválasztási eljárásokat nem írják ki az álláshely állandó vagy hivatásos közszolgálati alkalmazottakkal való betöltésére, és amelyek kritériumát a mai napig (2021. november 30.) fenntartják – olyan intézkedéseknek minősülnek, amelyek megfelelnek az 1999/70 irányelv (1) mellékletét képező keretmegállapodás 5. szakaszában foglalt szankciós követelményeknek?

Vagy éppen ellenkezőleg: ezen intézkedések a bizonytalanság és a kiszolgáltatottság fennmaradását eredményezik mindaddig, amíg a foglalkoztató közigazgatási szerv véletlenszerűen úgy nem dönt, hogy kiválasztási eljárást ír ki az álláshely állandó alkalmazottal való betöltésére – amelynek kimenetele bizonytalan, mivel ezen eljárások olyan jelöltek számára is nyitva állnak, akik nem szenvedtek el ilyen visszaélést –, tehát ezek olyan intézkedések, amelyek nem tekinthetők a keretmegállapodás 5. szakasza értelmében vett visszatartó erejű szankciós intézkedéseknek, és nem biztosítják a keretmegállapodás célkitűzéseinek teljesülését?

| 2) | Amennyiben a nemzeti bíróság – eleget téve azon kötelezettségének, hogy a megállapított visszaélést minden esetben szankcionálja (amely szankció „elengedhetetlen” és „azonnali”) – arra a következtetésre jut, hogy az uniós joggal összhangban álló értelmezés elve nem teszi lehetővé az irányelv hatékony érvényesülésének biztosítását a belső jog „contra lege[m]” értelmezése nélkül, éppen azért, mert a tagállam belső jogrendje semmilyen szankciós intézkedést nem vezetett be a keretmegállapodás 5. szakaszának a közszférában történő alkalmazása érdekében: Alkalmazni kell-e a Bíróság 2018. április 17-i Egenberger ítéletének (2) vagy a (nagytanács) 2008. április 15-i ítéletének (C-268/2006) (3) megállapításait oly módon, hogy az Európai Unió Alapjogi Chartájának 21. és 47. cikke lehetővé teszi a belső jog azon rendelkezéseinek kizárását, amelyek megakadályozzák az 1999/70/EK irányelv teljes érvényesülésének biztosítását, még akkor is, ha azok alkotmányos szintűek?
  Következésképpen a visszaélésszerű ideiglenes jogviszonyt olyan állandó jogviszonnyá kell átalakítani, amely azonos vagy egyenértékű az összehasonlítható határozatlan időre kinevezett köztisztviselőkével, és amely a visszaélés sértettjének állandó foglalkoztatást biztosít, annak elkerülése érdekében, hogy e visszaélés szankció nélkül maradjon, és aláássa a keretmegállapodás 5. szakaszának célkitűzéseit és hatékony érvényesülését még akkor is, ha ezen átalakítást a nemzeti szabályozás, illetve a Tribunal Supremo (legfelsőbb bíróság) ítélkezési gyakorlata tiltja, vagy ha az esetleg ellentétes a spanyol alkotmánnyal? |
| --- | --- |

2)

Amennyiben a nemzeti bíróság – eleget téve azon kötelezettségének, hogy a megállapított visszaélést minden esetben szankcionálja (amely szankció „elengedhetetlen” és „azonnali”) – arra a következtetésre jut, hogy az uniós joggal összhangban álló értelmezés elve nem teszi lehetővé az irányelv hatékony érvényesülésének biztosítását a belső jog „contra lege[m]” értelmezése nélkül, éppen azért, mert a tagállam belső jogrendje semmilyen szankciós intézkedést nem vezetett be a keretmegállapodás 5. szakaszának a közszférában történő alkalmazása érdekében: Alkalmazni kell-e a Bíróság 2018. április 17-i Egenberger ítéletének (2) vagy a (nagytanács) 2008. április 15-i ítéletének (C-268/2006) (3) megállapításait oly módon, hogy az Európai Unió Alapjogi Chartájának 21. és 47. cikke lehetővé teszi a belső jog azon rendelkezéseinek kizárását, amelyek megakadályozzák az 1999/70/EK irányelv teljes érvényesülésének biztosítását, még akkor is, ha azok alkotmányos szintűek?

Következésképpen a visszaélésszerű ideiglenes jogviszonyt olyan állandó jogviszonnyá kell átalakítani, amely azonos vagy egyenértékű az összehasonlítható határozatlan időre kinevezett köztisztviselőkével, és amely a visszaélés sértettjének állandó foglalkoztatást biztosít, annak elkerülése érdekében, hogy e visszaélés szankció nélkül maradjon, és aláássa a keretmegállapodás 5. szakaszának célkitűzéseit és hatékony érvényesülését még akkor is, ha ezen átalakítást a nemzeti szabályozás, illetve a Tribunal Supremo (legfelsőbb bíróság) ítélkezési gyakorlata tiltja, vagy ha az esetleg ellentétes a spanyol alkotmánnyal?

| 3) | Ha a Bíróság a 2018. október 25-i ítéletében (C-331/17) (4) és a 2022. január 13-i ítéletében (C-382/19) (5) kimondta, hogy a keretmegállapodás 5. szakaszával ellentétes az olyan nemzeti jogi szabályozás, amely bizonyos közalkalmazottakat kizár az egymást követő határozott idejű szerződések visszaélésszerű alkalmazását szankcionáló szabályok alkalmazása alól, ha a belső jogrendben nincs más olyan hatékony intézkedés, amely szankcionálja az ilyen visszaélésszerű intézkedést, és ha a spanyol szabályozásban nincs a fellebbező ideiglenes alkalmazottra alkalmazandó, a közszférában elkövetett visszaéléseket szankcionáló intézkedés,
  Amennyiben a Bíróság ezen ítélkezési gyakorlata és az egyenértékűség közösségi elvének alkalmazása megköveteli a visszaélés által érintett ideiglenes közalkalmazottak jogviszonyának állandó vagy hivatásos közalkalmazottá történő átalakítását, és a munkaviszony megszüntetésére és megszűnésére ugyanazon okok vonatkoznak, mint ezen utóbbiak munkaviszonyára, míg a magánszektorban az Estatuto de los Trabajadores (a munkavállalók jogállásáról szóló törvény) 15. cikke előírja azon ideiglenes munkavállalók állandóvá történő átminősítését, akik 30 hónapos folyamatos munkaviszonyban töltött időn belül több mint 24 hónapot dolgoztak ugyanannál a munkáltatónál, a 2021. évi általános költségvetésről szóló 11/2020. sz. törvény által módosított, a közszféráról szóló 40/2015. sz. törvény 83. cikkének 3. bekezdése a nemzeti jog alkalmazásával lehetővé teszi-e, hogy a vállalkozások és szervezetek közszférába átkerülő munkavállalói ugyanazon feladatokat lássák el, mint azon hivatásos köztisztviselők, akik munkaviszonya megszűnhet, és ezért ugyanazok megszüntetési okok vonatkoznak-e rájuk, mint ezen utóbbiakra? |
| --- | --- |

3)

Ha a Bíróság a 2018. október 25-i ítéletében (C-331/17) (4) és a 2022. január 13-i ítéletében (C-382/19) (5) kimondta, hogy a keretmegállapodás 5. szakaszával ellentétes az olyan nemzeti jogi szabályozás, amely bizonyos közalkalmazottakat kizár az egymást követő határozott idejű szerződések visszaélésszerű alkalmazását szankcionáló szabályok alkalmazása alól, ha a belső jogrendben nincs más olyan hatékony intézkedés, amely szankcionálja az ilyen visszaélésszerű intézkedést, és ha a spanyol szabályozásban nincs a fellebbező ideiglenes alkalmazottra alkalmazandó, a közszférában elkövetett visszaéléseket szankcionáló intézkedés,

Amennyiben a Bíróság ezen ítélkezési gyakorlata és az egyenértékűség közösségi elvének alkalmazása megköveteli a visszaélés által érintett ideiglenes közalkalmazottak jogviszonyának állandó vagy hivatásos közalkalmazottá történő átalakítását, és a munkaviszony megszüntetésére és megszűnésére ugyanazon okok vonatkoznak, mint ezen utóbbiak munkaviszonyára, míg a magánszektorban az Estatuto de los Trabajadores (a munkavállalók jogállásáról szóló törvény) 15. cikke előírja azon ideiglenes munkavállalók állandóvá történő átminősítését, akik 30 hónapos folyamatos munkaviszonyban töltött időn belül több mint 24 hónapot dolgoztak ugyanannál a munkáltatónál, a 2021. évi általános költségvetésről szóló 11/2020. sz. törvény által módosított, a közszféráról szóló 40/2015. sz. törvény 83. cikkének 3. bekezdése a nemzeti jog alkalmazásával lehetővé teszi-e, hogy a vállalkozások és szervezetek közszférába átkerülő munkavállalói ugyanazon feladatokat lássák el, mint azon hivatásos köztisztviselők, akik munkaviszonya megszűnhet, és ezért ugyanazok megszüntetési okok vonatkoznak-e rájuk, mint ezen utóbbiakra?

| 4) | Figyelembe véve, hogy – a Bíróság 2014. március 13-i Nierodzik ítélete (C-38/13, 27. és 29. pont) (6) és 2016. szeptember 14-i Ana de Diego Porras ítélete (C-596/14], 30. és 31. pont) (7) szerint – a munkaviszony megszűnésére vonatkozó feltételek és a munkaszerződés megszűnésének követelményei a keretmegállapodás 4. szakaszában foglalt „foglalkoztatási feltételek” részét képezik,
  Az előző kérdésre adott nemleges válasz esetén a Bíróságnak meg kell határoznia, hogy a visszaéléssel érintett ideiglenes közalkalmazottak jogviszonyának állandóvá alakítása – ugyanazon megszűnési és elbocsátási okokat alkalmazva, mint amelyek a hivatásos köztisztviselőkre vagy az összehasonlítható állandó alkalmazottakra vonatkoznak, anélkül, hogy e jogállást megszereznék – olyan intézkedésnek minősül-e, amelynek a nemzeti hatóságok az 1999/70 irányelvben foglalt keretmegállapodás 4. és 5. szakasza, valamint az uniós joggal összhangban álló értelmezés elve alapján kötelesek megfelelni, mivel a nemzeti szabályozás csak azoknak tiltja, hogy állandó vagy hivatásos alkalmazotti jogállást szerezzenek, akik bizonyos követelményeket nem teljesítenek, és az ilyen alkalmazottak jogviszonyának a fentiekben meghatározott feltételek mellett történő állandóvá alakítása nem vezet e jogállás megszerzéséhez. |
| --- | --- |

4)

Figyelembe véve, hogy – a Bíróság 2014. március 13-i Nierodzik ítélete (C-38/13, 27. és 29. pont) (6) és 2016. szeptember 14-i Ana de Diego Porras ítélete (C-596/14], 30. és 31. pont) (7) szerint – a munkaviszony megszűnésére vonatkozó feltételek és a munkaszerződés megszűnésének követelményei a keretmegállapodás 4. szakaszában foglalt „foglalkoztatási feltételek” részét képezik,

Az előző kérdésre adott nemleges válasz esetén a Bíróságnak meg kell határoznia, hogy a visszaéléssel érintett ideiglenes közalkalmazottak jogviszonyának állandóvá alakítása – ugyanazon megszűnési és elbocsátási okokat alkalmazva, mint amelyek a hivatásos köztisztviselőkre vagy az összehasonlítható állandó alkalmazottakra vonatkoznak, anélkül, hogy e jogállást megszereznék – olyan intézkedésnek minősül-e, amelynek a nemzeti hatóságok az 1999/70 irányelvben foglalt keretmegállapodás 4. és 5. szakasza, valamint az uniós joggal összhangban álló értelmezés elve alapján kötelesek megfelelni, mivel a nemzeti szabályozás csak azoknak tiltja, hogy állandó vagy hivatásos alkalmazotti jogállást szerezzenek, akik bizonyos követelményeket nem teljesítenek, és az ilyen alkalmazottak jogviszonyának a fentiekben meghatározott feltételek mellett történő állandóvá alakítása nem vezet e jogállás megszerzéséhez.

| 5) | Míg a munkavállalók jogállásáról szóló törvény 15. cikke az ideiglenes szerződések maximális időtartamát két évben állapítja meg, hozzátéve, hogy ezen időszak lejártával a fedezett szükséglet már nem ideiglenes és nem is kivételes, hanem rendes és állandó, ami a magánszektorban arra kötelezi a munkáltatókat, hogy az ideiglenes munkaviszonyt határozatlan idejűvé alakítsák át, addig az EBEP [a közszolgálati alkalmazottak jogállásáról szóló törvény] 10. cikke a közszférában arra kötelez, hogy a kinevezés évében közzétett nyilvános állásajánlatban szerepeltessék a helyettesítő/ideiglenes alkalmazottak által betöltött üres álláshelyeket, illetve ha ez – legfeljebb két éven belül – nem lehetséges, akkor ezen álláshelyeket a következő évi nyilvános állásajánlatban szerepeltessék annak érdekében, hogy az álláshelyet be lehessen tölteni állandó vagy hivatásos köztisztviselővel,
  Meg kell-e állapítani, hogy a közszférában az egymást követő ideiglenes foglalkoztatással való visszaélés attól a pillanattól kezdődően valósul meg, amikor a foglalkoztató közigazgatási szerv a nemzeti jogszabályban meghatározott határidőn belül nem tölti be az ideiglenes közalkalmazott által betöltött álláshelyet állandó vagy hivatásos alkalmazottal, azaz úgy, hogy azt a helyettesítő/ideiglenes alkalmazott kinevezésétől számított legfeljebb két éven belül nyilvános állásajánlatba foglalja, azzal a kötelezettséggel, hogy az EBEP 70. cikkében előírt legfeljebb hároméves határidőn belül az említett nyilvános állásajánlat nyomán megszünteti a helyettesítő/ideiglenes alkalmazott munkaviszonyát? |
| --- | --- |

5)

Míg a munkavállalók jogállásáról szóló törvény 15. cikke az ideiglenes szerződések maximális időtartamát két évben állapítja meg, hozzátéve, hogy ezen időszak lejártával a fedezett szükséglet már nem ideiglenes és nem is kivételes, hanem rendes és állandó, ami a magánszektorban arra kötelezi a munkáltatókat, hogy az ideiglenes munkaviszonyt határozatlan idejűvé alakítsák át, addig az EBEP [a közszolgálati alkalmazottak jogállásáról szóló törvény] 10. cikke a közszférában arra kötelez, hogy a kinevezés évében közzétett nyilvános állásajánlatban szerepeltessék a helyettesítő/ideiglenes alkalmazottak által betöltött üres álláshelyeket, illetve ha ez – legfeljebb két éven belül – nem lehetséges, akkor ezen álláshelyeket a következő évi nyilvános állásajánlatban szerepeltessék annak érdekében, hogy az álláshelyet be lehessen tölteni állandó vagy hivatásos köztisztviselővel,

