# Euroopan unionin C 347/9. s

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 347 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 65. vuosikerta9. syyskuu 2022 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 347

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

65. vuosikerta9. syyskuu 2022

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | |
| | EUROOPAN PARLAMENTTI
  ISTUNTOKAUSI 2021–2022Istunnot 8.–11. maaliskuuta 2022HYVÄKSYTYT TEKSTIT | 1 |

Sisältö

Sivu

EUROOPAN PARLAMENTTI
  ISTUNTOKAUSI 2021–2022Istunnot 8.–11. maaliskuuta 2022HYVÄKSYTYT TEKSTIT

EUROOPAN PARLAMENTTI

1

---

| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| --- | --- |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | Euroopan parlamentti |
| | Tiistai 8. maaliskuuta 2022 |
| 2022/C 347/01 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. maaliskuuta 2022 kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuuksien kaventumisesta Euroopassa (2021/2103(INI)) | 2 |
| 2022/C 347/02 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. maaliskuuta 2022 kulttuurin, koulutuksen, tiedotusvälineiden ja urheilun roolista rasismin torjunnassa (2021/2057(INI)) | 15 |
| 2022/C 347/03 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. maaliskuuta 2022 koheesiopolitiikasta terveydenhuollon eroavaisuuksien vähentäjänä ja rajatylittävän terveysalan yhteistyön tehostajana (2021/2100(INI)) | 27 |
| 2022/C 347/04 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. maaliskuuta 2022 koheesiopolitiikan merkityksestä innovatiivisten ja älykkäiden muutosten sekä tieto- ja viestintätekniikan alueellisen yhteenliitettävyyden edistämisessä (2021/2101(INI)) | 37 |
| | Keskiviikko 9. maaliskuuta 2022 |
| 2022/C 347/05 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. maaliskuuta 2022 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä puuvillaa GHB811 (BCS-GH811-4) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D077486/02 – 2021/3057(RSP)) | 48 |
| 2022/C 347/06 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. maaliskuuta 2022 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä rapsia 73496 (DP-Ø73496-4) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D077485/02 – 2021/3058(RSP)) | 55 |
| 2022/C 347/07 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. maaliskuuta 2022 ulkomaisesta sekaantumisesta kaikkiin Euroopan unionin demokraattisiin prosesseihin ja siihen sisältyvästä disinformaatiosta (2020/2268(INI)) | 61 |
| 2022/C 347/08 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. maaliskuuta 2022 ehdotuksista komissiolle sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyistä (2021/2026(INL)) | 97 |
| 2022/C 347/09 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. maaliskuuta 2022 kansalaisten osallistumisesta: oikeus esittää vetoomus, oikeus tehdä kantelu Euroopan oikeusasiamiehelle ja eurooppalainen kansalaisaloite (2020/2275(INI)) | 110 |
| | Torstai 10. maaliskuuta 2022 |
| 2022/C 347/10 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. maaliskuuta 2022 työterveyttä ja -turvallisuutta koskevasta EU:n uudesta strategiakehyksestä vuoden 2020 jälkeen (mukaan lukien työntekijöiden parempi suojelu altistumiselta haitallisille aineille, työstressiltä ja rasitusvammoilta) (2021/2165(INI)) | 122 |
| 2022/C 347/11 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. maaliskuuta 2022 sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisesta Euroopan parlamentin toiminnassa – vuosikertomus 2020 (2021/2039(INI)) | 139 |
| 2022/C 347/12 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. maaliskuuta 2022 sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskevasta kolmannesta EU:n toimintasuunnitelmasta (GAP III) (2021/2003(INI)) | 150 |
| 2022/C 347/13 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. maaliskuuta 2022 oikeusvaltioperiaatteesta ja unionin tuomioistuimen päätöksen seurauksista (2022/2535(RSP)) | 168 |
| 2022/C 347/14 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. maaliskuuta 2022 eurooppalaisesta lähdeverokehyksestä (2021/2097(INI)) | 172 |
| 2022/C 347/15 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. maaliskuuta 2022 talouspolitiikan eurooppalaisesta ohjausjaksosta: vuotuinen kestävän kasvun selvitys 2022 (2022/2006(INI)) | 181 |
| 2022/C 347/16 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. maaliskuuta 2022 toimittajien ja ihmisoikeuksien puolustajien tilanteesta Meksikossa (2022/2580(RSP)) | 187 |
| 2022/C 347/17 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. maaliskuuta 2022 Myanmarista vuosi vallankaappauksen jälkeen (2022/2581(RSP)) | 191 |
| 2022/C 347/18 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. maaliskuuta 2022 kulttuuriperinnön tuhoamisesta Vuoristo-Karabahissa (2022/2582(RSP)) | 198 |
| 2022/C 347/19 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. maaliskuuta 2022 katsauksesta unionin kansalaisuuteen vuonna 2020: kansalaisten vaikutusmahdollisuuksien lisääminen ja heidän oikeuksiensa suojelu (2021/2099(INI)) | 202 |
| 2022/C 347/20 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. maaliskuuta 2022 suosituksista komissiolle elpymisstrategiaa tukevasta oikeudenmukaisesta ja yksinkertaisesta verotuksesta (heinäkuussa 2020 annetun komission toimintasuunnitelman ja sen alv:tä, yritysverotusta ja henkilöverotusta koskevien 25 hankkeen seuranta Euroopan parlamentissa) (2020/2254(INL)) | 211 |

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamentti

Tiistai 8. maaliskuuta 2022

2022/C 347/01

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. maaliskuuta 2022 kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuuksien kaventumisesta Euroopassa (2021/2103(INI))

2

2022/C 347/02

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. maaliskuuta 2022 kulttuurin, koulutuksen, tiedotusvälineiden ja urheilun roolista rasismin torjunnassa (2021/2057(INI))

15

2022/C 347/03

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. maaliskuuta 2022 koheesiopolitiikasta terveydenhuollon eroavaisuuksien vähentäjänä ja rajatylittävän terveysalan yhteistyön tehostajana (2021/2100(INI))

27

2022/C 347/04

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. maaliskuuta 2022 koheesiopolitiikan merkityksestä innovatiivisten ja älykkäiden muutosten sekä tieto- ja viestintätekniikan alueellisen yhteenliitettävyyden edistämisessä (2021/2101(INI))

37

Keskiviikko 9. maaliskuuta 2022

2022/C 347/05

Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. maaliskuuta 2022 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä puuvillaa GHB811 (BCS-GH811-4) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D077486/02 – 2021/3057(RSP))

48

2022/C 347/06

Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. maaliskuuta 2022 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä rapsia 73496 (DP-Ø73496-4) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D077485/02 – 2021/3058(RSP))

55

2022/C 347/07

Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. maaliskuuta 2022 ulkomaisesta sekaantumisesta kaikkiin Euroopan unionin demokraattisiin prosesseihin ja siihen sisältyvästä disinformaatiosta (2020/2268(INI))

61

2022/C 347/08

Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. maaliskuuta 2022 ehdotuksista komissiolle sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyistä (2021/2026(INL))

97

2022/C 347/09

Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. maaliskuuta 2022 kansalaisten osallistumisesta: oikeus esittää vetoomus, oikeus tehdä kantelu Euroopan oikeusasiamiehelle ja eurooppalainen kansalaisaloite (2020/2275(INI))

110

Torstai 10. maaliskuuta 2022

2022/C 347/10

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. maaliskuuta 2022 työterveyttä ja -turvallisuutta koskevasta EU:n uudesta strategiakehyksestä vuoden 2020 jälkeen (mukaan lukien työntekijöiden parempi suojelu altistumiselta haitallisille aineille, työstressiltä ja rasitusvammoilta) (2021/2165(INI))

122

2022/C 347/11

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. maaliskuuta 2022 sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisesta Euroopan parlamentin toiminnassa – vuosikertomus 2020 (2021/2039(INI))

139

2022/C 347/12

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. maaliskuuta 2022 sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskevasta kolmannesta EU:n toimintasuunnitelmasta (GAP III) (2021/2003(INI))

150

2022/C 347/13

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. maaliskuuta 2022 oikeusvaltioperiaatteesta ja unionin tuomioistuimen päätöksen seurauksista (2022/2535(RSP))

168

2022/C 347/14

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. maaliskuuta 2022 eurooppalaisesta lähdeverokehyksestä (2021/2097(INI))

172

2022/C 347/15

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. maaliskuuta 2022 talouspolitiikan eurooppalaisesta ohjausjaksosta: vuotuinen kestävän kasvun selvitys 2022 (2022/2006(INI))

181

2022/C 347/16

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. maaliskuuta 2022 toimittajien ja ihmisoikeuksien puolustajien tilanteesta Meksikossa (2022/2580(RSP))

187

2022/C 347/17

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. maaliskuuta 2022 Myanmarista vuosi vallankaappauksen jälkeen (2022/2581(RSP))

191

2022/C 347/18

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. maaliskuuta 2022 kulttuuriperinnön tuhoamisesta Vuoristo-Karabahissa (2022/2582(RSP))

198

2022/C 347/19

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. maaliskuuta 2022 katsauksesta unionin kansalaisuuteen vuonna 2020: kansalaisten vaikutusmahdollisuuksien lisääminen ja heidän oikeuksiensa suojelu (2021/2099(INI))

202

2022/C 347/20

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. maaliskuuta 2022 suosituksista komissiolle elpymisstrategiaa tukevasta oikeudenmukaisesta ja yksinkertaisesta verotuksesta (heinäkuussa 2020 annetun komission toimintasuunnitelman ja sen alv:tä, yritysverotusta ja henkilöverotusta koskevien 25 hankkeen seuranta Euroopan parlamentissa) (2020/2254(INL))

211

---

| | III   Valmistelevat säädökset |
| --- | --- |
| | Euroopan parlamentti |
| | Tiistai 8. maaliskuuta 2022 |
| 2022/C 347/21 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 8. maaliskuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 138/2004 muuttamisesta maatalouden alueellisten taloustilien osalta (COM(2021)0054 – C9-0020/2021 – 2021/0031(COD)) | 223 |
| 2022/C 347/22 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. maaliskuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi työttömiksi jääneitä työntekijöitä tukevan Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta Espanjan hakemuksen johdosta – EGF/2021/006 ES/Cataluña automotive (COM(2022)0020 – C9-0015/2022 – 2022/0010(BUD)) | 224 |
| 2022/C 347/23 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. maaliskuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi työttömiksi jääneitä työntekijöitä tukevan Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta – EGF/2022/000 TA 2022 – komission aloitteesta annettava tekninen apu (COM(2022)0025 – C9-0025/2022 – 2022/0015(BUD)) | 228 |
| | Keskiviikko 9. maaliskuuta 2022 |
| 2022/C 347/24 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 9. maaliskuuta 2022 ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi direktiivin 2008/118/EY ja direktiivin (EU) 2020/262 (uudelleenlaadittu) muuttamisesta Ranskassa sijaitsevassa Kanaalitunnelin terminaalissa olevien verovapaiden myymälöiden osalta (COM(2021)0817 – C9-0016/2022 – 2021/0418(CNS)) | 231 |
| 2022/C 347/25 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 9. maaliskuuta 2022 esityksestä neuvoston direktiiviksi direktiivin 2006/112/EY muuttamisesta arvonlisäverokantojen osalta (14754/2021 – C9-0456/2021 – 2018/0005(CNS)) | 232 |
| | Torstai 10. maaliskuuta 2022 |
| 2022/C 347/26 | P9_TA(2022)0067Vuoteen 2030 ulottuva yleinen unionin ympäristöalan toimintaohjelma ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 10. maaliskuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi vuoteen 2030 ulottuvasta yleisestä unionin ympäristöalan toimintaohjelmasta (COM(2020)0652 – C9-0329/2020 – 2020/0300(COD))P9_TC1-COD(2020)0300Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 10. maaliskuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2022/... antamiseksi vuoteen 2030 ulottuvasta yleisestä unionin ympäristöalan toimintaohjelmasta | 233 |
| 2022/C 347/27 | Euroopan parlamentin päätös 10. maaliskuuta 2022 covid-19-pandemiasta saatuja kokemuksia ja suosituksia tulevaisuutta varten käsittelevän erityisvaliokunnan asettamisesta ja sen toimivallan, jäsenmäärän ja toimikauden keston määrittelystä (2022/2584(RSO)) | 234 |
| 2022/C 347/28 | Euroopan parlamentin päätös 10. maaliskuuta 2022 ulkomaista sekaantumista kaikkiin Euroopan unionin demokraattisiin prosesseihin ja siihen sisältyvää disinformaatiota käsittelevän erityisvaliokunnan (INGE 2) asettamisesta ja sen toimivallan, jäsenmäärän ja toimikauden keston määrittelystä (2022/2585(RSO)) | 238 |
| 2022/C 347/29 | Euroopan parlamentin päätös 10. maaliskuuta 2022 Pegasus-ohjelman ja vastaavien vakoiluohjelmien käyttöä selvittävän tutkintavaliokunnan asettamisesta ja sen toimivallan, jäsenmäärän ja toimikauden keston määrittelystä (2022/2586(RSO)) | 241 |
| 2022/C 347/30 | Euroopan parlamentin tarkistukset 10. maaliskuuta 2022 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi akuista ja käytetyistä akuista, direktiivin 2006/66/EY kumoamisesta ja asetuksen (EU) 2019/1020 muuttamisesta (COM(2020)0798 – C9-0400/2020 – 2020/0353(COD)) | 245 |

III   Valmistelevat säädökset

Euroopan parlamentti

Tiistai 8. maaliskuuta 2022

2022/C 347/21

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 8. maaliskuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 138/2004 muuttamisesta maatalouden alueellisten taloustilien osalta (COM(2021)0054 – C9-0020/2021 – 2021/0031(COD))

223

2022/C 347/22

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. maaliskuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi työttömiksi jääneitä työntekijöitä tukevan Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta Espanjan hakemuksen johdosta – EGF/2021/006 ES/Cataluña automotive (COM(2022)0020 – C9-0015/2022 – 2022/0010(BUD))

224

2022/C 347/23

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. maaliskuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi työttömiksi jääneitä työntekijöitä tukevan Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta – EGF/2022/000 TA 2022 – komission aloitteesta annettava tekninen apu (COM(2022)0025 – C9-0025/2022 – 2022/0015(BUD))

228

Keskiviikko 9. maaliskuuta 2022

2022/C 347/24

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 9. maaliskuuta 2022 ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi direktiivin 2008/118/EY ja direktiivin (EU) 2020/262 (uudelleenlaadittu) muuttamisesta Ranskassa sijaitsevassa Kanaalitunnelin terminaalissa olevien verovapaiden myymälöiden osalta (COM(2021)0817 – C9-0016/2022 – 2021/0418(CNS))

231

2022/C 347/25

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 9. maaliskuuta 2022 esityksestä neuvoston direktiiviksi direktiivin 2006/112/EY muuttamisesta arvonlisäverokantojen osalta (14754/2021 – C9-0456/2021 – 2018/0005(CNS))

232

Torstai 10. maaliskuuta 2022

2022/C 347/26

P9_TA(2022)0067Vuoteen 2030 ulottuva yleinen unionin ympäristöalan toimintaohjelma ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 10. maaliskuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi vuoteen 2030 ulottuvasta yleisestä unionin ympäristöalan toimintaohjelmasta (COM(2020)0652 – C9-0329/2020 – 2020/0300(COD))P9_TC1-COD(2020)0300Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 10. maaliskuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2022/... antamiseksi vuoteen 2030 ulottuvasta yleisestä unionin ympäristöalan toimintaohjelmasta

233

2022/C 347/27

Euroopan parlamentin päätös 10. maaliskuuta 2022 covid-19-pandemiasta saatuja kokemuksia ja suosituksia tulevaisuutta varten käsittelevän erityisvaliokunnan asettamisesta ja sen toimivallan, jäsenmäärän ja toimikauden keston määrittelystä (2022/2584(RSO))

234

2022/C 347/28

Euroopan parlamentin päätös 10. maaliskuuta 2022 ulkomaista sekaantumista kaikkiin Euroopan unionin demokraattisiin prosesseihin ja siihen sisältyvää disinformaatiota käsittelevän erityisvaliokunnan (INGE 2) asettamisesta ja sen toimivallan, jäsenmäärän ja toimikauden keston määrittelystä (2022/2585(RSO))

238

2022/C 347/29

Euroopan parlamentin päätös 10. maaliskuuta 2022 Pegasus-ohjelman ja vastaavien vakoiluohjelmien käyttöä selvittävän tutkintavaliokunnan asettamisesta ja sen toimivallan, jäsenmäärän ja toimikauden keston määrittelystä (2022/2586(RSO))

241

2022/C 347/30

Euroopan parlamentin tarkistukset 10. maaliskuuta 2022 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi akuista ja käytetyistä akuista, direktiivin 2006/66/EY kumoamisesta ja asetuksen (EU) 2019/1020 muuttamisesta (COM(2020)0798 – C9-0400/2020 – 2020/0353(COD))

245

---

| Käytettyjen merkkien selitykset






  - | Kuulemismenettely |
| --- | --- |
| *** | Hyväksyntämenettely |
| ***I | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely |
| ***II | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely |
| ***III | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: kolmas käsittely |

Käytettyjen merkkien selitykset

*

Kuulemismenettely

***

Hyväksyntämenettely

***I

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely

***II

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely

***III

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: kolmas käsittely

(Menettely määräytyy säädösesityksessä ehdotetun oikeusperustan mukaan.)

Parlamentin tarkistukset:

Uusi teksti merkitään
  lihavoidulla kursiivilla
  . Poistot ilmaistaan joko merkillä ▌tai yliviivauksella. Tekstiä korvattaessa muutosmerkinnät tehdään siten, että uusi teksti
  lihavoidaan ja kursivoidaan
  ja korvattava teksti poistetaan tai viivataan yli.

lihavoidulla kursiivilla

lihavoidaan ja kursivoidaan

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

9.9.2022

| 9.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 347/1 |
| --- | --- | --- | --- |

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 347/1

---

EUROOPAN PARLAMENTTI

ISTUNTOKAUSI 2021–2022

Istunnot 8.–11. maaliskuuta 2022

HYVÄKSYTYT TEKSTIT

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamentti

Tiistai 8. maaliskuuta 2022

| 9.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 347/2 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 347/2

---

P9_TA(2022)0056

Kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuuksien kaventuminen Euroopassa

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. maaliskuuta 2022 kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuuksien kaventumisesta Euroopassa (2021/2103(INI))

(2022/C 347/01)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan (perusoikeuskirja), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan (perusoikeuskirja),

| — | ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeussopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeussopimuksen,

| — | ottaa huomioon kansalaisten, tasa-arvon, perusoikeuksien ja arvojen ohjelman perustamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1381/2013 ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 390/2014 kumoamisesta 28. huhtikuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/692 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisten, tasa-arvon, perusoikeuksien ja arvojen ohjelman perustamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1381/2013 ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 390/2014 kumoamisesta 28. huhtikuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/692 (1),

| — | ottaa huomioon yleisestä ehdollisuusjärjestelmästä unionin talousarvion suojaamiseksi 16. joulukuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 (ehdollisuusjärjestelmästä annettu asetus) (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yleisestä ehdollisuusjärjestelmästä unionin talousarvion suojaamiseksi 16. joulukuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 (ehdollisuusjärjestelmästä annettu asetus) (2),

| — | ottaa huomioon 20. heinäkuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Oikeusvaltiokertomus 2021 – Oikeusvaltiotilanne Euroopan unionissa” (COM(2021)0700), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. heinäkuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Oikeusvaltiokertomus 2021 – Oikeusvaltiotilanne Euroopan unionissa” (COM(2021)0700),

| — | ottaa huomioon 23. syyskuuta 2020 annetut komission ohjeet laittomassa maahantulossa, kauttakulussa ja maassa oleskelussa avustamisen määrittelyä ja ehkäisemistä koskevien EU:n sääntöjen täytäntöönpanosta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. syyskuuta 2020 annetut komission ohjeet laittomassa maahantulossa, kauttakulussa ja maassa oleskelussa avustamisen määrittelyä ja ehkäisemistä koskevien EU:n sääntöjen täytäntöönpanosta (3),

| — | ottaa huomioon kesäkuussa 2020 julkaistun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean perusoikeuksia ja oikeusvaltioperiaatetta käsittelevän ryhmän raportin kansallisista kehityssuuntauksista kansalaisyhteiskunnan näkökulmasta (”National developments from a civil society perspective, 2018–2019”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kesäkuussa 2020 julkaistun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean perusoikeuksia ja oikeusvaltioperiaatetta käsittelevän ryhmän raportin kansallisista kehityssuuntauksista kansalaisyhteiskunnan näkökulmasta (”National developments from a civil society perspective, 2018–2019”),

| — | ottaa huomioon 17. tammikuuta 2018 julkaistun Euroopan unionin perusoikeusviraston raportin ihmisoikeuksien parissa toimivien kansalaisjärjestöjen haasteista EU:ssa (”Challenges facing civil society organisations working on human rights in the EU”), vuonna 2020 julkaistut tiedotteet koronaviruspandemian vaikutuksista perusoikeuksiin EU:ssa sekä viraston muut raportit, tiedot ja välineet, erityisesti perusoikeuksia koskevan eurooppalaisen tietojärjestelmän (EFRIS), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. tammikuuta 2018 julkaistun Euroopan unionin perusoikeusviraston raportin ihmisoikeuksien parissa toimivien kansalaisjärjestöjen haasteista EU:ssa (”Challenges facing civil society organisations working on human rights in the EU”), vuonna 2020 julkaistut tiedotteet koronaviruspandemian vaikutuksista perusoikeuksiin EU:ssa sekä viraston muut raportit, tiedot ja välineet, erityisesti perusoikeuksia koskevan eurooppalaisen tietojärjestelmän (EFRIS),

| — | ottaa huomioon perusoikeusviraston 22. syyskuuta 2021 julkaiseman raportin kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuuksien suojelusta EU:ssa (”Protecting civic space in the EU”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon perusoikeusviraston 22. syyskuuta 2021 julkaiseman raportin kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuuksien suojelusta EU:ssa (”Protecting civic space in the EU”),

| — | ottaa huomioon Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (Etyj) demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston (ODIHR) ja Venetsian komission 1. tammikuuta 2015 antamat yhteiset suuntaviivat yhdistymisvapaudesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (Etyj) demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston (ODIHR) ja Venetsian komission 1. tammikuuta 2015 antamat yhteiset suuntaviivat yhdistymisvapaudesta,

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston 11. helmikuuta 2019 julkaiseman raportin kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuuksien kaventumista ja vaikutuksesta nuoriin ja nuorisojärjestöihin (”Shrinking space for civil society: the impact on young people and their organisations”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston 11. helmikuuta 2019 julkaiseman raportin kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuuksien kaventumista ja vaikutuksesta nuoriin ja nuorisojärjestöihin (”Shrinking space for civil society: the impact on young people and their organisations”),

| — | ottaa huomioon Etyj/ODIHR:n ja Venetsian komission 8. heinäkuuta 2019 antamat rauhanomaista kokoontumisvapautta koskevat suuntaviivat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Etyj/ODIHR:n ja Venetsian komission 8. heinäkuuta 2019 antamat rauhanomaista kokoontumisvapautta koskevat suuntaviivat,

| — | ottaa huomioon 23. syyskuuta 2020 annetut YK:n ohjeet kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuuksien suojelemisesta ja edistämisestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. syyskuuta 2020 annetut YK:n ohjeet kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuuksien suojelemisesta ja edistämisestä,

| — | ottaa huomioon 9. joulukuuta 1998 annetun YK:n julistuksen yksilöiden, ryhmien ja yhteiskuntaelinten oikeudesta ja velvollisuudesta edistää ja suojella yleismaailmallisesti tunnustettuja ihmisoikeuksia ja perusvapauksia, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. joulukuuta 1998 annetun YK:n julistuksen yksilöiden, ryhmien ja yhteiskuntaelinten oikeudesta ja velvollisuudesta edistää ja suojella yleismaailmallisesti tunnustettuja ihmisoikeuksia ja perusvapauksia,

| — | ottaa huomioon 12. syyskuuta 2011 annetun YK:n ihmisoikeuskomitean yleiskommentin nro 34 mielipiteen- ja sananvapautta koskevasta 19 artiklasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. syyskuuta 2011 annetun YK:n ihmisoikeuskomitean yleiskommentin nro 34 mielipiteen- ja sananvapautta koskevasta 19 artiklasta,

| — | ottaa huomioon 17. syyskuuta 2020 annetun YK:n ihmisoikeuskomitean yleiskommentin nro 37 rauhanomaista kokoontumisvapautta koskevasta 21 artiklasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. syyskuuta 2020 annetun YK:n ihmisoikeuskomitean yleiskommentin nro 37 rauhanomaista kokoontumisvapautta koskevasta 21 artiklasta,

| — | ottaa huomioon tiedon saannista, yleisön osallistumisoikeudesta päätöksentekoon sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeudesta ympäristöasioissa 25. kesäkuuta 1998 tehdyn YK:n Euroopan talouskomission yleissopimuksen (Århusin yleissopimus) ja nopean toiminnan mekanismista Århusin yleissopimuksen 3 artiklan 8 kohtaan liittyvien tapausten käsittelemiseksi 21. lokakuuta 2021 tehdyn päätöksen VII/9, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tiedon saannista, yleisön osallistumisoikeudesta päätöksentekoon sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeudesta ympäristöasioissa 25. kesäkuuta 1998 tehdyn YK:n Euroopan talouskomission yleissopimuksen (Århusin yleissopimus) ja nopean toiminnan mekanismista Århusin yleissopimuksen 3 artiklan 8 kohtaan liittyvien tapausten käsittelemiseksi 21. lokakuuta 2021 tehdyn päätöksen VII/9,

| — | ottaa huomioon YK:n päätöslauselmat 2250 (2015) ja 2419 (2018) sekä 2535 (2020) naisista, rauhasta ja turvallisuudesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n päätöslauselmat 2250 (2015) ja 2419 (2018) sekä 2535 (2020) naisista, rauhasta ja turvallisuudesta,

| — | ottaa huomioon vuonna 1998 annetun YK:n julistuksen ihmisoikeuksien puolustajista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1998 annetun YK:n julistuksen ihmisoikeuksien puolustajista,

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston ministerikomitean jäsenvaltioille 10. lokakuuta 2007 antaman suosituksen kansalaisjärjestöjen oikeudellisesta asemasta Euroopassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston ministerikomitean jäsenvaltioille 10. lokakuuta 2007 antaman suosituksen kansalaisjärjestöjen oikeudellisesta asemasta Euroopassa,

| — | ottaa huomioon 16. toukokuuta 2019 annetun Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutetun julkilausuman hlbti-henkilöiden puolustamisesta (”Let’s defend LGBTI defenders”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. toukokuuta 2019 annetun Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutetun julkilausuman hlbti-henkilöiden puolustamisesta (”Let’s defend LGBTI defenders”),

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean (ETSK) 20. maaliskuuta 2019 antaman lausunnon ”Vahvan ja moninaisen kansalaisyhteiskunnan turvin sopeutumiskykyiseen demokratiaan”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean (ETSK) 20. maaliskuuta 2019 antaman lausunnon ”Vahvan ja moninaisen kansalaisyhteiskunnan turvin sopeutumiskykyiseen demokratiaan”,

| — | ottaa huomioon ETSK:n 19. lokakuuta 2017 antaman lausunnon ”Kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden EU-rahoitus”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ETSK:n 19. lokakuuta 2017 antaman lausunnon ”Kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden EU-rahoitus”,

| — | ottaa huomioon kumppaniorganisaatioiden Euroopan neuvoston journalismin suojelua ja toimittajien turvallisuutta edistävälle foorumille antaman vuosikertomuksen 2020, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kumppaniorganisaatioiden Euroopan neuvoston journalismin suojelua ja toimittajien turvallisuutta edistävälle foorumille antaman vuosikertomuksen 2020,

| — | ottaa huomioon 2. joulukuuta 2020 annetun komission tiedonannon strategiasta perusoikeuskirjan soveltamisen vahvistamiseksi Euroopan unionissa (COM(2020)0711), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. joulukuuta 2020 annetun komission tiedonannon strategiasta perusoikeuskirjan soveltamisen vahvistamiseksi Euroopan unionissa (COM(2020)0711),

| — | ottaa huomioon 3. joulukuuta 2020 annetun komission tiedonannon Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmasta (COM(2020)0790), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. joulukuuta 2020 annetun komission tiedonannon Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmasta (COM(2020)0790),

| — | ottaa huomioon 3. lokakuuta 2017 antamansa päätöslauselman kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuuksien kaventumisesta kehitysmaissa (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. lokakuuta 2017 antamansa päätöslauselman kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuuksien kaventumisesta kehitysmaissa (4),

| — | ottaa huomioon 19. huhtikuuta 2018 antamansa päätöslauselman tarpeesta luoda eurooppalaisten arvojen väline perusarvoja Euroopan unionissa paikallisella ja kansallisella tasolla edistävien kansalaisyhteiskunnan järjestöjen tukemiseksi (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. huhtikuuta 2018 antamansa päätöslauselman tarpeesta luoda eurooppalaisten arvojen väline perusarvoja Euroopan unionissa paikallisella ja kansallisella tasolla edistävien kansalaisyhteiskunnan järjestöjen tukemiseksi (5),

| — | ottaa huomioon 14. marraskuuta 2018 antamansa päätöslauselman kattavan EU-mekanismin tarpeesta demokratian, oikeusvaltion ja perusoikeuksien suojelemiseksi (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. marraskuuta 2018 antamansa päätöslauselman kattavan EU-mekanismin tarpeesta demokratian, oikeusvaltion ja perusoikeuksien suojelemiseksi (6),

| — | ottaa huomioon 7. lokakuuta 2020 antamansa päätöslauselman demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan EU:n järjestelmän perustamisesta (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. lokakuuta 2020 antamansa päätöslauselman demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan EU:n järjestelmän perustamisesta (7),

| — | ottaa huomioon 13. marraskuuta 2020 antamansa päätöslauselman covid-19-toimenpiteiden vaikutuksesta demokratiaan, oikeusvaltioon ja perusoikeuksiin (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. marraskuuta 2020 antamansa päätöslauselman covid-19-toimenpiteiden vaikutuksesta demokratiaan, oikeusvaltioon ja perusoikeuksiin (8),

| — | ottaa huomioon 25. marraskuuta 2020 antamansa päätöslauselman tiedotusvälineiden vapauden vahvistamisesta: toimittajien suojelu Euroopassa, vihapuhe, disinformaatio ja alustojen rooli (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. marraskuuta 2020 antamansa päätöslauselman tiedotusvälineiden vapauden vahvistamisesta: toimittajien suojelu Euroopassa, vihapuhe, disinformaatio ja alustojen rooli (9),

| — | ottaa huomioon 26. marraskuuta 2020 antamansa päätöslauselman perusoikeuksien tilanteesta Euroopan unionissa – vuosikertomus 2018–2019 (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. marraskuuta 2020 antamansa päätöslauselman perusoikeuksien tilanteesta Euroopan unionissa – vuosikertomus 2018–2019 (10),

| — | ottaa huomioon 24. kesäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman komission oikeusvaltiokertomuksesta 2020 (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. kesäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman komission oikeusvaltiokertomuksesta 2020 (11),

| — | ottaa huomioon 17. helmikuuta 2022 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle eurooppalaisten rajatylittävien yhdistysten ja voittoa tavoittelemattomien järjestöjen säännöistä (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. helmikuuta 2022 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle eurooppalaisten rajatylittävien yhdistysten ja voittoa tavoittelemattomien järjestöjen säännöistä (12),

| — | ottaa huomioon 11. marraskuuta 2021 antamansa päätöslauselman demokratian, tiedotusvälineiden vapauden ja moniarvoisuuden vahvistamisesta EU:ssa: yksityis- ja rikosoikeudellisten keinojen aiheeton käyttö toimittajien, kansalaisjärjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan vaientamiseksi (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. marraskuuta 2021 antamansa päätöslauselman demokratian, tiedotusvälineiden vapauden ja moniarvoisuuden vahvistamisesta EU:ssa: yksityis- ja rikosoikeudellisten keinojen aiheeton käyttö toimittajien, kansalaisjärjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan vaientamiseksi (13),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnon,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0032/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0032/2022),

| A. | ottaa huomioon, että unioni perustuu SEU 2 artiklassa vahvistettuihin arvoihin, jotka ovat jäsenvaltioille yhteisiä; ottaa huomioon, että SEU-sopimuksen 11 artiklan 2 kohdassa ja SEUT 15 artiklan 1 kohdassa korostetaan kansalaisvuoropuhelun merkitystä unionin tavoitteiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että unioni perustuu SEU 2 artiklassa vahvistettuihin arvoihin, jotka ovat jäsenvaltioille yhteisiä; ottaa huomioon, että SEU-sopimuksen 11 artiklan 2 kohdassa ja SEUT 15 artiklan 1 kohdassa korostetaan kansalaisvuoropuhelun merkitystä unionin tavoitteiden saavuttamiseksi;

| B. | toteaa, että kansalaisjärjestöt ovat julkisista laitoksista ja kaupallisista intresseistä riippumattomia voittoa tavoittelemattomia järjestöjä, joiden toiminta edistää SEU 2 artiklassa vahvistettujen EU:n arvojen ja perusoikeuksien toteutumista; toteaa, että kansalaisjärjestöjä voi olla monenlaisia, kuten yhdistyksiä ja säätiöitä; katsoo, että myös ihmisoikeuksien puolustajat, aktivistit ja epäviralliset ryhmät ovat kansalaisyhteiskunnan keskeisiä toimijoita; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että kansalaisjärjestöt ovat julkisista laitoksista ja kaupallisista intresseistä riippumattomia voittoa tavoittelemattomia järjestöjä, joiden toiminta edistää SEU 2 artiklassa vahvistettujen EU:n arvojen ja perusoikeuksien toteutumista; toteaa, että kansalaisjärjestöjä voi olla monenlaisia, kuten yhdistyksiä ja säätiöitä; katsoo, että myös ihmisoikeuksien puolustajat, aktivistit ja epäviralliset ryhmät ovat kansalaisyhteiskunnan keskeisiä toimijoita;

| C. | ottaa huomioon, että on keskeisen tärkeää omaksua monialainen lähestymistapa, jotta voidaan sekä ymmärtää kansalaisten kansalaisyhteiskunnan toimintaan osallistuessaan kohtaamia haavoittuvuustekijöitä että puuttua niihin onnistuneesti; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että on keskeisen tärkeää omaksua monialainen lähestymistapa, jotta voidaan sekä ymmärtää kansalaisten kansalaisyhteiskunnan toimintaan osallistuessaan kohtaamia haavoittuvuustekijöitä että puuttua niihin onnistuneesti;

| D. | panee merkille, että monet kansalaisjärjestöt joutuvat kamppailemaan selviytymisensä puolesta ja niillä on rahoitukseen liittyviä ongelmia, mikä voi vakavasti haitata niiden tehokkuutta ja kykyä suorittaa tehtävänsä; |
| --- | --- |