Meg kell-e állapítani, hogy a közszférában az egymást követő ideiglenes foglalkoztatással való visszaélés attól a pillanattól kezdődően valósul meg, amikor a foglalkoztató közigazgatási szerv a nemzeti jogszabályban meghatározott határidőn belül nem tölti be az ideiglenes közalkalmazott által betöltött álláshelyet állandó vagy hivatásos alkalmazottal, azaz úgy, hogy azt a helyettesítő/ideiglenes alkalmazott kinevezésétől számított legfeljebb két éven belül nyilvános állásajánlatba foglalja, azzal a kötelezettséggel, hogy az EBEP 70. cikkében előírt legfeljebb hároméves határidőn belül az említett nyilvános állásajánlat nyomán megszünteti a helyettesítő/ideiglenes alkalmazott munkaviszonyát?

| 6) | Sérti-e a 2021. december 28-i 20/2021. sz. spanyol törvény a jogszerűség és a szankciókat tartalmazó rendelkezések visszaható hatálya tilalmának, többek között az Európai Unió Alapjogi Chartájának 49. cikkében szereplő közösségi elveit, mivel az ideiglenes foglalkoztatással való visszaélés szankciójaként olyan kiválasztási eljárást ír elő, amelyet akkor is alkalmaznak, ha a jogsértés tárgyát képező cselekmények vagy mulasztások – és így a visszaélés – és az arra vonatkozó panasz a 20/2021. sz. törvény hatálybalépése előtt – évekkel korábban – történt és követték el? |
| --- | --- |

6)

Sérti-e a 2021. december 28-i 20/2021. sz. spanyol törvény a jogszerűség és a szankciókat tartalmazó rendelkezések visszaható hatálya tilalmának, többek között az Európai Unió Alapjogi Chartájának 49. cikkében szereplő közösségi elveit, mivel az ideiglenes foglalkoztatással való visszaélés szankciójaként olyan kiválasztási eljárást ír elő, amelyet akkor is alkalmaznak, ha a jogsértés tárgyát képező cselekmények vagy mulasztások – és így a visszaélés – és az arra vonatkozó panasz a 20/2021. sz. törvény hatálybalépése előtt – évekkel korábban – történt és követték el?

| 7) | Sérti-e a 20/2021. sz. törvény a keretmegállapodás 5. szakaszát és az 1999/70/EK irányelvet azzal, hogy szankciós intézkedésként kiválasztási eljárások kiírását írja elő, és kártérítést csak a visszaélésnek az említett kiválasztási eljárásban nem sikeres sértettjei javára ír elő, mivel az említett kiválasztási eljárásban sikeres ideiglenes közalkalmazottakkal szembeni visszaéléseket szankció nélkül hagyja, holott a szankció minden esetben elengedhetetlen, és az említett kiválasztási eljárás sikeres teljesítése – amint azt a Bíróság 2021. június 2-i végzésében (C-103/2019) (8) kimondja – nem az irányelv követelményeinek megfelelő szankciós intézkedés?
  Vagyis a 20/2021. sz. törvény – azáltal, hogy a kártérítés elismerését a visszaélés által érintett, a kiválasztási eljárásban nem sikeres sértettekre korlátozza, és hogy ezen jogból kizárja a visszaélés által érintett azon munkavállalókat, akik ezt követően ilyen kiválasztási eljárás révén állandó alkalmazotti jogállást szereznek – sérti-e az 1999/70/EK irányelvet, és különösen a Bíróság 2021. június 2-i végzését (45. pont), amely szerint, bár az egymást követő határozott idejű munkaviszonyok keretében visszaélésszerűen kinevezett közalkalmazottak számára nyitva álló kiválasztási eljárások lefolytatása lehetővé teszi ez utóbbiak számára, hogy állandó és tartós álláshely megszerzésére, és ebből következően állandó közalkalmazotti jogálláshoz való hozzáférésre törekedjenek, ez nem mentesíti a tagállamokat azon kötelezettségük alól, hogy megfelelő intézkedést vezessenek be az egymást követő határozott idejű munkaszerződések és munkaviszonyok visszaélésszerű alkalmazásának megfelelő szankcionálására? |
| --- | --- |

7)

Sérti-e a 20/2021. sz. törvény a keretmegállapodás 5. szakaszát és az 1999/70/EK irányelvet azzal, hogy szankciós intézkedésként kiválasztási eljárások kiírását írja elő, és kártérítést csak a visszaélésnek az említett kiválasztási eljárásban nem sikeres sértettjei javára ír elő, mivel az említett kiválasztási eljárásban sikeres ideiglenes közalkalmazottakkal szembeni visszaéléseket szankció nélkül hagyja, holott a szankció minden esetben elengedhetetlen, és az említett kiválasztási eljárás sikeres teljesítése – amint azt a Bíróság 2021. június 2-i végzésében (C-103/2019) (8) kimondja – nem az irányelv követelményeinek megfelelő szankciós intézkedés?

Vagyis a 20/2021. sz. törvény – azáltal, hogy a kártérítés elismerését a visszaélés által érintett, a kiválasztási eljárásban nem sikeres sértettekre korlátozza, és hogy ezen jogból kizárja a visszaélés által érintett azon munkavállalókat, akik ezt követően ilyen kiválasztási eljárás révén állandó alkalmazotti jogállást szereznek – sérti-e az 1999/70/EK irányelvet, és különösen a Bíróság 2021. június 2-i végzését (45. pont), amely szerint, bár az egymást követő határozott idejű munkaviszonyok keretében visszaélésszerűen kinevezett közalkalmazottak számára nyitva álló kiválasztási eljárások lefolytatása lehetővé teszi ez utóbbiak számára, hogy állandó és tartós álláshely megszerzésére, és ebből következően állandó közalkalmazotti jogálláshoz való hozzáférésre törekedjenek, ez nem mentesíti a tagállamokat azon kötelezettségük alól, hogy megfelelő intézkedést vezessenek be az egymást követő határozott idejű munkaszerződések és munkaviszonyok visszaélésszerű alkalmazásának megfelelő szankcionálására?

| 8) | Sérti-e – a Bíróság 2017. február 9-i végzésének (C-446/2016) (9) vagy a Bíróság 2016. [szeptember] 14-i ítéletének (C-16/15) (10) és 2018. november 21-i ítéletének (C-619/17) (11) fényében – a 20/2021. sz. törvény a keretmegállapodás 5. szakaszát azáltal, hogy előírja, hogy a közszférában az ideiglenes foglalkoztatás csökkentésére irányuló kiválasztási eljárásokat három éven belül, 2024. december 31-ig kell lefolytatni, és szankcióként a visszaélés sértettjei munkaviszonyának megszűnésekor vagy elbocsátásukkor járó kártérítést állapít meg, mivel ezzel állandósítja vagy meghosszabbítja a visszaélés által érintett munkavállaló visszaélésszerű, kiszolgáltatott és bizonytalan foglalkoztatási helyzetét, aláásva az 1999/70 irányelv hatékony érvényesülését mindaddig, amíg a munkavállalót végül el nem bocsátják, és meg nem kapja a jelzett kártérítést? |
| --- | --- |

8)

Sérti-e – a Bíróság 2017. február 9-i végzésének (C-446/2016) (9) vagy a Bíróság 2016. [szeptember] 14-i ítéletének (C-16/15) (10) és 2018. november 21-i ítéletének (C-619/17) (11) fényében – a 20/2021. sz. törvény a keretmegállapodás 5. szakaszát azáltal, hogy előírja, hogy a közszférában az ideiglenes foglalkoztatás csökkentésére irányuló kiválasztási eljárásokat három éven belül, 2024. december 31-ig kell lefolytatni, és szankcióként a visszaélés sértettjei munkaviszonyának megszűnésekor vagy elbocsátásukkor járó kártérítést állapít meg, mivel ezzel állandósítja vagy meghosszabbítja a visszaélés által érintett munkavállaló visszaélésszerű, kiszolgáltatott és bizonytalan foglalkoztatási helyzetét, aláásva az 1999/70 irányelv hatékony érvényesülését mindaddig, amíg a munkavállalót végül el nem bocsátják, és meg nem kapja a jelzett kártérítést?

| 9) | Sérti-e a 20/2021. sz. törvény az egyenértékűség elvét, amennyiben az irányelv alkalmazása során olyan jogokat biztosít, amelyek alacsonyabb szintűek a nemzeti jogból eredő jogoknál, mivel:





  — | A 2021. évi általános költségvetésről szóló 11/2020. sz. törvény – a 40/2015. sz. törvény 87. cikke 3. bekezdésének módosításával – a belső jogot alkalmazva lehetővé teszi, hogy a magánvállalkozások azon munkavállalói, akik átmennek a közszférába dolgozni, ugyanazon feladatokat láthassák el, mint amelyeket a hivatásos köztisztviselők, és hogy – munkaviszonyuk megszűnésének feltétele mellett – ugyanazon munkaviszony megszüntetési okok vonatkozzanak rájuk, még akkor is, ha a kiválasztási eljárásban nem jártak sikerrel, míg az uniós jog alkalmazásával a 20/2021. sz. törvény az egyenlőség, a nyilvánosság és a szabad verseny elveinek megfelelő kiválasztási eljárások alapján kiválasztott közalkalmazottak részére nem teszi lehetővé, hogy ők továbbra is ugyanazon feladatokat lássák el, mint a hivatásos köztisztviselők, és hogy ugyanazon munkaviszony megszüntetési okok vonatkozzanak rájuk? |
| --- | --- | --- |

9)

—

A 2021. évi általános költségvetésről szóló 11/2020. sz. törvény – a 40/2015. sz. törvény 87. cikke 3. bekezdésének módosításával – a belső jogot alkalmazva lehetővé teszi, hogy a magánvállalkozások azon munkavállalói, akik átmennek a közszférába dolgozni, ugyanazon feladatokat láthassák el, mint amelyeket a hivatásos köztisztviselők, és hogy – munkaviszonyuk megszűnésének feltétele mellett – ugyanazon munkaviszony megszüntetési okok vonatkozzanak rájuk, még akkor is, ha a kiválasztási eljárásban nem jártak sikerrel, míg az uniós jog alkalmazásával a 20/2021. sz. törvény az egyenlőség, a nyilvánosság és a szabad verseny elveinek megfelelő kiválasztási eljárások alapján kiválasztott közalkalmazottak részére nem teszi lehetővé, hogy ők továbbra is ugyanazon feladatokat lássák el, mint a hivatásos köztisztviselők, és hogy ugyanazon munkaviszony megszüntetési okok vonatkozzanak rájuk?

| — | A munkavállalók jogállásáról szóló törvény az 1995. március 24-i – azaz az 1999/70 irányelv hatálybelépése előtti – 1/1995. sz. törvény által módosított 15. cikke – a belső jog alkalmazásával – lehetővé teszi a több mint két éve ugyanazon munkáltatónál dolgozó munkavállalók állandó alkalmazottá történő átminősítését, míg ezen irányelv alkalmazásával a visszaélés által érintett közalkalmazottak szolgálati évenként 20 napi és legfeljebb 12 havi bérnek megfelelő összeg erejéig részesülnek kártérítésben, és esetükben tilos az átminősítés. |
| --- | --- |

—

A munkavállalók jogállásáról szóló törvény az 1995. március 24-i – azaz az 1999/70 irányelv hatálybelépése előtti – 1/1995. sz. törvény által módosított 15. cikke – a belső jog alkalmazásával – lehetővé teszi a több mint két éve ugyanazon munkáltatónál dolgozó munkavállalók állandó alkalmazottá történő átminősítését, míg ezen irányelv alkalmazásával a visszaélés által érintett közalkalmazottak szolgálati évenként 20 napi és legfeljebb 12 havi bérnek megfelelő összeg erejéig részesülnek kártérítésben, és esetükben tilos az átminősítés.

| — | A közszféráról szóló 40/2015. sz. törvény 32. és azt követő cikkei rögzítik azon teljes kártérítés elvét, amely arra kötelezi a közigazgatási szerveket, hogy a tevékenységük által érintett sértettek számára térítsék meg az általuk okozott valamennyi kárt, a közösségi jogot alkalmazva azonban a visszaélés sértettjei részére nyújtott kártérítés mind összegét – szolgálati évenként 20 nap – mind pedig idejét – 12 havi bérnek megfelelő összeg – tekintve eleve korlátozott. |
| --- | --- |

—

A közszféráról szóló 40/2015. sz. törvény 32. és azt követő cikkei rögzítik azon teljes kártérítés elvét, amely arra kötelezi a közigazgatási szerveket, hogy a tevékenységük által érintett sértettek számára térítsék meg az általuk okozott valamennyi kárt, a közösségi jogot alkalmazva azonban a visszaélés sértettjei részére nyújtott kártérítés mind összegét – szolgálati évenként 20 nap – mind pedig idejét – 12 havi bérnek megfelelő összeg – tekintve eleve korlátozott.

| 10) | Sérti-e a 20/2021. sz. törvény – azáltal, hogy egyetlen valódi szankciós intézkedésként a visszaélés kiválasztási eljárásban nem sikeres sértettjei javára szolgálati évenként 20 nap kártérítést állapít meg – a Bíróság 2018. március 7-i Santoro ítéletéből (12) eredő ítélkezési gyakorlatot, amely szerint a közszférában az irányelvnek való megfelelés érdekében nem elegendő a kártérítés megítélése, hanem azt további hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciós intézkedéseknek kell kísérniük? |
| --- | --- |

10)

Sérti-e a 20/2021. sz. törvény – azáltal, hogy egyetlen valódi szankciós intézkedésként a visszaélés kiválasztási eljárásban nem sikeres sértettjei javára szolgálati évenként 20 nap kártérítést állapít meg – a Bíróság 2018. március 7-i Santoro ítéletéből (12) eredő ítélkezési gyakorlatot, amely szerint a közszférában az irányelvnek való megfelelés érdekében nem elegendő a kártérítés megítélése, hanem azt további hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciós intézkedéseknek kell kísérniük?

| 11) | Sérti-e a 20/2021. sz. törvény a megfelelő és teljes, valamint arányos kártérítés közösségi elveit azáltal, hogy a kiválasztási eljárásban nem sikeres sértettek kártérítését szolgálati évenként 20 napban állapítja meg – legfeljebb 12 havi bérnek megfelelő összeg erejéig –, azzal, hogy kizárja az elmaradt haszon fogalmát és más olyan kártérítési vagy kompenzációs fogalmakat, mint például a esélyek elvesztéséből eredő kártérítés (a Bíróság Santoro ítéletében használt fogalom); az állandó munkavállalói jogállás megszerzésének lehetetlenné válása a nemzeti jogszabályban meghatározott határidőn belüli kiválasztási eljárások kiírásának elmulasztása vagy az előléptetés, illetve előrelépés elmaradása miatt; a foglalkoztatás bizonytalan helyzetét előidéző védelem hiányából eredő nem vagyoni károk, a visszaélés sértettje munkaviszonyának olyan életkori és nemi feltételek (például 50 év feletti nők esetében) melletti megszüntetése, amelyek mellett nem létezik alternatív munkaerőpiac; vagy az öregségi nyugdíjak csökkenése? |
| --- | --- |

11)

Sérti-e a 20/2021. sz. törvény a megfelelő és teljes, valamint arányos kártérítés közösségi elveit azáltal, hogy a kiválasztási eljárásban nem sikeres sértettek kártérítését szolgálati évenként 20 napban állapítja meg – legfeljebb 12 havi bérnek megfelelő összeg erejéig –, azzal, hogy kizárja az elmaradt haszon fogalmát és más olyan kártérítési vagy kompenzációs fogalmakat, mint például a esélyek elvesztéséből eredő kártérítés (a Bíróság Santoro ítéletében használt fogalom); az állandó munkavállalói jogállás megszerzésének lehetetlenné válása a nemzeti jogszabályban meghatározott határidőn belüli kiválasztási eljárások kiírásának elmulasztása vagy az előléptetés, illetve előrelépés elmaradása miatt; a foglalkoztatás bizonytalan helyzetét előidéző védelem hiányából eredő nem vagyoni károk, a visszaélés sértettje munkaviszonyának olyan életkori és nemi feltételek (például 50 év feletti nők esetében) melletti megszüntetése, amelyek mellett nem létezik alternatív munkaerőpiac; vagy az öregségi nyugdíjak csökkenése?

| 12) | Sérti-e a 20/2021. sz. törvény az uniós jogot azáltal, hogy szolgálati évenként 20 napban és 12 havi bérben maximált kártérítést állapít meg, tekintettel a Bíróság 1993. augusztus 2-i Marshall ítéletére (C-271/91) (13) és 2015. december 17-i Arjona ítéletére (C-407/14), (14) amelyek szerint ellentétes az uniós joggal, hogy az elbocsátás következtében valamely személy által elszenvedett kárért járó kártérítést a priori megszabott felső határral korlátozzák? |
| --- | --- |

12)

Sérti-e a 20/2021. sz. törvény az uniós jogot azáltal, hogy szolgálati évenként 20 napban és 12 havi bérben maximált kártérítést állapít meg, tekintettel a Bíróság 1993. augusztus 2-i Marshall ítéletére (C-271/91) (13) és 2015. december 17-i Arjona ítéletére (C-407/14), (14) amelyek szerint ellentétes az uniós joggal, hogy az elbocsátás következtében valamely személy által elszenvedett kárért járó kártérítést a priori megszabott felső határral korlátozzák?