D.

panee merkille, että monet kansalaisjärjestöt joutuvat kamppailemaan selviytymisensä puolesta ja niillä on rahoitukseen liittyviä ongelmia, mikä voi vakavasti haitata niiden tehokkuutta ja kykyä suorittaa tehtävänsä;

| E. | toteaa, että kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuuksilla tarkoitetaan oikeudellista ja poliittista ympäristöä, jossa ihmiset ja ryhmät voivat mielekkäällä tavalla osallistua yhteiskuntiensa poliittiseen, taloudelliseen ja sosiaaliseen elämään sekä kulttuurielämään ja käyttää oikeutta ilmaista mielipiteensä, saada tietoja, kokoontua yhteen, liittyä yhteen ja käydä vuoropuhelua keskenään ja viranomaisten kanssa; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuuksilla tarkoitetaan oikeudellista ja poliittista ympäristöä, jossa ihmiset ja ryhmät voivat mielekkäällä tavalla osallistua yhteiskuntiensa poliittiseen, taloudelliseen ja sosiaaliseen elämään sekä kulttuurielämään ja käyttää oikeutta ilmaista mielipiteensä, saada tietoja, kokoontua yhteen, liittyä yhteen ja käydä vuoropuhelua keskenään ja viranomaisten kanssa;

| F. | katsoo, että ajatuksenvapaus ja sananvapaus, myös verkossa, ovat jokaisen vapaan ja demokraattisen yhteiskunnan kulmakiviä; ottaa huomioon, että kansalaisaktivismi on sellaisen aidosti toimivan demokratian rakenne, jossa vähemmistöjen oikeuksia suojellaan ja kunnioitetaan; katsoo, että kansalaisjärjestöillä olisi oltava oikeus osallistua asioiden käsittelyyn poliittisessa ja julkisessa keskustelussa riippumatta siitä, onko niiden omaksuma kanta valtionjohdon politiikan mukainen vai puoltaako se lainsäädännön muuttamista; |
| --- | --- |

F.

katsoo, että ajatuksenvapaus ja sananvapaus, myös verkossa, ovat jokaisen vapaan ja demokraattisen yhteiskunnan kulmakiviä; ottaa huomioon, että kansalaisaktivismi on sellaisen aidosti toimivan demokratian rakenne, jossa vähemmistöjen oikeuksia suojellaan ja kunnioitetaan; katsoo, että kansalaisjärjestöillä olisi oltava oikeus osallistua asioiden käsittelyyn poliittisessa ja julkisessa keskustelussa riippumatta siitä, onko niiden omaksuma kanta valtionjohdon politiikan mukainen vai puoltaako se lainsäädännön muuttamista;

| G. | toteaa, että yhdistymisvapaus on yksi demokraattisen ja moniarvoisen yhteiskunnan keskeisistä perusteista, koska se antaa kansalaisille mahdollisuuden toimia yhdessä yhteistä etua koskevilla aloilla ja edistää julkisen elämän asianmukaista toimintaa; toteaa, että yhdistymisvapauteen kuuluu paitsi mahdollisuus perustaa tai purkaa yhdistys myös se, että yhdistys voi toimia ilman, että valtio puuttuu perusteettomasti sen toimintaan; katsoo, että mahdollisuus hakea, varmistaa ja käyttää resursseja on olennaisen tärkeä minkä tahansa yhdistyksen toiminnan kannalta; katsoo, että yhdistyksen kieltäminen ja purkaminen olisi aina oltava viimesijainen keino ja että kieltämistä ja purkamista koskeviin päätöksiin olisi voitava hakea muutosta oikeusteitse; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että yhdistymisvapaus on yksi demokraattisen ja moniarvoisen yhteiskunnan keskeisistä perusteista, koska se antaa kansalaisille mahdollisuuden toimia yhdessä yhteistä etua koskevilla aloilla ja edistää julkisen elämän asianmukaista toimintaa; toteaa, että yhdistymisvapauteen kuuluu paitsi mahdollisuus perustaa tai purkaa yhdistys myös se, että yhdistys voi toimia ilman, että valtio puuttuu perusteettomasti sen toimintaan; katsoo, että mahdollisuus hakea, varmistaa ja käyttää resursseja on olennaisen tärkeä minkä tahansa yhdistyksen toiminnan kannalta; katsoo, että yhdistyksen kieltäminen ja purkaminen olisi aina oltava viimesijainen keino ja että kieltämistä ja purkamista koskeviin päätöksiin olisi voitava hakea muutosta oikeusteitse;

| H. | katsoo, että oikeus rauhanomaiseen kokoontumiseen on demokratian kulmakivi ja ratkaisevan tärkeä sellaisen sallivan ja moniarvoisen yhteiskunnan luomiseksi, jossa vakaumuksiltaan, käytännöiltään tai toimintaperiaatteiltaan eroavilla ryhmillä on mahdollisuus rauhanomaiseen rinnakkaiseloon; toteaa, että rauhanomaiseen kokoontumiseen kohdistuvat rajoitukset ja valvonta on toteutettava laillisin keinoin, tarpeen mukaan sekä oikeasuhteisesti ja syrjimättömästi; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että oikeus rauhanomaiseen kokoontumiseen on demokratian kulmakivi ja ratkaisevan tärkeä sellaisen sallivan ja moniarvoisen yhteiskunnan luomiseksi, jossa vakaumuksiltaan, käytännöiltään tai toimintaperiaatteiltaan eroavilla ryhmillä on mahdollisuus rauhanomaiseen rinnakkaiseloon; toteaa, että rauhanomaiseen kokoontumiseen kohdistuvat rajoitukset ja valvonta on toteutettava laillisin keinoin, tarpeen mukaan sekä oikeasuhteisesti ja syrjimättömästi;

| I. | katsoo, että oikeus saada tietoja on edellytys tietoon perustuvalle julkiselle keskustelulle sekä viranomaisten ja julkisten laitosten vastuuvelvollisuudelle; |
| --- | --- |

I.

katsoo, että oikeus saada tietoja on edellytys tietoon perustuvalle julkiselle keskustelulle sekä viranomaisten ja julkisten laitosten vastuuvelvollisuudelle;

| J. | ottaa huomioon, että joissakin jäsenvaltioissa sananvapautta ja oikeutta saada tietoja on rajoitettu sillä verukkeella, että näin torjutaan covid-19:ään liittyvää disinformaatiota; katsoo, että terrorismia tai vihapuhetta ehkäisevät toimet eivät saisi johtaa sananvapauden perusteettomaan rajoittamiseen; toteaa, että strategisia häirintätarkoituksessa nostettuja kanteita (SLAPP) on käytetty useissa jäsenvaltioissa myös niitä kansalaisjärjestöjä, ihmisoikeuksien puolustajia ja aktivisteja vastaan, jotka toimivat ympäristön, oikeusvaltioperiaatteen, hlbtiq+ -henkilöiden oikeuksien ja naisten oikeuksien alalla; toteaa niiden lamaannuttavan voimakkaasti sananvapautta ja julkista aktivismia; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että joissakin jäsenvaltioissa sananvapautta ja oikeutta saada tietoja on rajoitettu sillä verukkeella, että näin torjutaan covid-19:ään liittyvää disinformaatiota; katsoo, että terrorismia tai vihapuhetta ehkäisevät toimet eivät saisi johtaa sananvapauden perusteettomaan rajoittamiseen; toteaa, että strategisia häirintätarkoituksessa nostettuja kanteita (SLAPP) on käytetty useissa jäsenvaltioissa myös niitä kansalaisjärjestöjä, ihmisoikeuksien puolustajia ja aktivisteja vastaan, jotka toimivat ympäristön, oikeusvaltioperiaatteen, hlbtiq+ -henkilöiden oikeuksien ja naisten oikeuksien alalla; toteaa niiden lamaannuttavan voimakkaasti sananvapautta ja julkista aktivismia;

| K. | katsoo yhdistymisvapauden heikentyneen joissakin jäsenvaltioissa sellaisten uudistusten myötä, joissa kansalaisjärjestöihin kohdistuu rekisteristä poistamisen uhka tai joissa otetaan käyttöön kohtuuttoman raskaita hallinnollisia menettelyjä, kuten muun muassa rahanpesun vastaisten toimien epäasianmukainen soveltaminen tai menettelytavat, joilla rajoitetaan oikeutta harjoittaa edunvalvontaa; |
| --- | --- |

K.

katsoo yhdistymisvapauden heikentyneen joissakin jäsenvaltioissa sellaisten uudistusten myötä, joissa kansalaisjärjestöihin kohdistuu rekisteristä poistamisen uhka tai joissa otetaan käyttöön kohtuuttoman raskaita hallinnollisia menettelyjä, kuten muun muassa rahanpesun vastaisten toimien epäasianmukainen soveltaminen tai menettelytavat, joilla rajoitetaan oikeutta harjoittaa edunvalvontaa;

| L. | toteaa, että joissakin jäsenvaltioissa on asetettu rajoituksia, joilla halutaan kaventaa tarkoituksellisesti kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuuksia ja joihin liittyy oikeudellista, hallinnollista ja verotuksellista häirintää, kriminalisointia ja kielteistä retoriikkaa, jolla kansalaisjärjestöt pyritään leimaamaan ja niiden legitimiteettiä pyritään horjuttamaan ja heikentämään niiden valmiuksia tehdä oikeutettua työtään; toteaa, että sekä verkossa että sen ulkopuolella esiintyvän vihapuheen sekä sanallisen ja fyysisen häirinnän ja hyökkäysten harjoittajat voivat olla myös valtiosta riippumattomia toimijoita; toteaa, että erityisen alttiita tälle ovat kansalaisjärjestöt ja ihmisoikeuksien puolustajat, jotka toimivat oikeusvaltioperiaatteen, avoimuuden ja korruption, naisten oikeuksien, mukaan lukien seksuaali- ja lisääntymisterveys ja -oikeudet, ympäristökysymysten, vähemmistöjen ja hlbtiq+ -henkilöiden oikeuksien suojelun sekä tiedotusvälineiden vapauden ja sananvapauden parissa, sekä maahanmuuttajia ja turvapaikanhakijoita auttavat ja etsintä- ja pelastusoperaatioihin osallistuvat järjestöt; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että joissakin jäsenvaltioissa on asetettu rajoituksia, joilla halutaan kaventaa tarkoituksellisesti kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuuksia ja joihin liittyy oikeudellista, hallinnollista ja verotuksellista häirintää, kriminalisointia ja kielteistä retoriikkaa, jolla kansalaisjärjestöt pyritään leimaamaan ja niiden legitimiteettiä pyritään horjuttamaan ja heikentämään niiden valmiuksia tehdä oikeutettua työtään; toteaa, että sekä verkossa että sen ulkopuolella esiintyvän vihapuheen sekä sanallisen ja fyysisen häirinnän ja hyökkäysten harjoittajat voivat olla myös valtiosta riippumattomia toimijoita; toteaa, että erityisen alttiita tälle ovat kansalaisjärjestöt ja ihmisoikeuksien puolustajat, jotka toimivat oikeusvaltioperiaatteen, avoimuuden ja korruption, naisten oikeuksien, mukaan lukien seksuaali- ja lisääntymisterveys ja -oikeudet, ympäristökysymysten, vähemmistöjen ja hlbtiq+ -henkilöiden oikeuksien suojelun sekä tiedotusvälineiden vapauden ja sananvapauden parissa, sekä maahanmuuttajia ja turvapaikanhakijoita auttavat ja etsintä- ja pelastusoperaatioihin osallistuvat järjestöt;

| M. | ottaa huomioon, että kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuuksien rajoittamisella naapurimaissa on seurauksia ja vaikutuksia myös kansalaisyhteiskunnan tilaan EU:ssa; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuuksien rajoittamisella naapurimaissa on seurauksia ja vaikutuksia myös kansalaisyhteiskunnan tilaan EU:ssa;

| N. | ottaa huomioon, että rajoituksia, vastatoimia ja valvontaa kohdistetaan erityisesti sellaisiin kansallisiin kansalaisjärjestöihin, jotka harjoittavat valvontaa erityisesti seuraamalla oikeuksien ja vapauksien loukkauksia ja raportoimalla niistä sekä edunvalvontaa tai ovat mukana oikeudenkäynneissä; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että rajoituksia, vastatoimia ja valvontaa kohdistetaan erityisesti sellaisiin kansallisiin kansalaisjärjestöihin, jotka harjoittavat valvontaa erityisesti seuraamalla oikeuksien ja vapauksien loukkauksia ja raportoimalla niistä sekä edunvalvontaa tai ovat mukana oikeudenkäynneissä;

| O. | ottaa huomioon, että Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu kuvaili hlbtiq+ -henkilöiden oikeuksien puolustajien tilannetta Euroopassa huolestuttavaksi ja että hän raportoi useista tapauksista, joissa jäsenvaltioissa ja naapurimaissa on esiintynyt verkossa ja sen ulkopuolella häirintää, väkivaltaisia hyökkäyksiä, vihakampanjoita ja tappouhkauksia; ottaa huomioon, että tämä suuntaus liittyy muiden vähemmistöryhmien mustamaalaamiseen ja että se on vastoin periaatetta, jonka mukaan kaikki ihmiset syntyvät vapaina ja tasavertaisina arvoltaan ja oikeuksiltaan; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu kuvaili hlbtiq+ -henkilöiden oikeuksien puolustajien tilannetta Euroopassa huolestuttavaksi ja että hän raportoi useista tapauksista, joissa jäsenvaltioissa ja naapurimaissa on esiintynyt verkossa ja sen ulkopuolella häirintää, väkivaltaisia hyökkäyksiä, vihakampanjoita ja tappouhkauksia; ottaa huomioon, että tämä suuntaus liittyy muiden vähemmistöryhmien mustamaalaamiseen ja että se on vastoin periaatetta, jonka mukaan kaikki ihmiset syntyvät vapaina ja tasavertaisina arvoltaan ja oikeuksiltaan;

| P. | katsoo, että valtion ja sen kansalaisten välinen hyvä suhde tarkoittaa, että kaikkien kansalaisten, lapset ja nuoret mukaan lukien, olisi voitava osallistua julkisista politiikoista käytävään keskusteluun ja vaikuttaa niihin; katsoo, että demokratiat kukoistavat vain, jos kaikki uskovat demokraattiseen järjestelmään ja jos instituutiot ovat kansalaisten silmissä uskottavia; |
| --- | --- |

P.

katsoo, että valtion ja sen kansalaisten välinen hyvä suhde tarkoittaa, että kaikkien kansalaisten, lapset ja nuoret mukaan lukien, olisi voitava osallistua julkisista politiikoista käytävään keskusteluun ja vaikuttaa niihin; katsoo, että demokratiat kukoistavat vain, jos kaikki uskovat demokraattiseen järjestelmään ja jos instituutiot ovat kansalaisten silmissä uskottavia;

| Q. | ottaa huomioon, että eräät jäsenvaltiot ovat rajoittaneet kansalaisjärjestöjen mahdollisuuksia osallistua poliittiseen toimintaan; toteaa, että joissakin jäsenvaltioissa kansalaisjärjestöjä syytetään politisoituneiksi, millä perusteella ne leimataan ja niiden legitimiteettiä horjutetaan; toteaa, että kansalaisjärjestöjen legitimiteetin horjuttamiseen voi tietyissä jäsenvaltioissa liittyä valtion tai tiedotusvälineiden johtamia herjauskampanjoita; toteaa, että eräissä jäsenvaltioissa kansalaisjärjestöt raportoivat syrjivistä ja toimintaa rajoittavista rahoituskäytännöistä; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että eräät jäsenvaltiot ovat rajoittaneet kansalaisjärjestöjen mahdollisuuksia osallistua poliittiseen toimintaan; toteaa, että joissakin jäsenvaltioissa kansalaisjärjestöjä syytetään politisoituneiksi, millä perusteella ne leimataan ja niiden legitimiteettiä horjutetaan; toteaa, että kansalaisjärjestöjen legitimiteetin horjuttamiseen voi tietyissä jäsenvaltioissa liittyä valtion tai tiedotusvälineiden johtamia herjauskampanjoita; toteaa, että eräissä jäsenvaltioissa kansalaisjärjestöt raportoivat syrjivistä ja toimintaa rajoittavista rahoituskäytännöistä;

| R. | toteaa, että jotkut jäsenvaltiot ovat hyväksyneet politiikkoja ja käytäntöjä, jotka johtavat lamaannuttavaan vaikutukseen kansalaisyhteiskunnan toimintaympäristössä ja joiden tarkoituksena on saada aikaan itsesensuuria ja saada kansalaisyhteiskunnan toimijat luopumaan oikeuksiensa käyttämisestä; toteaa, että tällaisiin politiikkoihin liittyy usein epämääräistä sääntelyä, joka jättää viranomaisille laajan harkintavallan ja vallan asettaa suhteettomia seuraamuksia; katsoo, että pelkkä mahdollisuus toimenpiteiden soveltamisesta voi riittää itsesensuuriin ilman että toimenpiteitä edes tarvitsee soveltaa; |
| --- | --- |

R.

toteaa, että jotkut jäsenvaltiot ovat hyväksyneet politiikkoja ja käytäntöjä, jotka johtavat lamaannuttavaan vaikutukseen kansalaisyhteiskunnan toimintaympäristössä ja joiden tarkoituksena on saada aikaan itsesensuuria ja saada kansalaisyhteiskunnan toimijat luopumaan oikeuksiensa käyttämisestä; toteaa, että tällaisiin politiikkoihin liittyy usein epämääräistä sääntelyä, joka jättää viranomaisille laajan harkintavallan ja vallan asettaa suhteettomia seuraamuksia; katsoo, että pelkkä mahdollisuus toimenpiteiden soveltamisesta voi riittää itsesensuuriin ilman että toimenpiteitä edes tarvitsee soveltaa;

| S. | ottaa huomioon, että useimmissa jäsenvaltioissa oikeutta rauhanomaiseen kokoontumiseen on rajoitettu lähikontaktien välttämistä koskevien välttämättömien sääntöjen vuoksi; ottaa huomioon, että joissakin jäsenvaltioissa on viime vuosina annettu lainsäädäntöä, jolla rajoitetaan oikeutta rauhanomaiseen kokoontumiseen, ja otettu käyttöön lupa- ja ilmoitusvaatimuksia; panee merkille lainvalvontaviranomaisten lisääntyvät valtuudet joissakin jäsenvaltioissa ja toteaa, että laajempien valtuuksien tarpeellisuus ja oikeasuhteisuus herättävät huolta; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että useimmissa jäsenvaltioissa oikeutta rauhanomaiseen kokoontumiseen on rajoitettu lähikontaktien välttämistä koskevien välttämättömien sääntöjen vuoksi; ottaa huomioon, että joissakin jäsenvaltioissa on viime vuosina annettu lainsäädäntöä, jolla rajoitetaan oikeutta rauhanomaiseen kokoontumiseen, ja otettu käyttöön lupa- ja ilmoitusvaatimuksia; panee merkille lainvalvontaviranomaisten lisääntyvät valtuudet joissakin jäsenvaltioissa ja toteaa, että laajempien valtuuksien tarpeellisuus ja oikeasuhteisuus herättävät huolta;

| T. | ottaa huomioon, että joissakin jäsenvaltioissa terveyskriisiin vastaamiseksi annettua hätätilalainsäädäntöä on käytetty verukkeena sille, että on rajoitettu mielivaltaisesti perusoikeuksia ja -vapauksia ja tukahdutettu kansalaisyhteiskuntaa ja muita eriäviä mielipiteitä; ottaa huomioon, että joissakin tapauksissa näiden toimenpiteiden ei ole todettu täyttävän tarpeellisuutta, oikeasuhteisuutta, ajallisen keston rajoittamista ja syrjimättömyyttä koskevia vaatimuksia, mikä tarkoittaa, että toimenpiteistä johtuvaa perusoikeuksien ja -vapauksien rajoittamista ei voida pitää legitiiminä ja lainmukaisena; toteaa, että kansalaisjärjestöjä ei ole kuultu hätätilatoimenpiteiden laadinnassa huolimatta järjestöjen roolista kentällä; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että joissakin jäsenvaltioissa terveyskriisiin vastaamiseksi annettua hätätilalainsäädäntöä on käytetty verukkeena sille, että on rajoitettu mielivaltaisesti perusoikeuksia ja -vapauksia ja tukahdutettu kansalaisyhteiskuntaa ja muita eriäviä mielipiteitä; ottaa huomioon, että joissakin tapauksissa näiden toimenpiteiden ei ole todettu täyttävän tarpeellisuutta, oikeasuhteisuutta, ajallisen keston rajoittamista ja syrjimättömyyttä koskevia vaatimuksia, mikä tarkoittaa, että toimenpiteistä johtuvaa perusoikeuksien ja -vapauksien rajoittamista ei voida pitää legitiiminä ja lainmukaisena; toteaa, että kansalaisjärjestöjä ei ole kuultu hätätilatoimenpiteiden laadinnassa huolimatta järjestöjen roolista kentällä;

| U. | katsoo, että covid-19-pandemian levitessä kansalaisjärjestöt ovat sitoutuneet ennennäkemättömällä tavalla kriisin ratkaisemiseen ja tuen tarjoamiseen haavoittuvassa asemassa oleville ihmisille; toteaa, että nuorisojärjestöillä on ollut pandemian aikana myönteinen vaikutus väärän tiedon torjumiseen ja luottamuksen vahvistamiseen julkisia instituutioita kohtaan; katsoo, että kansalaisyhteiskunnan pitkän aikavälin riittävä rahoitus ja institutionaalinen tuki tuovat lisäarvoa kriisiaikoina; |
| --- | --- |

U.

katsoo, että covid-19-pandemian levitessä kansalaisjärjestöt ovat sitoutuneet ennennäkemättömällä tavalla kriisin ratkaisemiseen ja tuen tarjoamiseen haavoittuvassa asemassa oleville ihmisille; toteaa, että nuorisojärjestöillä on ollut pandemian aikana myönteinen vaikutus väärän tiedon torjumiseen ja luottamuksen vahvistamiseen julkisia instituutioita kohtaan; katsoo, että kansalaisyhteiskunnan pitkän aikavälin riittävä rahoitus ja institutionaalinen tuki tuovat lisäarvoa kriisiaikoina;

| V. | katsoo, että yksi vakavimmista hyökkäyksistä kansalaisjärjestöjä kohtaan on valtiojohtoisten kansalaisjärjestöjen ilmaantuminen, sillä niiden tarkoituksena on aina tukea vallanpitäjien poliittista legitiimiyttä ja tukea valtionjohtoa julkisessa keskustelussa ja sen poliittisissa päämäärissä kuitenkin samanaikaisesti riippumattomina toimijoina esiintyen, ja katsoo, että valtiojohtoiset kansalaisjärjestöt vaarantavat kansalaisjärjestöjen olemassaolon, koska ne heikentävät aktiivista kansalaisuutta ja estävät kansalaisjärjestöjen julkisen rahoituksen saannin; |
| --- | --- |

V.

katsoo, että yksi vakavimmista hyökkäyksistä kansalaisjärjestöjä kohtaan on valtiojohtoisten kansalaisjärjestöjen ilmaantuminen, sillä niiden tarkoituksena on aina tukea vallanpitäjien poliittista legitiimiyttä ja tukea valtionjohtoa julkisessa keskustelussa ja sen poliittisissa päämäärissä kuitenkin samanaikaisesti riippumattomina toimijoina esiintyen, ja katsoo, että valtiojohtoiset kansalaisjärjestöt vaarantavat kansalaisjärjestöjen olemassaolon, koska ne heikentävät aktiivista kansalaisuutta ja estävät kansalaisjärjestöjen julkisen rahoituksen saannin;

| W. | toteaa, että vaikka kansalaisjärjestöt harjoittavat yhä enemmän taloudellista toimintaa ja osallistuvat yhteisötalouteen, niiden toiminnan vapauttamiseksi EU:n tasolla ei ole toteutettu lainsäädäntötoimia; ottaa huomioon, että konkreettisesta unionin tuomioistuimen oikeuskäytännöstä huolimatta syrjimättömyysperiaatetta ja pääoman vapaan liikkuvuuden periaatetta ei edelleenkään sovelleta kaikissa jäsenvaltioissa rajatylittäviin lahjoituksiin; |
| --- | --- |

W.

toteaa, että vaikka kansalaisjärjestöt harjoittavat yhä enemmän taloudellista toimintaa ja osallistuvat yhteisötalouteen, niiden toiminnan vapauttamiseksi EU:n tasolla ei ole toteutettu lainsäädäntötoimia; ottaa huomioon, että konkreettisesta unionin tuomioistuimen oikeuskäytännöstä huolimatta syrjimättömyysperiaatetta ja pääoman vapaan liikkuvuuden periaatetta ei edelleenkään sovelleta kaikissa jäsenvaltioissa rajatylittäviin lahjoituksiin;

| X. | katsoo, että kansalaisjärjestöjen osallistumista lainsäädännön ja politiikan kehittämiseen olisi helpotettava poliittisilla kehyksillä, joiden avulla ne voivat käydä vuoropuhelua viranomaisten kanssa; ottaa huomioon, että vaikka edistystä on tapahtunut sekä kansallisella että EU:n tasolla, kansalaisvuoropuhelu on edelleen usein tilapäinen prosessi; |
| --- | --- |

X.

katsoo, että kansalaisjärjestöjen osallistumista lainsäädännön ja politiikan kehittämiseen olisi helpotettava poliittisilla kehyksillä, joiden avulla ne voivat käydä vuoropuhelua viranomaisten kanssa; ottaa huomioon, että vaikka edistystä on tapahtunut sekä kansallisella että EU:n tasolla, kansalaisvuoropuhelu on edelleen usein tilapäinen prosessi;

| Y. | ottaa huomioon, että ulkomaiseen rahoitukseen on kohdistettu joissakin jäsenvaltioissa oikeudellisia ja poliittisia hyökkäyksiä; toteaa, että ulkomaista rahoitusta saaville kansalaisjärjestöille asetetut rajoitukset ovat unionin lainsäädännön vastaisia, erityisesti pääoman vapaata liikkuvuutta koskevan SEUT 63 artiklan ja perusoikeuskirjan vastaisia; ottaa huomioon, että unionin tuomioistuin päätti asiassa C-78/18 (14), että asiassa tarkoitettu laki oli pääoman vapaan liikkuvuuden ja yhdistymisvapauden vastainen; |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että ulkomaiseen rahoitukseen on kohdistettu joissakin jäsenvaltioissa oikeudellisia ja poliittisia hyökkäyksiä; toteaa, että ulkomaista rahoitusta saaville kansalaisjärjestöille asetetut rajoitukset ovat unionin lainsäädännön vastaisia, erityisesti pääoman vapaata liikkuvuutta koskevan SEUT 63 artiklan ja perusoikeuskirjan vastaisia; ottaa huomioon, että unionin tuomioistuin päätti asiassa C-78/18 (14), että asiassa tarkoitettu laki oli pääoman vapaan liikkuvuuden ja yhdistymisvapauden vastainen;

| Z. | ottaa huomioon, että unioni on käynnistänyt Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan ja digitaaliseen siirtymään liittyvän prosessin; katsoo, että prosessi edellyttää terveellä pohjalla olevia kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuuksia, jotta kansalaiset ja asianomaiset yhteisöt voivat tuoda julki intressinsä, keskustella toimintapoliittisista ratkaisuista ja tehdä uusia yhteiskuntasopimuksia; |
| --- | --- |

Z.

ottaa huomioon, että unioni on käynnistänyt Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan ja digitaaliseen siirtymään liittyvän prosessin; katsoo, että prosessi edellyttää terveellä pohjalla olevia kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuuksia, jotta kansalaiset ja asianomaiset yhteisöt voivat tuoda julki intressinsä, keskustella toimintapoliittisista ratkaisuista ja tehdä uusia yhteiskuntasopimuksia;

| 1. | korostaa kansalaisjärjestöjen keskeistä roolia SEU 2 artiklassa vahvistettujen EU:n arvojen toteuttamisessa ja suojelussa, EU:n lainsäädännön, politiikkojen ja strategioiden laatimisessa ja täytäntöönpanossa sekä ilmastonmuutoksen torjunnassa, digitaalisessa siirtymässä ja covid-19-pandemiasta elpymisessä; korostaa niiden keskeistä panosta tietoon perustuvassa julkisessa keskustelussa, yhteiskunnallisten pyrkimysten ilmaisemisessa, niiden antaessa äänen haavoittuvassa asemassa oleville ja syrjäytyneille ihmisille, keskeisten palvelujen saatavuuden varmistamisessa, asiantuntemuksen tarjoamisessa päätöksenteon tueksi, aktiivisen kansalaisuuden edistämisessä ja demokratian opinahjoina toimimisessa, sekä niiden toimiessa korvaamattomina vahtikoirina, jotka valvovat demokraattisesti valtion instituutioita ja varmistavat julkisia toimia ja julkisten varojen käyttöä koskevan vastuuvelvollisuuden; toteaa näin ollen, että kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuukset ovat olennainen osa demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia; korostaa, että tämän vuoksi unionin olisi sitouduttava kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuuksien säilyttämiseen ja edistämiseen paikallisella, alueellisella, kansallisella ja EU:n tasolla; |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa, että kansalaisjärjestöjen tehtävässään onnistumisen kannalta on välttämätöntä, että kansalaisyhteiskunnan toimintaympäristö on suotuisa ja turvallinen ilman aiheetonta puuttumista kansalaisjärjestöjen toimintaan, pelottelua, häirintää ja lamaannuttamista valtiollisten ja valtiosta riippumattomien toimijoiden taholta; muistuttaa jäsenvaltioita niiden positiivisesta velvoitteesta varmistaa kansalaisjärjestöille suotuisa ympäristö sekä avoimien rahoitusmekanismien ja kansalaisvuoropuhelun mekanismien saatavuus yhdistymis-, sanan- ja kokoontumisvapautta koskevien kansainvälisten ihmisoikeusnormien mukaisesti ja kuten myös perusoikeuskirjassa on vahvistettu; painottaa tiedotusvälineiden moniarvoisuuden merkitystä sen varmistamisessa, että kansalaisjärjestöt voivat tavoittaa yleisen mielipiteen ja siten edistää julkista keskustelua; |
| --- | --- |

2.

| 3. | varoittaa, että kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuudet heikkenevät kaikkialla EU:ssa, jos toteutetaan politiikkoja, jotka vaikeuttavat kansalaisjärjestöjen toimintaa ja niiden mahdollisuuksia saada vakaalla pohjalla olevaa rahoitusta ja osallistua päätöksentekoon; tuomitsee kaikenlaisen kansalaisjärjestöjen häirinnän, mustamaalaamisen, leimaamisen, kriminalisoinnin ja syyllistämisen; painottaa, että tällaiset toimet vaarantavat aktiivisen kansalaisuuden ja kriittisten mielipiteiden ilmaisun ja heikentävät siten julkista keskustelua ja itse demokratian perustaa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | toteaa, että covid-19-pandemia on korostanut entisestään monia kansalaisjärjestöjen haasteista, kuten perusoikeusviraston vuonna 2021 julkaisemasta raportista käy ilmi, ja panee merkille, että raportin mukaan 57 prosenttia kansallisista ja paikallisista järjestöistä on ilmoittanut tilanteen heikentyneen tai merkittävästi heikentyneen aiempiin vuosiin verrattuna; toteaa huolestuneena, että jotkin hallitukset hyödynsivät pandemiaa kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuuksien heikentämiseksi ja sellaisten kiistanalaisten lakien ja syrjivien toimenpiteiden hyväksymiseksi, jotka eivät aina liittyneet pandemiaan, kun yhteiskunnan kyky koota voimavaransa ja osallistua julkiseen keskusteluun sekä sen sanan-, kokoontumis- ja yhdistymisvapaus oli rajoittunut; |
| --- | --- |

4.

| 5. | on komission kanssa samaa mieltä siitä, että kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuuksien kaventuminen on merkki oikeusvaltioon kohdistuvasta uhasta; pitää myönteisenä sitä, että komissio on arvioinut kansalaisyhteiskunnan toimintaympäristöä oikeusvaltiota koskevassa vuosikertomuksessaan, jossa todetaan perustellusti, että oikeusvaltioperiaate edellyttää elinvoimaista kansalaisyhteiskuntaa, joka toimii turvallisessa ja suotuisassa ympäristössä; kehottaa komissiota näin ollen seuraamaan tehostetusti ja jäsennellysti kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuuksien kehittymistä jäsenvaltioissa luomalla kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuuksien eurooppalaisen indeksin, joka perustuu kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuuksien mittaamista varten olemassa oleviin kehyksiin, ja käsittelemällä kansalaisyhteiskunnan toimintatilaa oikeusvaltiota koskevan vuosikertomuksensa erillisessä luvussa ja maakohtaisissa suosituksissa, ja katsoo, että vuosikertomuksessa olisi myös kaikilta osin katettava perusoikeudet; kehottaa komissiota hyödyntämään järjestelmällisesti perusoikeusviraston raportteja ja pyytämään siltä tukea menetelmiä koskevan neuvonnan saamiseksi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pitää myönteisenä, että komissio tunnustaa kansalaisyhteiskunnan merkityksen useissa EU:n politiikoissa, strategioissa ja rahoitusohjelmissa; korostaa kuitenkin, että lähestymistavan hajanaisuuden vuoksi kansalaisjärjestöjen tilanne ei todellisuudessa juurikaan ole parantunut; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa siksi painokkaasti komissiota hyväksymään kansalaisyhteiskuntaa koskevan kattavan strategian, jolla suojataan ja kehitetään kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuuksia unionissa, johon integroidaan kaikki olemassa olevat välineet ja jolla korjataan seurannassa, tuessa ja suojelussa olevat puutteet ja annetaan todellinen poliittinen tunnustus kansalaisjärjestöjen keskeiselle roolille EU:n demokraattisten arvojen ja politiikkojen toteuttamisessa, nivoen samalla selkeästi valvonta- ja raportointivälineet EU:n täytäntöönpanomekanismeihin, jotta varmistetaan oikea-aikaiset ja tehokkaat jatkotoimet; kehottaa komissiota tutkimaan mahdollisuutta aloitteisiin, joilla vahvistetaan kansalaisjärjestöjen käytettävissä olevia tukiverkostoja; |
| --- | --- |

7.

| 8. | katsoo, että kansalaisyhteiskuntaa koskevassa strategiassa olisi esitettävä konkreettisia toimenpiteitä, joilla kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuuksia suojellaan ja vahvistetaan, muun muassa seuraavin toimenpitein:






  a) | ottamalla käyttöön kansalaisyhteiskunnan oikeudellista ja hallinnollista ympäristöä koskevia vähimmäisvaatimuksia; |
| --- | --- | --- |

8.

a)

ottamalla käyttöön kansalaisyhteiskunnan oikeudellista ja hallinnollista ympäristöä koskevia vähimmäisvaatimuksia;

| b) | ottamalla käyttöön eurooppalaisten rajatylittävien yhdistysten ja voittoa tavoittelemattomien järjestöjen säännöt; |
| --- | --- |

b)

ottamalla käyttöön eurooppalaisten rajatylittävien yhdistysten ja voittoa tavoittelemattomien järjestöjen säännöt;

| c) | perustamalla EU:n toimielinten ja kansalaisyhteiskunnan välisiä yhteyspisteitä; |
| --- | --- |

c)

perustamalla EU:n toimielinten ja kansalaisyhteiskunnan välisiä yhteyspisteitä;

| d) | varmistamalla johdonmukainen osallistuminen poliittisiin keskusteluihin ja poliittisen asialistan määrittelyyn unionin tasolla EU:n perussopimusten ja EU:n toimielinten työjärjestyksen mukaisesti; |
| --- | --- |

d)

varmistamalla johdonmukainen osallistuminen poliittisiin keskusteluihin ja poliittisen asialistan määrittelyyn unionin tasolla EU:n perussopimusten ja EU:n toimielinten työjärjestyksen mukaisesti;

| e) | edistämällä osallistumista unionin politiikkojen ja unionin talousarvion toteuttamisen seurantaan; |
| --- | --- |

e)

edistämällä osallistumista unionin politiikkojen ja unionin talousarvion toteuttamisen seurantaan;

| f) | laajentamalla unionin rahoituksen joustavaa saatavuutta; |
| --- | --- |

f)

laajentamalla unionin rahoituksen joustavaa saatavuutta;

| 9. | kehottaa neuvostoa ja komissiota varmistamaan, että kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuuksien suojelua ja edistämistä koskevat unionin sisäiset ja ulkoiset politiikat ovat johdonmukaisia, muun muassa ottamalla käyttöön ihmisoikeuksien puolustajia koskevia sisäisiä suuntaviivoja, jotka vastaisivat EU:n ulkoisiin toimiin sovellettavia suuntaviivoja; |
| --- | --- |

9.

Suotuisa oikeudellinen ja poliittinen toimintaympäristö ilman lamaannuttavia vaikutuksia, uhkia ja hyökkäyksiä

| 10. | korostaa, että kansalaisjärjestöjen toimintakyky edellyttää suotuisaa oikeudellista ja poliittista toimintaympäristöä, joka mahdollistaa erityisesti yhdistymisvapauden ja rauhanomaisen kokoontumisen ja sananvapauden sekä yleisön osallistumisoikeuden harjoittamisen; kehottaa jäsenvaltioita takaamaan, että näitä oikeuksia voidaan käyttää EU:n ja kansainvälisten lakien ja normien mukaisesti, mukaan lukien Euroopan ihmisoikeussopimus, Euroopan neuvoston ministerikomitean 28. marraskuuta 2018 jäsenvaltioille antama suositus tarpeesta vahvistaa kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuuksien suojelua ja edistämistä Euroopassa, kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskeva kansainvälinen yleissopimus, YK:n julistus ihmisoikeuksien puolustajista ja YK:n ohjeet kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuuksien suojelemisesta ja edistämisestä, sekä hyödyntämään mahdollisuutta pyytää Venetsian komissiolta lausuntoja suunnitellusta lainsäädännöstä; |
| --- | --- |

10.

| 11. | muistuttaa riippumattoman, puolueettoman, ammattimaisen ja vastuullisen journalismin merkityksestä kansalaisjärjestöjen toiminnasta tiedottamisessa sekä yksityisissä että julkisissa tiedotusvälineissä ja yleisen tiedonsaannin merkityksestä oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen perustuvien demokraattisten valtioiden peruspilareina; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pitää valitettavana tiedotusvälineiden omistuksen lisääntyvää keskittymistä, sillä se tapahtuu moniarvoisuuden, riippumattomuuden ja kansalaisjärjestöjen ajatusten ja toiminnan julkisen edustuksen kustannuksella; muistuttaa, että riippumaton ja vastuullinen journalismi sekä moniarvoisen tiedon saatavuus ovat demokratian keskeisiä pilareita ja että kansalaisyhteiskunnan toiminta ja osallisuus ovat elintärkeitä, jotta demokratia voi kukoistaa; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan tiedotusvälineiden riippumattomuuden poliittisesta ja taloudellisesta painostuksesta ja säilyttämään sen sekä takaamaan tiedotusvälineiden moniarvoisuuden ja avoimuuden; kehottaa komissiota ehdottamaan tiedotusvälineiden omistuksen avoimuutta koskevien sääntöjen lisäksi tiedotusvälineiden omistusta koskevia EU:n kattavia sääntöjä tulevan tiedotusvälineiden vapautta koskevan säädöksen vähimmäisvaatimuksena, jotta voidaan vahvistaa tiedotusvälineiden moniarvoisuutta; |
| --- | --- |

12.

| 13. | katsoo, että kansalaisjärjestöjen panos sisämarkkinoihin ja yhteisötalouteen sekä niiden rooli EU:n politiikkojen ja SEU 2 artiklassa vahvistettujen arvojen toteuttamisessa ovat vahva peruste poistaa niiden toimintaan liittyvät esteet EU:n tasolla; kehottaa tämän vuoksi komissiota vastaamaan tähän asianmukaisesti toteuttamalla kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi toimenpiteitä, myös lainsäädäntötoimenpiteitä; korostaa, että tällaisella lainsäädännöllä kansalaisjärjestöille annettaisiin vähimmäistason suoja ja sen lisäksi sillä luotaisiin tasapuoliset toimintaedellytykset, joiden ansiosta kansalaisjärjestöt voisivat hyödyntää kaikkia mahdollisuuksiaan; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa komissiota sisällyttämään vaikutustenarviointeihinsa kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuuksien järjestelmällisen tarkastuksen ja esittämään selkeät kriteerit sille, mikä muodostaa kansalaisyhteiskunnalle suotuisan ympäristön, perustuen yhdistymis-, sanan- ja kokoontumisvapautta koskeviin kansainvälisiin ihmisoikeusnormeihin ja myös siihen, mitä perusoikeuskirjassa on vahvistettu, jotta suunnitellulla lainsäädännöllä ei olisi toimintamahdollisuuksiin kielteisiä vaikutuksia; kehottaa komissiota ottamaan käyttöön tarvittavat takeet ja laatimaan suuntaviivoja jäsenvaltioissa tapahtuvalle täytäntöönpanolle yhteistyössä kansalaisyhteiskunnan kanssa, jos uhkia havaitaan; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa komissiota tarkastelemaan ja seuraamaan EU:n lainsäädännön täytäntöönpanoa sen varmistamiseksi, että se ei vaikuta kielteisesti kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuuksiin, ja tarjoamaan tarvittaessa oikeussuojakeinoja; kehottaa jäsenvaltioita hyväksymään vastaavia oikeussuojakeinoja kansallisella tasolla; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa komissiota käyttämään perussopimusten mukaista toimivaltaansa ja ehdottamaan EU:n lainsäädäntöä puutteiden korjaamiseksi ja kansalaisyhteiskunnan toimijoihin kohdistuviin haasteisiin vastaamiseksi kaikkialla unionissa, mukaan lukien kansalaisjärjestöjen rekisteröintiä, toimintaa ja rahoitusta koskevat vähimmäisnormit ja menettelytakeet SLAPP-kanteita vastaan, sekä antamaan ohjeita siitä, miten EU:n lainsäädäntöä voidaan käyttää kansalaisyhteiskunnan suojelun parantamiseksi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | katsoo, että EU:n rajatylittävien yhdistysten ja voittoa tavoittelemattomien järjestöjen säännöt voisivat tarjota ylimääräisen suojan kansalaisjärjestöille, joiden perustamiseen ja toimintaan kohdistuu kohtuuttomia esteitä; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kehottaa jäsenvaltioita kunnioittamaan ja helpottamaan rauhanomaista kokoontumista koskevan oikeuden käyttöä ja toteaa, että kyseistä oikeutta voidaan rajoittaa vain noudattamalla tarpeellisuus- ja suhteellisuusperiaatteita sovellettavan lainsäädännön mukaisesti; varoittaa siitä, että joissakin jäsenvaltioissa on laajennettu lainvalvontaviranomaisten toimivaltaa kokoontumisten valvonnan suhteen; tuomitsee kaiken mielenosoittajiin kohdistuvan kohtuuttoman voimankäytön sekä heidän kriminalisointinsa, syytteeseenpanonsa ja valvontansa; kehottaa jäsenvaltioita kumoamaan välittömästi sellaiset lait ja säännöt, jotka lisäävät mielenosoittajiin kohdistuvan väkivallan käyttöä tai rajoittavat vapautta osoittaa mieltään; kehottaa komissiota antamaan ohjeet rauhanomaisen kokoontumisvapauden suojelemiseksi sekä terveyshätätilanteissa että normaaliaikoina; |
| --- | --- |

18.

| 19. | panee merkille, että pandemian alusta lähtien merkittävä osa kansalaisyhteiskunnan toiminnasta on siirtynyt verkkoon; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan sananvapauden, torjumaan kaikenlaista vihapuhetta ja jakamaan tietoa vihapuheesta ja siitä demokratialle ja yksilöille koituvista riskeistä, myös erityisesti verkkoyhteisöissä; |
| --- | --- |

19.

| 20. | varoittaa sellaisten politiikkojen ja retoriikan vahingollisesta vaikutuksesta, jotka johtavat lamaannuttavaan vaikutukseen kansalaisyhteiskunnan toimintaympäristössä; kehottaa painokkaasti komissiota sisällyttämään lamaannuttavien vaikutusten arvioinnin keskeiseksi osaksi vuotuista oikeusvaltiokertomustaan, jatkamaan asian C-78/18 pohjalta sellaisten toimenpiteiden riitauttamista, jotka estävät käyttämästä perusoikeuskirjan mukaisia oikeuksia, kun samanlaiset lähestymistavat ovat mahdollisia, ja tekemään välitoimia koskevan hakemuksen peruuttamattomien vahinkojen välttämiseksi tuomioistuinvalvonnan yhteydessä; |
| --- | --- |

20.

| 21. | tuomitsee sen, että joissakin jäsenvaltioissa kansalaisjärjestöjen edustajiin kohdistetaan heidän työnsä suorana seurauksena fyysisiä ja sanallisia hyökkäyksiä, häirintää ja pelottelua sekä verkossa että sen ulkopuolella; pitää lisäksi valitettavana näille edustajille aiheutuvia mielenterveysvaikutuksia, kuten loppuunpalaminen, masennus, auttamisesta johtuvat traumat ja myötätuntouupumus, sekä sitä, että on tutkittu liian vähän psykologisia vaikutuksia, joita kansalaisjärjestöjen edustajien työ voi heille aiheuttaa; korostaa, että lapset ja nuoret ovat erityisen haavoittuvassa asemassa, sillä he eivät välttämättä ilmoita vihaan liittyvistä teoista ja häirinnästä, koska heillä ei ole riittävästi tietoa siitä, mikä on häirintää ja miten ja kenen toimesta siihen pitäisi puuttua; |
| --- | --- |

21.

| 22. | tuomitsee valtiollisten ja valtionjohtoa lähellä olevien toimijoiden kansalaisjärjestöihin ja ihmisoikeuksien puolustajiin kohdistamat uhkailut ja hyökkäykset, mukaan lukien negatiivinen ja leimaava retoriikka, mustamaalaaminen sekä oikeudellinen, hallinnollinen ja verotuksellinen häirintä, ja tuomitsee sen, että valtiolliset toimijat eivät ole suojelleet kansalaisjärjestöjä ja ihmisoikeuksien puolustajia näiltä hyökkäyksiltä ja uhkailulta; tuomitsee myös kaikki valtiosta riippumattomien toimijoiden tekemät hyökkäykset ja uhkailut, myös SLAPP-kanteet; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pitää huolestuttavana sitä, miten vähän jäsenvaltioissa raportoidaan kansalaisjärjestöihin kohdistuvista hyökkäyksistä ja uhkailuista; kehottaa jäsenvaltioita tuomitsemaan yksiselitteisesti tällaiset toimet, toteuttamaan ennaltaehkäiseviä ja vaikuttavia toimenpiteitä ja tutkimaan järjestelmällisesti, nopeasti, perusteellisesti, riippumattomasti ja puolueettomasti kaikki asiaan liittyvät väitteet sekä investoimaan viranomaisille tarkoitettuihin koulutusohjelmiin, jotta heillä on paremmat valmiudet käsitellä tällaisia tapauksia; kehottaa komissiota tukemaan näitä prosesseja antamalla suosituksia ja helpottamalla parhaiden käytäntöjen vaihtoa; |
| --- | --- |

23.

| 24. | painottaa, että kansalaisyhteiskunnan, poliisin ja asiaankuuluvien instituutioiden välinen sujuva yhteistyö on ensisijaista, jotta voidaan puuttua haavoittuvuuksiin ja määrittää parhaita käytäntöjä aktivistien, kansalaisyhteiskunnan ja itse demokratian suojelemiseksi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ilmaisee syvän huolensa lisääntyneestä väkivallasta ja vihasta sellaisia järjestöjä ja aktivisteja kohtaan, jotka työskentelevät uskonnollisten vähemmistöjen, rasismin torjunnan, feminismin ja hlbtiq+ -henkilöiden oikeuksien parissa; |
| --- | --- |

25.

| 26. | palauttaa mieliin, että sellaisten kansalaisjärjestöjen mustamaalaamisessa, jotka toimivat naisten oikeuksien sekä hlbtiq+ -henkilöiden kaltaisten vähemmistöjen ja haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien parissa, ei ole kyse yksittäisestä tapauksesta vaan SEU 2 artiklassa suojattujen perusoikeuksien ennalta suunnitellusta ja asteittaisesta heikentämisestä, joka on osa sukupuolten tasa-arvon vastaisten kampanjoiden laajempaa poliittista toimintaohjelmaa; kehottaa jäsenvaltioita suhtautumaan erityisen varovaisesti aloitteisiin, joilla pyritään heikentämään sellaisia saavutettuja oikeuksia, joiden tarkoituksena on ehkäistä syrjintää, suojata ihmisiä syrjinnältä ja edistää tasa-arvoa; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kehottaa komissiota, että se sisällyttäisi rasismin ja muukalaisvihan tiettyjen muotojen ja ilmaisujen torjumisesta rikosoikeudellisin keinoin tehdyn puitepäätöksen mukaiseen raportointiinsa viittauksia ihmisoikeuksien puolustajiin kohdistetuista hyökkäyksistä, kun valvotaan ja arvioidaan EU:n sääntöjä ja välineitä rikosten uhrien oikeuksien suojelemiseksi sekä tarkistetaan vihapuheen ja viharikosten torjuntaa koskevia EU:n säännöksiä; |
| --- | --- |

27.

| 28. | toteaa, että unionilla ei tällä hetkellä ole käytössään tehokkaita menettelyjä tarkoituksenmukaisten toimien toteuttamiseksi, kun kansalaisjärjestöt raportoivat, että demokraattiset normit ja kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuudet ovat uhattuina jäsenvaltioissa; kehottaa perustamaan EU:n hälytysmekanismin, jotta kansalaisjärjestöt ja ihmisoikeuksien puolustajat voivat ilmoittaa hyökkäyksistä ja jonka avulla voidaan kirjata hälytyksiä, kartoittaa suuntauksia ja tarjota uhreille oikea-aikaista ja kohdennettua tukea; katsoo, että tällainen mekanismi myös parantaisi raportointia unionin tasolla, tarjoaisi tietoa komission vuotuiseen oikeusvaltioperiaatetta koskevaan arviointiin ja parantaisi osaltaan tiedon vaihtoa yleisesti EU:n kansalaisten kanssa; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pitää erittäin valitettavana, että komissio ja neuvosto hylkäsivät kumpikin parlamentin aloitteen perustaa demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskeva EU:n järjestelmä, jota hallinnoitaisiin parlamentin, komission ja neuvoston välisellä toimielinten välisellä sopimuksella; palauttaa mieliin, että kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuuksien seuranta on syvästi sidoksissa demokratiaan ja perusoikeuksiin ja että mekanismi, jolla seurataan SEU 2 artiklan arvoja, on tässä yhteydessä noudatettavan kokonaisvaltaisen lähestymistavan kannalta paras väline; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kehottaa komissiota käyttämään täytäntöönpanovaltaansa sellaisia jäsenvaltioita vastaan, jotka rajoittavat perusteettomasti kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuuksia EU:n lainsäädännön vastaisesti, muun muassa rikkomusmenettelyjen, oikeusvaltiotoimintakehyksen, uuden ehdollisuusasetuksen ja SEU 7 artiklassa vahvistetun menettelyn välityksellä; kehottaa komissiota varmistamaan kansalaisyhteiskunnan aktiivisen osallistumisen ja merkityksellisen panoksen näihin prosesseihin sekä sen, että lopullisten edunsaajien oikeutetut intressit turvataan asianmukaisesti; |
| --- | --- |

30.

| 31. | katsoo, että jäsenvaltioiden ei pitäisi kriminalisoida kansalaisjärjestöjen rekisteröintiä, toimintaa, rahoitusta ja rajatylittävää liikkumista tai muuten vaikuttaa näihin haitallisesti; pitää tähän liittyen huolestuttavana sitä, miten joissakin jäsenvaltioissa tulkitaan usein komission ohjeiden vastaisesti EU:n säännöksiä, mikä voi johtaa kansalaisjärjestöjen ja ihmisoikeuksien puolustajien toiminnan kriminalisointiin erityisesti maahanmuuton alalla; pyytää jäsenvaltioita lopettamaan etsintä- ja pelastustoimien väärin perustein tapahtuvan kriminalisoinnin ja syytteeseenpanon ja kehottaa komissiota tässä yhteydessä seuraamaan aktiivisesti asiaankuuluvia jäsenvaltioita ja ryhtymään toimiin niitä vastaan; muistuttaa myös, että kaikkien maahanmuuttajien parissa humanitaarisista syistä toimivien ja etsintä- ja pelastustoimissa mukana olevien on noudatettava kansainvälisen oikeuden ja ihmisoikeuksia koskevan oikeuden yleisiä periaatteita sekä näiden periaatteiden mukaisia sovellettavia EU:n lakeja ja kansallisia lakeja; |
| --- | --- |

31.

Resurssien kestävä ja syrjimätön saatavuus

| 32. | toteaa, että kansalaisyhteiskunnan järjestöjen kohtaamia rahoitukseen liittyviä haasteita ovat muun muassa riittävien rahoituslähteiden puute, rahoituksen saatavuuteen liittyvät raskaat hallinnolliset menettelyt, rahoituksen jakamisen avoimuuden ja oikeudenmukaisuuden puute ja rajoittavat tukikelpoisuusperusteet; |
| --- | --- |

32.

| 33. | panee merkille YK:n päätöslauselman 2535 (2020) päätelmät, joiden mukaan rauhanomaisten yhteiskuntien luomisen ja ylläpitämisen kannalta on olennaisen tärkeää nopeuttaa nuorten osallistumista; |
| --- | --- |

33.

| 34. | korostaa tärkeää ja myönteistä panosta, jonka nuoret voivat antaa ja antavat demokraattisten ja rauhanomaisten yhteiskuntien hyväksi; kehottaa näin ollen jäsenvaltioita lisäämään investointeja nuoriin ja nuorisojärjestöihin; kehottaa lisäksi myöntämään riittävää rahoitusta Erasmus+ -ohjelmalle ja korostaa sen roolia demokraattisen Euroopan luomisessa; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kehottaa komissiota yksilöimään olemassa olevat esteet ja ehdottamaan kattavaa toimenpide- ja suosituskokonaisuutta, jolla varmistetaan kansalaisjärjestöjen pitkän aikavälin ennakoitava, riittävä ja toiminnan mahdollistava rahoitus, mukaan lukien niiden harjoittamaan edunvalvontaan ja seurantaan liittyvien operatiivisten toimien rahoitus; painottaa, että kansalaisjärjestöille myönnetyssä EU:n rahoituksessa olisi vältettävä byrokratiaa; |
| --- | --- |

35.

| 36. | katsoo, että avoimuus ja läpinäkyvyys ovat keskeisiä tekijöitä kansalaisjärjestöjen vastuuvelvollisuuden ja yleisen luottamuksen vahvistamisessa edellyttäen, että niiden tarkoituksena on varmistaa laillinen julkinen valvonta ja että raportointivaatimukset ovat tarpeellisia ja oikeasuhteisia; tuomitsee avoimuutta koskevien toimenpiteiden väärinkäyttöön tiettyjen kansalaisjärjestöjen leimaamiseksi; |
| --- | --- |

36.

| 37. | korostaa, että on tärkeää turvata täydentävät rahoituslähteet, kuten kaikilla tasoilla toimivilta julkisilta laitoksilta, yksityisiltä, hyväntekeväisyyttä harjoittavilta ja yksittäisiltä lahjoittajilta saatava rahoitus sekä jäsenmaksuista, taloudellisesta toiminnasta, paikallisista, alueellisista ja kansallisista lähteistä saatavat tulot, koska näin voitaisiin auttaa kansalaisjärjestöjä parantamaan häiriönsietokykyään valtionjohdon mahdollisesti asettamiin rahoituksen rajoituksiin nähden; kehottaa jäsenvaltioita ja Euroopan unionia parantamaan kansalaisjärjestöjen oikeudellista toimintaympäristöä ja helpottamaan niiden mahdollisuuksia saada monenlaista rahoitusta, myös yksityistä ja ulkomaista; korostaa, että julkisen rahoituksen olisi katettava kaikentyyppiset kansalaisyhteiskunnan toimet, kuten edunvalvonta, oikeudenkäynnit ja valvontatoimet, koulutus ja tiedottaminen, palvelujen tarjoaminen sekä valmiuksien kehittäminen ja koalitioiden muodostaminen, joilla edistetään ja suojellaan SEU 2 artiklassa vahvistettuja unionin arvoja; kehottaa jäsenvaltioita ja EU:ta tarjoamaan hankerahoituksen lisäksi rahoitusta perusinfrastruktuurin luomiseen ja monivuotisia rahoitusjaksoja kansalaisyhteiskunnan kestävyyden varmistamiseksi; |
| --- | --- |

37.

| 38. | tuomitsee julkisten varojen jakamisessa kaikenlaisen poliittisen tai jollakin muulla perusteella tapahtuvan syrjinnän ja tästä johtuvan lamaannuttavan vaikutuksen; kehottaa jäsenvaltioita tältä osin varmistamaan selkeät, avoimet ja syrjimättömät menettelyt; tuomitsee kaikenlaiset rahoituksen saatavuuden rajoitukset, erityisesti ne, jotka kohdistuvat naisten, hlbtiq+ -henkilöiden, vähemmistöjen, maahanmuuttajien ja pakolaisten oikeuksien suojelemisen puolesta toimiviin kansalaisjärjestöihin ja aktivisteihin; |
| --- | --- |

38.

| 39. | korostaa, että kansalaisjärjestöjen kampanjarahoitusta ei pitäisi rajoittaa sillä verukkeella, että kampanjat ovat päällekkäisiä vaalien ja muiden poliittisten kampanjoiden kanssa; toteaa, että kansalaisjärjestöjen saatavilla olevat varat edellyttävät usein yhteisrahoitusta, mikä puolestaan voi tarkoittaa, että tuensaajan on hankittava osa tarvittavista varoista muista lähteistä, mikä voi olla haitallista järjestön hankkeelle tai toiminnalle; katsoo tämän vuoksi, että vaaditun yhteisrahoituksen osuutta olisi rajoitettava kohtuullisesti ja että olisi otettava huomioon erilaiset rahaksi muuntamisen keinot; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pitää valitettavana, että viranomaiset ulkoistavat julkisen palvelun tehtäviä kansalaisjärjestöille esimerkiksi asumisen, terveydenhuollon, koulutuksen ja turvapaikka-asioiden alalla, sillä siinä ei ole enää kyse viranomaisten tasapainoisesta yhteistyöstä sellaisten voittoa tavoittelemattomien järjestöjen kanssa, joilla on hyvä kokemus työskentelystä asianomaisten henkilöiden kanssa ja näiden hyväksi, eikä sitä tueta riittävillä lisäresursseilla; korostaa, että tällaisissa ulkoistamiskäytännöissä käytetään kansalaisyhteiskunnan resursseja valtioiden velvoitteiden täyttämiseen eikä niissä jätetä kipeästi kaivattua tilaa kansalaisjärjestöjen julkiselle osallistumiselle edunvalvonnan, strategisten oikeudenkäyntien ja julkisen koulutuksen kautta; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pitää erittäin huolestuttavana valtiojohtoisten kansalaisjärjestöjen ja niihin liittyvien syrjivien ja usein epäselvien julkisten rahoituskäytäntöjen ilmaantumista; varoittaa niiden haitallisesta vaikutuksesta demokratiaan ja kansalaisyhteiskunnan moniarvoisuuteen ja monimuotoisuuteen, vaikutelmaan kansalaisjärjestöjen legitimiteetistä ja siten kansalaisten halukkuuteen sitoutua aktiiviseen kansalaisuuteen; kehottaa jäsenvaltioita tutkimaan ryhmiä, jotka yllyttävät vihaan sovellettavien lakien vastaisesti, ja toteuttamaan toimia niitä vastaan; painottaa, että ne voivat vääristää julkista keskustelua, mikä saattaa heikentää demokratian keskeisiä rakenteita; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kehottaa komissiota vahvistamaan edellytykset ja menettelyt sen varmistamiseksi, että kansalaisyhteiskunnalle tarkoitettuja niin suoraan kuin yhteistyössä hallinnoitavia EU:n varoja myönnetään vain järjestöille, jotka ovat täysin riippumattomia kaikista hallituksista ja noudattavat kaikilta osin SEU 2 artiklassa vahvistettuja EU:n arvoja; kehottaa komissiota käsittelemään väitteet, jotka koskevat kansalaisjärjestöille tarkoitetun EU:n rahoituksen jakamiseen liittyvää syrjintää, ja toteuttamaan asianmukaiset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että EU:n rahoitusta ei myönnetä valtiojohtoisille kansalaisjärjestöille; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pitää myönteisenä kansalaisten, tasa-arvon, perusoikeuksien ja arvojen ohjelman hyväksymistä ja sitä, että sen määrärahoja on lisätty ja että ne ovat 1,55 miljardia euroa kaudella 2021–2027, ja katsoo tämän olevan mielekäs vastaus kansalaisyhteiskuntaan EU:ssa kohdistuviin haasteisiin ja ensimmäinen toimi, kun EU:n kansalaisjärjestöille luodaan järjestelmällisempiä tukipuitteita; kehottaa komissiota kuulemaan aktiivisesti kansalaisjärjestöjä työohjelmien ja rahoitusmekanismien määrittelyssä avoimuuden, joustavuuden ja käyttäjäystävällisyyden varmistamiseksi; pitää myönteisenä unionin arvoja koskevan lohkon uudelleenmyöntämismekanismeja; painottaa, että on tärkeää varmistaa riittävä rahoitus valvonta-, edunvalvonta- ja oikeudenkäyntitoimia sekä valmiuksien kehittämistä varten, koska ne edistävät kansalaisjärjestöjen panosta EU:n arvojen ja perusoikeuksien turvaamiseen; kehottaa komissiota varmistamaan, että rahoitusta kohdennetaan kansalaisjärjestöjen tukemiseen sellaisten tehtävien ja roolien täytäntöönpanossa, jotka niille on annettu komission eri alakohtaisissa politiikoissa; kehottaa myöntämään erityistä hätärahoitusta ja käytännön tukea niille kansalaisyhteiskunnan toimijoille ja ihmisoikeuksien puolustajille, joiden perusoikeudet ovat uhattuina; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kehottaa komissiota lisäämään toimiaan edistääkseen kansalaisjärjestöjen osallistumista kansalaisten, tasa-arvon, perusoikeuksien ja arvojen ohjelmaan ja muihin keskitetysti hallinnoituihin rahastoihin muun muassa edistämällä yksinkertaistamista, soveltamalla joustavampia tukikelpoisuusperusteita sekä kohdentamalla tiedotusta ja koulutusta; kehottaa komissiota tehostamaan käytäntöjen seurantaa jäsenvaltioissa ja antamaan suosituksia, jotta edistetään kansalaisjärjestöjen osallistumista yhteistyössä hallinnoituihin ohjelmiin; kehottaa komissiota ottamaan kansalaisjärjestöt paremmin mukaan EU:n varojen käytön seurantaan jäsenvaltioissa ja kouluttamaan ne siihen paremmin; |
| --- | --- |