---

(1)  Az ESZSZ, az UNICE és a CEEP által a határozott ideig tartó munkaviszonyról kötött keretmegállapodásról szóló, 1999. június 28-i 1999/70/EK tanácsi irányelv (HL 1999. L 175., 43. o.; magyar nyelvű különkiadás: 5. fejezet, 3. kötet, 368. o.).

(2)  2018. április 17-i Egenberger ítélet (C–414/16, EU:C:2018:257).

(3)  2008. április 15-i Impact ítélet (C–268/06, EU:C:2008:223).

(4)  2018. október 25-i Sciotto ítélet (C–331/17, EU:C:2018:859).

(5)  2022. január 13-i MIUR és Ufficio Scolastico Regionale per la Campania ítélet (C–282/19, EU:C:2022:3).

(6)  2014. március 13-i Nierodzik ítélet (C–38/13, EU:C:2014:152).

(7)  2016. szeptember 14-i de Diego Porras ítélet (C–596/14, EU:C:2016:683).

(8)  2021. június 2-i SUSH és CGT Sanidad de Madrid végzés (C–103/19, nem tették közzé, EU:C:2021:460).

(9)  2017. február 9-i Rodrigo Sanz végzés (C–443/16, EU:C:2017:109).

(10)  2016. szeptember 14-i Pérez López ítélet (C–16/15, EU:C:2016:679).

(11)  2018. november 21-i de Diego Porras ítélet (C–619/17, EU:C:2018:936).

(12)  2018. március 7-i Santoro ítélet (C–494/16, EU:C:2018:166).

(13)  1993. augusztus 2-i Marshall ítélet (C–271/91, EU:C:1993:335).

(14)  2015. december 17-i Arjona Camacho ítélet (C–407/14, EU:C:2015:831).

---

| 2022.12.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 472/29 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 472/29

---

A Tribunal Supremo (Spanyolország) által 2022. július 15-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Maxi Mobility Spain SLU kontra Comunidad de Madrid, Asociación Nacional del Taxi, Asociación Taxi Project 2.0

(C-475/22. sz. ügy)

(2022/C 472/32)

Az eljárás nyelve: spanyol

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunal Supremo

Az alapeljárás felei

Felperes: Maxi Mobility Spain SLU

Alperesek: Comunidad de Madrid, Asociación Nacional del Taxi, Asociación Taxi Project 2.0

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

A spanyol nemzeti jogi szabályozás a taxiszolgáltatás nyújtását a vezetett járművel végzett városi közlekedés közérdekű módjának tekinti, és ezért azt a minőség, a felhasználók védelme, a közlekedéspolitika és a környezetvédelmi politika célkitűzéseinek biztosítása érdekében kiterjedt hatósági szabályozás alá veti, ideértve a fuvardíjak ellenőrzését is. E nemzeti szabályozás fényében,

| 1) | Összeegyeztethető-e a letelepedés szabadságával, ha a vezetett járművel nyújtott egyéb városi közlekedési szolgáltatásokra, mint például a VTC-kre korlátozásokat állapítanak meg – az arányosság elvére is figyelemmel – annak érdekében, hogy biztosítsák az azonos tevékenységi kör ezen egyéb modelljeinek a taxiszolgáltatással való összeegyeztethetőségét és kiegészítő jellegét? |
| --- | --- |

1)

Összeegyeztethető-e a letelepedés szabadságával, ha a vezetett járművel nyújtott egyéb városi közlekedési szolgáltatásokra, mint például a VTC-kre korlátozásokat állapítanak meg – az arányosság elvére is figyelemmel – annak érdekében, hogy biztosítsák az azonos tevékenységi kör ezen egyéb modelljeinek a taxiszolgáltatással való összeegyeztethetőségét és kiegészítő jellegét?

| 2) | A fenti kérdésre adandó igenlő válasz esetén összeegyeztethető-e a letelepedés szabadságával a vezetett járművel – a taxikat ide nem értve, hanem például a VTC-kkel – nyújtott városi közlekedési szolgáltatások tekintetében kiadható engedélyek és a taxiengedélyek maximális arányának meghatározására vonatkozó olyan konkrét korlátozó intézkedés, mint a spanyol szabályozásban meghatározott 1/30 arány, amelynek az illetékes hatóság általi konkrét alkalmazása az arányosság elvéhez kötött? |
| --- | --- |

2)

A fenti kérdésre adandó igenlő válasz esetén összeegyeztethető-e a letelepedés szabadságával a vezetett járművel – a taxikat ide nem értve, hanem például a VTC-kkel – nyújtott városi közlekedési szolgáltatások tekintetében kiadható engedélyek és a taxiengedélyek maximális arányának meghatározására vonatkozó olyan konkrét korlátozó intézkedés, mint a spanyol szabályozásban meghatározott 1/30 arány, amelynek az illetékes hatóság általi konkrét alkalmazása az arányosság elvéhez kötött?

| 3) | Összeegyeztethető-e az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikk szerinti állami támogatások tilalmával az előző kérdésben említett, a VTC-ket 1/30 engedélyezési arányra korlátozó intézkedés? |
| --- | --- |

3)

Összeegyeztethető-e az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikk szerinti állami támogatások tilalmával az előző kérdésben említett, a VTC-ket 1/30 engedélyezési arányra korlátozó intézkedés?

---

| 2022.12.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 472/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 472/30

---

A Tribunal Superior de Justicia de las Islas Baleares (Spanyolország) által 2022. szeptember 7-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – J.L.O.G., J.J.O.P. kontra Resorts Mallorca Hotels International SL

(C-589/22. sz. ügy)

(2022/C 472/33)

Az eljárás nyelve: spanyol

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunal Superior de Justicia de las Islas Baleares

Az alapeljárás felei

Felperesek: J.L.O.G., J.J.O.P.

Alperes: Resorts Mallorca Hotels International SL

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | A csoportos létszámcsökkentésre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1998. július 20-i 98/59/EK tanácsi irányelv (1) 2. cikkét az Európai Unió Bíróságának a 2009. szeptember 10-i ítéletében (2) (C-44/08, EU:C:2009:533) kialakított ítélkezési gyakorlatára tekintettel
  úgy kell-e értelmezni, hogy az irányelv hatékony érvényesülését biztosító konzultációs és tájékoztatási kötelezettség azon időpontban keletkezik, amikor a vállalkozás az átszerveződési folyamata részeként olyan munkaszerződések felmondását tervezi, amelyek száma attól függetlenül meghaladhatja a csoportos létszámcsökkentésre vonatkozóan előírt felső határt, hogy az elbocsátások vagy az azzal azonosan kezelt felmondások száma végül azért nem éri el e küszöbértéket, mert a létszámot a munkavállalók képviselőivel folytatott előzetes konzultáció nélkül elfogadott munkáltatói intézkedések révén csökkentették? |
| --- | --- |

1)

A csoportos létszámcsökkentésre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1998. július 20-i 98/59/EK tanácsi irányelv (1) 2. cikkét az Európai Unió Bíróságának a 2009. szeptember 10-i ítéletében (2) (C-44/08, EU:C:2009:533) kialakított ítélkezési gyakorlatára tekintettel

úgy kell-e értelmezni, hogy az irányelv hatékony érvényesülését biztosító konzultációs és tájékoztatási kötelezettség azon időpontban keletkezik, amikor a vállalkozás az átszerveződési folyamata részeként olyan munkaszerződések felmondását tervezi, amelyek száma attól függetlenül meghaladhatja a csoportos létszámcsökkentésre vonatkozóan előírt felső határt, hogy az elbocsátások vagy az azzal azonosan kezelt felmondások száma végül azért nem éri el e küszöbértéket, mert a létszámot a munkavállalók képviselőivel folytatott előzetes konzultáció nélkül elfogadott munkáltatói intézkedések révén csökkentették?

| 2) | A csoportos létszámcsökkentésre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1998. július 20-i 98/59/EK tanácsi irányelv 1. cikke (1) bekezdésének utolsó albekezdése, amely azt mondja ki, hogy: „Az a) pont első albekezdésében előírt elbocsátási létszámok számításakor, a munkaszerződések munkáltató által egy vagy több, nem az érintett egyéni munkavállalók személyében rejlő ok miatt kezdeményezett felmondását az elbocsátásokkal azonosan kezelik, feltéve hogy az elbocsátottak száma legalább öt fő”?

  magában foglalja-e egy olyan válsághelyzetben, amelyben a személyi állománynak az elbocsátásokat is magában foglaló csökkentése várható, a munkavállalóknak a vállalkozás által javasolt olyan önkéntes távozását, amely nem a munkavállalók akaratából történt, de amelyet egy másik vállalkozásnál történő azonnali munkába állásra vonatkozóan kapott határozott ajánlatot követően elfogadtak, miután a munkáltató e másik vállalkozással megállapodott arra vonatkozóan, hogy a munkáltató munkavállalói esetleges felvételük céljából felvételi elbeszélgetésen vehessenek részt? |
| --- | --- |

2)

A csoportos létszámcsökkentésre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1998. július 20-i 98/59/EK tanácsi irányelv 1. cikke (1) bekezdésének utolsó albekezdése, amely azt mondja ki, hogy: „Az a) pont első albekezdésében előírt elbocsátási létszámok számításakor, a munkaszerződések munkáltató által egy vagy több, nem az érintett egyéni munkavállalók személyében rejlő ok miatt kezdeményezett felmondását az elbocsátásokkal azonosan kezelik, feltéve hogy az elbocsátottak száma legalább öt fő”?

magában foglalja-e egy olyan válsághelyzetben, amelyben a személyi állománynak az elbocsátásokat is magában foglaló csökkentése várható, a munkavállalóknak a vállalkozás által javasolt olyan önkéntes távozását, amely nem a munkavállalók akaratából történt, de amelyet egy másik vállalkozásnál történő azonnali munkába állásra vonatkozóan kapott határozott ajánlatot követően elfogadtak, miután a munkáltató e másik vállalkozással megállapodott arra vonatkozóan, hogy a munkáltató munkavállalói esetleges felvételük céljából felvételi elbeszélgetésen vehessenek részt?

---

(1)  HL 1998. L 225., 16. o.; magyar nyelvű különkiadás: 5. fejezet, 3. kötet, 327. o.

(2)  2009. szeptember 10-i Akavan Erityisalojen Keskusliitto AEK és társai ítélet (C-44/08, EU:C:2009:533).

---

| 2022.12.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 472/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 472/30

---

A College van Beroep voor het bedrijfsleven (Hollandia) által 2022. szeptember 12-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – L. VOF kontra Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit

(C-591/22. sz. ügy)

(2022/C 472/34)

Az eljárás nyelve: holland

A kérdést előterjesztő bíróság

College van Beroep voor het bedrijfsleven

Az alapeljárás felei

Felperes: L. VOF

Alperes: Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Mikor áll fenn a felnőtt Gallus gallus tenyészállományokban észlelt szalmonella-szerotípusok előfordulási gyakoriságának csökkentésére irányuló uniós célkitűzés tekintetében a 2160/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) végrehajtásáról szóló, 2010. március 10-i 200/2010/EU bizottsági rendelet (2) (a továbbiakban: 200/2010 rendelet) melléklete 2.2.2.2. pontjának c) alpontja értelmében vett rendkívüli eset, amikor az illetékes hatóságnak oka van a szalmonellára vonatkozó, az élelmiszer-ipari vállalkozó kezdeményezésére végzett rutinszerű mintavétel pozitív eredményeit megkérdőjelezni, és ezért úgy dönthet, hogy a vizsgálatot meg kell ismételni? |
| --- | --- |

1)

Mikor áll fenn a felnőtt Gallus gallus tenyészállományokban észlelt szalmonella-szerotípusok előfordulási gyakoriságának csökkentésére irányuló uniós célkitűzés tekintetében a 2160/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) végrehajtásáról szóló, 2010. március 10-i 200/2010/EU bizottsági rendelet (2) (a továbbiakban: 200/2010 rendelet) melléklete 2.2.2.2. pontjának c) alpontja értelmében vett rendkívüli eset, amikor az illetékes hatóságnak oka van a szalmonellára vonatkozó, az élelmiszer-ipari vállalkozó kezdeményezésére végzett rutinszerű mintavétel pozitív eredményeit megkérdőjelezni, és ezért úgy dönthet, hogy a vizsgálatot meg kell ismételni?

| 2) | Jelentőséggel bírnak-e a következő tényezők annak megállapítása szempontjából, hogy a 200/2010 rendelet melléklete 2.2.2.2. pontjának c) alpontja értelmében vett rendkívüli eset áll-e fenn:






  i. | a szóban forgó szalmonellafajra vonatkozó, az élelmiszer-ipari vállalkozó kezdeményezésére végzett rutinszerű mintavételek (több) negatív vizsgálati eredményének fennállása, |
| --- | --- | --- |

2)

Jelentőséggel bírnak-e a következő tényezők annak megállapítása szempontjából, hogy a 200/2010 rendelet melléklete 2.2.2.2. pontjának c) alpontja értelmében vett rendkívüli eset áll-e fenn:

i.

a szóban forgó szalmonellafajra vonatkozó, az élelmiszer-ipari vállalkozó kezdeményezésére végzett rutinszerű mintavételek (több) negatív vizsgálati eredményének fennállása,

| ii. | az a körülmény, hogy az eredmény szalmonella tekintetében ólanként csak a két minta egyike esetében volt pozitív, |
| --- | --- |

ii.

az a körülmény, hogy az eredmény szalmonella tekintetében ólanként csak a két minta egyike esetében volt pozitív,

| iii. | a (mintavétellel érintett) állomány oltottsági státusza a szóban forgó szalmonellafaj tekintetében, az állomány életkorához viszonyítva, |
| --- | --- |

iii.

a (mintavétellel érintett) állomány oltottsági státusza a szóban forgó szalmonellafaj tekintetében, az állomány életkorához viszonyítva,

| iv. | a szalmonella tekintetében pozitív eredményt mutató ólak száma a szóban forgó szalmonellafajra vonatkozó mintavételi gyakorisághoz viszonyítva, |
| --- | --- |

iv.

a szalmonella tekintetében pozitív eredményt mutató ólak száma a szóban forgó szalmonellafajra vonatkozó mintavételi gyakorisághoz viszonyítva,

| v. | a gazdaságra a kimutatott (zoonotikus úton terjedő) szalmonellafaj előfordulását illetően jellemző előzmények? |
| --- | --- |

v.

a gazdaságra a kimutatott (zoonotikus úton terjedő) szalmonellafaj előfordulását illetően jellemző előzmények?

| 3) | Amennyiben a második kérdés i. pontjára igenlő válasz adandó: Mennyi idő biztosítható az élelmiszer-ipari vállalkozó számára a későbbi mintavételek elvégzésére (illetve elvégeztetésére) és a vonatkozó vizsgálati eredmények megküldésére, mielőtt az illetékes hatóság a fertőzés megállapítását követően visszafordíthatatlan intézkedéseket tenne? |
| --- | --- |

3)

Amennyiben a második kérdés i. pontjára igenlő válasz adandó: Mennyi idő biztosítható az élelmiszer-ipari vállalkozó számára a későbbi mintavételek elvégzésére (illetve elvégeztetésére) és a vonatkozó vizsgálati eredmények megküldésére, mielőtt az illetékes hatóság a fertőzés megállapítását követően visszafordíthatatlan intézkedéseket tenne?