44.

| 45. | katsoo, että kansalaisjärjestöille myönnettävää budjettitukea olisi suunniteltava mutta myös edistettävä ja tuettava kaikissa EU:n ohjelmissa; pitää valitettavana, että EU:n elvytyspakettia ei kohdennettu erityisesti kansalaisjärjestöihin liike-elämän sekä pienten ja keskisuurten yritysten lisäksi; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että kansalaisjärjestöt osallistuvat kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien ja muiden yhteistyössä hallinnoitujen rahastojen täytäntöönpanoon ja seurantaan, ja tarkistamaan, annetaanko kansallisissa elpymissuunnitelmissa tukea kansalaisjärjestöjen rahoitustarpeisiin; kehottaa komissiota varmistamaan, että kansalaisjärjestöille ei aiheudu haittaa, jos niiden rahoitus perutaan ehdollisuusasetuksen mukaisesti tai sellaisten monivuotisessa rahoituskehyksessä tai elpymis- ja palautumistukivälineessä rahastoille ja ohjelmille asetettujen vaatimusten mukaisesti, joissa rahoituksen edellytykseksi asetetaan oikeusvaltioperiaatteen ja syrjimättömyysperiaatteen noudattaminen, ja säätämään erityisjärjestelyistä sellaisen rahoituksen kanavoimiseksi kansalaisjärjestöille, joka on mukautettu niiden toimintaympäristöön; |
| --- | --- |

45.

| 46. | kehottaa komissiota varmistamaan, että EU:n varoja myönnetään vain järjestöille, jotka ovat täysin riippumattomia kaikista hallituksista ja noudattavat kaikilta osin EU:n arvoja; |
| --- | --- |

46.

| 47. | tuomitsee tiettyjen jäsenvaltioiden yritykset rajoittaa ulkomaista rahoitusta ja niihin liittyvän poliittisen retoriikan ja toimenpiteet, joilla kansalaisjärjestöjä pyritään leimaamaan ja häiritsemään; palauttaa mieliin, että unionin tuomioistuin katsoi näiden toimien loukkaavan pääoman vapaata liikkuvuutta ja yhdistymisvapautta; kehottaa komissiota tältä osin jatkamaan rikkomusmenettelyjen käynnistämistä ja tekemään järjestelmällisesti hakemuksia välitoimista; kehottaa komissiota kartoittamaan ulkomaisen rahoituksen rajoituksia kaikkialla unionissa sen varmistamiseksi, että unionin tuomioistuimen vahvistamia periaatteita noudatetaan tosiasiallisesti kaikissa jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

47.

| 48. | painottaa verokannustimien merkitystä yksityisten lahjoitusten edistämiseksi; kannustaa jäsenvaltioita jatkamaan tällaisten järjestelmien kehittämistä; kehottaa komissiota kartoittamaan parhaita käytäntöjä ja laatimaan suosituksia; ottaa huomioon, että kansalaisjärjestöjen on tärkeää noudattaa verotusta ja rahanpesun torjuntaa koskevia kansallisia sääntöjä, mutta korostaa, että tällaisia sääntöjä ja rahoituksen avoimuutta yleensä ei pidä käyttää väärin kansalaisjärjestöjen toiminnan estämiseksi ja niiden jäseniin ja lahjoittajiin kohdistuvan lamaannuttavan vaikutuksen aikaansaamiseksi; |
| --- | --- |

48.

| 49. | palauttaa mieliin, että yhdistymisvapautta koskevissa kansainvälisissä normeissa edellytetään, että viranomaiset soveltavat kansalaisjärjestöjen toiminnan laillisuutta koskevan olettaman lisäksi olettamaa, jonka mukaan kansalaisjärjestöillä on oikeus vapaasti hakea ja vastaanottaa rahoitusta mistä tahansa lähteestä, ja että rajoituksia on mahdollista soveltaa, jos ne ovat lainmukaisia, jos niillä pyritään oikeutettuihin tavoitteisiin ja jos ne ovat demokraattisessa yhteiskunnassa kyseisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta välttämättömiä; |
| --- | --- |

49.

| 50. | kehottaa komissiota laatimaan ohjeita syrjimättömyysperiaatteen ja pääoman vapaan liikkuvuuden periaatteen soveltamisesta rajatylittäviin lahjoituksiin; painottaa, että lähentämällä yleishyödyllisyyden käsitteen määritelmää mahdollistettaisiin vastavuoroinen tunnustaminen ja yhdenvertainen kohtelu sellaisten rajatylittävien lahjoitusten ja etuuksien kohdalla, jotka liittyvät tällaiseen yleishyödylliseksi luokitellun toimijan asemaan; kehottaa määrittelemään yleishyödyllisyyden käsitteen EU:n tasolla, koska se mahdollistaisi yleishyödyllisen aseman vastavuoroisen tunnustamisen ja siihen liittyvien etujen yhtäläisen kohtelun ja siten edistäisi rajatylittäviä lahjoituksia; kehottaa komissiota ottamaan käyttöön toimenpiteitä rajatylittävän hyväntekeväisyyden esteiden poistamiseksi ja varmistamaan rajatylittävien lahjoitusten yhdenvertaisen kohtelun unionin tuomioistuimen päätösten mukaisesti; |
| --- | --- |

50.

Kansalaisvuoropuhelu ja osallistuminen päätöksentekoon

| 51. | korostaa kansalaisvuoropuhelun merkitystä tietoon perustuvassa päätöksenteossa ja tähdentää, että kansalaisjärjestöillä on keskeinen rooli toimiessaan välittäjinä kansalaisten ja viranomaisten välillä kaikilla tasoilla, koska ne varmistavat jäsennellyn vuoropuhelun; korostaa kansalaisjärjestöjen merkittävää asemaa, sillä ne ovat jatkuvassa yhteydessä kansalaisiin, myös syrjäytyneisiin tai haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin, ja panee merkille niiden asiantuntemuksen ja keskeisen roolin kansalaisvuoropuhelussa ja korostaa niiden roolia, kun syrjäytyneimmille annetaan mahdollisuus osallistua ja ilmaista huolenaiheensa, ja toteaa, että samalla ne valvovat demokraattisesti julkisia toimia ja varmistavat niihin liittyvän vastuuvelvollisuuden; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pitää myönteisinä positiivisia toimia, joita on toteutettu joissakin jäsenvaltioissa uusien kansalaisvuoropuhelua koskevien strategioiden ja kansalaisyhteiskunnan neuvoa-antavien komiteoiden myötä; tuomitsee kuitenkin käytännöt, joilla tarkoituksellisesti vaikeutetaan kansalaisjärjestöjen osallistumista, kuten niiden sulkeminen julkisten prosessien ulkopuolelle, läpinäkymättömien yleisluontoisten lakien käyttö ja nopeutetut parlamentaariset prosessit, joilla sivuutetaan kuuleminen ja keskustelua koskevat velvoitteet; |
| --- | --- |

52.

| 53. | palauttaa mieliin, että covid-19:ään liittyvien toimenpiteiden kiireellisyys rajoitti usein entisestään kansalaisjärjestöjen osallistumista päätöksentekoon; toteaa kuitenkin, että monissa jäsenvaltioissa on toteutettu toimia tilanteen korjaamiseksi; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pitää valitettavana, että kansalaisvuoropuhelu on usein edelleen tilapäinen prosessi; kehottaa jäsenvaltioita luomaan johdonmukaisia toimintakehyksiä, joilla varmistetaan jäsennellyt, ennakoitavissa olevat ja pitkän aikavälin prosessit, inklusiivinen osallistuminen ja järjestelmällinen uudelleentarkastelu, sekä osoittamaan riittävät resurssit myös viranomaisten koulutukseen; kehottaa komissiota antamaan nykyisten käytäntöjen analyysin perusteella suosituksia, jotka on valmisteltu tiiviissä yhteistyössä kansalaisyhteiskunnan kanssa; |
| --- | --- |

54.

| 55. | katsoo, että kaikkien EU:n toimielinten olisi tarkistettava kansalaisjärjestöjen kanssa toteutettavia toimia koskevia ehtojaan SEUs 11 artiklan mukaisesti, jotta varmistetaan, että kansalaisjärjestöjen kanssa käytävä vuoropuhelu on avointa, läpinäkyvää, merkityksellistä ja säännöllistä, yhdenvertaisesti muiden sidosryhmien kanssa; kehottaa komissiota harkitsemaan ehdotuksen tekemistä kansalaisvuoropuhelua koskevasta toimielinten välisestä sopimuksesta, joka tehdään tärkeimpien toimielinten välillä ja joka kattaa kaikki unionin politiikanalat sekä monialaiset prosessit, kuten esimerkiksi unionin tilan tai Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin; |
| --- | --- |

55.

| 56. | katsoo tältä osin, että parlamentin puhemies voisi nimetä yhden varapuhemiehistään käymään avointa, läpinäkyvää ja säännöllistä vuoropuhelua kansalaisjärjestöjen kanssa; kannustaa poliittisia ryhmiä kehittämään omia kansalaisvuoropuhelun rakenteitaan; |
| --- | --- |

56.

| 57. | kehottaa erityisesti komissiota palauttamaan kuulemisprosesseissaan tasapainon yritysten etujen edustajien ja muita etuja, kuten työntekijöiden oikeuksia, sosiaalisia oikeuksia ja ympäristönsuojelua, edustavien tahojen välillä ja varmistamaan toimet, joilla suojataan epäoikeudenmukaisilta lobbauskäytännöiltä, jotka eivät ole reilun ja läpinäkyvän vuoropuhelun mukaisia; |
| --- | --- |

57.

| 58. | kehottaa jäsenvaltioita, EU:n toimielimiä yleisesti ja erityisesti komissiota varmistamaan kansalaisyhteiskunnan tiiviin kuulemisen kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuuksiin ja -vapauksiin mahdollisesti vaikuttavan lainsäädännön valmistelussa tai tarkistamisessa; |
| --- | --- |

58.

| 59. | panee merkille, että komission varapuheenjohtajalle on annettu vastuu avoimen, läpinäkyvän ja säännöllisen vuoropuhelun ylläpitämisestä kansalaisyhteiskunnan kanssa; korostaa, että kansalaisvuoropuhelua olisi tehostettava entisestään; kehottaa erityisesti komissiota tarkastelemaan erityisten yhteyspisteiden perustamista jokaiseen pääosastoon, jotta kansalaisyhteiskunta voisi olla tiiviissä yhteydessä komission varapuheenjohtajaan; katsoo, että on olennaisen tärkeää antaa erityyppisille kansalaisjärjestöille avoimen valintamenettelyn kautta näkyvä rooli komissiota avustavissa asiantuntijaryhmissä ja neuvoa-antavilla foorumeilla, ja katsoo, että erityisesti olisi painotettava sellaisia kansalaisjärjestöjä, jotka puolustavat haavoittuvassa asemassa olevia ja aliedustettuja ryhmiä; |
| --- | --- |

59.

| 60. | kehottaa komissiota hyödyntämään EU:n varoja saavien kansallisten ohjelmien määrittelyä sekä EU:n strategioiden ja toimintasuunnitelmien täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa kannustamaan jäsenvaltioita ottamaan käyttöön vaikuttavia kansalaisjärjestöjen osallistumisen ja kansalaisvuoropuhelun mekanismeja; kehottaa lisäämään kansalaisyhteiskunnan osallistumista eurooppalaiseen ohjausjaksoon ja EU:n elvytyspaketin seurantaan; |
| --- | --- |

60.

| 61. | pitää myönteisenä Euroopan nuorison teemavuotta ja katsoo, että se tarjoaa mahdollisuuden edistää entisestään kansalaisvaikuttamista ja -vuoropuhelua demokraattisessa yhteiskunnassa; |
| --- | --- |

61.

| 62. | sitoutuu varmistamaan tämän mietinnön johdosta toteutettavat todelliset jatkotoimet ja kehottaa komissiota ja neuvostoa tekemään saman sitoumuksen; |
| --- | --- |

62.

o

o o

| 63. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

63.

---

(1)  EUVL L 156, 5.5.2021, s. 1.

(2)  EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 1.

(3)  EUVL C 323, 1.10.2020, s. 1.

(4)  EUVL C 346, 27.9.2018, s. 20.

(5)  EUVL C 390, 18.11.2019, s. 117.

(6)  EUVL C 363, 28.10.2020, s. 45.

(7)  EUVL C 395, 29.9.2021, s. 2.

(8)  EUVL C 415, 13.10.2021, s. 36.

(9)  EUVL C 425, 20.10.2021, s. 28.

(10)  EUVL C 425, 20.10.2021, s. 107.

(11)  EUVL C 81, 18.2.2022, s. 27.

(12)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0044.

(13)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0451.

(14)  Unionin tuomioistuimen tuomio 18.6.2020, komissio v. Unkari, C-78/18, ECLI:EU:C:2020:476.

---

| 9.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 347/15 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 347/15

---

P9_TA(2022)0057

Kulttuurin, koulutuksen, tiedotusvälineiden ja urheilun rooli rasismin torjunnassa

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. maaliskuuta 2022 kulttuurin, koulutuksen, tiedotusvälineiden ja urheilun roolista rasismin torjunnassa (2021/2057(INI))

(2022/C 347/02)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen johdanto-osan toisen, neljännen, viidennen, kuudennen ja seitsemännen kappaleen, 2 artiklan, 3 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan ja 6 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen johdanto-osan toisen, neljännen, viidennen, kuudennen ja seitsemännen kappaleen, 2 artiklan, 3 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan ja 6 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 10 ja 19 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 10 ja 19 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen 2, 3, 4, 5 ja 21 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen 2, 3, 4, 5 ja 21 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin, mukaan lukien yhtäläisiä mahdollisuuksia koskeva kolmas periaate ja sitä koskeva toimintasuunnitelma, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin, mukaan lukien yhtäläisiä mahdollisuuksia koskeva kolmas periaate ja sitä koskeva toimintasuunnitelma,

| — | ottaa huomioon rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta 29. kesäkuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/43/EY (1) (rotujen välistä tasa-arvoa koskeva direktiivi), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta 29. kesäkuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/43/EY (1) (rotujen välistä tasa-arvoa koskeva direktiivi),

| — | ottaa huomioon yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27. marraskuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27. marraskuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY (2),

| — | ottaa huomioon rasismin, muukalaisvihan ja muiden suvaitsemattomuuden muotojen torjumista käsittelevän EU:n korkean tason työryhmän perustamisen kesäkuussa 2016, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rasismin, muukalaisvihan ja muiden suvaitsemattomuuden muotojen torjumista käsittelevän EU:n korkean tason työryhmän perustamisen kesäkuussa 2016,

| — | ottaa huomioon 22. toukokuuta 2018 annetun komission tiedonannon ”Nuoriso-, koulutus- ja kulttuuripolitiikan rooli vahvemman Euroopan rakentamisessa” (COM(2018)0268), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. toukokuuta 2018 annetun komission tiedonannon ”Nuoriso-, koulutus- ja kulttuuripolitiikan rooli vahvemman Euroopan rakentamisessa” (COM(2018)0268),

| — | ottaa huomioon 18. syyskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: EU:n rasismintorjunnan toimintasuunnitelma 2020–2025” (COM(2020)0565), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. syyskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: EU:n rasismintorjunnan toimintasuunnitelma 2020–2025” (COM(2020)0565),

| — | ottaa huomioon 3. joulukuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Euroopan media-ala digitaalisella vuosikymmenellä: elpymistä ja muutosta tukeva toimintasuunnitelma” (COM(2020)0784), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. joulukuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Euroopan media-ala digitaalisella vuosikymmenellä: elpymistä ja muutosta tukeva toimintasuunnitelma” (COM(2020)0784),

| — | ottaa huomioon audiovisuaalisten mediapalvelujen tarjoamista koskevien jäsenvaltioiden tiettyjen lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 10. maaliskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/13/EU (audiovisuaalisia mediapalveluja koskeva direktiivi) (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon audiovisuaalisten mediapalvelujen tarjoamista koskevien jäsenvaltioiden tiettyjen lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 10. maaliskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/13/EU (audiovisuaalisia mediapalveluja koskeva direktiivi) (3),

| — | ottaa huomioon unionin koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelman Erasmus+ perustamisesta 20. toukokuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/817 (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelman Erasmus+ perustamisesta 20. toukokuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/817 (4),

| — | ottaa huomioon Luova Eurooppa -ohjelman (2021–2027) perustamisesta 20. toukokuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/818 (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Luova Eurooppa -ohjelman (2021–2027) perustamisesta 20. toukokuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/818 (5),

| — | ottaa huomioon Euroopan solidaarisuusjoukkoja koskevan ohjelman perustamisesta 20. toukokuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/888 (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan solidaarisuusjoukkoja koskevan ohjelman perustamisesta 20. toukokuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/888 (6),

| — | ottaa huomioon kansalaisten, tasa-arvon, perusoikeuksien ja arvojen ohjelman perustamisesta 28. huhtikuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/692 (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisten, tasa-arvon, perusoikeuksien ja arvojen ohjelman perustamisesta 28. huhtikuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/692 (7),

| — | ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeussopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeussopimuksen,

| — | ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2021 annetun neuvoston suosituksen romanien tasa-arvosta, osallisuudesta ja osallistumisesta (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2021 annetun neuvoston suosituksen romanien tasa-arvosta, osallisuudesta ja osallistumisesta (8),

| — | ottaa huomioon rasismin ja muukalaisvihan tiettyjen muotojen ja ilmaisujen torjumisesta rikosoikeudellisin keinoin 28. marraskuuta 2008 tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2008/913/YOS (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rasismin ja muukalaisvihan tiettyjen muotojen ja ilmaisujen torjumisesta rikosoikeudellisin keinoin 28. marraskuuta 2008 tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2008/913/YOS (9),

| — | ottaa huomioon 9. kesäkuuta 2020 päivätyn EU:n perusoikeusviraston perusoikeusraportin sekä sen 5. joulukuuta 2017 julkistetun EU:n vähemmistöjä ja syrjintää käsittelevän toisen kyselyn ja siihen liittyvän 23. marraskuuta 2018 päivätyn raportin ja 15. marraskuuta 2019 päivätyn yhteenvedon ”Being Black in the EU”, joissa kuvataan afrikkalaistaustaisten henkilöiden rotusyrjintään ja rasistiseen väkivaltaan liittyviä kokemuksia EU:ssa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. kesäkuuta 2020 päivätyn EU:n perusoikeusviraston perusoikeusraportin sekä sen 5. joulukuuta 2017 julkistetun EU:n vähemmistöjä ja syrjintää käsittelevän toisen kyselyn ja siihen liittyvän 23. marraskuuta 2018 päivätyn raportin ja 15. marraskuuta 2019 päivätyn yhteenvedon ”Being Black in the EU”, joissa kuvataan afrikkalaistaustaisten henkilöiden rotusyrjintään ja rasistiseen väkivaltaan liittyviä kokemuksia EU:ssa,

| — | ottaa huomioon 12. marraskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: hlbtiq-henkilöiden tasa-arvoa koskeva strategia 2020–2025” (COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. marraskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: hlbtiq-henkilöiden tasa-arvoa koskeva strategia 2020–2025” (COM(2020)0698),

| — | ottaa huomioon 3. maaliskuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: Vammaisten henkilöiden oikeuksia koskeva strategia 2021–2030” (COM(2021)0101), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. maaliskuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: Vammaisten henkilöiden oikeuksia koskeva strategia 2021–2030” (COM(2021)0101),

| — | ottaa huomioon 15. marraskuuta 2018 annetut neuvoston päätelmät kulttuurialan työsuunnitelmasta kaudelle 2019–2022 (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. marraskuuta 2018 annetut neuvoston päätelmät kulttuurialan työsuunnitelmasta kaudelle 2019–2022 (10),

| — | ottaa huomioon 7. lokakuuta 2020 päivätyn romanien tasa-arvoa, osallisuutta ja osallistumista koskevan EU:n strategiakehyksen vuosiksi 2020–2030, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. lokakuuta 2020 päivätyn romanien tasa-arvoa, osallisuutta ja osallistumista koskevan EU:n strategiakehyksen vuosiksi 2020–2030,

| — | ottaa huomioon 5. lokakuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”EU:n strategia antisemitismin torjumiseksi ja juutalaisen elämäntavan vaalimiseksi (2021–2030)” (COM(2021)0615), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. lokakuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”EU:n strategia antisemitismin torjumiseksi ja juutalaisen elämäntavan vaalimiseksi (2021–2030)” (COM(2021)0615),

| — | ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman rasisminvastaisista mielenosoituksista George Floydin kuoleman johdosta (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman rasisminvastaisista mielenosoituksista George Floydin kuoleman johdosta (11),

| — | ottaa huomioon 22. toukokuuta 2018 annetun neuvoston suosituksen yhteisten arvojen, osallistavan koulutuksen ja opetuksen eurooppalaisen ulottuvuuden edistämisestä (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. toukokuuta 2018 annetun neuvoston suosituksen yhteisten arvojen, osallistavan koulutuksen ja opetuksen eurooppalaisen ulottuvuuden edistämisestä (12),

| — | ottaa huomioon 26. maaliskuuta 2019 antamansa päätöslauselman afrikkalaistaustaisten henkilöiden perusoikeuksista Euroopassa (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. maaliskuuta 2019 antamansa päätöslauselman afrikkalaistaustaisten henkilöiden perusoikeuksista Euroopassa (13),

| — | ottaa huomioon 17. syyskuuta 2020 antamansa päätöslauselman romanien kansallisten integrointistrategioiden täytäntöönpanosta: romanitaustaisiin henkilöihin kohdistuvien kielteisten asenteiden torjunta Euroopassa (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. syyskuuta 2020 antamansa päätöslauselman romanien kansallisten integrointistrategioiden täytäntöönpanosta: romanitaustaisiin henkilöihin kohdistuvien kielteisten asenteiden torjunta Euroopassa (14),

| — | ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2021 antamansa päätöslauselman lasten oikeuksista lapsen oikeuksia koskevaa EU:n strategiaa silmällä pitäen (15), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2021 antamansa päätöslauselman lasten oikeuksista lapsen oikeuksia koskevaa EU:n strategiaa silmällä pitäen (15),

| — | ottaa huomioon komission vireille panemat rikkomusmenettelyt, jotka koskevat rotujen välistä tasa-arvoa koskevan direktiivin noudattamatta jättämistä koulutuksessa tapahtuvan romanilasten syrjinnän ollessa kyseessä (menettelyt nro 20142174, 20152025 ja 20152206), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission vireille panemat rikkomusmenettelyt, jotka koskevat rotujen välistä tasa-arvoa koskevan direktiivin noudattamatta jättämistä koulutuksessa tapahtuvan romanilasten syrjinnän ollessa kyseessä (menettelyt nro 20142174, 20152025 ja 20152206),

| — | ottaa huomioon Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+) perustamisesta 24. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1057 (16), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+) perustamisesta 24. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1057 (16),

| — | ottaa huomioon 23. marraskuuta 2021 antamansa päätöslauselman EU:n urheilupolitiikasta: arviointi ja mahdolliset etenemistavat (17), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. marraskuuta 2021 antamansa päätöslauselman EU:n urheilupolitiikasta: arviointi ja mahdolliset etenemistavat (17),

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tekoälyä koskevista yhdenmukaistetuista säännöistä (tekoälysäädös) ja tiettyjen unionin säädösten muuttamisesta (COM(2021)0206), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tekoälyä koskevista yhdenmukaistetuista säännöistä (tekoälysäädös) ja tiettyjen unionin säädösten muuttamisesta (COM(2021)0206),

| — | ottaa huomioon 11. marraskuuta 2021 antamansa päätöslauselman eurooppalaisesta koulutusalueesta: yhteinen kokonaisvaltainen lähestymistapa (18), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. marraskuuta 2021 antamansa päätöslauselman eurooppalaisesta koulutusalueesta: yhteinen kokonaisvaltainen lähestymistapa (18),

| — | ottaa huomioon sisäasioiden pääosastonsa rakenne- ja koheesiopolitiikkayksikön lokakuussa 2021 laatiman selvityksen kulttuurin, koulutuksen, tiedotusvälineiden ja urheilun roolista rasismin torjunnassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sisäasioiden pääosastonsa rakenne- ja koheesiopolitiikkayksikön lokakuussa 2021 laatiman selvityksen kulttuurin, koulutuksen, tiedotusvälineiden ja urheilun roolista rasismin torjunnassa,

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston Euroopan rasismin ja suvaitsemattomuuden vastaisen komission yleiset toimintapoliittiset suositukset ja erityisesti 15. joulukuuta 2006 annetun suosituksen nro 10 rasismin ja syrjinnän torjumisesta kouluopetuksessa ja sen avulla, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston Euroopan rasismin ja suvaitsemattomuuden vastaisen komission yleiset toimintapoliittiset suositukset ja erityisesti 15. joulukuuta 2006 annetun suosituksen nro 10 rasismin ja syrjinnän torjumisesta kouluopetuksessa ja sen avulla,

| — | ottaa huomioon 27. syyskuuta 2019 päivätyn Euroopan rasismin ja suvaitsemattomuuden vastaisen komission etenemissuunnitelman toimivaan tasa-arvoon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. syyskuuta 2019 päivätyn Euroopan rasismin ja suvaitsemattomuuden vastaisen komission etenemissuunnitelman toimivaan tasa-arvoon,

| — | ottaa huomioon komission kuudennen arvioinnin käytännesäännöistä verkossa esiintyvän laittoman vihapuheen torjumiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission kuudennen arvioinnin käytännesäännöistä verkossa esiintyvän laittoman vihapuheen torjumiseksi,

| — | ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen tavoitteen nro 10 vähentää eriarvoisuutta maiden sisällä ja niiden välillä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen tavoitteen nro 10 vähentää eriarvoisuutta maiden sisällä ja niiden välillä,

| — | ottaa huomioon Euroopan tulevaisuuskonferenssin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan tulevaisuuskonferenssin,

| — | ottaa huomioon audiovisuaalisten mediapalvelujen eurooppalaisten sääntelyviranomaisten ryhmän lokakuussa 2021 antamat suositukset uusista disinformaatiota koskevista käytännesäännöistä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon audiovisuaalisten mediapalvelujen eurooppalaisten sääntelyviranomaisten ryhmän lokakuussa 2021 antamat suositukset uusista disinformaatiota koskevista käytännesäännöistä,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan mietinnön (A9-0027/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan mietinnön (A9-0027/2022),

| A. | ottaa huomioon, että syrjintä ja rasismi heikentävät ihmisarvoa, mahdollisuuksia elämässä, vaurautta, hyvinvointia ja usein turvallisuutta; toteaa, että rasistisilla stereotypioilla on taipumusta kulkeutua yli sukupolvien; huomauttaa, että rotuun tai etniseen alkuperään perustuva syrjintä on kielletty EU:ssa; toteaa, että esimerkiksi maahantulijat, pakolaiset ja turvapaikanhakijat kohtaavat rasismia ja syrjivää käyttäytymistä; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että syrjintä ja rasismi heikentävät ihmisarvoa, mahdollisuuksia elämässä, vaurautta, hyvinvointia ja usein turvallisuutta; toteaa, että rasistisilla stereotypioilla on taipumusta kulkeutua yli sukupolvien; huomauttaa, että rotuun tai etniseen alkuperään perustuva syrjintä on kielletty EU:ssa; toteaa, että esimerkiksi maahantulijat, pakolaiset ja turvapaikanhakijat kohtaavat rasismia ja syrjivää käyttäytymistä;

| B. | toteaa, että EU:n perusoikeusviraston (19) mukaan rotusyrjintä ja -häirintä ovat yhä yleisiä kaikkialla Euroopan unionissa; huomauttaa, että etenkin rodullisiin, uskonnollisiin ja etnisiin vähemmistöihin kohdistuu liian usein häirintää, väkivaltaa, rotuprofilointia ja etnistä profilointia, myös lainvalvonnassa, sekä vihapuhetta, niin verkossa kuin sen ulkopuolella; ottaa huomioon, että uhrit jättävät ilmoittamatta valtaosan vihaperusteisista rasistisista ja muukalaisvihamielisistä välikohtauksista (20); toteaa, että rodulliset ja etniset vähemmistöt kohtaavat EU:ssa rakenteellista syrjintää ja joissakin tapauksissa segregaatiota tietyillä elämänaloilla, mukaan lukien asuminen sekä terveydenhuolto-, työllisyys-, koulutus- ja oikeusjärjestelmät; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että EU:n perusoikeusviraston (19) mukaan rotusyrjintä ja -häirintä ovat yhä yleisiä kaikkialla Euroopan unionissa; huomauttaa, että etenkin rodullisiin, uskonnollisiin ja etnisiin vähemmistöihin kohdistuu liian usein häirintää, väkivaltaa, rotuprofilointia ja etnistä profilointia, myös lainvalvonnassa, sekä vihapuhetta, niin verkossa kuin sen ulkopuolella; ottaa huomioon, että uhrit jättävät ilmoittamatta valtaosan vihaperusteisista rasistisista ja muukalaisvihamielisistä välikohtauksista (20); toteaa, että rodulliset ja etniset vähemmistöt kohtaavat EU:ssa rakenteellista syrjintää ja joissakin tapauksissa segregaatiota tietyillä elämänaloilla, mukaan lukien asuminen sekä terveydenhuolto-, työllisyys-, koulutus- ja oikeusjärjestelmät;

| C. | huomauttaa, että EU:n rasismintorjunnan toimintasuunnitelmassa 2020–2025 viitataan rakenteelliseen rasismiin syrjivänä käyttäytymisenä, joka voi olla juurtunut sosiaalisiin, taloudellisiin ja poliittisiin instituutioihin, mikä vaikuttaa vallankäyttöön ja poliittiseen päätöksentekoon; |
| --- | --- |

C.

huomauttaa, että EU:n rasismintorjunnan toimintasuunnitelmassa 2020–2025 viitataan rakenteelliseen rasismiin syrjivänä käyttäytymisenä, joka voi olla juurtunut sosiaalisiin, taloudellisiin ja poliittisiin instituutioihin, mikä vaikuttaa vallankäyttöön ja poliittiseen päätöksentekoon;

| D. | toteaa, että YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimisto määrittelee rakenteellisen syrjinnän instituutioissa ja muissa yhteiskuntarakenteissa vallitseviksi säännöiksi, normeiksi, rutiineiksi ja asenne- ja käyttäytymiskaavoiksi, jotka muodostavat ryhmille tai yksittäisille ihmisille esteitä näiden pyrkiessä saavuttamaan samat oikeudet ja mahdollisuudet kuin valtaosalla väestöstä on käytettävissään; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimisto määrittelee rakenteellisen syrjinnän instituutioissa ja muissa yhteiskuntarakenteissa vallitseviksi säännöiksi, normeiksi, rutiineiksi ja asenne- ja käyttäytymiskaavoiksi, jotka muodostavat ryhmille tai yksittäisille ihmisille esteitä näiden pyrkiessä saavuttamaan samat oikeudet ja mahdollisuudet kuin valtaosalla väestöstä on käytettävissään;

| E. | ottaa huomioon, että maahantulijoilla, pakolaisilla, poliittisen turvapaikan hakijoilla sekä rodullisiin, uskonnollisiin ja etnisiin vähemmistöihin kuuluvilla henkilöillä on rajoitteita työmarkkinoille pääsyssä ja he joutuvat usein kokemaan työvoiman hyväksikäyttöä; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että maahantulijoilla, pakolaisilla, poliittisen turvapaikan hakijoilla sekä rodullisiin, uskonnollisiin ja etnisiin vähemmistöihin kuuluvilla henkilöillä on rajoitteita työmarkkinoille pääsyssä ja he joutuvat usein kokemaan työvoiman hyväksikäyttöä;

| F. | toteaa, että on todistettu, että laadukkaiden tietojen keruu on yksi tehokkaimmista keinoista analysoida sosiaalisia ongelmia – niin määrällisesti kuin laadullisesti – ja se on keskeinen väline suunniteltaessa, mukautettaessa, seurattaessa ja kehitettäessä näyttöön perustuvia julkisen politiikan toimia näiden ongelmien ratkaisemiseksi; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että on todistettu, että laadukkaiden tietojen keruu on yksi tehokkaimmista keinoista analysoida sosiaalisia ongelmia – niin määrällisesti kuin laadullisesti – ja se on keskeinen väline suunniteltaessa, mukautettaessa, seurattaessa ja kehitettäessä näyttöön perustuvia julkisen politiikan toimia näiden ongelmien ratkaisemiseksi;

| G. | ottaa huomioon, että eräät mielipidejohtajat ja poliitikot eri puolilla EU:ta tukevat rasistisia ja muukalaisvihamielisiä asenteita, mikä edistää rasismille, syrjinnälle ja viharikoksille otollisen maaperän tarjoavaa yhteiskunnallista ilmapiiriä; toteaa, että tätä ilmapiiriä ruokkivat entisestään ääriliikkeet, kuten fasistiset ja äärioikeistolaiset liikkeet, jotka pyrkivät jakamaan yhteiskuntiamme; ottaa huomioon, että tällainen toiminta on vastoin yhteisiä eurooppalaisia demokratian ja tasa-arvon arvoja ja ihanteita, joita kaikki jäsenvaltiot ovat sitoutuneet vaalimaan; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että eräät mielipidejohtajat ja poliitikot eri puolilla EU:ta tukevat rasistisia ja muukalaisvihamielisiä asenteita, mikä edistää rasismille, syrjinnälle ja viharikoksille otollisen maaperän tarjoavaa yhteiskunnallista ilmapiiriä; toteaa, että tätä ilmapiiriä ruokkivat entisestään ääriliikkeet, kuten fasistiset ja äärioikeistolaiset liikkeet, jotka pyrkivät jakamaan yhteiskuntiamme; ottaa huomioon, että tällainen toiminta on vastoin yhteisiä eurooppalaisia demokratian ja tasa-arvon arvoja ja ihanteita, joita kaikki jäsenvaltiot ovat sitoutuneet vaalimaan;

| H. | toteaa, että monet vähemmistöryhmät joutuvat kokemaan poliisiväkivaltaa, mukaan lukien kollektiivinen rankaiseminen ja rotuprofilointi; katsoo, että tämän ilmiön torjumiseksi tarvitaan erityisiä toimenpiteitä; toteaa, että oikeusvaltioperiaatteessa ja rikosoikeudessa olevien puutteiden vuoksi poliisiväkivallan uhreilla ei ole riittävästi suojaa eikä oikeussuojakeinoja ja he joutuvat usein kokemaan vainoa valtioviranomaisten käsissä; ottaa huomioon, että etnisiin ja rodullisiin vähemmistöihin kohdistuva rasismi on johtanut väkivaltaan ja tappamiseen; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että monet vähemmistöryhmät joutuvat kokemaan poliisiväkivaltaa, mukaan lukien kollektiivinen rankaiseminen ja rotuprofilointi; katsoo, että tämän ilmiön torjumiseksi tarvitaan erityisiä toimenpiteitä; toteaa, että oikeusvaltioperiaatteessa ja rikosoikeudessa olevien puutteiden vuoksi poliisiväkivallan uhreilla ei ole riittävästi suojaa eikä oikeussuojakeinoja ja he joutuvat usein kokemaan vainoa valtioviranomaisten käsissä; ottaa huomioon, että etnisiin ja rodullisiin vähemmistöihin kohdistuva rasismi on johtanut väkivaltaan ja tappamiseen;

| I. | huomauttaa, että tapa, jolla ihmiset kuvataan tiedotusvälineissä, olipa heidän rodullinen tai etninen taustansa sitten mikä tahansa, voi vahvistaa negatiivisia stereotypioita, joissa on rotuun liittyviä konnotaatioita; toteaa, että kulttuurialalla ja tiedotusvälineillä on mahdollista edistää osallisuutta sekä torjua rasismia ja vastustaa tällaisia stereotypioita; |
| --- | --- |

I.

huomauttaa, että tapa, jolla ihmiset kuvataan tiedotusvälineissä, olipa heidän rodullinen tai etninen taustansa sitten mikä tahansa, voi vahvistaa negatiivisia stereotypioita, joissa on rotuun liittyviä konnotaatioita; toteaa, että kulttuurialalla ja tiedotusvälineillä on mahdollista edistää osallisuutta sekä torjua rasismia ja vastustaa tällaisia stereotypioita;

| J. | katsoo, että yhteiskunnissamme on tehostettava verkossa ja sen ulkopuolella esiintyvän, niin näkyvän kuin piilevänkin rasismin ja syrjinnän torjuntaa ja että vastuu tästä on yhteinen; katsoo, että Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden on pohdittava enemmän monien vähemmistöryhmien kohtaamaa rakenteellista rasismia ja syrjintää, sitouduttava niiden torjumiseen ja jatkettava tähän liittyvää työtä; |
| --- | --- |

J.

katsoo, että yhteiskunnissamme on tehostettava verkossa ja sen ulkopuolella esiintyvän, niin näkyvän kuin piilevänkin rasismin ja syrjinnän torjuntaa ja että vastuu tästä on yhteinen; katsoo, että Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden on pohdittava enemmän monien vähemmistöryhmien kohtaamaa rakenteellista rasismia ja syrjintää, sitouduttava niiden torjumiseen ja jatkettava tähän liittyvää työtä;

| K. | ottaa huomioon, että disinformaatio kohdistuu usein vähemmistöihin ja aiheuttaa yhteiskunnallista levottomuutta; toteaa, että riippumattomat ja moniarvoiset tiedotusvälineet, jotka tuovat esille tasapuolisia narratiiveja, ovat omiaan edistämään osallistavaa yhteiskuntaa; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että disinformaatio kohdistuu usein vähemmistöihin ja aiheuttaa yhteiskunnallista levottomuutta; toteaa, että riippumattomat ja moniarvoiset tiedotusvälineet, jotka tuovat esille tasapuolisia narratiiveja, ovat omiaan edistämään osallistavaa yhteiskuntaa;

| L. | huomauttaa, että yhteisvastuu ja ihmiselämän ja muiden ihmisten kunnioitus ovat arvoja, jotka periytyvät sukupolvelta toiselle; toteaa, että kouluopetuksella on tässä prosessissa keskeinen rooli; |
| --- | --- |

L.

huomauttaa, että yhteisvastuu ja ihmiselämän ja muiden ihmisten kunnioitus ovat arvoja, jotka periytyvät sukupolvelta toiselle; toteaa, että kouluopetuksella on tässä prosessissa keskeinen rooli;

| M. | katsoo, että pääsy koulutukseen ja koulutustaso ovat ongelma rodullistetuille yhteisöille kaikkialla Euroopassa; katsoo, että koulutukseen liittyvä segregaatio on yhä merkittävä ongelma Euroopassa; toteaa, että lasten sijoittaminen erillisiin kouluihin ja syrjivä käytäntö, jossa etnisiin ja rodullisiin vähemmistöihin kuuluvia lapsia sijoitetaan kehitysvammaisten lasten kouluihin, jatkuvat yhä eräissä jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

M.

katsoo, että pääsy koulutukseen ja koulutustaso ovat ongelma rodullistetuille yhteisöille kaikkialla Euroopassa; katsoo, että koulutukseen liittyvä segregaatio on yhä merkittävä ongelma Euroopassa; toteaa, että lasten sijoittaminen erillisiin kouluihin ja syrjivä käytäntö, jossa etnisiin ja rodullisiin vähemmistöihin kuuluvia lapsia sijoitetaan kehitysvammaisten lasten kouluihin, jatkuvat yhä eräissä jäsenvaltioissa;

| N. | toteaa, että kouluilla on elintärkeä rooli siinä, että ne tarjoavat kokemuksia monimuotoisuuden arvosta, edistävät osallisuutta, torjuvat rasismia ja vähentävät rotuun liittyviä stereotypioita ja ennakkoluuloja; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että kouluilla on elintärkeä rooli siinä, että ne tarjoavat kokemuksia monimuotoisuuden arvosta, edistävät osallisuutta, torjuvat rasismia ja vähentävät rotuun liittyviä stereotypioita ja ennakkoluuloja;

| O. | huomauttaa, että lasten ja nuorten on tärkeää nähdä, että he ovat edustettuina koko yhteiskunnassa, ja toteaa, että tämä koskee koulutusta, jota heille annetaan, kulttuuri- ja urheiluseuroja ja -toimintoja, joihin he osallistuvat, sekä internetiä ja tiedotusvälineitä, joita he käyttävät; |
| --- | --- |

O.

huomauttaa, että lasten ja nuorten on tärkeää nähdä, että he ovat edustettuina koko yhteiskunnassa, ja toteaa, että tämä koskee koulutusta, jota heille annetaan, kulttuuri- ja urheiluseuroja ja -toimintoja, joihin he osallistuvat, sekä internetiä ja tiedotusvälineitä, joita he käyttävät;

| P. | ottaa huomioon, että urheilulla on keskeinen rooli yhteiskunta- ja kulttuurielämässä ja koulutuksessa ja se pystyy yhdistämään eri rotuja, etnisiä ryhmiä ja uskontoja edustavia ihmisiä ja että sitä voidaan käyttää tuomaan yhteen yhteisöjä ja juurruttamaan yhdenvertaisuuden, saavutettavuuden ja kunnioituksen arvoja, mutta toteaa, että urheilutapahtumissa ja urheilussa yleensä eri puolilla Eurooppaa on ollut toistuvia rasistisia välikohtauksia sekä monia rasismiin liittyviä haasteita; toteaa, että urheiluun liittyvissä ryhmissä tapahtuva radikalisoituminen on tunnistettava ja sitä on torjuttava; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että urheilulla on keskeinen rooli yhteiskunta- ja kulttuurielämässä ja koulutuksessa ja se pystyy yhdistämään eri rotuja, etnisiä ryhmiä ja uskontoja edustavia ihmisiä ja että sitä voidaan käyttää tuomaan yhteen yhteisöjä ja juurruttamaan yhdenvertaisuuden, saavutettavuuden ja kunnioituksen arvoja, mutta toteaa, että urheilutapahtumissa ja urheilussa yleensä eri puolilla Eurooppaa on ollut toistuvia rasistisia välikohtauksia sekä monia rasismiin liittyviä haasteita; toteaa, että urheiluun liittyvissä ryhmissä tapahtuva radikalisoituminen on tunnistettava ja sitä on torjuttava;

| Q. | ottaa huomioon, että covid-19-pandemian kielteiset seuraukset ovat vaikuttaneet suhteettomasti rodullisiin ja etnisiin vähemmistöihin kuuluviin yhteisöihin ja synnyttäneet, tuoneet esille ja pahentaneet eriarvoisuutta muun muassa kulttuurin, tiedotusvälineiden, koulutuksen ja urheilun aloilla; huomauttaa, että vihaperusteinen häirintä ja viharikokset lisääntyivät merkittävästi covid-19-pandemian puhjettua; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että covid-19-pandemian kielteiset seuraukset ovat vaikuttaneet suhteettomasti rodullisiin ja etnisiin vähemmistöihin kuuluviin yhteisöihin ja synnyttäneet, tuoneet esille ja pahentaneet eriarvoisuutta muun muassa kulttuurin, tiedotusvälineiden, koulutuksen ja urheilun aloilla; huomauttaa, että vihaperusteinen häirintä ja viharikokset lisääntyivät merkittävästi covid-19-pandemian puhjettua;

Yleinen tilanne

| 1. | korostaa, että rasismia esiintyy kaikilla elämänalueilla ja sillä voi olla monia muotoja; vaatii tässä asiassa nollatoleranssia; toteaa, että eri ryhmät, yhteisöt ja yksittäiset ihmiset joutuvat kokemaan rasismia, muukalaisvihaa ja syrjintää; huomauttaa, että rasismin joka muodolla on omat erityispiirteensä ja sen tietyt muodot ovat joissakin jäsenvaltioissa muita näkyvämpiä muun muassa historiallisten tai poliittisten tekijöiden vuoksi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | panee merkille EU:n rasismintorjunnan toimintasuunnitelman; pitää myönteisenä, että suunnitelmassa on erillinen koulutusta käsittelevä osio sekä nimenomaisia viittauksia tiedotusvälineisiin, urheiluun ja kulttuuriin; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita omaksumaan kokonaisvaltaisen lähestymistavan ja antamaan riittävästi rahoitusta ja resursseja, jotta suunnitelman sitoumukset voidaan toteuttaa olemassa olevien ohjelmien ja toimien rahoitusta vaarantamatta, vaalien samalla eurooppalaisia arvoja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa komissiota varmistamaan, että rasismintorjunnan koordinaattorille annetaan riittävät resurssit ja että kaikki pääosastot työskentelevät rotujen tasa-arvon valtavirtaistamiseksi kaikissa EU:n politiikkatoimissa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | odottaa arviota EU:n voimassa olevasta oikeudellisesta kehyksestä syrjinnän, rasismin, muukalaisvihan ja muunlaisen suvaitsemattomuuden torjumiseksi; kehottaa komissiota arvioimaan tämän kehyksen täytäntöönpanoa, määrittämään, miten sitä voidaan tarvittaessa parantaa, ja osallistumaan säännölliseen vuoropuheluun ja hyvien käytäntöjen vaihtoon jäsenvaltioiden ja sidosryhmien kanssa, erityisesti niiden sidosryhmien, jotka tuovat esille rasismin ja rotusyrjinnän kohteeksi joutuneiden ihmisten huolenaiheita; |
| --- | --- |

4.

| 5. | muistuttaa, että kansalliset toimintasuunnitelmat ovat toimiva väline, jonka avulla voidaan reagoida rasismiin, rotuun ja etniseen alkuperään perustuvaan syrjintään ja niihin liittyvään suvaitsemattomuuteen jäsenvaltioissa, sillä näin voidaan toteuttaa konkreettisia toimia kulloisessakin tilanteessa; pahoittelee, että vain 15 jäsenvaltiossa on tällaisia suunnitelmia (21); kehottaa komissiota julkaisemaan suunnitellut yhteiset ohjaavat periaatteet rasismin ja rotusyrjinnän vastaisten kansallisten toimintasuunnitelmien täytäntöönpanolle sekä muita välineitä toimien edistämiseksi kansallisella tasolla; kehottaa sisällyttämään näihin suunnitelmiin erityistavoitteita, joissa otetaan huomioon yhteiskunnan koko monimuotoisuus kulttuurissa, koulutuksessa, tiedotusvälineissä ja urheilussa; katsoo, että on tarpeen koota ja vaihtaa parhaita käytäntöjä jäsenvaltioiden välillä, jotta voidaan helpottaa niiden kansallisten toimintasuunnitelmien laatimista ja edistää kansallisten virastojen välistä kokemusten vaihtoa; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pitää myönteisenä rotuun tai etniseen alkuperään perustuvien yhdenvertaisuustietojen keräämistä koskevien EU:n ohjeiden julkaisemista ja täytäntöönpanoa ja huomauttaa, että tällaiset tiedot ovat rotujen välistä tasa-arvoa koskevan direktiivin määritelmän mukaan tietoja, jotka ovat vapaaehtoisia ja anonyymeja ja joissa varmistetaan henkilötietojen suoja, itsemäärittely ja asiaan liittyvien yhteisöjen kuuleminen; kehottaa jäsenvaltioita mukauttamaan kansallisia tilastoja ja poistamaan esteitä laadukkaiden, luotettavien, eriytettyjen ja maakohtaisten yhdenvertaisuustietojen järjestelmälliseltä keruulta sekä helpottamaan ja tarvittaessa parantamaan sitä, jotta voidaan tunnistaa rasismin ja syrjinnän juuret ja toimia niiden torjumiseksi ja tukea näyttöön perustuvia politiikkatoimia niin kansallisella kuin EU:n tasolla; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita käyttämään näitä tietoja rodulliseen oikeudenmukaisuuteen tähtäävien politiikkatoimien kehittämiseen ja asettamaan nämä tiedot yleisön saataville kunnioittaen samalla täysin perusoikeutta yksityisyyteen, henkilötietojen suojaa ja asiaan liittyvää EU:n lainsäädäntöä, mukaan lukien rotujen välistä tasa-arvoa koskeva direktiivi, yleinen tietosuoja-asetus (22) ja ehdotettu sähköisen viestinnän tietosuoja-asetus (23), sekä asiaan liittyviä kansallisia oikeudellisia kehyksiä; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pitää myönteisenä, että Erasmus+ -ohjelmassa, Luova Eurooppa -ohjelmassa, Euroopan solidaarisuusjoukkoja koskevassa ohjelmassa, kansalaisten, tasa-arvon, perusoikeuksien ja arvojen ohjelmassa, Uusi eurooppalainen Bauhaus -aloitteessa, ESR+ -ohjelmassa ja eurooppalaisessa nuorisotakuussa sitoudutaan moninaisuuteen ja osallisuuteen; korostaa tarvetta seurata järjestelmällisesti ja analysoida kunkin ohjelman panosta rasismin torjuntaan ja saada yleiskuva hyvistä käytännöistä; kehottaa komissiota varmistamaan, että äskettäin julkaistut osallisuusstrategiat valtavirtaistetaan kaikkiin asiaan liittyviin EU:n ohjelmiin ja koulutusta, kulttuuria, tiedotusvälineitä ja urheilua koskeviin aloitteisiin, ja seuraamaan niiden täytäntöönpanoa ja vaikuttavuutta; |
| --- | --- |

7.

| 8. | on tyytyväinen siihen, että komissio on tunnustanut tarpeen soveltaa päätöksenteossa intersektionaalista toimintatapaa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita takaamaan, että asiaankuuluvat rasismintorjuntatavoitteet pannaan täytäntöön kaikilla politiikan aloilla; |
| --- | --- |

8.

| 9. | panee huolestuneena merkille, ettei neuvostossa ole päästy yhteisymmärrykseen 2. heinäkuuta 2008 annetusta komission ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä tai sukupuolisesta suuntautumisesta riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta (24); kehottaa jäsenvaltioita muodostamaan yhteisen kannan siihen mahdollisimman pian; tukee komissiota, kun se kannustaa edistymään neuvostossa kohti tämän ehdotuksen hyväksymiseksi vaadittavaa yksimielisyyttä; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kannustaa lisäämään yhteistyötä Euroopan rasismin ja suvaitsemattomuuden vastaisen komission, jäsenvaltioiden tasa-arvoelinten, kansalaisjärjestöjen sekä hallitusten ja sidosryhmien välillä, erityisesti niiden sidosryhmien, jotka tuovat esille rasismin ja rotusyrjinnän kohteeksi joutuneiden yksittäisten ihmisten ja ryhmien huolenaiheita; kehottaa erityisesti jäsenvaltioita panemaan kaikilta osin täytäntöön Euroopan rasismin ja suvaitsemattomuuden vastaisen komission suositukset; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita lisäämään tukeaan YK:n Sivilisaatioiden allianssille, jotta voidaan lujittaa kansainvälistä, kulttuurienvälistä ja uskontojenvälistä vuoropuhelua ja yhteistyötä; |
| --- | --- |

11.

| 12. | korostaa, että teknologioiden ja digitaalisen infrastruktuurin rajoitettu saatavuus koulutuksessa, kulttuurissa, tiedotusvälineissä ja urheilussa uhkaa synnyttää uudenlaista syrjintää ja eriarvoisuutta, joihin komission ja jäsenvaltioiden on asianmukaisesti ja ripeästi puututtava; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa jäsenvaltioita järjestämään neuvontapuhelimia, sovitteluelimiä ja henkilöstön koulutusta, jotta voidaan asianmukaisesti puuttua väkivaltaan tai muihin rodullisiin tai etnisiin välikohtauksiin koulutuksessa, kulttuurissa, tiedotusvälineissä ja urheilussa sekä ilmoittaa niistä; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita laatimaan tehostetun strategian, jolla edistetään maaseutu- ja vuoristoalueilta sekä eristyneiltä alueilta tulevien ihmisten, erityisesti nuorten ja naisten, integrointia koulutuksessa, kulttuurissa, tiedotusvälineissä ja urheilussa, samalla kun kehitetään paikallista ja mukautettua infrastruktuuria ja investoidaan siihen; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita laatimaan johdonmukaisen toimintasuunnitelman, jolla puututaan asianmukaisesti erityisesti liikkuvien työntekijöiden ja heidän lastensa syrjintäriskiin, mukaan lukien laadukkaan koulutuksen, kulttuurin, tiedotusvälineiden ja urheilun rajoitettu saatavuus; |
| --- | --- |

15.

Kulttuuri

| 16. | korostaa, että Euroopan yhteiskunnat ovat kulttuurisesti yhä monimuotoisempia ja kasvava osuus niiden väestöstä on ulkomailla syntyneitä henkilöitä ja heidän jälkeläisiään; uskoo, että kulttuurilla, koulutuksella ja urheilulla on ratkaiseva tehtävä edistettäessä yhteiskuntaa, joka on avoin ja vastaanottavainen kaikille; katsoo, että on tärkeää tunnustaa näiden ihmisten panos ja perintö eurooppalaisessa kulttuurissa ja tietämyksessä kautta historian; |
| --- | --- |

16.

| 17. | toteaa, että rasismi on juurtunut syvälle yhteiskuntaan ja kietoutunut yhteen sen kulttuuristen juurien, kulttuuriperinnön ja sosiaalisten normien kanssa; korostaakin sitä tärkeää roolia, joka kulttuurilla voi ja täytyy olla syrjinnän ja rasismin torjunnassa ja sosiaalisen osallisuuden, monimuotoisuuden, yhdenvertaisuuden ja suvaitsevaisuuden edistämisessä; painottaa kulttuurienvälisen oppimisen edistämisen merkitystä; |
| --- | --- |

17.

| 18. | panee merkille monimuotoisten yhteisöjen valtavan panoksen Euroopan kulttuurisen ja kielellisen monimuotoisuuden hyväksi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pahoittelee, että vähemmistöjen osallistumiselle kulttuuriin on esteitä, kuten stereotypiat, ennakkoluulot, segregaatio ja gettoutuminen; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään aloitteita, joilla helpotetaan rodullistettujen yhteisöjen ja ihmisten monimuotoisempaa osallistumista kulttuurialalla, etenkin käyttämällä kaikista asiaan liittyvistä ohjelmista saatavaa rahoitusta tällaisten esteiden poistamiseen; kehottaa lisäämään tukea nykyisille kanaville ja kehittämään tukiverkostoja ja tiedotustoimia erityisesti niille, jotka asuvat esikaupunki- ja maaseutualueilla, syrjäisimmillä alueilla ja muilla heikommassa asemassa olevilla alueilla; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa jäsenvaltioita käynnistämään aloitteita, joiden tarkoituksena on kannustaa erilaisista rodullisista ja etnisistä taustoista olevia ihmisiä osallistumaan kulttuuritapahtumiin, kuten arvosetelijärjestelmiä tai vastaavia hankkeita; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita parantamaan seurantaa ja arviointia muun muassa testaamalla, jakamalla ja vaihtamalla osallistavia välineitä ja parhaita käytäntöjä, joilla voidaan osoittaa kulttuurin avulla tapahtuvan osallisuuden ja syrjimättömyyden edistämisen sekä rasismin torjunnan vaikutukset ja auttaa luomaan osallistavampaa politiikkaa; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kehottaa jäsenvaltioita ja asiaankuuluvia sidosryhmiä vaalimaan monimuotoisuutta kulttuurilaitoksissa sekä työntekijöiden että johdon keskuudessa ottamalla käyttöön kelpoisuus- ja myöntämiskriteerit julkista rahoitusta saavissa laitoksissa ja varmistamalla, että kaikki työntekijät saavat palkkaa uransa alusta alkaen; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pitää myönteisenä jäsenvaltioiden asiantuntijoista koostuvan sukupuolten tasa-arvoa kulttuurialalla ja luovilla aloilla käsittelevän avoimen koordinointimenetelmän työryhmän työtä; kehottaa jäsenvaltioita sisällyttämään seuraavaan kulttuurialan työsuunnitelmaan jäsenvaltioiden asiantuntijoista koostuvan avoimen koordinointimenetelmän työryhmän, joka käsittelee rasismin torjuntaa taiteen ja kulttuurin avulla; kehottaa työryhmää laatimaan selvityksen kulttuurin ja luovien toimialojen roolista rotujen välisen tasa-arvon edistämisessä niiden aloilla; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pitää myönteisenä, että Uusi eurooppalainen Bauhaus -aloitteen yhteen strategiseen toimintalinjaan on sisällytetty kipeimmin muutosta kaipaavat ihmiset ja alueet; pyytää ottamaan tässä aloitteessa huomioon maahantulijoiden sosiaalisen osallisuuden, jotta heille voidaan tarjota yhdenvertaiset mahdollisuudet; |
| --- | --- |

24.

| 25. | tukee vahvasti sitä, että tietyissä jäsenvaltioissa tunnustettaisiin tarve palauttaa kulttuuriteokset ja -esineet niiden alkuperäisiin paikkoihin, sillä näin voisimme edistää toistemme kulttuuriperinnön kunnioitusta ja sitä koskevaa keskinäistä ymmärrystä sekä lisätä sen arvoa, esimerkiksi antamalla mahdollisuus tutustua näihin teoksiin ja esineisiin; kehottaa toteuttamaan tarvittavat tutkimukset, selvitykset ja vaihdot, jotta voidaan laatia johdonmukaisia ohjelmia kulttuuriteosten ja -esineiden palauttamiseksi joko niiden alkuperämaihin tai alkuperävaltion nimeämiin muihin asianmukaisiin kulttuurilaitoksiin asiaan liittyvien kulttuuriperinnön suojelua koskevien kansainvälisten yleissopimusten mukaisesti; kannustaa komissiota helpottamaan vuoropuhelua, jotta voidaan edistää parhaiden käytäntöjen jakamista jäsenvaltioiden, EU:n ulkopuolisten maiden, museoiden ja muiden kulttuurilaitosten välillä; |
| --- | --- |

25.

Koulutus

| 26. | tunnustaa koulutuksen ratkaisevan merkityksen puututtaessa rakenteelliseen rasismiin ja syrjintään, rakennettaessa osallistavia yhteiskuntia, purettaessa ennakkoluuloja ja stereotypioita ja edistettäessä suvaitsevaisuutta, ymmärrystä ja monimuotoisuutta; korostaa uuden eurooppalaisen koulutusalueen roolia kaikenlaisen syrjinnän torjumisessa luokkahuoneessa ja sen ulkopuolella, erityisesti kehitettäessä laadukkaita ja osallistavia tiloja koulutusta varten; |
| --- | --- |

26.

| 27. | korostaa, että Euroopan historian tietyillä vaiheilla, mukaan lukien kolonialismi, orjuus ja kansanmurha, erityisesti holokausti, yhdessä muiden rasismin ilmentymien kanssa, on yhä pysyvä vaikutus nykypäivän yhteiskunnassa, myös koulutusjärjestelmissä ja opetussuunnitelmien kehittämisessä; esittää, että opetussuunnitelmia tarkistettaisiin niin, että niissä selitettäisiin yhteiskuntiemme historiaa kohdennetusti ja kontekstualisoiden, jotta voisimme paremmin ymmärtää sen yhteyksiä nykypäivään ja pyrkiä kitkemään pois stereotypiat, jotka johtavat tänä päivänäkin havaitsemaamme syrjintään; |
| --- | --- |

27.

| 28. | korostaa tarvetta jättää historian opetussuunnitelmissa enemmän tilaa puolueettomalle ja faktoihin perustuvalle oppimiselle erilaisista rotuun tai etniseen alkuperään liittyvistä ideologioista, niiden muodoista ja niiden alkuperästä, mukaan lukien orjuus, kolonialismi ja fasismi sekä tieteen väärinkäyttö niiden oikeuttamiseksi, samoin kuin niiden seurauksista ja mahdollisista jäänteistä nykyaikana; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kannustaa jäsenvaltioita edistämään monimuotoisten ja osallistavien opetussuunnitelmien ja koulutusvälineiden tai -toimintojen kehittämistä sen varmistamiseksi, että näihin ja muihin keskeisiin aineistoihin sisällytetään muun muassa erilaisiin rodullisiin ja etnisiin ryhmiin kuuluvia kirjailijoita, historioitsijoita, tutkijoita, taiteilijoita ja muita henkilöitä; |
| --- | --- |

29.

| 30. | korostaa koulutuksen roolia kansalaisuuden sekä vapauden, suvaitsevaisuuden ja syrjimättömyyden yhteisten arvojen edistämisessä; painottaa, että on tärkeää luoda synergioita eri puolilla Eurooppaa annettavan kansalaiskasvatuksen ja rasismin ja syrjinnän vastaisten EU:n politiikkatoimien välillä; kannustaa jäsenvaltioita yhteenkuuluvuuden edistämiseksi painottamaan entistä enemmän EU:n historiaa käsittelevää koulutusta; katsoo, että näiden osa-alueiden olisi oltava keskeinen osa kansalaiskasvatuksen opetussuunnitelmia; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kehottaa jäsenvaltioita tekemään vähemmistöjen kieliä, kulttuuria ja historiaa tunnetuksi koulujen opetussuunnitelmissa, museoissa ja muissa kulttuurisen ja historiallisen ilmaisun muodoissa sekä tunnustamaan niiden kulttuurin panoksen Euroopan kulttuuriperintöön; kehottaa jäsenvaltioita kehittämään johdonmukaisia ja yhtenäisiä toimenpiteitä, jotta voidaan edistää, tukea ja tehdä tunnetuksi rodullistettujen ja etnisten ryhmien taidetta ja kulttuuria sekä tutkia ja säilyttää perinteisten yhteisöjen aineellista ja aineetonta kulttuuriperintöä, ja takaamaan toimenpiteille asianmukaisen rahoituksen; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään monikielisyyttä tärkeänä välineenä, joka tuo ihmisiä yhteen; |
| --- | --- |

32.

| 33. | korostaa, että on tärkeää antaa asianmukaista tukea liikkuvien työntekijöiden lapsille jäsenvaltioissa, jotta heillä on mahdollisuus oppia äidinkieltään ja oppia oman maansa ja uuden asuinmaansa kulttuurista paremman kotoutumisen varmistamiseksi; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kehottaa syventämään yhteisten humanististen tieteiden, historian, filosofian, kielten ja kirjallisuuden tutkimusta, joka saattaa auttaa edistämään eurooppalaisen sovun henkeä; kehottaa keskittymään historian opetussuunnitelmissa Euroopassa asuvien rodullisten ja etnisten yhteisöjen historiaan, jotta voidaan edistää laajempaa ja faktapohjaisempaa näkökulmaa Euroopan ja maailman historiaan ja saada parempi käsitys eri maanosien välisestä vuorovaikutuksesta ennen Euroopan siirtomaavaltaa, sen aikana ja sen jälkeen; kehottaa painottamaan historian oppikirjoissa rodullistettujen yhteisöjen panosta nykypäivän Euroopan kehittämiseen ja muovaamiseen; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kehottaa jäsenvaltioita torjumaan aktiivisesti vinoumia oppikirjoissa, koulutusvälineissä, lapsille ja nuorille suunnatuissa elokuvissa ja ajankohtaisohjelmissa sekä urheilussa; kehottaa jäsenvaltioita sisällyttämään nämä tavoitteet Euroopan nuorison teemavuoden 2022 täytäntöönpanoon; |
| --- | --- |

35.