---

(1)  HL 2003. L 325., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 41. kötet, 328. o.

(2)  HL 2010. L 61., 1. o.

---

| 2022.12.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 472/31 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 472/31

---

A Tribunalul Specializat Cluj (Románia) által 2022. szeptember 12-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – FS, WU kontra First Bank SA

(C-593/22. sz. ügy)

(2022/C 472/35)

Az eljárás nyelve: román

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunalul Specializat Cluj

Az alapeljárás felei

Fellebbezők: FS, WU

Ellenérdekű fél a fellebbezési eljárásban: First Bank SA

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | Úgy kell-e értelmezni a fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló, 1993. április 5-i 93/13/EGK tanácsi irányelv (1) 1. cikkének (2) bekezdését, hogy:






  a) | a „törvényi rendelkezéseket tükröző szerződési feltételnek” részben vagy egészben meg kell ismételnie a vonatkozó törvényi rendelkezésben foglalt megfelelő jogi szabályt,
  vagy |
| --- | --- | --- |

1.

Úgy kell-e értelmezni a fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló, 1993. április 5-i 93/13/EGK tanácsi irányelv (1) 1. cikkének (2) bekezdését, hogy:

a)

a „törvényi rendelkezéseket tükröző szerződési feltételnek” részben vagy egészben meg kell ismételnie a vonatkozó törvényi rendelkezésben foglalt megfelelő jogi szabályt,

vagy

| b) | a „törvényi rendelkezéseket tükröző szerződési feltételnek” a vonatkozó törvényi rendelkezésben foglalt megfelelő jogi szabályra való kifejezett hivatkozást kell tartalmaznia,
  vagy ellenkezőleg, |
| --- | --- |

b)

a „törvényi rendelkezéseket tükröző szerződési feltételnek” a vonatkozó törvényi rendelkezésben foglalt megfelelő jogi szabályra való kifejezett hivatkozást kell tartalmaznia,

vagy ellenkezőleg,

| c) | amennyiben a szerződés nem tartalmaz a vonatkozó törvényi rendelkezésben foglalt megfelelő jogi szabályra való külön hivatkozást vagy utalást, akkor a 93/13/EGK irányelv 1. cikkének (2) bekezdése értelmében vett, a szerződési feltétel tisztességtelen jellege vizsgálatának köréből való kizárás fennállásához elegendő a polgári jog azon általános szabályát alkalmazni, amely szerint a szerződéseket a törvény egészíti ki? |
| --- | --- |

c)

amennyiben a szerződés nem tartalmaz a vonatkozó törvényi rendelkezésben foglalt megfelelő jogi szabályra való külön hivatkozást vagy utalást, akkor a 93/13/EGK irányelv 1. cikkének (2) bekezdése értelmében vett, a szerződési feltétel tisztességtelen jellege vizsgálatának köréből való kizárás fennállásához elegendő a polgári jog azon általános szabályát alkalmazni, amely szerint a szerződéseket a törvény egészíti ki?

| 2. | Úgy kell-e értelmezni a fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló, 1993. április 5-i 93/13/EGK tanácsi irányelv 1. cikke (2) bekezdésének rendelkezéseit, hogy a fogyasztói jogok védelmére vonatkozó különös jogi szabályozás keretében túlzónak tekinthető az a megállapítás, hogy a fogyasztónak ismernie kell a szerződést kiegészítő törvényi rendelkezések valamennyi jogi szabályának tartalmát, amennyiben a kereskedő nem adott a fogyasztó részére tájékoztatást e célból? |
| --- | --- |

2.

Úgy kell-e értelmezni a fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló, 1993. április 5-i 93/13/EGK tanácsi irányelv 1. cikke (2) bekezdésének rendelkezéseit, hogy a fogyasztói jogok védelmére vonatkozó különös jogi szabályozás keretében túlzónak tekinthető az a megállapítás, hogy a fogyasztónak ismernie kell a szerződést kiegészítő törvényi rendelkezések valamennyi jogi szabályának tartalmát, amennyiben a kereskedő nem adott a fogyasztó részére tájékoztatást e célból?

---

(1)  A fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló, 1993. április 5-i 93/13/EGK tanácsi irányelv (HL 1993. L 95., 29. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 2. kötet, 288. o.).

---

| 2022.12.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 472/32 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 472/32

---

A High Court (Írország) által 2022. szeptember 23-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Dublin 8 Residents Association kontra An Bord Pleanála, Ireland, the Attorney General

(C-613/22. sz. ügy)

(2022/C 472/36)

Az eljárás nyelve: angol

A kérdést előterjesztő bíróság

High Court (Írország)

Az alapeljárás felei

Felperes: Dublin 8 Residents Association

Alperes: An Bord Pleanála, Ireland, the Attorney General

Beavatkozó fél: DBTR-SCR1 Fund, a Sub-Fund of the CWTC Multi-Family ICAV

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Azt eredményezi-e a 2011/92/EU irányelv (1) 11. cikke (1) bekezdésének az Alapjogi Charta 47. cikkével és/vagy az Európai Közösség nevében a 2005/370/EK tanácsi határozattal (2) jóváhagyott Aarhusi Egyezmény 9. cikkének (2)–(4) bekezdésével összefüggésben értelmezett a) pontja, hogy ha valamely környezetvédelmi nem kormányzati szervezet megfelel az említett rendelkezésben a kereshetőségi jogra vonatkozóan meghatározott kritériumoknak, úgy kell tekinteni, hogy az érintett nem kormányzati szervezet kellő jogosultsággal rendelkezik arra, hogy bírósági jogorvoslatot kezdeményezzen, a tagállam nemzeti jogának azon általános szabálya ellenére, amely kizárja a jogi személyiséggel nem rendelkező egyesületek általi perindítást? |
| --- | --- |

1)

Azt eredményezi-e a 2011/92/EU irányelv (1) 11. cikke (1) bekezdésének az Alapjogi Charta 47. cikkével és/vagy az Európai Közösség nevében a 2005/370/EK tanácsi határozattal (2) jóváhagyott Aarhusi Egyezmény 9. cikkének (2)–(4) bekezdésével összefüggésben értelmezett a) pontja, hogy ha valamely környezetvédelmi nem kormányzati szervezet megfelel az említett rendelkezésben a kereshetőségi jogra vonatkozóan meghatározott kritériumoknak, úgy kell tekinteni, hogy az érintett nem kormányzati szervezet kellő jogosultsággal rendelkezik arra, hogy bírósági jogorvoslatot kezdeményezzen, a tagállam nemzeti jogának azon általános szabálya ellenére, amely kizárja a jogi személyiséggel nem rendelkező egyesületek általi perindítást?

| 2) | Ha a 2011/92/EU irányelv 11. cikke (1) bekezdésének az Alapjogi Charta 47. cikkével és/vagy az Európai Közösség nevében a 2005/370/EK tanácsi határozattal jóváhagyott Aarhusi Egyezmény 9. cikkének (2)–(4) bekezdésével összefüggésben értelmezett a) pontja általánosságban nem jár az első kérdésben meghatározott hatással, van-e ilyen hatása olyan körülmények között, amikor az érintett tagállam nemzeti joga úgy rendelkezik, hogy a perbeli jogképességet illetően az irányelv 1. cikke (2) bekezdésének e) pontjában meghatározott kritériumoknak megfelelő nem kormányzati szervezet kereshetőségi joggal rendelkezik? |
| --- | --- |

2)

Ha a 2011/92/EU irányelv 11. cikke (1) bekezdésének az Alapjogi Charta 47. cikkével és/vagy az Európai Közösség nevében a 2005/370/EK tanácsi határozattal jóváhagyott Aarhusi Egyezmény 9. cikkének (2)–(4) bekezdésével összefüggésben értelmezett a) pontja általánosságban nem jár az első kérdésben meghatározott hatással, van-e ilyen hatása olyan körülmények között, amikor az érintett tagállam nemzeti joga úgy rendelkezik, hogy a perbeli jogképességet illetően az irányelv 1. cikke (2) bekezdésének e) pontjában meghatározott kritériumoknak megfelelő nem kormányzati szervezet kereshetőségi joggal rendelkezik?

| 3) | Ha a 2011/92/EU irányelv 11. cikke (1) bekezdésének az Alapjogi Charta 47. cikkével és/vagy az Európai Közösség nevében a 2005/370/EK tanácsi határozattal jóváhagyott Aarhusi Egyezmény 9. cikkének (2)–(4) bekezdésével összefüggésben értelmezett a) pontja általánosságban nem jár az első kérdésben meghatározott hatással, van-e ilyen hatása olyan körülmények között, amikor az érintett tagállam nemzeti joga és/vagy az érintett tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága által elfogadott eljárási szabályzat értelmében a nemzeti jog alapján egyébként jogképességgel nem rendelkező környezetvédelmi nem kormányzati szervezet jogosult arra, hogy részt vegyen az engedélyezési eljárás közigazgatási szakaszában? |
| --- | --- |

3)

Ha a 2011/92/EU irányelv 11. cikke (1) bekezdésének az Alapjogi Charta 47. cikkével és/vagy az Európai Közösség nevében a 2005/370/EK tanácsi határozattal jóváhagyott Aarhusi Egyezmény 9. cikkének (2)–(4) bekezdésével összefüggésben értelmezett a) pontja általánosságban nem jár az első kérdésben meghatározott hatással, van-e ilyen hatása olyan körülmények között, amikor az érintett tagállam nemzeti joga és/vagy az érintett tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága által elfogadott eljárási szabályzat értelmében a nemzeti jog alapján egyébként jogképességgel nem rendelkező környezetvédelmi nem kormányzati szervezet jogosult arra, hogy részt vegyen az engedélyezési eljárás közigazgatási szakaszában?

| 4) | Ha a 2011/92/EU irányelv 11. cikke (1) bekezdésének az Alapjogi Charta 47. cikkével és/vagy az Európai Közösség nevében a 2005/370/EK tanácsi határozattal jóváhagyott Aarhusi Egyezmény 9. cikkének (2)–(4) bekezdésével összefüggésben értelmezett a) pontja általánosságban nem jár az első kérdésben meghatározott hatással, van-e ilyen hatása, ha az érintett tagállam joga által a nem kormányzati szervezetnek az 1. cikk (2) bekezdésének e) pontja szerinti perbeli jogképességéhez előírt feltételek olyanok, hogy a nem kormányzati szervezetnek – ahhoz, hogy ilyen jogképességgel rendelkezzen – az engedélyezési kérelem elbírálására vonatkozó törvényes határidőt meghaladó ideje kell fennállnia, következésképpen egy adott városfejlesztési engedély iránti kérelemre válaszul létrehozott, jogi személyiséggel nem rendelkező nem kormányzati szervezet az 1. cikk (2) bekezdésének e) pontját végrehajtó jogszabály alkalmazásában rendszerint soha nem rendelkezik perbeli jogképességgel? |
| --- | --- |

4)

Ha a 2011/92/EU irányelv 11. cikke (1) bekezdésének az Alapjogi Charta 47. cikkével és/vagy az Európai Közösség nevében a 2005/370/EK tanácsi határozattal jóváhagyott Aarhusi Egyezmény 9. cikkének (2)–(4) bekezdésével összefüggésben értelmezett a) pontja általánosságban nem jár az első kérdésben meghatározott hatással, van-e ilyen hatása, ha az érintett tagállam joga által a nem kormányzati szervezetnek az 1. cikk (2) bekezdésének e) pontja szerinti perbeli jogképességéhez előírt feltételek olyanok, hogy a nem kormányzati szervezetnek – ahhoz, hogy ilyen jogképességgel rendelkezzen – az engedélyezési kérelem elbírálására vonatkozó törvényes határidőt meghaladó ideje kell fennállnia, következésképpen egy adott városfejlesztési engedély iránti kérelemre válaszul létrehozott, jogi személyiséggel nem rendelkező nem kormányzati szervezet az 1. cikk (2) bekezdésének e) pontját végrehajtó jogszabály alkalmazásában rendszerint soha nem rendelkezik perbeli jogképességgel?

| 5) | Azt eredményezi-e a 2011/92/EU irányelv 11. cikke (1) bekezdésének a jogbiztonság és/vagy a tényleges érvényesülés tükrében és/vagy az Alapjogi Charta 47. cikkével és/vagy az Európai Közösség nevében a 2005/370/EK tanácsi határozattal jóváhagyott Aarhusi Egyezmény 9. cikkének (2)–(4) bekezdésével összefüggésben értelmezett a) pontja, hogy a tagállam nemzeti eljárásjogi rendelkezése által biztosított mérlegelési mozgásteret – amelynek gyakorlásával lehetővé tehető, hogy a jogi személyiséggel nem rendelkező egyesület tagjai magánszemély felperesekként a jogi személyiséggel nem rendelkező egyesület helyébe léphessenek – oly módon kell gyakorolni, hogy a hatékony bírósági jogorvoslathoz való hozzáférés joga teljes mértékben érvényesüljön, így az említett eljárásjogi jogutódlás ne legyen kizárható pusztán az érintett kereset benyújtásának elévülésére vonatkozó nemzeti jogi szabály alapján? |
| --- | --- |

5)

Azt eredményezi-e a 2011/92/EU irányelv 11. cikke (1) bekezdésének a jogbiztonság és/vagy a tényleges érvényesülés tükrében és/vagy az Alapjogi Charta 47. cikkével és/vagy az Európai Közösség nevében a 2005/370/EK tanácsi határozattal jóváhagyott Aarhusi Egyezmény 9. cikkének (2)–(4) bekezdésével összefüggésben értelmezett a) pontja, hogy a tagállam nemzeti eljárásjogi rendelkezése által biztosított mérlegelési mozgásteret – amelynek gyakorlásával lehetővé tehető, hogy a jogi személyiséggel nem rendelkező egyesület tagjai magánszemély felperesekként a jogi személyiséggel nem rendelkező egyesület helyébe léphessenek – oly módon kell gyakorolni, hogy a hatékony bírósági jogorvoslathoz való hozzáférés joga teljes mértékben érvényesüljön, így az említett eljárásjogi jogutódlás ne legyen kizárható pusztán az érintett kereset benyújtásának elévülésére vonatkozó nemzeti jogi szabály alapján?

| 6) | Ha a 2011/92/EU irányelv 11. cikke (1) bekezdésének a jogbiztonság és/vagy a tényleges érvényesülés tükrében és/vagy az Alapjogi Charta 47. cikkével és/vagy az Európai Közösség nevében a 2005/370/EK tanácsi határozattal jóváhagyott Aarhusi Egyezmény 9. cikkének (2)–(4) bekezdésével összefüggésben értelmezett a) pontja általánosságban nem jár az ötödik kérdésben meghatározott hatással, van-e ilyen hatása – különösen a tényleges érvényesülés elve tükrében – olyan körülmények között, amikor az eredeti felperes a keresetet a nemzeti jogban meghatározott határidőn belül nyújtotta be, és a jogelőd felperes által a bírósági jogorvoslathoz való hozzáférés céljából felhozott jogalapok változatlanok maradtak? |
| --- | --- |

6)

Ha a 2011/92/EU irányelv 11. cikke (1) bekezdésének a jogbiztonság és/vagy a tényleges érvényesülés tükrében és/vagy az Alapjogi Charta 47. cikkével és/vagy az Európai Közösség nevében a 2005/370/EK tanácsi határozattal jóváhagyott Aarhusi Egyezmény 9. cikkének (2)–(4) bekezdésével összefüggésben értelmezett a) pontja általánosságban nem jár az ötödik kérdésben meghatározott hatással, van-e ilyen hatása – különösen a tényleges érvényesülés elve tükrében – olyan körülmények között, amikor az eredeti felperes a keresetet a nemzeti jogban meghatározott határidőn belül nyújtotta be, és a jogelőd felperes által a bírósági jogorvoslathoz való hozzáférés céljából felhozott jogalapok változatlanok maradtak?

| 7) | Ha a 2011/92/EU irányelv 11. cikke (1) bekezdésének a jogbiztonság és/vagy a tényleges érvényesülés tükrében és/vagy az Alapjogi Charta 47. cikkével és/vagy az Európai Közösség nevében a 2005/370/EK tanácsi határozattal jóváhagyott Aarhusi Egyezmény 9. cikkének (2)–(4) bekezdésével összefüggésben értelmezett a) pontja általánosságban nem jár az ötödik kérdésben meghatározott hatással, van-e ilyen hatása, ha az érintett tagállamnak az elévülési határidő ilyen helyzetekben történő alkalmazására vonatkozó nemzeti joga nem egyértelmű és/vagy ellentmondásos, így a felperes a keresetindítás előtt nem élvez jogbiztonságot az eljárásjogi jogutódlás megengedhetőségével kapcsolatban? |
| --- | --- |

7)

Ha a 2011/92/EU irányelv 11. cikke (1) bekezdésének a jogbiztonság és/vagy a tényleges érvényesülés tükrében és/vagy az Alapjogi Charta 47. cikkével és/vagy az Európai Közösség nevében a 2005/370/EK tanácsi határozattal jóváhagyott Aarhusi Egyezmény 9. cikkének (2)–(4) bekezdésével összefüggésben értelmezett a) pontja általánosságban nem jár az ötödik kérdésben meghatározott hatással, van-e ilyen hatása, ha az érintett tagállamnak az elévülési határidő ilyen helyzetekben történő alkalmazására vonatkozó nemzeti joga nem egyértelmű és/vagy ellentmondásos, így a felperes a keresetindítás előtt nem élvez jogbiztonságot az eljárásjogi jogutódlás megengedhetőségével kapcsolatban?

---

(1)  Az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló, 2011. december 13-i 2011/92/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2012. L 26., 1. o.).

(2)  A környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló egyezménynek az Európai Közösség nevében való megkötéséről szóló, 2005. február 17-i tanácsi határozat (HL 2005. L 124., 1. o.).

---

Törvényszék

| 2022.12.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 472/34 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 472/34

---

A Törvényszék 2022. október 19-i ítélete – H&H kontra EUIPO – Giuliani (Swisse)

(T-486/20. sz. ügy) (1)

(„Európai uniós védjegy - Megszűnés megállapítása iránti eljárás - Swisse európai uniós ábrás védjegy - Feltétlen törlési okok - A 40/94/EK rendelet 51. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontja [jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 59. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontja] - Megkülönböztető képesség hiánya - A fogyasztók megtévesztésére alkalmas védjegyek - Állami jelvény - Jelképet, emblémát vagy címert tartalmazó védjegy - A 40/94 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b), g), h) és i) pontja [jelenleg a 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b), g), h) és i) pontja] - Rosszhiszeműség - A törlés iránti kérelem indokolása - A 2017/1001 rendelet 63. cikkének (2) bekezdése - Az EUIPO által elvégzendő vizsgálat terjedelme - A 2017/1001 rendelet 95. cikkének (1) bekezdése - Meghallgatáshoz való jog - Az Alapjogi Charta 41. cikke”)

(2022/C 472/37)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Health and Happiness (H&H) Hong Kong Ltd (Hong Kong, Kína) (képviselők: D. Rose, L. Flascher Solicitors és N. Saunders QC)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselők: J. Ivanauskas és V. Ruzek meghatalmazottak)

A másik fél az EUIPO fellebbezési tanácsa előtti eljárásban, beavatkozó fél a Törvényszék előtti eljárásban: Giuliani SpA (Milánó, Olaszország) (képviselő: S. de Bosio ügyvéd)

Az ügy tárgya

Az EUMSZ 263. cikken alapuló keresetével a felperes az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) ötödik fellebbezési tanácsa 2020. május 25-én hozott határozatának (R 2185/2019-5. sz. ügy) hatályon kívül helyezését kéri.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) ötödik fellebbezési tanácsának 2020. május 25-én hozott határozatát (R 2185/2019-5. sz. ügy) hatályon kívül helyezi. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) ötödik fellebbezési tanácsának 2020. május 25-én hozott határozatát (R 2185/2019-5. sz. ügy) hatályon kívül helyezi.

| 2) | Az EUIPO viseli a saját költségein felül a Health and Happiness (H&H) Hong Kong Ltd részéről felmerült költségeket. |
| --- | --- |

2)

Az EUIPO viseli a saját költségein felül a Health and Happiness (H&H) Hong Kong Ltd részéről felmerült költségeket.

| 3) | A Giuliani SpA maga viseli a saját költségeit. |
| --- | --- |

3)

A Giuliani SpA maga viseli a saját költségeit.

---

(1)  HL C 320., 2020.9.28.

---

| 2022.12.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 472/35 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 472/35

---

A Törvényszék 2022. október 19-i ítélete – Sistem ecologica kontra Bizottság

(T-81/21. sz. ügy) (1)

(„883/2013/EU, Euratom rendelet - A biodízel Unióba irányuló behozatala után kivetett szerződéses, kiegyenlítő és dömpingellenes vámokkal kapcsolatos csalásra vonatkozó vizsgálat - Az OLAF nemzeti vámhatóságoknak szóló közleménye - Az OLAF vizsgálati jelentése - Megsemmisítés iránti kereset - Keresettel meg nem támadható aktus - Kártérítési kereset - Magánszemélyek számára jogokat keletkeztető jogszabály kellően súlyos megsértése”)

(2022/C 472/38)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes:„Sistem ecologica” production, trade and services d.o.o. Srbac (Srbac, Bosznia-Hercegovina) (képviselők: D. Diris, D. Rjabynina, C. Kocks és C. Verheyen ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság (képviselők: J. Baquero Cruz és T. Materne meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

Az EUMSZ 263. cikk és az EUMSZ 268. cikk alapján benyújtott keresetében a felperes egyrészt azt kéri, hogy semmisítsék meg az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) 2008. december 10-i végleges vizsgálati jelentését, valamint az OLAF azon határozatait, amelyek egy 2020. június 9-i, a tagállamoknak címzett közleményben, egy-egy 2020. november 25-i és 27-i levélben, továbbá egy-egy 2020. december 8-i és 21-i levélben szerepelnek, másrészt azt, hogy térítsék meg a részére az őt ért kárt.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | A Törvényszék a „Sistem ecologica” production, trade and services d.o.o. Srbac-t kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék a „Sistem ecologica” production, trade and services d.o.o. Srbac-t kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 163., 2021.5.3.

---

| 2022.12.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 472/35 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 472/35

---

A Törvényszék 2022. október 5-i ítélete – Múka kontra Bizottság

(T-214/21. sz. ügy) (1)

(„Dokumentumokhoz való hozzáférés - 1049/2001/EK rendelet - Az állami támogatásokra vonatkozó vizsgálati eljárásokkal kapcsolatos dokumentumok - A hozzáférés megtagadása - Az 1049/2001 rendelet 4. cikke (2) bekezdésének harmadik francia bekezdése - Az ellenőrzések, vizsgálatok és könyvvizsgálatok céljának védelmével kapcsolatos kivétel - A hozzáférés megtagadására vonatkozó általános vélelem - Nyomós közérdek”)

(2022/C 472/39)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Ondřej Múka (Prága, Cseh Köztársaság) (képviselő: P. Kočí ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság (képviselők: C. Ehrbar és K. Herrmann meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

Az EUMSZ 263. cikkre alapított keresetében a felperes azt kéri, hogy a Törvényszék egyrészt semmisítse meg az Európai Bizottság 2020. október 27-én kelt azon levelét, amely elutasította a felperes által 2020. szeptember 17-én az iránt benyújtott eredeti kérelmet, hogy hozzáférhessen azokhoz a dokumentumokhoz, amelyeket a Bizottság és a Cseh Köztársaság küldött egymásnak, továbbá semmisítse meg a 2021. február 21-i C(2021) 1320 final határozatot, amely elutasította a felperes azon megerősítő kérelmét, amelyet 2020. november 12-én nyújtott be az említett dokumentumokhoz való hozzáférés iránt, másrészt pedig kötelezze a Bizottságot, hogy adja ki a felperesnek a 2020. szeptember 17-i kérelmében említett összes dokumentumot és információt.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | A Törvényszék Ondřej Múkát kötelezi a saját költségei, valamint az Európai Bizottság részéről felmerült költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék Ondřej Múkát kötelezi a saját költségei, valamint az Európai Bizottság részéről felmerült költségek viselésére.

---

(1)  HL C 242., 2021.6.21.

---

| 2022.12.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 472/36 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 472/36

---

A Törvényszék 2022. október 5-i ítélete –Basaglia kontra Bizottság

(T-257/21. sz. ügy) (1)

(„Szerződésen kívüli felelősség - Dokumentumokhoz való hozzáférés - Kutatási és technológiafejlesztési projektekre vonatkozó dokumentumok - A hozzáférés iránti kérelmez korlátozó és a hozzáférést részben megtagadó határozat - E határozat részleges megsemmisítése a Törvényszék által - A nemzeti bíróságok által hozott ítéletek - A felrótt magatartások jogellenessége - Ok-okozati összefüggés”)

(2022/C 472/40)

Az eljárás nyelve: olasz

Felek

Felperes: Giorgio Basaglia (Milánó, Olaszország) (képviselők: G. Balossi, G. Borriello és F. Fimmanò, ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság (képviselők: C. Ehrbar, F. Moro et A. Spina, meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

Az EUMSZ 268. cikken alapuló keresetében a felperes vagyoni, nem vagyoni károk és a jóhírnév megsértésével okozott károk megtérítését kéri, amely károkat azon tény okán szenvedte el, hogy a Bizottság jogellenesen elutasította a dokumentumokhoz való hozzáférés iránti kérelmét, illetve azért, mert ezen intézmény nem hajtotta végre a 2020. szeptember 23-i Basaglia kontra Bizottság ítéletet (T-727/19, nem tették közzé, EU:T:2020:446).

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | A Törvényszék Giorgio Basagliát kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék Giorgio Basagliát kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 252., 2021.6.28.

---

| 2022.12.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 472/36 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 472/36

---

A Törvényszék 2022. október 12-i ítélete – MCO (IP) kontra EUIPO – C8 (C2 CYPRUS CASINOS)

(T-460/21. sz. ügy) (1)

(„Európai uniós védjegy - Felszólalási eljárás - A C2 CYPRUS CASINOS európai uniós ábrás védjegy bejelentése - C8 korábbi nemzeti ábrás védjegy - Viszonylagos kizáró ok - Összetéveszhetőség - Tényezők kölcsönös függősége - Az (EU) 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja - Indokolási kötelezettség”)

(2022/C 472/41)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: MCO (IP) Holdings Ltd (Tortola, Brit Virgin-szigetek) (képviselő: A. Roughton barrister)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselők: J. Hamel és D. Hanf meghatalmazottak)

A másik fél az EUIPO fellebbezési tanácsa előtti eljárásban, beavatkozó fél a Törvényszék előtti eljárásban C8 (Issy-les-Moulineaux, Franciaország) (képviselők: M. Georges-Picot és C. Cuny ügyvédek)

Az ügy tárgya

Az EUMSZ 263. cikken alapuló keresetével a felperes az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) második fellebbezési tanácsa 2021. május 26-án hozott határozatának (R 908/2020-2. sz. ügy) hatályon kívül helyezését kéri.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) második fellebbezési tanácsának 2021. május 26-án hozott határozatát (R 908/2020-2. sz. ügy) hatályon kívül helyezi az olyan szolgáltatások tekintetében, amelyek csupán csekély mértékű hasonlóságot mutatnak. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) második fellebbezési tanácsának 2021. május 26-án hozott határozatát (R 908/2020-2. sz. ügy) hatályon kívül helyezi az olyan szolgáltatások tekintetében, amelyek csupán csekély mértékű hasonlóságot mutatnak.

| 2) | A Törvényszék a keresetet az ezt meghaladó részében elutasítja. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék a keresetet az ezt meghaladó részében elutasítja.

| 3) | Az MCO (IP) Holdings Ltd, az EUIPO és a C8 maguk viselik a költségeiket. |
| --- | --- |

3)

Az MCO (IP) Holdings Ltd, az EUIPO és a C8 maguk viselik a költségeiket.

---

(1)  HL C 412., 2021.10.11.