| 36. | tuomitsee jyrkästi rotuun ja etniseen alkuperään perustuvaa segregaatiota kouluissa koskevan käytännön, jota Euroopassa yhä esiintyy; varoittaa, että tällaiset käytännöt johtavat marginalisointiin, koulunkäynnin keskeyttämiseen, alhaisiin oppilasmääriin ja rinnakkaisten sosiaalisten tilojen muodostumiseen, pitävät yllä rakenteellista syrjintää ja estävät yhdenvertaiset mahdollisuudet elämänlaatuun; kehottaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön tai lujittamaan osallistavia politiikkatoimia, jotta voidaan estää marginalisoitujen oppijaryhmien sijoittaminen esiopetuksesta aina korkea-asteen koulutukseen asti erillisiin kouluihin, oppilaitoksiin tai luokkiin, oli tämä sitten tarkoituksellista tai ei, edistää sosiaalista osallisuutta, jossa kaikille taataan yhdenvertaiset mahdollisuudet, ja varmistaa, että kaikilla lapsilla on yhdenvertainen pääsy laadukkaaseen koulutukseen ja opetussuunnitelman ulkopuoliseen toimintaan, kulttuuri ja urheilu mukaan lukien; kannustaa jäsenvaltioita aktiivisesti edistämään vähemmistöryhmiin kuuluvien lasten osallisuutta kouluissa ja paikallisyhteisöissä ja turvaamaan julkisen koulutuksen maallisen luonteen kulttuurisia ja uskonnollisia identiteettejä kunnioittaen; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ryhtymään toimiin, jotta rodullisista ja etnisistä vähemmistöistä ja heikoista sosioekonomisista taustoista tulevia lapsia voidaan tukea heidän polullaan kohti huippuosaamista, auttamalla heitä osallistumaan opetussuunnitelman ulkopuoliseen toimintaan (esimerkiksi taide- ja urheilutoimintaan) korkealla tasolla, antamalla heille mahdollisuus päästä kouluihin, jotka täyttävät juuri heidän tarpeensa, tarjoamalla laadukkaita koulutusmahdollisuuksia ja antamalla käyttöön tarvittava rahoitus; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kehottaa jäsenvaltioita takaamaan jokaiselle lapselle oikeuden koulutukseen ja ottamaan käyttöön toimenpiteitä, joilla torjutaan ja ehkäistään koulunkäynnin keskeyttämistä ja varmistetaan sukupuolten tasapuolinen pääsy laadukkaaseen, osallistavaan koulutukseen varhaislapsuudesta nuoruuteen saakka; kehottaa komissiota suunnittelemaan uusia rahoitusvälineitä tai alaohjelmia, joiden olisi täydennettävä jäsenvaltioiden toteuttamia toimenpiteitä, jotta voidaan antaa laadukkaaseen koulutukseen liittyvää kohdennettua ja räätälöityä tukea kolme vuotta täyttäneille lapsille, jotka elävät äärimmäisessä köyhyydessä eivätkä voi saada tukea EU:n nykyisistä tai tulevista koulutuksen ja sosiaalisen osallisuuden alan rahoitusaloitteista, kuten Erasmus+ -ohjelmasta, lapsitakuusta tai ESR+ -rahastosta; |
| --- | --- |

38.

| 39. | muistuttaa, että on tärkeää opettaa lapsia ja nuoria tiedostamaan suvaitsemattomuuden kielteiset vaikutukset ja kehittämään kriittistä ajattelukykyään; korostaa tarvetta varmistaa, että ihmisoikeuskasvatus alkaa hyvin varhaisessa iässä ja että opetusaineistossa otetaan huomioon yhteiskunnan monimuotoisuus ja moniarvoisuus eikä siihen kuulu rasistista sisältöä; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kehottaa komissiota edistämään varhaisvaroitusjärjestelmiä ja toimivia opetusmenetelmiä koskevaa tutkimusta rasismin ja syrjinnän torjumiseksi kouluissa ja hyödyntämään tässä parhaita käytäntöjä eri puolilta Eurooppaa sekä edistämään tulosten levittämistä, jotta voidaan kitkeä pois rotuun liittyvistä syistä tapahtuva kiusaaminen; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että rodullisista ja etnisistä vähemmistöryhmistä tulevalla opetushenkilöstöllä on yhdenvertainen ja tasapuolinen pääsy opetus- ja koulutustehtäviin kaikilla koulutustasoilla ja että otetaan käyttöön toimenpiteitä sen takaamiseksi, että niin opettajia kuin myös oppijoita suojellaan rotusyrjinnältä koulujärjestelmässä; |
| --- | --- |

41.

| 42. | tuomitsee rakenteellisen syrjinnän, josta kärsivät Euroopassa tuhannet pakolaislapset, joilla on ollut vain vähän tai ei lainkaan mahdollisuuksia saada opetusta; toteaa, että koulunkäyntiä ei voi korvata usein vapaaehtoisvoimin vastaanottoleireillä järjestettävällä erillisopetuksella; kehottaa asettamaan muuttoliikealan EU-rahoituksen saamisen edellytykseksi sen, että pakolaislapsille järjestetään oppivelvollisuuskoulutus vastaanottavan maan koulujärjestelmässä; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kehottaa jäsenvaltioita tarjoamaan opettajille sopivaa koulutusta riippumatta heidän oppiaineestaan ja erikoistumisalastaan, heidän oppilaidensa iästä tai siitä, minkä tyyppisessä oppilaitoksessa he opettavat, jotta heille voidaan antaa taidot ja kulttuuriset kyvyt, joita he tarvitsevat edistääkseen osallisuutta ja suvaitsevaisuutta ja torjuakseen syrjintää koulujärjestelmässä; kehottaa antamaan kaikille opettajille ja nuorisotyöntekijöille aikaa osallistua opettajien peruskoulutuksen ja jatkuvan ammatillisen kehittymisen ohjelmiin, joissa keskitytään opettamiseen monikulttuurisessa ja -rotuisessa kontekstissa, mukaan lukien tiedostamattomia ennakkoasenteita koskeva koulutus; kehottaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön elinikäisen oppimisen ohjelmia etenkin viranhaltijoille ja valtion turvallisuusjoukoille, jotta voidaan kitkeä pois rasistinen ja muukalaisvihamielinen käyttäytyminen; |
| --- | --- |

43.

| 44. | muistuttaa, että tekoälyjärjestelmiä, jotka on tarkoitettu käytettäviksi yleissivistävässä ja ammatillisessa koulutuksessa ja siihen liittyvissä prosesseissa opetushenkilöstön rekrytoinnissa, pidetään joissakin tapauksissa ”suuririskisinä”; vaatii toteuttamaan asianmukaisia riskinarviointeja, ennen kuin tällaisia välineitä käytetään; |
| --- | --- |

44.

| 45. | korostaa muistiperintöön liittyvän toiminnan merkitystä kansalaisten, tasa-arvon, perusoikeuksien ja arvojen ohjelmassa sekä tarvetta riittävälle rahoitukselle ja näkyvyydelle hankkeissa, joiden tarkoituksena on muistaa ja tutkia Euroopan lähihistorian käänteentekeviä tapahtumia ja valistaa niistä sekä lisätä EU:n kansalaisten tietoisuutta heidän yhteisestä historiastaan, kulttuuristaan, kulttuuriperinnöstään ja arvoistaan ja sitä kautta parantaa heidän ymmärrystään EU:sta ja sen alkuperästä, tarkoituksesta ja monimuotoisuudesta; |
| --- | --- |

45.

| 46. | toteaa, että Erasmus+ ja muut liikkuvuusohjelmat edesauttavat koulutuksellista, sosiaalista, henkilökohtaista ja ammatillista kehitystä ja ovat auttaneet lisäämään ymmärrystä muita ihmisiä kohtaan; kannustaa jatkossakin tukemaan tällaisia ohjelmia; |
| --- | --- |

46.

| 47. | korostaa EU:n kansalaiskasvatuksen arvoa keskinäisen ymmärryksen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden kannalta ja toteaa, että tämän vakaumuksen jakavat ne kansalaiset, jotka antoivat panoksensa Euroopan tulevaisuuskonferenssiin, ja että se otetaan huomioon myös konferenssin päätelmissä, jotka on määrä julkaista tänä vuonna; |
| --- | --- |

47.

| 48. | korostaa epävirallisen koulutuksen ja arkioppimisen tunnustamisen sekä tutkintotodistusten automaattisen tunnustamisen merkitystä ja pitää niitä keskeisinä välineinä, joiden avulla voidaan avata mahdollisuuksia rodullisista ja etnisistä ryhmistä tuleville ihmisille, puuttua rakenteelliseen rasismiin ja syrjintään ja edistää monimuotoisuutta; |
| --- | --- |

48.

| 49. | tunnustaa roolimallien merkityksen suoritetussa koulutustasossa; kannustaa luomaan yleiseurooppalaisen foorumin rodulliseen tai etniseen vähemmistöön kuuluvista henkilöistä ja yhteisöistä, jotka voivat jakaa kokemuksiaan oppijoiden kanssa; |
| --- | --- |

49.

| 50. | painottaa, että on tärkeää lisätä suuren yleisön ja koko yleisen mielipiteen keskuudessa tietoisuutta yhteiskuntiemme monimuotoisesta luonteesta opetuksen ja muun asiaankuuluvan aineiston avulla; |
| --- | --- |

50.

| 51. | kehottaa jäsenvaltioita pidättymään koulutusohjelmiin tehtävistä määrärahaleikkauksista, sillä muuten voi jäädä vähemmän tilaa keskusteluille monikulttuurisesta tietoisuudesta ja rasismin torjunnasta (25); |
| --- | --- |

51.

| 52. | korostaa EU:n rahoittamien sosiaalialan ohjelmien ja varsinkin kouluruokaohjelmien merkitystä huono-osaisten lasten ja nuorten integroinnissa; |
| --- | --- |

52.

Tiedotusvälineet

| 53. | korostaa edustavuuden ja monimuotoisuuden merkitystä osallistavien yhteiskuntien kehittämisessä; muistuttaa, että tiedotusvälineillä on vastuu siitä, että ne heijastavat yhteiskuntia niiden koko monimuotoisuudessa, ja pahoittelee rodullisen ja etnisen monimuotoisuuden puutetta monissa tiedotusvälineissä; kehottaa kulttuuri- ja media-aloja välttämään käytäntöjä, joilla toistetaan tai vahvistetaan kielteisiä stereotypioita etnisistä ja rodullisista vähemmistöistä, ja kannustaa niitä esittämään näiden yhteisöjen jäseniä myönteisissä rooleissa; kehottaa asianomaisia sidosryhmiä käsittelemään monimuotoisuutta ja edustavuutta niiden organisaatioissa, myös luomalla monimuotoisuusvastaavan toimenkuvan ja toteuttamalla aloitteita, joiden tarkoituksena on parantaa media-ammattilaisten lukutaitoa monimuotoisuutta ja osallistavuutta koskevissa kysymyksissä, jotta voidaan ottaa paremmin huomioon näiden tehtävien riippumaton ja moniarvoinen luonne; |
| --- | --- |

53.

| 54. | suhtautuu myönteisesti komission viestintä- ja valistuskampanjaan monimuotoisuuden edistämiseksi audiovisuaalialalla niin valkokankaalla kuin sen ulkopuolellakin; kehottaa keskittymään tässä kampanjassa rodullistettujen ja muiden marginalisoitujen yhteisöjen monimuotoisuuteen ja historiaan sekä tuomaan esille sitä, miten rodullisen oikeudenmukaisuuden saavuttaminen voi auttaa luomaan yhteenkuuluvampaa, rauhanomaisempaa ja demokraattisempaa Eurooppaa kaikille; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pitää myönteisenä, että eurooppalaiselle digitaalisen median seurantafoorumille on annettu tehtäväksi puuttua disinformaatioon ja toimintaan, joiden kohteena ovat vähemmistöyhteisöt; korostaa kiireellistä tarvetta painottaa entistä enemmän kriittisen ajattelun, medialukutaidon ja digiosaamisen kehittämistä koulutusohjelmissa; korostaa, että medialukutaitokampanjoilla ja -aloitteilla voi olla ratkaiseva vaikutus heikennettäessä disinformaation avulla levitettäviä rotusyrjintään liittyviä narratiiveja; korostaa tarvetta antaa nuorille analyyttiset ja operatiiviset välineet, joiden avulla he voivat tunnistaa vihapuheen ja torjua sen leviämistä verkossa; |
| --- | --- |

55.

| 56. | kehottaa komissiota varmistamaan, että verkossa ja sen ulkopuolella esiintyvän vihapuheen määritelmä ja viharikoksen säätäminen rangaistavaksi saatetaan kaikilta osin ja asianmukaisesti osaksi jäsenvaltioiden kansallista lainsäädäntöä, ja käynnistämään tarvittaessa rikkomusmenettelyjä; |
| --- | --- |

56.

| 57. | suhtautuu myönteisesti verkossa esiintyvän laittoman vihapuheen torjumiseksi annettujen käytännesääntöjen kuudenteen arviointiin sekä edistymiseen vihapuheen poistamisessa verkosta; pitää kuitenkin valitettavana, että vaikka 24 tunnin kuluessa tarkastettujen ilmoitusten keskimääräinen osuus on yhä korkea (81 prosenttia), se on laskenut vuodesta 2020 (90,4 prosenttia), ja että poistojen keskimääräinen osuus on pudonnut 62,5 prosenttiin vuodesta 2019 ja 2020; kehottaa komissiota jatkamaan yhteistyötä alustojen kanssa vihapuheen poistamiseksi verkosta ja toteuttamaan parannuksia poistojen määrässä, avoimuudessa ja palautteessa käyttäjille; |
| --- | --- |

57.

| 58. | ilmaisee huolensa rotuun liittyvää ja syrjivää sisältöä käsittävän tekoäly- ja algoritmiavusteisen vihapuheen ja disinformaation leviämisestä; huomauttaa, että vihapuhe ja disinformaatio aiheuttavat yhteiskunnillemme välitöntä häiriötä; peräänkuuluttaa toimia tällaisen toiminnan torjumiseksi, erityisesti suunnittelemalla tätä varten tekoälyä ja algoritmeja, jotta voidaan lopulta torjua vihapuheen ja disinformaation hyökyaalto ja lieventää sen seurauksia; |
| --- | --- |

58.

| 59. | huomauttaa, että englanti on valtakieli tekoälyn, mukaan lukien sisällönsuodattimet, kehittämisessä, käyttöönotossa ja käytössä; varoittaa, että verkossa esiintyy vihapuhetta myös muilla kielillä, joissa sisällönsuodattimet toimivat huonommin; vaatii toteuttamaan toimenpiteitä vihapuheen torjumiseksi kaikilla kielillä; |
| --- | --- |

59.

| 60. | suhtautuu myönteisesti siihen, että tietyt kansainväliset audiovisuaalisten palvelujen tarjoajat ovat ottaneet käytännöksi lisätä tiedotusvälineissä lähetettävien ohjelmien alkuun haitallista ja rasistista sisältöä koskevia vastuuvapauslausekkeita; kannustaa kehittämään tällaisia käytäntöjä Euroopassa audiovisuaalisten palvelujen alalla; |
| --- | --- |

60.

| 61. | toteaa, että joillakin jäsenvaltioilla on audiovisuaalialan sääntelyelimiä, joilla on valtuudet määrätä seuraamuksia syrjivää tai rasistista sisältöä edistävien ohjelmien jälkeen; kannustaa jäsenvaltioita antamaan sääntelyvirastoilleen tällaiset valtuudet; kehottaa antamaan audiovisuaalisten mediapalvelujen eurooppalaisten sääntelyviranomaisten ryhmän käyttöön resursseja, jotta se voi asianmukaisesti koordinoida kansallisten virastojen toimintaa laadukkaiden tietojen keräämisessä ja jakamisessa sekä tällaisten tehtävien seurannassa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita keskeyttämään EU:n ja valtiollisen rahoituksen tiedotusvälineiltä, joiden toimivaltaiset sääntelyviranomaiset toteavat kiertävän lakisääteisiä normeja vihapuheen ja muukalaisvihan edistämistä varten; |
| --- | --- |

61.

| 62. | tuomitsee tiettyjen tiedotusvälineiden rasistisen retoriikan, jolla leimataan rodullistettuja yhteisöjä, esimerkiksi ottamalla kohteeksi maahantulijat, jotka esitetään syyksi erilaisiin taloudellisiin ja sosiaalisiin ongelmiin, ja antamalla suhteettoman paljon näkyvyyttä maahantulijoiden tekemille rikoksille; kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan tehokkaita toimenpiteitä, joilla tiedotusvälineitä estetään levittämästä tietyistä etnisistä tai rodullisista ryhmistä leimaavaa retoriikkaa, vihapuhetta, valheellisia narratiiveja ja negatiivisia kuvauksia, jotka ovat omiaan vain epäinhimillistämään kyseiset henkilöt; |
| --- | --- |

62.

| 63. | korostaa tarvetta lisätä digitaalisten alustojen ja verkkoyhteisöjen vastuuvelvollisuutta, jotta voidaan torjua rotuvihaan yllyttämisen sekä maahantulija- ja vähemmistövastaisen mielialan leviämistä; |
| --- | --- |

63.

Urheilu

| 64. | korostaa, että urheiluseuroilla ja -liitoilla on ratkaiseva rooli rasismin torjumisessa, myös valistuksen kautta; muistuttaa, että urheilu ja erityisesti joukkueurheilu edistävät sosiaalista osallisuutta, tasa-arvoa ja EU:n arvoja, kuten Erasmus+ -asetuksessa todetaan; suhtautuu myönteisesti EU:n ja kansallisen rahoituksen tarjoamiseen, jotta köyhyydessä elävät, etenkin vähemmistöt ja lapset, voivat osallistua urheilutoimintaan; |
| --- | --- |

64.

| 65. | panee merkille, että rasismi mainitaan osana urheilualan kumppanuuksien alakohtaista painopistettä Erasmus+ -ohjelman vuoden 2022 vuotuisen työohjelman avaintoimessa 2 ja että uudessa pienimuotoisia kumppanuushankkeita koskevassa järjestelmässä voidaan rahoittaa ruohonjuuritason urheiluun liittyviä aloitteita, joissa keskitytään osallisuuteen ja rasismin torjuntaan; kehottaa komissiota arvioimaan näitä aloitteita ja seuraamaan järjestelmällisesti niiden urheiluhankkeiden määrää ja tyyppiä, joiden pääpaino on rasismin torjunnassa, sekä niille myönnetyn rahoituksen määrää; kehottaa komissiota edistämään maahantulijoiden ja rodulliseen ja etniseen vähemmistöön kuuluvien henkilöiden osallisuutta ruohonjuuritason urheiluseuroissa; |
| --- | --- |

65.

| 66. | on ilahtunut kansalaisjärjestöjen ja ruohonjuuritason organisaatioiden pyrkimyksistä eri jäsenvaltioissa käyttää urheilua keinona tuoda ihmisiä yhteen ja vaalia kollektiivista muistia, jotta voidaan edistää kunnioitusta ja osallisuutta; kehottaa komissiota kehittämään tietokannan parhaista käytännöistä liikuntakasvatuksessa ja tiedotusvälineissä, jotta voidaan edistää niiden kehittämistä EU:ssa; |
| --- | --- |

66.

| 67. | toteaa, että olisi kiinnitettävä enemmän huomiota monimuotoisten ryhmien edustukseen urheilussa yleensä ja urheilujärjestöjen johtotehtävissä, mikä koskee esimerkiksi naisia ja niitä, joilla on vähemmän mahdollisuuksia, kuten pakolaisia, etnisiä ja rodullisia vähemmistöjä sekä hlbtiq-yhteisöä; kehottaa kansainvälisiä, eurooppalaisia ja kansallisia urheilun hallintoelimiä ja sidosryhmiä toteuttamaan monimuotoisuutta ja osallisuutta edistäviä toimenpiteitä, joilla puututaan erityisesti naisten ja etnisten vähemmistöjen edustajien vähäiseen määrään johtotehtävissä ja hallituksissa; kehottaa jäsenvaltioita kehittämään osallistavia urheilupoliittisia toimia ja antamaan niille asianmukaisen rahoituksen, jotta urheilu olisi kaikkien ulottuvilla etniseen alkuperään, rotuun, vammaisuuteen tai sosioekonomiseen taustaan katsomatta; |
| --- | --- |

67.

| 68. | peräänkuuluttaa nollatoleranssia rasismiin, vihapuheeseen, väkivaltaan ja muuhun rasistiseen käyttäytymiseen urheilussa ja kehottaa komissiota, jäsenvaltioita ja urheiluliittoja kehittämään toimenpiteitä tällaisten välikohtausten estämiseksi ja ottamaan käyttöön tehokkaita seuraamuksia ja toimenpiteitä uhrien tukemiseksi sekä toimenpiteitä, joilla suojellaan kostotoimilta niitä urheilijoita, jotka tuomitsevat rasismin tai puhuvat monimuotoisuuden puolesta; |
| --- | --- |

68.

| 69. | kehottaa komissiota laatimaan urheilualalle suosituksia tai suuntaviivoja, jotta voidaan torjua rasismia urheilussa paikallisella, alueellisella, kansallisella ja unionin tasolla ja edistää osallisuutta ja kunnioitusta, myös niille, jotka tarvitsevat tietynlaisen vaatetuksen, urheilun kaikilla tasoilla; kehottaa urheilujärjestöjä ja sidosryhmiä kaikilla tasoilla aktiivisesti myötävaikuttamaan tällaiseen säännöstöön, allekirjoittamaan sen ja sisällyttämään sen perussääntöönsä; kannustaa järjestöjä tiedottamaan tällaisesta säännöstöstä ja sen sisällöstä jäsenilleen ja heidän perheilleen sekä suurelle yleisölle; |
| --- | --- |

69.

o

o o

| 70. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

70.

---

(1)  EYVL L 180, 19.7.2000, s. 22.

(2)  EYVL L 303, 2.12.2000, s. 16.

(3)  EUVL L 95, 15.4.2010, s. 1.

(4)  EUVL L 189, 28.5.2021, s. 1.

(5)  EUVL L 189, 28.5.2021, s. 34.

(6)  EUVL L 202, 8.6.2021, s. 32.

(7)  EUVL L 156, 5.5.2021, s. 1.

(8)  EUVL C 93, 19.3.2021, s. 1.

(9)  EUVL L 328, 6.12.2008, s. 55.

(10)  EUVL C 460, 21.12.2018, s. 12.

(11)  EUVL C 362, 8.9.2021, s. 63.

(12)  EUVL C 195, 7.6.2018, s. 1.

(13)  EUVL C 108, 26.3.2021, s. 2.

(14)  EUVL C 385, 22.9.2021, s. 104.

(15)  EUVL C 474, 24.11.2021, s. 146.

(16)  EUVL L 231, 30.6.2021, s. 21.

(17)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0463.

(18)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0452.

(19)  EU:n perusoikeusvirasto, Second European Union minorities and discrimination survey – main results, 6. joulukuuta 2017; Second European Union minorities and discrimination survey: Muslims – selected findings, 21. syyskuuta 2017; Experiences and perceptions of antisemitism – second survey on discrimination and hate crime against Jews in the EU, 10. joulukuuta 2018; Second European Union minorities and discrimination survey: Roma – selected findings, 29. marraskuuta 2016; Second European Union minorities and discrimination survey: Being Black in the EU, 23. marraskuuta 2018.

(20)  Ks. edellinen alaviite.

(21)  Tilanne vuonna 2019 EU:n perusoikeusviraston 9. kesäkuuta 2020 päivätyn raportin mukaan.

(22)  EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1.

(23)  Komission ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yksityiselämän kunnioittamisesta ja henkilötietojen suojasta sähköisessä viestinnässä (COM(2017)0010).

(24)  COM(2008)0426.

(25)  The role of culture, education, media and sport in the fight against racism, Euroopan parlamentin sisäasioiden pääosasto, rakenne- ja koheesiopolitiikkayksikkö, lokakuu 2021, s. 13.

---

| 9.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 347/27 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 347/27

---

P9_TA(2022)0058

Koheesiopolitiikka: terveydenhuollon eroavaisuuksien vähentäminen ja rajatylittävän terveysalan yhteistyön tehostaminen

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. maaliskuuta 2022 koheesiopolitiikasta terveydenhuollon eroavaisuuksien vähentäjänä ja rajatylittävän terveysalan yhteistyön tehostajana (2021/2100(INI))

(2022/C 347/03)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 168 artiklan, jonka mukaan kaikkien unionin politiikkojen ja toimintojen määrittelyssä ja toteuttamisessa varmistetaan ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu ja jäsenvaltioita kannustetaan yhteistyöhön, jonka tarkoituksena on parantaa terveyspalvelujen täydentävyyttä jäsenvaltioiden välisen rajan molemmin puolin sijaitsevilla alueilla, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 168 artiklan, jonka mukaan kaikkien unionin politiikkojen ja toimintojen määrittelyssä ja toteuttamisessa varmistetaan ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu ja jäsenvaltioita kannustetaan yhteistyöhön, jonka tarkoituksena on parantaa terveyspalvelujen täydentävyyttä jäsenvaltioiden välisen rajan molemmin puolin sijaitsevilla alueilla,

| — | ottaa huomioon SEUT-sopimuksen 174 artiklan unionin taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden lujittamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon SEUT-sopimuksen 174 artiklan unionin taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden lujittamisesta,

| — | ottaa huomioon sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta 29. huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 883/2004 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta 29. huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 883/2004 (1),

| — | ottaa huomioon potilaiden oikeuksien soveltamisesta rajatylittävässä terveydenhuollossa 9. maaliskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/24/EU (2) (rajatylittävää terveydenhuoltoa koskeva direktiivi) ja erityisesti sen 168 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon potilaiden oikeuksien soveltamisesta rajatylittävässä terveydenhuollossa 9. maaliskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/24/EU (2) (rajatylittävää terveydenhuoltoa koskeva direktiivi) ja erityisesti sen 168 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan sosiaalirahastosta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1081/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1304/2013 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan sosiaalirahastosta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1081/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1304/2013 (3),

| — | ottaa huomioon maaliskuussa 2018 julkaistun komission tutkimuksen rajatylittävästä yhteistyöstä ”Capitalising on existing initiatives for cooperation in cross border regions” (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maaliskuussa 2018 julkaistun komission tutkimuksen rajatylittävästä yhteistyöstä ”Capitalising on existing initiatives for cooperation in cross border regions” (4),

| — | ottaa huomioon rajatylittävän terveydenhuollon täytäntöönpanosta ja tulevaisuudennäkymistä 14. lokakuuta 2020 annetun Euroopan alueiden komitean lausunnon (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rajatylittävän terveydenhuollon täytäntöönpanosta ja tulevaisuudennäkymistä 14. lokakuuta 2020 annetun Euroopan alueiden komitean lausunnon (5),

| — | ottaa huomioon 11. marraskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Euroopan terveysunionin rakentaminen – EU:n muutosjoustavuuden vahvistaminen valtioiden rajat ylittävien terveysuhkien varalta” (COM(2020)0724), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. marraskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Euroopan terveysunionin rakentaminen – EU:n muutosjoustavuuden vahvistaminen valtioiden rajat ylittävien terveysuhkien varalta” (COM(2020)0724),

| — | ottaa huomioon 19. marraskuuta 2020 julkaistun Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön raportin ”Health at a Glance: Europe 2020”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. marraskuuta 2020 julkaistun Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön raportin ”Health at a Glance: Europe 2020”,

| — | ottaa huomioon 9. maaliskuuta 2021 ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi unionin terveysalan toimintaohjelman (EU4Health) perustamisesta kaudeksi 2021–2027 ja asetuksen (EU) N:o 282/2014 kumoamisesta (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. maaliskuuta 2021 ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi unionin terveysalan toimintaohjelman (EU4Health) perustamisesta kaudeksi 2021–2027 ja asetuksen (EU) N:o 282/2014 kumoamisesta (6),

| — | ottaa huomioon unionin terveysalan toimintaohjelman (EU4Health) perustamisesta kaudeksi 2021–2027 ja asetuksen (EU) N:o 282/2014 kumoamisesta 24. maaliskuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/522 (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin terveysalan toimintaohjelman (EU4Health) perustamisesta kaudeksi 2021–2027 ja asetuksen (EU) N:o 282/2014 kumoamisesta 24. maaliskuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/522 (7),

| — | ottaa huomioon tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman ”Horisontti Eurooppa” perustamisesta, sen osallistumista ja tulosten levittämistä koskevien sääntöjen vahvistamisesta sekä asetusten (EU) N:o 1290/2013 ja (EU) N:o 1291/2013 kumoamisesta 28. huhtikuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/695 (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman ”Horisontti Eurooppa” perustamisesta, sen osallistumista ja tulosten levittämistä koskevien sääntöjen vahvistamisesta sekä asetusten (EU) N:o 1290/2013 ja (EU) N:o 1291/2013 kumoamisesta 28. huhtikuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/695 (8),

| — | ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastosta ja koheesiorahastosta 24. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1058 (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastosta ja koheesiorahastosta 24. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1058 (9),

| — | ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastosta ja ulkoisista rahoitusvälineistä tuettavaa Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitetta (Interreg) koskevista erityissäännöksistä 24. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1059 (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastosta ja ulkoisista rahoitusvälineistä tuettavaa Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitetta (Interreg) koskevista erityissäännöksistä 24. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1059 (10),

| — | ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja varainhoitosäännöistä sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista varainhoitosäännöistä 24. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1060 (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja varainhoitosäännöistä sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista varainhoitosäännöistä 24. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1060 (11),

| — | ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan vuonna 2021 teettämän tutkimuksen terveydenhuoltoalan rajatylittävästä yhteistyöstä (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan vuonna 2021 teettämän tutkimuksen terveydenhuoltoalan rajatylittävästä yhteistyöstä (12),

| — | ottaa huomioon Euroopan rakenne- ja investointirahastoja 2014–2020 koskevat komission ohjeet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan rakenne- ja investointirahastoja 2014–2020 koskevat komission ohjeet,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan mietinnön (A9-0026/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan mietinnön (A9-0026/2022),

| A. | ottaa huomioon, että perusinfrastruktuurin, hyvin koulutetun henkilöstön ja laadukkaiden palvelujen puute NUTS 2 -tason alueilla (alueet, joilla on 800 000–3 miljoonaa asukasta), joiden BKT asukasta kohti on alle 75 prosenttia EU27:n keskiarvosta, ja siirtymäalueilla, joiden BKT asukasta kohti on 75–90 prosenttia EU27:n keskiarvosta, haittaa vakavasti terveydenhuollon yhdenvertaista saatavuutta ja on pääasiallinen syy siihen, miksi laadukkaan terveydenhuoltoinfrastruktuurin ja riittävän ja hyvin koulutetun terveydenhuoltohenkilöstön olisi oltava kaikkien kansallisten ja alueellisten hallitusten painopiste; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että perusinfrastruktuurin, hyvin koulutetun henkilöstön ja laadukkaiden palvelujen puute NUTS 2 -tason alueilla (alueet, joilla on 800 000–3 miljoonaa asukasta), joiden BKT asukasta kohti on alle 75 prosenttia EU27:n keskiarvosta, ja siirtymäalueilla, joiden BKT asukasta kohti on 75–90 prosenttia EU27:n keskiarvosta, haittaa vakavasti terveydenhuollon yhdenvertaista saatavuutta ja on pääasiallinen syy siihen, miksi laadukkaan terveydenhuoltoinfrastruktuurin ja riittävän ja hyvin koulutetun terveydenhuoltohenkilöstön olisi oltava kaikkien kansallisten ja alueellisten hallitusten painopiste;

| B. | ottaa huomioon, että covid-19-pandemian puhkeaminen korosti terveysalan ratkaisevaa merkitystä, lisäsi terveydenhuoltojärjestelmiin ja terveydenhuollon työntekijöihin kohdistuvia vaatimuksia ja toi siten esiin terveydenhuoltojärjestelmien heikkoudet ja puutteet sekä jäsenvaltioiden väliset ja niiden sisäiset terveydenhuollon eroavaisuudet ja eriarvoisuuden erityisesti raja-alueilla, syrjäisimmillä alueilla, syrjäisillä alueilla ja maaseutualueilla sekä harvaan asutuilla alueilla; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että covid-19-pandemian puhkeaminen korosti terveysalan ratkaisevaa merkitystä, lisäsi terveydenhuoltojärjestelmiin ja terveydenhuollon työntekijöihin kohdistuvia vaatimuksia ja toi siten esiin terveydenhuoltojärjestelmien heikkoudet ja puutteet sekä jäsenvaltioiden väliset ja niiden sisäiset terveydenhuollon eroavaisuudet ja eriarvoisuuden erityisesti raja-alueilla, syrjäisimmillä alueilla, syrjäisillä alueilla ja maaseutualueilla sekä harvaan asutuilla alueilla;