---

| 2022.12.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 472/37 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 472/37

---

A Törvényszék 2022. október 12-i ítélete – MCO (IP) kontra EUIPO – C8 (C2)

(T-461/21. sz. ügy) (1)

(„Európai uniós védjegy - Felszólalási eljárás - A C2 európai uniós ábrás védjegy bejelentése - C8 korábbi nemzeti ábrás védjegy - Viszonylagos kizáró ok - Összetéveszhetőség - Tényezők kölcsönös függősége - Az (EU) 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja - Indokolási kötelezettség”)

(2022/C 472/42)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: MCO (IP) Holdings Ltd (Tortola, Brit Virgin-szigetek) (képviselő: A. Roughton barrister)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselők: J. Hamel és D. Hanf meghatalmazottak)

A másik fél az EUIPO fellebbezési tanácsa előtti eljárásban, beavatkozó fél a Törvényszék előtti eljárásban C8 (Issy-les-Moulineaux, Franciaország) (képviselők: M. Georges-Picot és C. Cuny ügyvédek)

Az ügy tárgya

Az EUMSZ 263. cikken alapuló keresetével a felperes az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) második fellebbezési tanácsa 2021. május 26-án hozott határozatának (R 909/2020-2. sz. ügy) hatályon kívül helyezését kéri.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) második fellebbezési tanácsának 2021. május 26-án hozott határozatát (R 909/2020-2. sz. ügy) hatályon kívül helyezi az olyan szolgáltatások tekintetében, amelyek csupán csekély mértékű hasonlóságot mutatnak. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) második fellebbezési tanácsának 2021. május 26-án hozott határozatát (R 909/2020-2. sz. ügy) hatályon kívül helyezi az olyan szolgáltatások tekintetében, amelyek csupán csekély mértékű hasonlóságot mutatnak.

| 2) | A Törvényszék a keresetet az ezt meghaladó részében elutasítja. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék a keresetet az ezt meghaladó részében elutasítja.

| 3) | Az MCO (IP) Holdings Ltd, az EUIPO és a C8 maguk viselik a költségeiket. |
| --- | --- |

3)

Az MCO (IP) Holdings Ltd, az EUIPO és a C8 maguk viselik a költségeiket.

---

(1)  HL C 412., 2021.10.11.

---

| 2022.12.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 472/38 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 472/38

---

A Törvényszék 2022. október 19-i ítélete – Baumberger kontra EUIPO – Nube (Lío)

(T-466/21. sz. ügy) (1)

(„Európai uniós védjegy - Törlési eljárás - Lío európai uniós ábrás védjegy - Feltétlen törlési ok - Rosszhiszeműség - A 207/2009/EK rendelet 52. cikke (1) bekezdésének b) pontja [jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 59. cikke (1) bekezdésének b) pontja]”)

(2022/C 472/43)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Dino Baumberger (Wesel, Németország) (képviselők: J. Fusbahn és D. Dawirs ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselők: N. Lamsters és E. Markakis meghatalmazottak)

A másik fél az EUIPO fellebbezési tanácsa előtti eljárásban, beavatkozó fél a Törvényszék előtti eljárásban: Nube, SL (Ibiza, Spanyolország) (képviselők: J. Gracia Albero és R. Ahijón Lana ügyvédek)

Az ügy tárgya

Az EUMSZ 263. cikkre alapított keresetével a felperes az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) ötödik fellebbezési tanácsa 2021. június 2-i határozatának (R 1221/2020-5. sz. ügy) hatályon kívül helyezését kéri.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | A Törvényszék Dino Baumbergert kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék Dino Baumbergert kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 382., 2021.09.20.

---

| 2022.12.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 472/38 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 472/38

---

A Törvényszék 2022. október 19-i ítélete – DBM Videovertrieb kontra EUIPO – Nube (Lío)

(T-467/21. sz. ügy) (1)

(„Európai uniós védjegy - Törlési eljárás - Lío európai uniós ábrás védjegy - Feltétlen törlési ok - Rosszhiszeműség - A 207/2009/EK rendelet 52. cikke (1) bekezdésének b) pontja [jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 59. cikke (1) bekezdésének b) pontja]”)

(2022/C 472/44)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: DBM Videovertrieb GmbH (Wesel, Németország) (képviselők: J. Fusbahn és D. Dawirs ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselők: N. Lamsters és E. Markakis meghatalmazottak)

A másik fél az EUIPO fellebbezési tanácsa előtti eljárásban, beavatkozó fél a Törvényszék előtti eljárásban: Nube, SL (Ibiza, Spanyolország) (képviselők: J. Gracia Albero és R. Ahijón Lana ügyvédek)

Az ügy tárgya

Az EUMSZ 263. cikkre alapított keresetével a felperes az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) ötödik fellebbezési tanácsa 2021. június 2-i határozatának (R 1220/2020-5. sz. ügy) hatályon kívül helyezését kéri.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | A Törvényszék a DBM Videovertrieb GmbH-t kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék a DBM Videovertrieb GmbH-t kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 382., 2021.09.20.

---

| 2022.12.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 472/39 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 472/39

---

A Törvényszék 2022. október 5-i ítélete – Philip Morris Products kontra EUIPO (TOGETHER. FORWARD.)

(T-500/21. sz. ügy) (1)

(„Európai uniós védjegy - A TOGETHER. FORWARD. európai uniós szóvédjegy bejelentése - Feltétlen kizáró ok - Megkülönböztető képesség hiánya - Az (EU) 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja”)

(2022/C 472/45)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Philip Morris Products SA (Neuchâtel, Svájc) (képviselő: L. Alonso Domingo ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselők: E. Nicolás Gómez, M. Eberl és D. Hanf meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

Az EUMSZ 263. cikken alapuló keresetével a felperes az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) ötödik fellebbezési tanácsa 2021. június 2-i határozatának (R 417/2021-5. sz. ügy) hatályon kívül helyezését kéri.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | A Törvényszék a Philip Morris Products SA-t kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék a Philip Morris Products SA-t kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 391., 2021.09.27.

---

| 2022.12.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 472/40 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 472/40

---

A Törvényszék 2022. október 5-i ítélete – Philip Morris Products kontra EUIPO (Egymással szöget bezáró fekete és fehér vonalak ábrázolása)

(T-501/21. sz. ügy) (1)

(„Európai uniós védjegy - Egymással szöget bezáró fekete és fehér vonalakat ábrázoló európai uniós ábrás védjegy bejelentése - Feltétlen kizáró ok - Megkülönböztető képesség hiánya - Az (EU) 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja”)

(2022/C 472/46)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Philip Morris Products SA (Neuchâtel, Svájc) (képviselő: L. Alonso Domingo ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselők: P. Georgieva, E. Nicolás Gómez, M. Eberl és D. Hanf meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

Az EUMSZ 263. cikken alapuló keresetével a felperes az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) ötödik fellebbezési tanácsa 2021. június 3-i határozatának (R 79/2021-5. sz. ügy) hatályon kívül helyezését kéri.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | A Törvényszék a Philip Morris Products SA-t kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék a Philip Morris Products SA-t kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 391., 2021.09.27.

---

| 2022.12.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 472/40 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 472/40

---

A Törvényszék 2022. október 5-i ítélete – Philip Morris Products SA kontra EUIPO (Fekete és fehér vonalak ábrázolása)

(T-502/21. sz. ügy) (1)

(„Európai uniós védjegy - Fekete és fehér vonalakat ábrázoló európai uniós védjegy bejelentése - Feltétlen kizáró ok - Megkülönböztető képesség hiánya - Az (EU) 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja”)

(2022/C 472/47)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Philip Morris Products SA (Neuchâtel, Svájc) (képviselő: L. Alonso Domingo ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselők: P. Georgieva, E. Nicolás Gómez, M. Eberl és D. Hanf meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

Az EUMSZ 263. cikken alapuló keresetével a felperes az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) ötödik fellebbezési tanácsa 2021. május 26-i határozatának (R 78/2021-5. sz. ügy) hatályon kívül helyezését kéri.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | A Törvényszék a Philip Morris Products SA-t kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék a Philip Morris Products SA-t kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 391., 2021.09.27.

---

| 2022.12.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 472/41 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 472/41

---

2022. szeptember 15-én benyújtott kereset – ViiV Healthcare kontra EMA

(T-574/22. sz. ügy)

(2022/C 472/48)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: ViiV Healthcare BV (Amersfoort, Hollandia) (képviselők: G. Castle, M. Doyle-Rossi, E. Handy Solicitors, és D. Scannell Barrister-at-Law)

Alperes: Európai Gyógyszerügynökség

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az Európai Gyógyszerügynökség által a felperessel 2022. július 7-én közölt, a felperesnek az APRETUDE-ra vonatkozó forgalombahozatali engedély iránt a 2001/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 8. cikkének (3) bekezdése alapján benyújtott kérelmének a felfüggesztéséről szóló határozatot, és |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az Európai Gyógyszerügynökség által a felperessel 2022. július 7-én közölt, a felperesnek az APRETUDE-ra vonatkozó forgalombahozatali engedély iránt a 2001/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 8. cikkének (3) bekezdése alapján benyújtott kérelmének a felfüggesztéséről szóló határozatot, és

| — | az EMA-t kötelezze a felperes költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EMA-t kötelezze a felperes költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetének alátámasztása érdekében a felperes két jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, arra alapított jogalap, hogy a megtámadott határozat nyilvánvaló mérlegelési hibán alapul.
  A felperes egy külön gyógyszerre, a VOCABRIA-ra vonatkozó forgalombahozatali engedély jogosultja, amelyet az Európai Bizottság 2020. december 17-én adott meg a számára. Az Európai Gyógyszerügynökség (a továbbiakban: EMA) megtámadott határozatának alapja az EMA azon véleménye, hogy az APRETUDE ugyanaz a gyógyszer, mint a VOCABRIA. Az EMA tehát úgy véli, hogy az APRETUDE forgalombahozatali engedélye iránti kérelem benyújtása előtt a 726/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 82. cikkének (2) bekezdése alapján engedély iránti kérelmet kell benyújtani a Bizottsághoz.
  Az EMA nyilvánvaló mérlegelési hibát követett el, amikor megállapította, hogy az APRETUDE ugyanaz a gyógyszer, mint a VOCABRIA. Az APRETUDE és az VOCABRIA javallatai (és így a két gyógyszer biztonságossága és hatásossága), valamint az e gyógyszerek ereje és kiszerelése közötti különbségek miatt azok jogilag nem tekinthetők azonos gyógyszereknek. Ebből az következik, hogy a megtámadott határozat nyilvánvaló hibán alapul, és azt meg kell semmisíteni. |
| --- | --- |

1.

Az első, arra alapított jogalap, hogy a megtámadott határozat nyilvánvaló mérlegelési hibán alapul.

A felperes egy külön gyógyszerre, a VOCABRIA-ra vonatkozó forgalombahozatali engedély jogosultja, amelyet az Európai Bizottság 2020. december 17-én adott meg a számára. Az Európai Gyógyszerügynökség (a továbbiakban: EMA) megtámadott határozatának alapja az EMA azon véleménye, hogy az APRETUDE ugyanaz a gyógyszer, mint a VOCABRIA. Az EMA tehát úgy véli, hogy az APRETUDE forgalombahozatali engedélye iránti kérelem benyújtása előtt a 726/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 82. cikkének (2) bekezdése alapján engedély iránti kérelmet kell benyújtani a Bizottsághoz.

Az EMA nyilvánvaló mérlegelési hibát követett el, amikor megállapította, hogy az APRETUDE ugyanaz a gyógyszer, mint a VOCABRIA. Az APRETUDE és az VOCABRIA javallatai (és így a két gyógyszer biztonságossága és hatásossága), valamint az e gyógyszerek ereje és kiszerelése közötti különbségek miatt azok jogilag nem tekinthetők azonos gyógyszereknek. Ebből az következik, hogy a megtámadott határozat nyilvánvaló hibán alapul, és azt meg kell semmisíteni.

| 2. | A második, arra alapított jogalap, hogy a megtámadott határozat ellentétes a bizalomvédelem elvével.
  2021. június 30-án az EMA közölte a felperessel, hogy nem véli úgy, hogy az APSRETUDE és a VOCABRIA ugyanaz a gyógyszer. Az EMA tehát arról tájékoztatta a felperest, hogy nem szükséges a Bizottság engedélyezése iránti kérelmet benyújtani a 726/2004/EK rendelet 82. cikkének (2) bekezdése szerint. A felperes az EMA véleménye alapján az APRETUDE forgalombahozatali engedélye iránti kérelmét 2022. június 24-én nyújtotta be, anélkül hogy a Bizottsághoz ilyen kérelmet terjesztett volna elő.
  A felperes azzal érvel, hogy a megtámadott határozat elfogadásával az EMA eltért az APARETUDE forgalombahozatali engedélye iránti kérelem megfelelő jogalapját illetően tett pontos és feltétel nélküli ígéretétől. A felperes így azt állítja, hogy a megtámadott határozat sérti a bizalomvédelem elvét, és azt meg kell semmisíteni. |
| --- | --- |

2.

A második, arra alapított jogalap, hogy a megtámadott határozat ellentétes a bizalomvédelem elvével.

2021. június 30-án az EMA közölte a felperessel, hogy nem véli úgy, hogy az APSRETUDE és a VOCABRIA ugyanaz a gyógyszer. Az EMA tehát arról tájékoztatta a felperest, hogy nem szükséges a Bizottság engedélyezése iránti kérelmet benyújtani a 726/2004/EK rendelet 82. cikkének (2) bekezdése szerint. A felperes az EMA véleménye alapján az APRETUDE forgalombahozatali engedélye iránti kérelmét 2022. június 24-én nyújtotta be, anélkül hogy a Bizottsághoz ilyen kérelmet terjesztett volna elő.

A felperes azzal érvel, hogy a megtámadott határozat elfogadásával az EMA eltért az APARETUDE forgalombahozatali engedélye iránti kérelem megfelelő jogalapját illetően tett pontos és feltétel nélküli ígéretétől. A felperes így azt állítja, hogy a megtámadott határozat sérti a bizalomvédelem elvét, és azt meg kell semmisíteni.

---

(1)  Az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről szóló, 2001. november 6-i 2001/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2001. L 311., 67. o.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 27. kötet, 69. o.).

(2)  Az emberi, illetve állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerek engedélyezésére és felügyeletére vonatkozó közösségi eljárások meghatározásáról és az Európai Gyógyszerügynökség létrehozásáról szóló, 2004. március 31-i 726/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2004. L 136., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 34. kötet, 229. o.).