| C. | ottaa huomioon, että koheesiopolitiikka oli koronaviruksen vaikutusten lieventämistä koskevan investointialoitteen (CRII) ja koronaviruksen vaikutusten lieventämistä koskevan toisen investointialoitteen (CRII+) kautta ensimmäinen puolustuslinja covid-19-pandemian torjunnassa, mikä osoittaa, että tällä politiikalla voidaan merkittävästi vähentää terveyden eriarvoisuutta tukemalla sähköisen terveydenhuollon, etälääketieteen ja digitalisaation muiden muotojen edistymistä, ja toteaa, että vaikka koheesiopolitiikka tarjoaa uusia mahdollisuuksia, se myös edellyttää asianmukaista välineistöä kunkin erityistilanteen hallitsemiseksi sekä lääkintähenkilöstön koulutusta kuhunkin erityistilanteeseen vastaamiseksi; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että koheesiopolitiikka oli koronaviruksen vaikutusten lieventämistä koskevan investointialoitteen (CRII) ja koronaviruksen vaikutusten lieventämistä koskevan toisen investointialoitteen (CRII+) kautta ensimmäinen puolustuslinja covid-19-pandemian torjunnassa, mikä osoittaa, että tällä politiikalla voidaan merkittävästi vähentää terveyden eriarvoisuutta tukemalla sähköisen terveydenhuollon, etälääketieteen ja digitalisaation muiden muotojen edistymistä, ja toteaa, että vaikka koheesiopolitiikka tarjoaa uusia mahdollisuuksia, se myös edellyttää asianmukaista välineistöä kunkin erityistilanteen hallitsemiseksi sekä lääkintähenkilöstön koulutusta kuhunkin erityistilanteeseen vastaamiseksi;

| D. | ottaa huomioon, että EU:ssa jäsenvaltiot vastaavat edelleen terveydenhuollon tasosta ja alueiden välillä on merkittäviä eroja, jotka aiheuttavat eriarvoisuutta; ottaa huomioon, että NUTS 2 -tason alueet, joiden BKT asukasta kohti on alle 75 prosenttia EU27:n keskiarvosta, eivät pysty käyttämään terveydenhuoltoon asukasta kohti läheskään yhtä paljon resursseja kuin kehittyneemmät alueet; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että EU:ssa jäsenvaltiot vastaavat edelleen terveydenhuollon tasosta ja alueiden välillä on merkittäviä eroja, jotka aiheuttavat eriarvoisuutta; ottaa huomioon, että NUTS 2 -tason alueet, joiden BKT asukasta kohti on alle 75 prosenttia EU27:n keskiarvosta, eivät pysty käyttämään terveydenhuoltoon asukasta kohti läheskään yhtä paljon resursseja kuin kehittyneemmät alueet;

| E. | ottaa huomioon, että EU:n välineet, joilla pyritään ratkaisemaan joitakin näistä ongelmista, rajoittuvat enimmäkseen ei-sitoviin säädöksiin, mikä johtaa yleensä puutteisiin; katsoo, että tarvitaan jäsennellympi unionin tason lähestymistapa, jota vahvempi ja kattavampi oikeudellinen kehys ja oikeudellisesti sitovat toimintakeinot täydentävät, jotta voidaan tehostaa jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä ja koordinointia, suojella paremmin ihmisten terveyttä ja puuttua tehokkaasti nykyisiin terveydenhuollon eroavaisuuksiin; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että EU:n välineet, joilla pyritään ratkaisemaan joitakin näistä ongelmista, rajoittuvat enimmäkseen ei-sitoviin säädöksiin, mikä johtaa yleensä puutteisiin; katsoo, että tarvitaan jäsennellympi unionin tason lähestymistapa, jota vahvempi ja kattavampi oikeudellinen kehys ja oikeudellisesti sitovat toimintakeinot täydentävät, jotta voidaan tehostaa jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä ja koordinointia, suojella paremmin ihmisten terveyttä ja puuttua tehokkaasti nykyisiin terveydenhuollon eroavaisuuksiin;

| F. | ottaa huomioon, että komissio tukee rajatylittävää terveysalan yhteistyötä lukuisilla rakennerahastoista rahoitettavilla tutkimuksilla ja aloitteilla sekä Interreg-ohjelman kautta; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että komissio tukee rajatylittävää terveysalan yhteistyötä lukuisilla rakennerahastoista rahoitettavilla tutkimuksilla ja aloitteilla sekä Interreg-ohjelman kautta;

| G. | ottaa huomioon, että rajatylittävä terveysalan yhteistyö edellyttää monenlaisten kumppaneiden, sosiaalialan ja terveydenhuollon laitosten, sairausvakuutuslaitosten ja viranomaisten tukea ja osallistumista; katsoo, että niiden olisi puututtava rajatylittävän toiminnan nykyisiin esteisiin, jotka liittyvät esimerkiksi vapaaseen liikkuvuuteen, tiedonsaantiin, erilaisiin verotus- ja sosiaaliturvajärjestelmiin sekä terveydenhuoltohenkilöstön pätevyyden tunnustamiseen ja terveydenhuollon laitosten kohtaamiin esteisiin; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että rajatylittävä terveysalan yhteistyö edellyttää monenlaisten kumppaneiden, sosiaalialan ja terveydenhuollon laitosten, sairausvakuutuslaitosten ja viranomaisten tukea ja osallistumista; katsoo, että niiden olisi puututtava rajatylittävän toiminnan nykyisiin esteisiin, jotka liittyvät esimerkiksi vapaaseen liikkuvuuteen, tiedonsaantiin, erilaisiin verotus- ja sosiaaliturvajärjestelmiin sekä terveydenhuoltohenkilöstön pätevyyden tunnustamiseen ja terveydenhuollon laitosten kohtaamiin esteisiin;

| H. | ottaa huomioon, että oikeus laadukkaaseen terveydenhuoltoon, ehkäisevä terveydenhuolto mukaan lukien, on osa Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria ja sen olisi oltava ihmisten saatavilla rajatylittävillä alueilla, jotka muodostavat 40 prosenttia EU:n alueesta ja joilla asuu lähes kolmannes EU:n väestöstä; toteaa, että niiden taloudellinen tulos jää yleisesti jäsenvaltioiden muita alueita heikommaksi, erityisesti rajatylittävillä alueilla, joiden väestötiheys on alhaisempi ja taloudet ovat hauraita, kuten maaseutualueilla, syrjäisillä alueilla, syrjäisimmillä alueilla ja saarilla; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että oikeus laadukkaaseen terveydenhuoltoon, ehkäisevä terveydenhuolto mukaan lukien, on osa Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria ja sen olisi oltava ihmisten saatavilla rajatylittävillä alueilla, jotka muodostavat 40 prosenttia EU:n alueesta ja joilla asuu lähes kolmannes EU:n väestöstä; toteaa, että niiden taloudellinen tulos jää yleisesti jäsenvaltioiden muita alueita heikommaksi, erityisesti rajatylittävillä alueilla, joiden väestötiheys on alhaisempi ja taloudet ovat hauraita, kuten maaseutualueilla, syrjäisillä alueilla, syrjäisimmillä alueilla ja saarilla;

| I. | ottaa huomioon, että koheesiopolitiikkaa on vahvistettava, jotta terveydenhuollon tason eroavaisuuksia voidaan kaventaa EU:ssa; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että koheesiopolitiikkaa on vahvistettava, jotta terveydenhuollon tason eroavaisuuksia voidaan kaventaa EU:ssa;

| J. | ottaa huomioon, että terveydenhuoltomenojen osuus EU:n BKT:stä on lähes 10 prosenttia ja että terveydenhuoltoon liittyvillä aloilla työskentelevien osuus EU:n työvoimasta on 15 prosenttia; ottaa huomioon, että terveydenhuoltomenojen määrässä ja lääkäreiden ja terveydenhuollon ammattilaisten saatavuudessa on yhä merkittäviä eroja jäsenvaltioiden ja niiden alueiden välillä; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että terveydenhuoltomenojen osuus EU:n BKT:stä on lähes 10 prosenttia ja että terveydenhuoltoon liittyvillä aloilla työskentelevien osuus EU:n työvoimasta on 15 prosenttia; ottaa huomioon, että terveydenhuoltomenojen määrässä ja lääkäreiden ja terveydenhuollon ammattilaisten saatavuudessa on yhä merkittäviä eroja jäsenvaltioiden ja niiden alueiden välillä;

| K. | toteaa, että raja-alueiden huomattava väestökato, joka koskee etenkin nuoria ja ammattitaitoisia työntekijöitä, kuvastaa taloudellisten mahdollisuuksien puutetta näillä alueilla ja vähentää niiden houkuttelevuutta terveysalan työntekijöiden näkökulmasta; ottaa huomioon, että tasapuolisia terveydenhuollon palveluja koetteleva henkilöstöpula, joka johtuu opiskelijamäärän rajoittamisesta tai uranäkymien puuttumisesta, on yksi keskeisistä kysymyksistä eurooppalaisten terveysjärjestelmien kestävyyden kannalta; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että raja-alueiden huomattava väestökato, joka koskee etenkin nuoria ja ammattitaitoisia työntekijöitä, kuvastaa taloudellisten mahdollisuuksien puutetta näillä alueilla ja vähentää niiden houkuttelevuutta terveysalan työntekijöiden näkökulmasta; ottaa huomioon, että tasapuolisia terveydenhuollon palveluja koetteleva henkilöstöpula, joka johtuu opiskelijamäärän rajoittamisesta tai uranäkymien puuttumisesta, on yksi keskeisistä kysymyksistä eurooppalaisten terveysjärjestelmien kestävyyden kannalta;

| L. | ottaa huomioon, että kahdessa viimeisimmässä monivuotisessa rahoituskehyksessä Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) tehdyt terveysalan investoinnit keskittyivät yleensä vähemmän kehittyneisiin jäsenvaltioihin ja NUTS 2-tason alueisiin, joiden BKT asukasta kohti on alle 75 prosenttia EU27:n keskiarvosta, ja useimmiten ne kohdennettiin terveydenhuoltopalvelujen nykyaikaistamiseen, kun taas Euroopan sosiaalirahaston (ESR) investoinnit suunnattiin terveydenhuollon saatavuuteen ja keskittyivät yleensä maihin, joissa on erityisiä haasteita kohtuuhintaisten, kestävien ja korkealaatuisten palvelujen saatavuudessa; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että kahdessa viimeisimmässä monivuotisessa rahoituskehyksessä Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) tehdyt terveysalan investoinnit keskittyivät yleensä vähemmän kehittyneisiin jäsenvaltioihin ja NUTS 2-tason alueisiin, joiden BKT asukasta kohti on alle 75 prosenttia EU27:n keskiarvosta, ja useimmiten ne kohdennettiin terveydenhuoltopalvelujen nykyaikaistamiseen, kun taas Euroopan sosiaalirahaston (ESR) investoinnit suunnattiin terveydenhuollon saatavuuteen ja keskittyivät yleensä maihin, joissa on erityisiä haasteita kohtuuhintaisten, kestävien ja korkealaatuisten palvelujen saatavuudessa;

| M. | ottaa huomioon, että jäsenvaltiot ovat tällä hetkellä ensisijaisesti vastuussa terveydenhuollosta, koska ne valvovat terveydenhuoltopalvelujen ja lääketieteellisten käytäntöjen organisointia ja rahoitusta; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että jäsenvaltiot ovat tällä hetkellä ensisijaisesti vastuussa terveydenhuollosta, koska ne valvovat terveydenhuoltopalvelujen ja lääketieteellisten käytäntöjen organisointia ja rahoitusta;

| N. | ottaa huomioon, että Next Generation EU -elpymisvälineen prioriteetteihin kuuluvat digitalisaatio ja terveysjärjestelmän muutosjoustavuus; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että Next Generation EU -elpymisvälineen prioriteetteihin kuuluvat digitalisaatio ja terveysjärjestelmän muutosjoustavuus;

| O. | ottaa huomioon, että rajatylittävä terveydenhuolto on yksi niistä politiikanaloista ja toiminta-aloista, joilla esiintyy eniten kansallisten järjestelmien välisistä suurista eroista johtuvia oikeudellisia ja muita kuin oikeudellisia esteitä; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että rajatylittävä terveydenhuolto on yksi niistä politiikanaloista ja toiminta-aloista, joilla esiintyy eniten kansallisten järjestelmien välisistä suurista eroista johtuvia oikeudellisia ja muita kuin oikeudellisia esteitä;

| P. | ottaa huomioon, että Euroopan terveysunionin olisi osaltaan edistettävä ja tehostettava terveysalan tiiviimpää yhteistyötä, koordinointia ja tietämyksen jakamista jäsenvaltioiden ja asiaankuuluvien sidosryhmien välillä ja parannettava EU:n valmiuksia torjua rajatylittäviä terveysuhkia; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että Euroopan terveysunionin olisi osaltaan edistettävä ja tehostettava terveysalan tiiviimpää yhteistyötä, koordinointia ja tietämyksen jakamista jäsenvaltioiden ja asiaankuuluvien sidosryhmien välillä ja parannettava EU:n valmiuksia torjua rajatylittäviä terveysuhkia;

Terveydenhuollon eroavaisuuksien vähentäminen koheesiopolitiikan avulla

| 1. | korostaa, että EU:n koheesiopolitiikassa investoidaan terveyteen, sillä se on alueellisen kehityksen, sosiaalisen lähentymisen ja alueellisen kilpailukyvyn keskeinen voimavara taloudellisten ja sosiaalisten eroavaisuuksien vähentämiseksi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa, että julkisten palvelujen saatavuus on ratkaisevaa sisäraja-alueilla asuville 150 miljoonalle ihmiselle ja että sitä haittaavat toistuvasti lukuisat oikeudelliset ja hallinnolliset esteet; kehottaa siksi komissiota ja jäsenvaltioita maksimoimaan ponnistelunsa näiden esteiden poistamiseksi erityisesti terveyspalvelujen, liikenteen, koulutuksen, työvoiman liikkuvuuden ja ympäristön aloilla; |
| --- | --- |

2.

| 3. | katsoo, että EU:n olisi kehitettävä vakavia sairauksia varten strateginen ja yhdennetty lähestymistapa kokoamalla yhteen useista rahastoista, muun muassa koheesiorahastosta, saatavia eri resursseja; korostaa, että on otettava mallia EU:n syöväntorjuntasuunnitelmasta muiden terveysongelmien, kuten mielenterveysongelmien ja sydän- ja verisuonitautien, torjumiseksi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | korostaa, että psyykkiset sairaudet ja häiriöt ovat yleistyneet erityisesti covid-19-pandemian puhkeamisen jälkeen; kehottaa komissiota ehdottamaan mahdollisimman pian EU:n syöväntorjuntasuunnitelman malliin perustuvaa uutta EU:n mielenterveysalan toimintasuunnitelmaa hyödyntämällä kaikkia käytettävissä olevia välineitä, myös koheesiopolitiikkaa, kokonaisvaltaisessa suunnitelmassa, joka sisältäisi toimenpiteitä ja tavoitteita, jotta ketään ei jätettäisi jälkeen; |
| --- | --- |

4.

| 5. | katsoo, että covid-19-pandemiasta elpyminen on tilaisuus rakentaa vahvempia ja muutosjoustavampia terveysjärjestelmiä käyttämällä koheesiopolitiikan välineitä; tukee komissiota hyvin toimivan Euroopan terveysunionin luomisessa, jotta voidaan hyödyntää terveysalan yhteistyön valtava potentiaali; |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa, että monilla NUTS 2 -tason alueilla, joiden BKT asukasta kohti on alle 75 prosenttia EU27:n keskiarvosta, ja siirtymäalueilla, joiden BKT asukasta kohti on 75–90 prosenttia EU27:n keskiarvosta, sekä maaseutualueilla ja harvaan asutuilla alueilla terveydenhuollon taso ei ole yhtäläinen EU:n kehittyneemmillä alueilla saatavilla olevien palvelujen kanssa; korostaa, että tällä alalla on tehostettava lähentymistä ja yhteistyötä jäsenvaltioiden ja EU:n välillä erityisesti koheesiopolitiikan investointien avulla; kehottaa sen vuoksi komissiota ja jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä vähimmäisvaatimusten asettamiseksi sekä terveydenhuoltoinfrastruktuurille että terveyspalveluille ja käyttämään EU:n varoja, jotta varmistetaan vähimmäislaatuvaatimukset täyttävien palvelujen yhdenvertainen saatavuus kaikilla alueilla, erityisesti kun on kyse raja-alueiden kiireellisistä ongelmista; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita yhdistämään resurssinsa ja sitoutumaan yhdessä tämän päämäärän saavuttamiseen; |
| --- | --- |

6.

| 7. | muistuttaa, että viime ohjelmakaudella (2014–2020) koheesiopolitiikalla tuettiin merkittävällä tavalla terveydenhuoltoalan suunniteltuja investointeja eli ESR:n ja EAKR:n kautta tähän mennessä noin 24 miljardilla eurolla, joilla pyrittiin parantamaan palvelujen saatavuutta sekä kehittämään erikoistunutta terveydenhuoltoinfrastruktuuria ja -valmiuksia terveyden eriarvoisuuden vähentämiseksi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | katsoo, että investoinnit terveydenhuoltoalan innovointiin, terveydenhuoltojärjestelmiin sekä pätevään ja riittävään terveydenhuoltohenkilöstöön vähentävät terveyden eriarvoisuutta ja parantavat edelleen merkittävästi kansalaisten jokapäiväistä elämää, mikä nostaa elinajanodotetta; korostaa, että EU:n, kansallisten ja alueellisten viranomaisten on huolehdittava, että monenlaisia terveydenhuollon laitoksia otetaan tehokkaammin mukaan toimintaan; korostaa lisäksi, että tarvitaan suoraa yhteistyötä, toimia ja hankkeita, joissa käytetään koheesiopolitiikan välineitä jäsenvaltioiden välillä sekä jäsenvaltioissa ja niiden alueilla, jotta voidaan ottaa käyttöön menettelyt, joilla pyritään keventämään potilaiden byrokraattista taakkaa ja ratkaisemaan mahdollisimman monia ongelmia raja-alueiden sairausvakuutuspalvelujen kesken; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa jäsenvaltioita ottamaan asianmukaisesti huomioon yksityisen terveydenhuollon myönteisen panoksen ja varmistamaan, että seuraavien koheesio-ohjelmien ohjelmasuunnittelussa on käytettävissä riittävästi varoja terveydenhuoltoinfrastruktuuria ja -palveluja koskeviin yksityisiin hankkeisiin; |
| --- | --- |

9.

| 10. | suosittaa, että alueellisten, kansallisten ja EU:n tason terveydenhuoltopolitiikkojen määrittelyssä olisi käytettävä räätälöityjä ja mukautuvia lähestymistapoja terveys-, sosiaali- ja talouspolitiikkojen välillä, jotta voidaan tehostaa vuoropuhelua, synergioita ja rakennerahastoista ja muista asiaankuuluvista EU:n ohjelmista, kuten Interreg, suunniteltuja investointeja esimerkiksi tarjoamalla ensivaiheessa terveydenhuollon laitteita, vaihtamalla lääkintähenkilöstöä ja siirtämällä potilaita sellaisten sairaaloiden välillä, joissa voidaan vastata kansalaisten täyttämättömiin terveys- ja sosiaalisiin tarpeisiin; |
| --- | --- |

10.

| 11. | korostaa, että eurooppalaisilla osaamisverkostoilla (ERN) voitaisiin parantaa terveydenhuollon saatavuutta harvinaisten ja monitekijäisten sairauksien tapauksessa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että harvinaisia ja monitekijäisiä sairauksia käsitteleviä eurooppalaisia osaamisverkostoja ja kansallisia asiantuntijakeskuksia tuetaan jatkuvasti ja että niiden resursseja parannetaan, ja kehottaa laajentamaan ERN-verkostojen toimintakenttää muille aloille, kuten vakaviin palovammoihin ja elinsiirto-ohjelmiin; kehottaa komissiota analysoimaan mahdollisuutta perustaa koheesiopolitiikan puitteissa erityinen rahasto, jolla taattaisiin harvinaisten sairauksien hyväksyttyjen hoitomuotojen yhtäläinen saatavuus; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa jäsenvaltioita ottamaan terveydenhuoltopolitiikkaa määritellessään huomioon raja-alueiden erityispiirteet ja potilaiden valinnanvapauden ja käyttämään koheesiovälineitä alueellisen terveydenhuoltoinfrastruktuurin ja menettelyjen kehittämiseksi, jotta potilaat voivat asuinvaltiostaan riippumatta valita terveydenhuoltopalvelut raja-alueen kummalta tahansa puolelta; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ehdottaa, että komissio perustaa Euroopan terveysalan neuvoa-antavan lautakunnan, johon osallistuu kansallisia, alueellisia ja paikallisia viranomaisia ja muita sidosryhmiä ja jonka tavoitteena on edistää EU:n varojen parempaa käyttöä ja pyrkiä kehittämään tehokkaita ja yhdenmukaistettuja ratkaisuja yhteisiin kansanterveyskysymyksiin; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa varmistamaan, että koheesiopolitiikan ohjelmien synergioita ja täydentävyyttä parannetaan alueellisten eroavaisuuksien vähentämiseksi erityisesti Horisontti Eurooppa -ohjelmassa, jossa olisi luotava uutta tietämystä, ja EU4Health-ohjelmassa, jossa tätä uutta tietämystä olisi hyödynnettävä parhaalla mahdollisella tavalla kansalaisten ja terveysjärjestelmien hyödyksi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa komissiota hyödyntämään täysimääräisesti toimivaltaansa terveyspolitiikan alalla tukeakseen kansallisia ja alueellisia viranomaisia terveysjärjestelmien vahvistamisessa, terveydenhuollon normien ylöspäin tapahtuvan lähentymisen edistämisessä terveyden eriarvoisuuden vähentämiseksi jäsenvaltioissa ja niiden välillä sekä parhaiden käytäntöjen, erityisesti seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin liittyvien käytäntöjen, vaihdon helpottamisessa jäsenvaltioiden kesken, tarpeen mukaan muun muassa EU4Health-ohjelman ja Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+) avulla; |
| --- | --- |

15.

| 16. | painottaa koheesiopolitiikan merkitystä torjuttaessa sukupuolten epätasa-arvoa terveydenhuollossa ja edistettäessä Euroopan sukupuolistrategian 2020–2025 sukupuoleen liittyviä terveysprioriteetteja, myös seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja -oikeuksia; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa komissiota edistämään terveys- ja hoitostrategioiden avulla terveydenhuollon ja sairaanhoidon integrointia siten, että keskitytään potilaisiin ja vältetään päällekkäisyydet, aukot ja hoidon puute erityisesti pitkäaikaissairaiden tai ikääntyneiden henkilöiden hoivassa, ja hyödyntämään rajaylittävistä ohjelmista saatuja kokemuksia; |
| --- | --- |

17.

| 18. | huomauttaa, että terveysalan rahoitettujen rakennehankkeiden ja vertailuarvojen kokonaismäärärahoja arvioitaessa on myös tarpeen tarkastella yksittäisten hankkeiden myöhempiä terveysvaikutuksia, jotta niiden tuloksia voidaan seurata ja tehdä jatkuvia analyyseja niiden tehokkuudesta ja tehdä asianmukaiset johtopäätökset näiden hankkeiden ohjelmasuunnittelun ja täytäntöönpanon parantamiseksi tulevaisuudessa, myös komission laatiman hyvien käytäntöjen oppaan kehittämiseksi edelleen; |
| --- | --- |

18.

| 19. | korostaa, että on tärkeää jatkaa kattavan terveydenhuoltoinfrastruktuurin kehittämistä ja vähentää nykyisiä eroavaisuuksia mahdollisimman paljon; muistuttaa, että koheesiopolitiikalla voidaan edistää merkittävästi terveydenhuoltoinfrastruktuurin kehittämistä kaikkialla EU:ssa, erityisesti NUTS 2 -tason alueilla, joiden BKT asukasta kohti on alle 75 prosenttia EU27:n keskiarvosta, ja siirtymäalueilla, joiden BKT asukasta kohti on 75–90 prosenttia EU27:n keskiarvosta, jotta voidaan luoda koko EU:ssa laadukkaita, täysin varusteltuja ja muutosjoustavia terveydenhuoltojärjestelmiä, joilla voidaan suojella paremmin ihmisten terveyttä; korostaa lisäksi, että jäsenvaltioiden ja niiden alueiden välille on perustettava toimiva rajatylittävä yhteistyöverkosto, jonka avulla voitaisiin reagoida tehokkaasti nykyisiin ja tuleviin terveyshaasteisiin; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa käyttämään koheesiopolitiikan varoja sellaisten tiettyihin sairauksiin erikoistuneiden osaamiskeskusten kehittämiseen kaikkialla EU:ssa, jotka kattaisivat myös EU:n naapurimaat ja joilla edistettäisiin rajatylittävää terveysalan yhteistyötä; muistuttaa tässä yhteydessä, että kaikkia olemassa olevia EU:n välineitä, kuten EU4Health-ohjelmaa ja Horisontti Eurooppa -ohjelmaa, on hyödynnettävä synergiassa, jotta voidaan tukea tällaisten tasapuolisesti koko EU:n alueelle jakautuneiden keskusten verkoston kehittämistä; |
| --- | --- |

20.

| 21. | korostaa, että raja-alueiden, maaseutualueiden ja syrjäisimpien alueiden ihmiset kohtaavat usein terveydenhuollon yhdenvertaiseen saatavuuteen liittyviä esteitä, jotka rajoittavat heidän mahdollisuuksiaan saada tarvitsemaansa hoitoa ja jotka koskevat erityisesti terveydenhuollon perusinfrastruktuurin, pätevän ja riittävän terveydenhuoltohenkilöstön ja elintärkeiden lääkkeiden saatavuutta; korostaa, että laadukkaiden palvelujen olisi oltava käytettävissä ja saatavilla oikea-aikaisesti, jotta heille voidaan varmistaa terveydenhuoltoinfrastruktuurin ja heidän tarvitsemiensa asianmukaisten terveydenhuoltopalvelujen riittävä saatavuus; korostaa lisäksi terveydenhuollon saatavuuden erityistilannetta raja-alueilla EU:n ulkorajoilla ja syrjäisillä alueilla, joilla EU:n kansalaiset kohtaavat jo monia haasteita; |
| --- | --- |

21.

| 22. | toteaa, että kuljetuskustannukset ovat yksi lääkkeiden ja kliinisten laitteiden hintojen nousun syistä syrjäisimmillä alueilla, syrjäisillä alueilla ja harvaan asutuilla alueilla sijaitsevissa sairaaloissa ja terveyskeskuksissa, joiden on myös selviydyttävä pitkistä toimitusajoista, mikä tarkoittaa, että alueellisilla terveyspalveluilla on oltava enemmän kapasiteettia ylläpitää suuria varastoja ja välttää pulaa; katsoo siksi, että EU:n olisi löydettävä ratkaisu näihin ongelmiin; |
| --- | --- |

22.

| 23. | korostaa, että terveydenhuollon yhdenvertainen saatavuus lisää myös ihmisten osallisuutta, vammaiset henkilöt tai muuten heikommassa asemassa olevat henkilöt mukaan luettuina, ja nostaa heidän sosiaaliturvansa tasoa; toteaa, että mielenterveyspalvelujen saatavuuden edistäminen voisi myös auttaa lisäämään työllisyyttä ja poistamaan köyhyyttä vähemmän kehittyneillä alueilla; |
| --- | --- |

23.

| 24. | korostaa, että on tärkeää ottaa käyttöön EU:n varoja, jotta voidaan investoida enemmän tautien ehkäisyyn, terveellisten elämäntapojen edistämiseen ja aktiivisen ikääntymisen tukemiseen terveysjärjestelmiin kohdistuvien varhaisten paineiden ehkäisemiseksi; korostaa, että on tärkeää tukea kampanjoita, joilla lisätään erityisesti nuorten tietoisuutta terveellisten elämäntapojen omaksumisen hyödyistä, ja että on tärkeää tukea seulontaohjelmien kehittämistä vakavien sairauksien varhaista havaitsemista varten; |
| --- | --- |

24.

| 25. | katsoo, että terveydenhuollon yhdenvertaiseen saatavuuteen maaseutualueilla liittyvien suurimpien esteiden voittamiseksi olisi hyödynnettävä laajasti kehittyneitä teknologioita, kuten sähköisiä terveyspalveluja, robottiavusteista kirurgiaa tai 3D-tulostusta, jotka ovat olennainen osa älykkäiden kylien käsitettä, jotta voidaan parantaa terveydenhuollon saatavuutta ja lisätä sen tehokkuutta ja laatua; korostaa, että on tärkeää käyttää EU:n koheesio-ohjelmia digitaalisten ratkaisujen käyttöönoton parantamiseksi ja teknisen avun tarjoamiseksi julkishallinnoille, vakuutusyhtiöille ja muille terveydenhuollon toimijoille, jotka käsittelevät rajatylittävään yhteistyöhön liittyviä kysymyksiä; korostaa sen vuoksi tarvetta taata nopea internetyhteys maaseutualueilla ja syrjäisillä alueilla, edistää digitaalista lukutaitoa kaikissa ikäryhmissä näillä alueilla ja varustaa maaseutualueiden ja syrjäisten alueiden terveydenhuoltopalvelut resursseilla, joita tarvitaan tehokkaan sähköisen terveydenhuollon, kuten etälääketieteen, varmistamiseen ja kliinisten tietojen turvalliseen ja yhdenmukaistettuun tallentamiseen; kehottaa luomaan kestävän ja vertailukelpoisen rajatylittävän tietokannan ja kartoittamaan raja-alueiden ja rajatylittävän terveydenhuollon toimijoita, jotta voidaan tuoda esiin rajatylittäviä realiteetteja ja luoda uusia mahdollisuuksia; |
| --- | --- |

25.

| 26. | korostaa yhteishankintojen, varastojen ja muiden toimenpiteiden avulla toteutetun eurooppalaisen lähestymistavan etuja covid-19-pandemian torjunnassa; kehottaa jatkamaan ja kehittämään koheesiopolitiikan välineiden avulla tätä lähestymistapaa muissa EU:n yhteishankinnoissa, jotka koskevat lääkinnällisiä laitteita ja hoitoja, kuten syöpää ehkäiseviä rokotteita, muun muassa HPV-rokotteita, hepatiitti B -rokotteita ja hätävarusteita, jotta voidaan parantaa hoitojen kohtuuhintaisuutta ja saatavuutta; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kehottaa toteuttamaan kunnianhimoisia koheesiopolitiikan toimenpiteitä EU:ssa voimassa olevien säännösten mukaisesti, jotta voidaan lievittää pätevän ja riittävän terveydenhuoltohenkilöstön pulaa raja-alueilla ja maaseutualueilla, erityisesti auttamalla terveydenhuoltohenkilöstöä ja heidän perheitään asettautumaan näille alueille, tarjoamalla mahdollisuuksia ammatilliseen täydennyskoulutukseen ja erikoistumiseen sekä varmistamalla hyvät työolot ja -ehdot, jotta voidaan kannustaa heitä aloittamaan toiminnan harjoittaminen tai jatkamaan sitä näillä alueilla; |
| --- | --- |

27.

| 28. | huomauttaa, että kestävät pitkän aikavälin investoinnit terveydenhuoltohenkilöstöön ovat entistä kiireellisempiä, kun otetaan huomioon covid-19-kriisin vakavat taloudelliset, sosiaaliset ja terveysvaikutukset; korostaa, että on erityisesti investoitava riittävään terveydenhuoltohenkilöstöön, koulutukseen ESR+:n kautta ja terveydenhuoltohenkilöstön erikoistumisen rahoittamiseen jäsenvaltioissa ja alueilla, joissa esiintyy aivovuotoa; kehottaa jäsenvaltioita, joita terveydenhuoltoalan aivovuoto koettelee, asettamaan terveydenhuoltohenkilöstön työympäristön parantamisen etusijalle koheesiopolitiikan investoinneissa; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kehottaa käyttämään koheesiopolitiikan varoja terveydenhuoltoalan työympäristön parantamiseen ja alan houkuttelevuuden lisäämiseen terveydenhuoltohenkilöstön kannalta, jotta voidaan edistää strategioita, joilla luodaan kiinnostusta ja varmistetaan terveydenhuoltohenkilöstön pysyminen NUTS 2 -tason alueilla, joiden BKT asukasta kohti on alle 75 prosenttia EU27:n keskiarvosta, ja siirtymäalueilla, joiden BKT asukasta kohti on 75–90 prosenttia EU27:n keskiarvosta, sekä maaseutualueilla, joilla väestötiheys on alhainen ja taloudellinen vauraus pienempi, täydentämällä kansallista ja alueellista politiikkaa, jolla pyritään tarjoamaan riittävästi terveydenhuoltohenkilöstöä kaikkialla EU:ssa; kehottaa vahvistamaan paikallis- ja alueviranomaisten roolia erityisesti rajatylittävillä alueilla sellaisten koheesiopolitiikan ohjelmien ja hankkeiden laatimisessa ja täytäntöönpanossa, jotka vaikuttavat merkittävästi terveyden eriarvoisuuden vähentämiseen; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan aidon rajatylittävän terveysalan yhteistyön, jotta voidaan varmistaa potilaiden oikeuksien kunnioittaminen siten kuin siitä on säädetty rajatylittävää terveydenhuoltoa koskevassa direktiivissä sekä palvelujen saatavuuden ja laadun paraneminen; |
| --- | --- |

30.

| 31. | huomauttaa, että covid-19-kriisi on osoittanut tarpeen lisätä investointeja terveydenhuoltojärjestelmien valmiuden, reagointikyvyn ja muutosjoustavuuden vahvistamiseen samalla kun varmistetaan rajatylittävä yhteistyö kaikkialla EU:ssa; katsoo, että sen vuoksi solidaarisuus, kestävyys ja tasapuolisuus ovat avainasemassa tämän kriisin ja sen tuhoisten sosioekonomisten seurausten ratkaisemisessa; |
| --- | --- |

31.

| 32. | huomauttaa, että covid-19-kriisi on osoittanut julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien merkityksen potilaiden hoidossa, lääke- ja rokotetutkimuksessa sekä rokotteiden jakelussa; katsoo, että olisi otettava huomioon kustannus-hyötysuhde käytettäessä EU:n varoja julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien avulla toteutettaviin terveydenhuollon tutkimus- ja kehittämishankkeisiin; |
| --- | --- |

32.

| 33. | korostaa, että tarvitaan verkkofoorumi asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa, jotta voidaan kannustaa vaihtamaan parhaita käytäntöjä ja keskustelemaan rajatylittävästä terveydenhuollosta; |
| --- | --- |

33.

| 34. | katsoo, että covid-19-pandemia on historiallisesti käänteentekevä hetki investoida terveydenhuoltojärjestelmiin ja tuleviin työvoimavalmiuksiin; kehottaa perustamaan vahvan Euroopan terveysunionin ja myöntämään sille riittävästi rahoitusta, jotta voidaan tehostaa jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä ja koordinointia, vahvistaa julkisia terveydenhuoltojärjestelmiä, suojella paremmin ihmisten terveyttä ja puuttua tehokkaasti pitkäaikaisiin terveydenhuollon eroavaisuuksiin; |
| --- | --- |

34.