---

| 2022.12.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 472/42 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 472/42

---

2022. szeptember 15-én benyújtott kereset – ClientEarth kontra Tanács

(T-577/22. sz. ügy)

(2022/C 472/49)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: ClientEarth AISBL (Brüsszel, Belgium) (képviselők: C. Ziegler ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az Európai Unió Tanácsának 2022. július 5-i határozatát (SGS 22/00149), amely az aarhusi rendelet IV. címe szerinti belső felülvizsgálat iránti kérelemre vonatkozik a bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós halászhajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2022. évre történő meghatározásáról szóló, 2022. január 27-i (EU) 2022/109 tanácsi rendelettel (HL 2021 L 21., 1. o.) kapcsolatban, és |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az Európai Unió Tanácsának 2022. július 5-i határozatát (SGS 22/00149), amely az aarhusi rendelet IV. címe szerinti belső felülvizsgálat iránti kérelemre vonatkozik a bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós halászhajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2022. évre történő meghatározásáról szóló, 2022. január 27-i (EU) 2022/109 tanácsi rendelettel (HL 2021 L 21., 1. o.) kapcsolatban, és

| — | a Tanácsot kötelezze a saját költségeinek és a felperes részéről felmerült költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Tanácsot kötelezze a saját költségeinek és a felperes részéről felmerült költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes négy jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, a felperes aarhusi rendelet szerinti felülvizsgálati jogának terjedelmére vonatkozó nyilvánvalóan téves jogalkalmazásokra és nyilvánvaló mérlegelési hibákra alapított jogalap, mivel a Tanács:






  — | megtagadta az ideiglenes teljes kifogható mennyiségek felülvizsgálatát – amelyeket később a végleges európai uniós/egyesült királysági teljes kifogható mennyiségek váltottak fel – annak ellenére, hogy a felperesnek továbbra is érdeke fűződik azok felülvizsgálatához; és |
| --- | --- | --- |

1.

Az első, a felperes aarhusi rendelet szerinti felülvizsgálati jogának terjedelmére vonatkozó nyilvánvalóan téves jogalkalmazásokra és nyilvánvaló mérlegelési hibákra alapított jogalap, mivel a Tanács:

—

megtagadta az ideiglenes teljes kifogható mennyiségek felülvizsgálatát – amelyeket később a végleges európai uniós/egyesült királysági teljes kifogható mennyiségek váltottak fel – annak ellenére, hogy a felperesnek továbbra is érdeke fűződik azok felülvizsgálatához; és

| — | megállapította, hogy a felperes jogalapjai – amelyek szerint a Tanácsnak nem volt hatásköre a teljes kifogható mennyiségről szóló rendelet elfogadására, és visszaélt hatáskörével – elfogadhatatlanok, mivel nem tartoznak az aarhusi rendelet 10. cikkének hatálya alá. |
| --- | --- |

—

megállapította, hogy a felperes jogalapjai – amelyek szerint a Tanácsnak nem volt hatásköre a teljes kifogható mennyiségről szóló rendelet elfogadására, és visszaélt hatáskörével – elfogadhatatlanok, mivel nem tartoznak az aarhusi rendelet 10. cikkének hatálya alá.

| 2. | A második, a másodlagos jog lényeges rendelkezései és a Tanács azon hatáskörének terjedelme tekintetében elkövetett nyilvánvalóan téves jogalkalmazásokra és nyilvánvaló mérlegelési hibákra alapított jogalap, hogy az EUMSZ 43. cikk (3) bekezdése alapján meghatározza a teljes kifogható mennyiségeket, mivel a Tanács:






  — | nyilvánvalóan tévesen alkalmazta a jogot a halászati lehetőségek megállapítására vonatkozó mérlegelési jogköre tekintetében; és |
| --- | --- | --- |

2.

A második, a másodlagos jog lényeges rendelkezései és a Tanács azon hatáskörének terjedelme tekintetében elkövetett nyilvánvalóan téves jogalkalmazásokra és nyilvánvaló mérlegelési hibákra alapított jogalap, hogy az EUMSZ 43. cikk (3) bekezdése alapján meghatározza a teljes kifogható mennyiségeket, mivel a Tanács:

—

nyilvánvalóan tévesen alkalmazta a jogot a halászati lehetőségek megállapítására vonatkozó mérlegelési jogköre tekintetében; és

| — | nyilvánvalóan tévesen alkalmazta a jogot és nyilvánvaló mérlegelési hibát követett el az EUMSZ 43. cikk (3) bekezdése szerinti hatáskörének korlátait illetően. |
| --- | --- |

—

nyilvánvalóan tévesen alkalmazta a jogot és nyilvánvaló mérlegelési hibát követett el az EUMSZ 43. cikk (3) bekezdése szerinti hatáskörének korlátait illetően.

| 3. | A harmadik, a Tanács által az alábbi kötelezettségei tekintetében elkövetett nyilvánvaló mérlegelési hibákra alapított jogalap:






  — | a közös halászati politikáról szóló alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésében előírt – 2020 után valamennyi állományra kiterjedő – a maximális fenntartható hozamra vonatkozó lehalászási arány túllépésének tilalma; |
| --- | --- | --- |

3.

A harmadik, a Tanács által az alábbi kötelezettségei tekintetében elkövetett nyilvánvaló mérlegelési hibákra alapított jogalap:

—

a közös halászati politikáról szóló alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésében előírt – 2020 után valamennyi állományra kiterjedő – a maximális fenntartható hozamra vonatkozó lehalászási arány túllépésének tilalma;

| — | a közös halászati politikáról szóló alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének első és második albekezdése, 4. cikke (1) és (8) bekezdésének, továbbá 9. cikkének (2) bekezdésében előírt és a maximális fenntartható hozamra vonatkozó célkitűzés által szigorúan korlátozott elővigyázatossági megközelítés alkalmazása; |
| --- | --- |

—

a közös halászati politikáról szóló alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének első és második albekezdése, 4. cikke (1) és (8) bekezdésének, továbbá 9. cikkének (2) bekezdésében előírt és a maximális fenntartható hozamra vonatkozó célkitűzés által szigorúan korlátozott elővigyázatossági megközelítés alkalmazása;

| — | a közös halászati politikáról szóló alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdésében előírt ökoszisztéma-alapú megközelítés alkalmazása. |
| --- | --- |

—

a közös halászati politikáról szóló alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdésében előírt ökoszisztéma-alapú megközelítés alkalmazása.

| 4. | A negyedik, a Tanács által a bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós halászhajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2022. évre történő meghatározásáról szóló, 2022. január 27-i (EU) 2022/109 tanácsi rendelet (HL 2022. L 21., 1. o.) elfogadásakor elkövetett hatáskörrel való visszaélésre vonatkozó nyilvánvaló mérlegelési hibán alapuló jogalap. |
| --- | --- |

4.

A negyedik, a Tanács által a bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós halászhajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2022. évre történő meghatározásáról szóló, 2022. január 27-i (EU) 2022/109 tanácsi rendelet (HL 2022. L 21., 1. o.) elfogadásakor elkövetett hatáskörrel való visszaélésre vonatkozó nyilvánvaló mérlegelési hibán alapuló jogalap.

---

| 2022.12.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 472/43 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 472/43

---

2022. szeptember 16-án benyújtott kereset – Fédération environnement durable és társai kontra Bizottság

(T-583/22. sz. ügy)

(2022/C 472/50)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperesek: Fédération environnement durable (Párizs, Franciaország), Bundesinitiative Vernunftkraft eV (Berlin, Németország), Vent de Colère! – Fédération nationale (Peyraud, Franciaország), Vent de Raison – Wind met Redelijkheid (VdR-WmR) (Petit-Roeulx, Belgium) (képviselő: M. Le Berre ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az Európai Bizottság 2022. július 7-i (fisma.b.2(2022) 5340198, Ares (2022)4952619 – 07/07/2022) határozatát, amely elutasítja a felpereseknek az (EU)2021/2139 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (1) belső felülvizsgálatára vonatkozó kérelmét; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az Európai Bizottság 2022. július 7-i (fisma.b.2(2022) 5340198, Ares (2022)4952619 – 07/07/2022) határozatát, amely elutasítja a felpereseknek az (EU)2021/2139 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (1) belső felülvizsgálatára vonatkozó kérelmét;

| — | a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresettük alátámasztása érdekében a felperesek öt jogalapra hivatkoznak.

| 1. | Az első, arra alapított jogalap, hogy a felhatalmazáson alapuló rendelet előkészítésével kapcsolatban megsértették az Aarhuusi Egyezmény (2) 6–8. cikkét, a 2006. szeptember 6-i 1367/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 9. cikkét és 10. cikkének (2) bekezdését, valamint a 2020. június 18-i (EU) 2020/852 európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 10. cikkének (4) bekezdését, 11. cikkének (4) bekezdését és 20. cikkének (2) bekezdését. |
| --- | --- |

1.

Az első, arra alapított jogalap, hogy a felhatalmazáson alapuló rendelet előkészítésével kapcsolatban megsértették az Aarhuusi Egyezmény (2) 6–8. cikkét, a 2006. szeptember 6-i 1367/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 9. cikkét és 10. cikkének (2) bekezdését, valamint a 2020. június 18-i (EU) 2020/852 európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 10. cikkének (4) bekezdését, 11. cikkének (4) bekezdését és 20. cikkének (2) bekezdését.

| 2. | Második, arra alapított jogalap, hogy az éghajlatváltozás mérséklésére irányuló célkitűzéssel kapcsolatban megsértették az Európai Unió Alapjogi Chartájának 37. cikkét, az EUMSZ 191. cikket, a 2020/852 rendelet 19. cikke (1) bekezdésének f) pontját, valamint a 2020/852 rendelet 10. cikke (3) bekezdésének a) pontját, 19. cikke (1) bekezdésének a) és j) pontját és 19. cikkének (3) bekezdését. |
| --- | --- |

2.

Második, arra alapított jogalap, hogy az éghajlatváltozás mérséklésére irányuló célkitűzéssel kapcsolatban megsértették az Európai Unió Alapjogi Chartájának 37. cikkét, az EUMSZ 191. cikket, a 2020/852 rendelet 19. cikke (1) bekezdésének f) pontját, valamint a 2020/852 rendelet 10. cikke (3) bekezdésének a) pontját, 19. cikke (1) bekezdésének a) és j) pontját és 19. cikkének (3) bekezdését.

| 3. | Harmadik, arra alapított jogalap, hogy az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra irányuló célkitűzéssel kapcsolatban megsértették az 1367/2006 rendelet 10. cikkének (2) bekezdését. |
| --- | --- |

3.

Harmadik, arra alapított jogalap, hogy az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra irányuló célkitűzéssel kapcsolatban megsértették az 1367/2006 rendelet 10. cikkének (2) bekezdését.

| 4. | Negyedik, arra alapított jogalap, hogy a jelentős károkozás elkerülésének követelményével kapcsolatban megsértették a 2020/852 rendelet 17. cikke (1) bekezdésének d) pontját és az 1367/2006 rendelet 10. cikkének (2) bekezdését. |
| --- | --- |

4.

Negyedik, arra alapított jogalap, hogy a jelentős károkozás elkerülésének követelményével kapcsolatban megsértették a 2020/852 rendelet 17. cikke (1) bekezdésének d) pontját és az 1367/2006 rendelet 10. cikkének (2) bekezdését.

| 5. | Ötödik, az indokolási kötelezettség megsértésére alapított jogalap. |
| --- | --- |

5.

Ötödik, az indokolási kötelezettség megsértésére alapított jogalap.

---

(1)  Az (EU) 2020/852 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az éghajlatváltozás mérsékléséhez és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz lényegesen hozzájáruló és az egyéb környezeti célkitűzéseket jelentősen nem sértő gazdasági tevékenységekkel szemben támasztott követelmények meghatározásához szükséges technikai vizsgálati kritériumok megállapítása érdekében történő kiegészítéséről szóló, 2021. június 4-i (EU) 2021/2139 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (HL 2021. L 442, 1. o.).

(2)  A környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló, 1998. június 25-i egyezmény (HL 2005. L 124, 4. o).

(3)  A környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló Aarhusi Egyezmény rendelkezéseinek a közösségi intézményekre és szervekre való alkalmazásáról szóló, 2006. szeptember 6-i 1367/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2006. L 264., 13. o.).

(4)  A fenntartható befektetések előmozdítását célzó keret létrehozásáról, valamint az (EU) 2019/2088 rendelet módosításáról szóló, 2020. június 18-i (EU) 2020/852 európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2020. L 198., 13. o.; helyesbítés: HL 2020. L 156., 159. o.).

---

| 2022.12.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 472/44 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 472/44

---

2022. október 14-én benyújtott kereset – SE és SF kontra Tanács

(T-644/22. sz. ügy)

(2022/C 472/51)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperesek: SE és SF (képviselők: S. Bonifassi, E. Fedorova, T. Bontinck, A. Guillerme és L. Burguin ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az (EU) 2022/1273 tanácsi rendeletet (1) a 269/2014/EU rendelet (2) 9. cikkének (2) bekezdését módosító, és a felperesekre háruló bejelentési kötelezettséget teremtő részében; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az (EU) 2022/1273 tanácsi rendeletet (1) a 269/2014/EU rendelet (2) 9. cikkének (2) bekezdését módosító, és a felperesekre háruló bejelentési kötelezettséget teremtő részében;

| — | a Tanácsot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Tanácsot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek négy jogalapra hivatkoznak.

| 1. | Az első, a Tanács korlátozó intézkedések terén fennálló hatáskörének túllépésére alapított jogalap. A felperesek szerint a bejelentési kötelezettség nem minősül a 2014/145/KKBP határozat (3) érvényre juttatásához szükséges intézkedésnek, ezért e rendelkezés sérti a tagállamoknak a korlátozó intézkedések végrehajtása terén fennálló hatáskörét. Ezenkívül a Tanács nem rendelkezett hatáskörrel arra, hogy egy korlátozó intézkedésnek nem minősülő bejelentési kötelezettséget teremtsen és határozzon meg, sem pedig arra, hogy e jogsértés esetére kilátásba helyezett szankciókat harmonizálja. |
| --- | --- |

1.

Az első, a Tanács korlátozó intézkedések terén fennálló hatáskörének túllépésére alapított jogalap. A felperesek szerint a bejelentési kötelezettség nem minősül a 2014/145/KKBP határozat (3) érvényre juttatásához szükséges intézkedésnek, ezért e rendelkezés sérti a tagállamoknak a korlátozó intézkedések végrehajtása terén fennálló hatáskörét. Ezenkívül a Tanács nem rendelkezett hatáskörrel arra, hogy egy korlátozó intézkedésnek nem minősülő bejelentési kötelezettséget teremtsen és határozzon meg, sem pedig arra, hogy e jogsértés esetére kilátásba helyezett szankciókat harmonizálja.

| 2. | A második, hatáskörrel való visszaélésre alapított jogalap, amennyiben a szigorú határidőn belüli bejelentési kötelezettséget, valamint a tagállamokra háruló azon kötelezettséget, hogy e kötelezettség be nem tartását szankciókkal – többek között elkobzással – sújtsák, kizárólag vagy legalábbis döntően a kitűzött céltól eltérő cél elérése érdekében fogadták el. |
| --- | --- |

2.

A második, hatáskörrel való visszaélésre alapított jogalap, amennyiben a szigorú határidőn belüli bejelentési kötelezettséget, valamint a tagállamokra háruló azon kötelezettséget, hogy e kötelezettség be nem tartását szankciókkal – többek között elkobzással – sújtsák, kizárólag vagy legalábbis döntően a kitűzött céltól eltérő cél elérése érdekében fogadták el.

| 3. | A harmadik, az arányosság elvének megsértésére alapított jogalap, mivel a bejelentési kötelezettség nem volt szükséges, és mivel a bejelentési kötelezettség be nem tartásához fűzött következmények ennél fogva aránytalanok a rendelet által kitűzött célokhoz képest. |
| --- | --- |

3.

A harmadik, az arányosság elvének megsértésére alapított jogalap, mivel a bejelentési kötelezettség nem volt szükséges, és mivel a bejelentési kötelezettség be nem tartásához fűzött következmények ennél fogva aránytalanok a rendelet által kitűzött célokhoz képest.

| 4. | A negyedik, a jogbiztonság elvének megsértésére alapított jogalap, amennyiben a megtámadott rendelet 1. cikkének 4. pontja nem egyértelmű, és nem is pontos, így az alkalmazása nem előrelátható. |
| --- | --- |

4.

A negyedik, a jogbiztonság elvének megsértésére alapított jogalap, amennyiben a megtámadott rendelet 1. cikkének 4. pontja nem egyértelmű, és nem is pontos, így az alkalmazása nem előrelátható.

---

(1)  Az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatti korlátozó intézkedésekről szóló 269/2014/EU rendelet módosításáról szóló, 2022. július 21-i (EU) 2022/1273 tanácsi rendelet (HL 2022. L 194., 1. o.).

(2)  Az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatti korlátozó intézkedésekről szóló, 2014. március 17-i 269/2014/EU tanácsi rendelet (HL 2014. L 78., 6. o.; helyesbítések: HL 2014. L 121., 60. o.; HL 2014. L 294., 50. o.).

(3)  Az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatti korlátozó intézkedésekről szóló, 2014. március 17-i 2014/145/KKBP tanácsi határozat (HL 2014. L 78., 16. o.; helyesbítés: HL 2014. L 263., 35. o.).

---

| 2022.12.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 472/45 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 472/45

---

2022. október 19-én benyújtott kereset — Lidl Stiftung kontra EUIPO – MHCS (Narancsszín árnyalata)

(T-652/22. sz. ügy)

(2022/C 472/52)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: Lidl Stiftung Co. KG (Neckarsulm, Németország) (képviselők: M. Kefferpütz és K. Wagner ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: MHCS (Épernay, Franciaország)

Az EUIPO előtti eljárás

A vitatott védjegy bejelentője: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél

A vitatott védjegy: 747 1949. sz.európai uniós védjegy

Az EUIPO előtti eljárás: törlési eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának 2022. augusztus 16-án hozott határozata (R 118/2022-4. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | az EUIPO-t és a beavatkozó felet kötelezze saját költségeik viselésére; |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t és a beavatkozó felet kötelezze saját költségeik viselésére;

| — | az EUIPO-t kötelezze a felperes részéről felmerült költségek viselésére; |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a felperes részéről felmerült költségek viselésére;

| — | másodlagosan, amennyiben nem kerül sor a szóban forgó védjegy törlésére, utalja vissza az ügyet a fellebbezési tanács elé. |
| --- | --- |

—

másodlagosan, amennyiben nem kerül sor a szóban forgó védjegy törlésére, utalja vissza az ügyet a fellebbezési tanács elé.

Jogalapok

| — | A 40/94/EK tanácsi rendelet 4. cikkének, valamint az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 94. cikke (1) bekezdésének megsértése; |
| --- | --- |

—

A 40/94/EK tanácsi rendelet 4. cikkének, valamint az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 94. cikke (1) bekezdésének megsértése;

| — | a vitatott védjegy külső körülmények alapján történő értelmezésének elfogadhatatlansága; |
| --- | --- |

—

a vitatott védjegy külső körülmények alapján történő értelmezésének elfogadhatatlansága;

| — | a szóban forgó védjegy tárgyának meghatározásához adott leírás jogellenes figyelmen kívül hagyása; |
| --- | --- |

—

a szóban forgó védjegy tárgyának meghatározásához adott leírás jogellenes figyelmen kívül hagyása;

| — | azon téves feltételezés, amely szerint a grafikai ábrázolás megfelel a 40/94/EK tanácsi rendelet 4. cikkében foglalt követelménynek; |
| --- | --- |

—

azon téves feltételezés, amely szerint a grafikai ábrázolás megfelel a 40/94/EK tanácsi rendelet 4. cikkében foglalt követelménynek;

| — | azon téves feltevés, amely szerint az EUIPO jogos várakozást keltett; |
| --- | --- |

—

azon téves feltevés, amely szerint az EUIPO jogos várakozást keltett;

| — | az érintett vásárlóközönség és e vásárlóközönség figyelmi szintjének téves meghatározása; |
| --- | --- |

—

az érintett vásárlóközönség és e vásárlóközönség figyelmi szintjének téves meghatározása;

| — | az érintett piacnak a pezsgőborokra történő téves korlátozása; |
| --- | --- |

—

az érintett piacnak a pezsgőborokra történő téves korlátozása;

| — | a megkülönböztető képesség használat révén történő megszerzése fogalmának téves értelmezése és a piackutatások relevanciájának figyelmen kívül hagyása; |
| --- | --- |

—

a megkülönböztető képesség használat révén történő megszerzése fogalmának téves értelmezése és a piackutatások relevanciájának figyelmen kívül hagyása;

| — | a felperes által előterjesztett releváns észrevételek figyelmen kívül hagyása; |
| --- | --- |

—

a felperes által előterjesztett releváns észrevételek figyelmen kívül hagyása;

| — | azon állítás megalapozatlansága, hogy Görögország, Portugália és Írország tekintetében fennáll a megkülönböztető képesség. |
| --- | --- |

—

azon állítás megalapozatlansága, hogy Görögország, Portugália és Írország tekintetében fennáll a megkülönböztető képesség.

---

| 2022.12.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 472/46 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 472/46

---

2022. október 25-én benyújtott kereset – M&T 1997 kontra EUIPO – VDS Czmyr Kowalik (Ajtó- és ablakkilincsek)

(T-654/22. sz. ügy)

(2022/C 472/53)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: M & T 1997, a.s. (Dobruška, Cseh Köztársaság) (képviselő: T. Dobřichovský ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: VDS Czmyr Kowalik sp.k. (Świętochłowice, Lengyelország)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott formatervezési minta jogosultja: a felperes

A vitatott formatervezési minta: 2 138 008–0031. sz. közösségi formatervezési minta

Az EUIPO előtti eljárás: megsemmisítési eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO harmadik fellebbezési tanácsának 2022. augusztus 29-én hozott határozata (R 29/2022–3. sz. ügy).

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | változtassa meg a megtámadott határozatot úgy, hogy helyt ad a felperes által benyújtott fellebbezésnek, elutasítja a megsemmisítési kérelmet, és a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik felet kötelezi a felperes részéről a fellebbezési tanács és a megsemmisítési osztály előtti eljárásban felmerült költségek viselésére; |
| --- | --- |

—

változtassa meg a megtámadott határozatot úgy, hogy helyt ad a felperes által benyújtott fellebbezésnek, elutasítja a megsemmisítési kérelmet, és a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik felet kötelezi a felperes részéről a fellebbezési tanács és a megsemmisítési osztály előtti eljárásban felmerült költségek viselésére;

| — | a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik felet kötelezze a felperes részéről felmerült költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik felet kötelezze a felperes részéről felmerült költségek viselésére.

Jogalapok

| — | a 6/2002/EK tanácsi rendelet 6. cikkével összefüggésben értelmezett 25. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése; |
| --- | --- |

—

a 6/2002/EK tanácsi rendelet 6. cikkével összefüggésben értelmezett 25. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése;

| — | a 6/2002/EK tanácsi rendelet 65. cikke (1) bekezdésével összefüggésben értelmezett 64. cikke (1) bekezdésének megsértése. |
| --- | --- |

—

a 6/2002/EK tanácsi rendelet 65. cikke (1) bekezdésével összefüggésben értelmezett 64. cikke (1) bekezdésének megsértése.

---

| 2022.12.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 472/47 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 472/47

---

2022. október 25-én benyújtott kereset – Torre Oria kontra EUIPO – Giramondi, Antonelli (WINE TALES RACCONTI DI VINO)

(T-655/22. sz. ügy)

(2022/C 472/54)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: Torre Oria, SL (Derramador-Requena, Spanyolország) (képviselők: Á. González López-Menchero és V. Valero Piña ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A többi fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Simone Giramondi (Milánó, Olaszország), Damiano Antonelli (Vignate, Olaszország)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy bejelentője: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő többi fél

A vitatott védjegy: WINE TALES RACCONTI DI VINO európai uniós ábrás védjegy bejelentése – 18 194 623. sz. védjegybejelentés

Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának 2022. augusztus 16-án hozott határozata (R 822/2022–5. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | részben vonja vissza a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

részben vonja vissza a megtámadott határozatot;

| — | utasítsa el a megtámadott 18 194 623. sz. európai uniós védjegybejelentést a 35. osztályba tartozó szolgáltatások tekintetében: „Hirdetési- és reklámszolgáltatások; üzleti menedzsment; üzleti adminisztráció; irodai tevékenységek szolgáltatásai”; |
| --- | --- |

—

utasítsa el a megtámadott 18 194 623. sz. európai uniós védjegybejelentést a 35. osztályba tartozó szolgáltatások tekintetében: „Hirdetési- és reklámszolgáltatások; üzleti menedzsment; üzleti adminisztráció; irodai tevékenységek szolgáltatásai”;

| — | az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére.

Jogalap

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése. |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.

---

| 2022.12.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 472/47 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 472/47

---

2022. október 27-én benyújtott kereset – moderne Stadt kontra EUIPO (DEUTZER HAFEN)

(T-656/22. sz. ügy)

(2022/C 472/55)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: moderne Stadt Gesellschaft zur Förderung des Städtebaues und der Gemeindeentwicklung mbH (Köln, Németország) (képviselők: G. Simon és L. Daams ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy: a DEUTZER HAFEN európai uniós szóvédjegy bejelentése – 18 316 145. sz. védjegybejelentés

A megtámadott határozat: az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának 2022. augusztus 24-én hozott határozata (R 2195/2021-5. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok

| — | Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összefüggésben értelmezett 7. cikke (1) bekezdése c) pontjának megsértése; |
| --- | --- |

—

Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összefüggésben értelmezett 7. cikke (1) bekezdése c) pontjának megsértése;

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összefüggésben értelmezett 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése; |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összefüggésben értelmezett 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése;

| — | az egyenlő bánásmód elvének megsértése. |
| --- | --- |

—

az egyenlő bánásmód elvének megsértése.

---

| 2022.12.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 472/48 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 472/48

---

2022. október 27-én benyújtott kereset – moderne Stadt kontra EUIPO (DEUTZER HAFEN KÖLN)

(T-657/22. sz. ügy)

(2022/C 472/56)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: moderne Stadt Gesellschaft zur Förderung des Städtebaues und der Gemeindeentwicklung mbH (Köln, Németország) (képviselők: G. Simon és L. Daams ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy: a DEUTZER HAFEN KÖLN európai uniós szóvédjegy bejelentése – 18 401 434. sz. védjegybejelentés

A megtámadott határozat: az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának 2022. augusztus 24-én hozott határozata (R 2196/2021-5. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok

| — | Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összefüggésben értelmezett 7. cikke (1) bekezdése c) pontjának megsértése; |
| --- | --- |

—

Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összefüggésben értelmezett 7. cikke (1) bekezdése c) pontjának megsértése;

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összefüggésben értelmezett 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése; |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összefüggésben értelmezett 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése;

| — | az egyenlő bánásmód elvének megsértése. |
| --- | --- |

—

az egyenlő bánásmód elvének megsértése.

---

| 2022.12.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 472/49 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 472/49

---

2022. november 1-jén benyújtott kereset – SkinIdent kontra EUIPO – Beiersdorf (NIVEA SKIN-IDENTICAL Q10)

(T-665/22. sz. ügy)

(2022/C 472/57)

A keresetlevél nyelve: német

Felek

Felperes: SkinIdent AG (Freienbach, Svájc) (képviselő: U. Hildebrandt ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Beiersdorf AG (Hamburg, Németország)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy bejelentője: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél

A vitatott védjegy: a NIVEA SKIN-IDENTICAL Q10 európai uniós szóvédjegy bejelentése – 18 041 739. sz. védjegybejelentés

Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának 2021. július 1-jén hozott határozata (R 1499/2021-5. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot és a felszólalási osztály által a B 3 091 527. sz. ügyben 2021. július 1-jén hozott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot és a felszólalási osztály által a B 3 091 527. sz. ügyben 2021. július 1-jén hozott határozatot;

| — | az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok

| — | Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése; |
| --- | --- |

—

Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése;

| — | Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (4) bekezdésének megsértése. |
| --- | --- |

—

Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (4) bekezdésének megsértése.

---

| 2022.12.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 472/49 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 472/49

---

2022. november 2 -án benyújtott kereset – United Shipping Group kontra EUIPO – Baulies Gómez (UNITED WIND LOGISTICS)

(T-666/22. sz. ügy)

(2022/C 472/58)

A keresetlevél nyelve: német

Felek

Felperes: United Shipping Group Gmbh & Co. KG (Hamburg, Németország) (képviselő: J. Bornholdt)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Pablo Baulies Gómez (Rocafort, Spanyolország)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy bejelentője: a felperes

A vitatott védjegy: UNITED WIND LOGISTICS kék és fekete színű ábrás védjegy Európai Uniót megjelölő nemzetközi lastromozása – 1 531 891. sz. Európai Uniót megjelölő nemzetközi lajstromozás

Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO első fellebbezési tanácsának 2022. augusztus 17-én hozott határozata (R 134/2022-1. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | változtassa meg a megtámadott határozatot, és ennek során mondja ki, hogy a fellebbezés megalapozott, helyezze hatályon kívül a felszólalási osztály 2021. november 30-i B3 131 303. sz. határozatát és utasítsa el a 1 531 891. sz. Európai Uniót megjelölő nemzetközi lajstromozással szembeni felszólalást; |
| --- | --- |

—

változtassa meg a megtámadott határozatot, és ennek során mondja ki, hogy a fellebbezés megalapozott, helyezze hatályon kívül a felszólalási osztály 2021. november 30-i B3 131 303. sz. határozatát és utasítsa el a 1 531 891. sz. Európai Uniót megjelölő nemzetközi lajstromozással szembeni felszólalást;

| — | az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére.

Jogalap

| — | Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése. |
| --- | --- |

—

Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.

---

| 2022.12.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 472/50 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 472/50

---

A Törvényszék 2022. október 21-i végzése – Iccrea Banca kontra Bizottság és ESZT

(T-386/18. és T-400/19. sz. egyesített ügyek) (1)

(2022/C 472/59)

Az eljárás nyelve: olasz

A kibővített tizedik tanács elnöke elrendelte az ügyek törlését.

---

(1)  HL C 294., 2018.8.20.

---

| 2022.12.12. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 472/50 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.12.12.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 472/50

---

A Törvényszék 2022. október 20-i végzése – Cecoforma és Sopexa kontra REA

(T-493/22. sz. ügy) (1)

(2022/C 472/60)

Az eljárás nyelve: francia

Az első tanács elnöke elrendelte az ügy törlését.

---

(1)  HL C 380., 2022.10.3.

---