Rajatylittävä terveysalan yhteistyö – rahoitus Interreg-ohjelmista ja muut mahdollisuudet

| 35. | kannustaa käyttämään Next Generation EU -elpymisvälineen ja koheesiorahaston varoja terveydenhuoltojärjestelmien digitaalisten valmiuksien perusteelliseen parantamiseen; korostaa, että tietoteknisten järjestelmien yhteentoimivuutta on parannettava, sillä se on keskeinen tekijä sähköisten terveyspalvelujen ja erityisesti etälääketieteen palvelujen rajatylittävän tarjonnan helpottamisessa; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita käyttämään koheesiopolitiikan välineitä edistääkseen lääkehoidon digitalisaatiota, muun muassa jäljitettävyysjärjestelmiä, eurooppalaisissa sairaaloissa, jotta voidaan vähentää lääkityspoikkeamia, parantaa hoitoyksiköiden välistä viestintää ja yksinkertaistaa byrokratiaa; kehottaa toteuttamaan ja kehittämään sähköisten terveyspalvelujen digitaalisen palveluinfrastruktuurin, yhtenäinen eurooppalainen digitaalinen potilasasiakirja mukaan lukien, jotta varmistetaan, että kansalaiset saavat kaikkialla EU:ssa nopeasti asianmukaisia terveyspalveluja; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kehottaa komissiota laatimaan EU:n olennaislääkkeiden luettelon ja varmistamaan tällaisten lääkkeiden saatavuuden ja kohtuuhintaisuuden pysyvillä varastoilla, yhteisillä hintaneuvotteluilla ja yhteishankinnoilla käyttäen EU:n välineitä, myös koheesiopolitiikan välineitä; |
| --- | --- |

37.

| 38. | korostaa, että monilla raja-alueilla on jo aiempaa kokemusta terveysalan yhteistyöstä ja yhteistyörakenteita, joita niiden olisi hyödynnettävä täysimittaisesti eurooppalaisen yhteisvastuun hengessä; |
| --- | --- |

38.

| 39. | korostaa potilaiden liikkuvuuden sekä turvallisen ja laadukkaan terveydenhuollon rajatylittävän saatavuuden merkitystä EU:ssa; muistuttaa, että potilaat eivät useinkaan voi käyttää naapurimaiden terveydenhuoltopalveluja kustannusten korvaamisessa käytettävien erilaisten järjestelmien vuoksi, samalla kun rajatylittävien työntekijöiden on selviydyttävä sekavista verotus- ja sosiaaliturvaetuusjärjestelyistä, koska jäsenvaltioiden sosiaaliturvajärjestelmät ovat erilaisia; kannustaa sen vuoksi voimakkaasti edistämään erityisiä välittäjäorganisaatioita, kuten ZOAST-vyöhykkeitä, eurooppalaisia alueellisen yhteistyön yhtymiä, terveyden seurantakeskuksia tai muita verkostoja, jotta voidaan helpottaa rajatylittävän terveysalan yhteistyön koordinointia yhdessä paikallisten ja kansallisten viranomaisten kanssa; korostaa, että potilaille voi olla hyötyä rajatylittävän terveydenhuollon parannuksista, joiden ansiosta he pystyisivät käyttämään yhtäläisesti muiden jäsenvaltioiden tai niiden raja-alueiden terveyspalveluja ja -infrastruktuuria, mukaan lukien diagnosointi ja kliiniset tutkimukset, ja että periaatteena on saada hoitoa sieltä, missä se on helpointa, läheisintä, parhainta ja nopeinta; kehottaa tehostamaan potilaiden kuljetusmahdollisuuksia lähimpiin yli rajojen toimiviin laitoksiin mutta toteaa, että kaikkiin oikeudellisiin ja hallinnollisiin esteisiin puuttuminen on edelleen rasite ja niihin on puututtava tulevalla oikeudellisten ja hallinnollisten esteiden poistamismekanismia koskevalla asetuksella; |
| --- | --- |

39.

| 40. | korostaa koheesiopolitiikan viimeaikaisten toimenpiteiden merkitystä covid-19-pandemian torjumisessa eli koronaviruksen vaikutusten lieventämistä koskevaa investointialoitetta (CRII), koronaviruksen vaikutusten lieventämistä koskevaa toista investointialoitetta (CRII+) sekä koheesiota ja Euroopan alueita tukevaa elpymisapua (REACT-EU-väline); painottaa lisäksi, että vastaavanlaisia toimenpiteitä on sisällytetty asetukseen (EU) 2021/1060; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kehottaa painokkaasti parantamaan tiedonsaantia ja jakamaan rajatylittävän terveydenhuollon potilaille ja henkilöstölle suunnattua yksinkertaistettua tietoa potilaille tarkoitetun käsikirjan tai yli rajojen toimivien alueellisten yhteyspisteiden avulla; |
| --- | --- |

41.

| 42. | toteaa, että Euroopassa on lukuisia menestyksekkäitä rajatylittäviä terveyshankkeita, ja korostaa, että niistä saatuja kokemuksia olisi hyödynnettävä nykyisten koheesiopolitiikan hankkeiden älykkään käytön pohjalta tehostamalla ja helpottamalla edelleen rajatylittävää yhteistyötä tällä alalla kaikkien EU:n kansalaisten hyödyksi; korostaa lisäksi, että on tärkeää oppia joidenkin raja-alueiden menestystarinoista ja hyödyntää niitä edelleen; |
| --- | --- |

42.

| 43. | toteaa, että on tärkeää investoida rajatylittäviin yhteistyöohjelmiin, joilla vastataan raja-alueilla havaittuihin terveysalan tarpeisiin ja haasteisiin rajatylittävänä hallintotapana, joka on tärkeä hätätilanteissa, ja toteaa, että tästä voidaan mainita esimerkkinä pelastuspalvelut, jotka kattavat alueita rajan molemmin puolin; painottaa, että laadukkaisiin julkisiin palveluihin tehtävillä investoinneilla on ratkaiseva merkitys sosiaalisen palautumiskyvyn vahvistamisessa ja autettaessa ihmisiä selviytymään talous-, terveys- ja yhteiskunnallisista kriiseistä; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita asettamaan etusijalle raja-alueiden terveysalan investoinnit yhdistämällä tehokkaasti investointeja infrastruktuuriin, innovointiin, inhimilliseen pääomaan, hyvään hallintoon ja institutionaalisiin valmiuksiin; |
| --- | --- |

43.

| 44. | korostaa rajatylittävän terveysalan yhteistyön merkitystä kaikille Euroopan alueille ja tarvetta löytää ratkaisuja rajatylittävään terveydenhuoltoon erityisesti raja-alueilla, joilla kansalaiset ylittävät rajan päivittäin; huomauttaa, että tarvittavien palvelujen tarjoaminen edellyttää raja-alueiden välistä korkeatasoista yhteistyötä; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kehottaa kiinnittämään enemmän huomiota potilaisiin hankkeissa, joita rahoitetaan Interreg-ohjelmista uudella ohjelmakaudella, ja hankkeissa, joissa keskitytään erityisesti haavoittuvassa asemassa oleviin ja syrjäytyneisiin ryhmiin sekä EU:n sukupuolistrategian 2020–2025 sukupuoleen liittyviin terveysprioriteetteihin, myös seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin; |
| --- | --- |

45.

| 46. | katsoo, että Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen puitteissa käytettävissä olevien määrärahojen avulla olisi luotava toimivia rajatylittäviä julkisia terveydenhuoltopalveluja ja että niitä ei pitäisi käyttää ainoastaan välineenä, jolla luodaan erillisiä terveydenhuoltopalveluja; korostaa lisäksi, että Interreg-hankkeissa olisi oltava selkeä rajatylittävä toiminnallinen osuus; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään kokonaisvaltaisen yhteisen aluesuunnittelun kehittämistä raja-alueilla terveydenhuoltopalveluja varten; |
| --- | --- |

46.

| 47. | muistuttaa, että Interreg-ohjelmista on tullut tärkeä väline, jolla ratkaistaan raja-alueille tyypillisiä ongelmia, edistetään kumppaneiden välistä rajatylittävää yhteistyötä ja kehitetään Euroopan raja-alueiden potentiaalia; |
| --- | --- |

47.

| 48. | korostaa, että Interreg V-A -osa-alueen viimeisimmän ohjelmakauden aikana rajatylittävällä terveysalan yhteistyöllä pyrittiin muun muassa helpottamaan terveydenhuollon ammattilaisten ja potilaiden rajatylittävää liikkuvuutta, lisäämään innovointia ja kehittämään laadukkaan terveydenhuollon saatavuutta käyttämällä raja-alueilla yhteisiä laitteita, palveluja ja tiloja; toteaa, että hankkeet koskivat muun muassa koulutusta (38 prosenttia) hoitoa ja diagnosointia (22 prosenttia) sekä laitteita (17 prosenttia); |
| --- | --- |

48.

| 49. | kehottaa rahoittamaan hankkeita, joilla edistetään rajatylittävää terveydenhuoltoa koskevia sopimuksia, joiden nojalla potilaat voivat matkustaa muualle saamaan hoitoa ja valita vapaasti terveydenhuollon ammattilaisensa; |
| --- | --- |

49.

| 50. | huomauttaa, että menestyksekkäiden rajatylittävien julkisten terveydenhuoltopalvelujen aikaansaamiseksi komission ja jäsenvaltioiden olisi kerättävä oleellisia tietoja oikeudellisten ja muiden kuin oikeudellisten esteiden luonteesta kullakin raja-alueella ja tuettava politiikkakohtaista analyysia siitä, miten nämä esteet voidaan poistaa; |
| --- | --- |

50.

| 51. | kehottaa komissiota varmistamaan, että nykyiset koordinointielimet helpottavat pitkälle kehitetyssä terapiassa käytettäviin lääkkeisiin perustuvia rajatylittäviä hoitoja ja että potilailla on kaikkialla EU:ssa yhtäläiset mahdollisuudet saada innovatiivisia hoitoja; kehottaa jäsenvaltioita sallimaan näiden innovatiivisten hoitojen saamisen ulkomailla tehokkaasti ja oikea-aikaisesti ja nopeuttamaan potilaiden korvausmenettelyä; |
| --- | --- |

51.

| 52. | katsoo, että osaamiskeskukset voisivat kannustaa entistä enemmän rajatylittävien sopimusten tekoon ja lisätä niiden määrää ja että tällaiset keskukset voisivat näin ollen olla erittäin tärkeitä ja hyödyllisiä yleisen terveydentilan parantamisessa ja siten EU:n kansalaisten elinajanodotteen nostamisessa; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kehottaa komissiota, jäsenvaltioita ja alueita edistämään rajatylittävän terveydenhuollon parempaa hallinnointia, koska EU:ssa potilaat kohtaavat edelleen vakavia haasteita ja esteitä terveydenhuollon saatavuudessa muissa jäsenvaltioissa ja vain pieni osa mahdollisista potilaista on tietoinen oikeudestaan hakeutua hoitoon rajatylittävään terveydenhuoltoon; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita levittämään tehokkaammin tietoa ja harkitsemaan asianmukaista EU:n laajuista kampanjaa, jotta kansalaiset saavat tietoa oikeuksistaan ja tavoista käyttää rajatylittäviä terveydenhuoltopalveluja; muistuttaa, että on tärkeää rahoittaa digitalisaatiota ja investoida kansalaisten tiedonsaantiin, tiedon integrointiin ja tietojärjestelmiin tietojen saannin ja käytön helpottamiseksi; |
| --- | --- |

53.

| 54. | kehottaa komissiota tekemään kattavan tutkimuksen EU:n vakuutusjärjestelmien välisestä yhteistyökehyksestä ja tarkastelemaan mahdollisia pullonkauloja ja puutteita, joita potilaat kohtaavat etsiessään terveyspalveluja toisen jäsenvaltion alueella, sekä hallinnollisia esteitä, jotka estävät kansalaisia käyttämästä rajatylittäviä terveydenhuoltopalveluja, ja kehottaa komissiota tuomaan esiin, miten koheesiopolitiikan välineitä voitaisiin käyttää näiden mahdollisten ongelmien ratkaisemiseen; |
| --- | --- |

54.

| 55. | painottaa, että koordinoidun rajatylittävän sairausvakuutusjärjestelmän puuttuminen vaikeuttaa potilaiden mahdollisuuksia saada hoitoa rajan toisella puolella, jos heillä ei ole varaa maksaa hoitokuluja etukäteen ennen kuin heidän vakuutuksensa korvaa ne; |
| --- | --- |

55.

| 56. | katsoo, että tietämyksen vaihto ja käytännöistä tiedottaminen Interregin avulla auttavat vahvistamaan valmiuksia ja reagointivalmiuksia yli rajojen, mistä on tullut merkittävä tekijä pandemian aiheuttaman kriisin aikana; |
| --- | --- |

56.

| 57. | katsoo, että Interreg-ohjelmissa voidaan tarjota yhteisiä julkisia terveyspalveluja ja käynnistää muita rajatylittäviä aloitteita, koska läheisyyden edistäminen sopii hyvin yhteen vihreän kestävyyden tavoitteen kanssa; |
| --- | --- |

57.

| 58. | korostaa, että useilla Interreg-hankkeilla on edistetty covid-19:n torjuntaa rajatylittävillä alueilla kaikkialla EU:ssa esimerkiksi tehohoitopotilaiden ja terveydenhuollon ammattilaisten liikkuvuuden, lääkinnällisten laitteiden ja henkilönsuojainten sekä PCR-testien rajatylittävän tarjonnan, tietojenvaihdon tai oikeudellisen neuvonnan kautta; korostaa siksi pienimuotoisten ja rajatylittävien hankkeiden merkitystä ihmisten yhteen saattamisessa ja siten uusien mahdollisuuksien avaamisessa kestävälle paikalliselle kehitykselle ja rajatylittävälle terveysalan yhteistyölle; panee kuitenkin merkille, että rajojen sulkeminen EU:ssa pandemian aikana vaikutti potilaiden ja terveydenhuoltohenkilöstön liikkuvuuteen, samalla kun tartuntatietoja, rokotuksia tai potilaiden siirtojen ehtoja koskevia tietoja ei ollut yhdenmukaistettu riittävästi jäsenvaltioiden kesken, mikä hidasti yhteisiä epidemiologisia toimia covid-19:n torjumiseksi, aiheutti sekaannusta ja haittasi alueellista yhteistyötä pahiten kärsineiden alueiden välillä; |
| --- | --- |

58.

| 59. | on vakuuttunut, että räätälöityjä ratkaisuja ja paikallista lähestymistapaa tarvitaan raja-alueiden nykyisen monimuotoisuuden vuoksi ja että ne ovat edellytys kestävälle paikalliselle kehitykselle; |
| --- | --- |

59.

| 60. | kehottaa jäsenvaltioita sekä alue- ja paikallisviranomaisia hyödyntämään täysin asetuksessa (EU) 2021/1060 määriteltyjen koheesiopolitiikan ohjelmien sekä Interreg-ohjelmien tarjoamaa joustavuutta meneillään olevan covid-19-kriisin ratkaisemiseksi; |
| --- | --- |

60.

| 61. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan yhdessä koheesiopolitiikan ja EU4Health-ohjelman avulla jäsenvaltioiden ja EU:n tason toimintastrategioiden, vakiotoimintatapojen ja menettelyjen kehittämistä covid-19-pandemia huomioon ottaen, jotta voidaan tehostaa yhteistyötä tulevissa kansanterveydellisissä hätätilanteissa; |
| --- | --- |

61.

| 62. | katsoo, että koheesiopolitiikan puitteissa tehtävä rajatylittävä terveysalan yhteistyö ei olisi täysin mahdollista ilman terveyspalvelujen alan tutkintotodistusten ja pätevyyksien vastavuoroista tunnustamista kaikissa jäsenvaltioissa; kehottaa komissiota ehdottamaan Benelux-valtioiden vuonna 2015 allekirjoittaman päätöksen pohjalta kehystä, jonka avulla korkeakoulututkintoja voitaisiin tunnustaa automaattisesti EU:n tasolla; |
| --- | --- |

62.

| 63. | kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään paremmin kahdenvälisiä sopimuksia ja luomaan yhteistyöjärjestelyjä rajatylittävän terveydenhuollon esteiden poistamiseksi; |
| --- | --- |

63.

o

o o

| 64. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden parlamenteille. |
| --- | --- |

64.

---

(1)  EUVL L 166, 30.4.2004, s. 1.

(2)  EUVL L 88, 4.4.2011, s. 45.

(3)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 470.

(4)  Röhrling, I., Habimana, K., Groot, W., ym., Capitalising on existing initiatives for cooperation in cross-border regions, terveyden ja elintarviketurvallisuuden pääosasto, komissio, 2018.

(5)  EUVL C 440, 18.12.2020, s. 10.

(6)  EUVL C 474, 24.11.2021, s. 179.

(7)  EUVL L 107, 26.3.2021, s. 1.

(8)  EUVL L 170, 12.5.2021, s. 1.

(9)  EUVL L 231, 30.6.2021, s. 60.

(10)  EUVL L 231, 30.6.2021, s. 94.

(11)  EUVL L 231, 30.6.2021, s. 159.

(12)  Rakenne- ja koheesiopolitiikkayksikkö, Cross-border cooperation in healthcare, unionin sisäasioiden pääosasto, Euroopan parlamentti, 2021.

---

| 9.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 347/37 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 347/37

---

P9_TA(2022)0059

Koheesiopolitiikka: innovatiivisten ja älykkäiden muutosten sekä tieto- ja viestintätekniikan alueellisen yhteenliitettävyyden edistäminen

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. maaliskuuta 2022 koheesiopolitiikan merkityksestä innovatiivisten ja älykkäiden muutosten sekä tieto- ja viestintätekniikan alueellisen yhteenliitettävyyden edistämisessä (2021/2101(INI))

(2022/C 347/04)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 174 artiklan taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden vahvistamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 174 artiklan taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden vahvistamisesta,

| — | ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja varainhoitosäännöistä sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista varainhoitosäännöistä 24. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1060 (1) (yhteisiä säännöksiä koskeva asetus) ja erityisesti sen ensimmäisen toimintapoliittisen tavoitteen sellaisena kuin se on vahvistettu 5 artiklassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja varainhoitosäännöistä sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista varainhoitosäännöistä 24. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1060 (1) (yhteisiä säännöksiä koskeva asetus) ja erityisesti sen ensimmäisen toimintapoliittisen tavoitteen sellaisena kuin se on vahvistettu 5 artiklassa,

| — | ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastosta ja koheesiorahastosta 24. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1058 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastosta ja koheesiorahastosta 24. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1058 (2),

| — | ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastosta ja ulkoisista rahoitusvälineistä tuettavaa Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitetta (Interreg) koskevista erityissäännöksistä 24. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1059 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastosta ja ulkoisista rahoitusvälineistä tuettavaa Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitetta (Interreg) koskevista erityissäännöksistä 24. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1059 (3),

| — | ottaa huomioon Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+) perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1296/2013 kumoamisesta 24. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1057 (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+) perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1296/2013 kumoamisesta 24. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1057 (4),

| — | ottaa huomioon asetuksen (EU) N:o 1303/2013 muuttamisesta lisämäärärahojen ja toteuttamisjärjestelyjen osalta tuen antamiseksi covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistämiseen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustamiseen 23. joulukuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/2221 (5) (REACT-EU-väline), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asetuksen (EU) N:o 1303/2013 muuttamisesta lisämäärärahojen ja toteuttamisjärjestelyjen osalta tuen antamiseksi covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistämiseen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustamiseen 23. joulukuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/2221 (5) (REACT-EU-väline),

| — | ottaa huomioon oikeudenmukaisen siirtymän rahaston perustamisesta 24. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1056 (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudenmukaisen siirtymän rahaston perustamisesta 24. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1056 (6),

| — | ottaa huomioon InvestEU-ohjelman perustamisesta ja asetuksen (EU) 2015/1017 muuttamisesta 24. maaliskuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/523 (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon InvestEU-ohjelman perustamisesta ja asetuksen (EU) 2015/1017 muuttamisesta 24. maaliskuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/523 (7),

| — | ottaa huomioon Digitaalinen Eurooppa -ohjelman perustamisesta 29. huhtikuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/694 (8), joka on tarkoitettu tukemaan Euroopan digitalisaatiota, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Digitaalinen Eurooppa -ohjelman perustamisesta 29. huhtikuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/694 (8), joka on tarkoitettu tukemaan Euroopan digitalisaatiota,

| — | ottaa huomioon Next Generation EU -elpymisvälineen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Next Generation EU -elpymisvälineen,

| — | ottaa huomioon 19. helmikuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Euroopan digitaalista tulevaisuutta rakentamassa” (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. helmikuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Euroopan digitaalista tulevaisuutta rakentamassa” (COM(2020)0067),

| — | ottaa huomioon 9. maaliskuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”2030 digitaalinen kompassi: eurooppalainen lähestymistapa digitaalista vuosikymmentä varten” (COM(2021)0118), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. maaliskuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”2030 digitaalinen kompassi: eurooppalainen lähestymistapa digitaalista vuosikymmentä varten” (COM(2021)0118),

| — | ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Pk-yritysstrategia kestävää ja digitaalista Eurooppaa varten” (COM(2020)0103), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Pk-yritysstrategia kestävää ja digitaalista Eurooppaa varten” (COM(2020)0103),

| — | ottaa huomioon 11. joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma” (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma” (COM(2019)0640),

| — | ottaa huomioon 1. heinäkuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Euroopan osaamisohjelma kestävän kilpailukyvyn, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja selviytymis- ja palautumiskyvyn tueksi” (COM(2020)0274), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. heinäkuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Euroopan osaamisohjelma kestävän kilpailukyvyn, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja selviytymis- ja palautumiskyvyn tueksi” (COM(2020)0274),

| — | ottaa huomioon 30. syyskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelma 2021–2027: Koulutuksen mukauttaminen digitaaliaikaan” (COM(2020)0624), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. syyskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelma 2021–2027: Koulutuksen mukauttaminen digitaaliaikaan” (COM(2020)0624),

| — | ottaa huomioon 30. kesäkuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”EU:n pitkän aikavälin maaseutuvisio – Vahvat, verkottuneet, selviytymiskykyiset ja vauraat maaseutualueet” (COM(2021)0345), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. kesäkuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”EU:n pitkän aikavälin maaseutuvisio – Vahvat, verkottuneet, selviytymiskykyiset ja vauraat maaseutualueet” (COM(2021)0345),

| — | ottaa huomioon digitaalitalouden ja yhteiskunnan indeksiä koskevat komission vuoden 2020 raportit, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon digitaalitalouden ja yhteiskunnan indeksiä koskevat komission vuoden 2020 raportit,

| — | ottaa huomioon rakenne- ja koheesiopolitiikkayksikön 15. kesäkuuta 2018 julkaistun tutkimuksen ”Digital Agenda and Cohesion Policy”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rakenne- ja koheesiopolitiikkayksikön 15. kesäkuuta 2018 julkaistun tutkimuksen ”Digital Agenda and Cohesion Policy”,

| — | ottaa huomioon EU:n ministerien ja jäsenvaltioiden edustajien sekä Norjan ja Yhdistyneen kuningaskunnan 9. huhtikuuta 2019 allekirjoittaman naisia ja digitalisaatiota koskevan julistuksen ”Declaration of Commitment on Women in Digital”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n ministerien ja jäsenvaltioiden edustajien sekä Norjan ja Yhdistyneen kuningaskunnan 9. huhtikuuta 2019 allekirjoittaman naisia ja digitalisaatiota koskevan julistuksen ”Declaration of Commitment on Women in Digital”,

| — | ottaa huomioon 8. joulukuuta 2020 annetun Berliinin julistuksen digitaaliyhteiskunnasta ja arvopohjaisesta digitaalisesta hallinnosta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. joulukuuta 2020 annetun Berliinin julistuksen digitaaliyhteiskunnasta ja arvopohjaisesta digitaalisesta hallinnosta,

| — | ottaa huomioon 16. lokakuuta 2020 julkaistun Euroopan tasa-arvoinstituutin raportin ”Gender Equality Index 2020: Digitalisation and the future of work”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. lokakuuta 2020 julkaistun Euroopan tasa-arvoinstituutin raportin ”Gender Equality Index 2020: Digitalisation and the future of work”,

| — | ottaa huomioon Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) neuvoston laajakaistayhteyksiä koskevat suositukset sellaisina kuin ne ovat muutettuina 24. helmikuuta 2021, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) neuvoston laajakaistayhteyksiä koskevat suositukset sellaisina kuin ne ovat muutettuina 24. helmikuuta 2021,

| — | ottaa huomioon 2. lokakuuta 2020 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät covid-19:stä, sisämarkkinoista, teollisuuspolitiikasta, digitaaliasioista ja ulkosuhteista ja erityisesti digitalisaatiosta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. lokakuuta 2020 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät covid-19:stä, sisämarkkinoista, teollisuuspolitiikasta, digitaaliasioista ja ulkosuhteista ja erityisesti digitalisaatiosta,

| — | ottaa huomion 11. joulukuuta 2020 esitetyn ehdotuksen neuvoston päätelmiksi ”Digitalisaatio toimimaan ympäristön hyväksi”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomion 11. joulukuuta 2020 esitetyn ehdotuksen neuvoston päätelmiksi ”Digitalisaatio toimimaan ympäristön hyväksi”,

| — | ottaa huomioon 7. huhtikuuta 2021 esitetyn ehdotuksen neuvoston päätelmiksi etätyöstä muualla kuin työpaikalla tehtävän työn yhteydessä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. huhtikuuta 2021 esitetyn ehdotuksen neuvoston päätelmiksi etätyöstä muualla kuin työpaikalla tehtävän työn yhteydessä,

| — | ottaa huomioon Brysselin kaupungin yhdistetyn etätyö- ja ilmastosuunnitelman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Brysselin kaupungin yhdistetyn etätyö- ja ilmastosuunnitelman,

| — | ottaa huomioon talous-, tiede- ja elämänlaatuasioiden politiikkayksikön 30. huhtikuuta 2021 julkaistun tutkimuksen ”The impact of teleworking and digital work on workers and society: Special focus on surveillance and monitoring, as well as on mental health of workers”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous-, tiede- ja elämänlaatuasioiden politiikkayksikön 30. huhtikuuta 2021 julkaistun tutkimuksen ”The impact of teleworking and digital work on workers and society: Special focus on surveillance and monitoring, as well as on mental health of workers”,

| — | ottaa huomioon komission aloitteen älykkäitä kyliä koskevaksi EU:n toimeksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission aloitteen älykkäitä kyliä koskevaksi EU:n toimeksi,

| — | ottaa huomioon rakenne- ja koheesiopolitiikan politiikkayksikön 30. syyskuuta 2020 julkaiseman tutkimuksen ”EU Lagging Regions: state of play and future challenges”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rakenne- ja koheesiopolitiikan politiikkayksikön 30. syyskuuta 2020 julkaiseman tutkimuksen ”EU Lagging Regions: state of play and future challenges”,

| — | ottaa huomioon 5. ja 6. syyskuuta 2016 annetun Cork 2.0 -julistuksen ”Parempi elämä maaseudulla”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. ja 6. syyskuuta 2016 annetun Cork 2.0 -julistuksen ”Parempi elämä maaseudulla”,

| — | ottaa huomioon 18. tammikuuta 2018 julkaistun alueiden komitean ja komission yhteisen tutkimuksen ”Innovation camp methodology handbook: realising the potential of the entrepreneurial discovery process for territorial innovation and development” (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. tammikuuta 2018 julkaistun alueiden komitean ja komission yhteisen tutkimuksen ”Innovation camp methodology handbook: realising the potential of the entrepreneurial discovery process for territorial innovation and development” (9),

| — | ottaa huomioon Irlannin maaseudun kehittämispolitiikan 2021–2025 ”Our Rural Future” ja sen keskittymisen etätyöhön maaseutualueilla, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Irlannin maaseudun kehittämispolitiikan 2021–2025 ”Our Rural Future” ja sen keskittymisen etätyöhön maaseutualueilla,

| — | ottaa huomioon 28. syyskuuta 2020 julkaistun Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön raportin ”Living, working and COVID-19”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. syyskuuta 2020 julkaistun Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön raportin ”Living, working and COVID-19”,

| — | ottaa huomioon komission elokuussa 2019 esittämän tutkimuksen ”The changing nature of work and skills in the digital age” (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission elokuussa 2019 esittämän tutkimuksen ”The changing nature of work and skills in the digital age” (10),

| — | ottaa huomioon joulukuussa 2018 julkaistun komission valmisteluasiakirjan ”The Geography of EU Discontent” (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon joulukuussa 2018 julkaistun komission valmisteluasiakirjan ”The Geography of EU Discontent” (11),

| — | ottaa huomioon 20. toukokuuta 2021 antamansa päätöslauselman Euroopan digitaalisen tulevaisuuden rakentamisesta: digitaalisten sisämarkkinoiden toiminnan esteiden poistaminen ja tekoälyn käytön parantaminen eurooppalaisten kuluttajien hyväksi (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. toukokuuta 2021 antamansa päätöslauselman Euroopan digitaalisen tulevaisuuden rakentamisesta: digitaalisten sisämarkkinoiden toiminnan esteiden poistaminen ja tekoälyn käytön parantaminen eurooppalaisten kuluttajien hyväksi (12),

| — | ottaa huomioon 15. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (13),

| — | ottaa huomioon 25. maaliskuuta 2021 antamansa päätöslauselman koheesiopolitiikasta ja alueellisista ympäristöstrategioista ilmastonmuutoksen torjunnassa (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. maaliskuuta 2021 antamansa päätöslauselman koheesiopolitiikasta ja alueellisista ympäristöstrategioista ilmastonmuutoksen torjunnassa (14),

| — | ottaa huomioon 20. toukokuuta 2021 antamansa päätöslauselman väestönkehityksen suunnanvaihdosta EU:n alueilla koheesiopolitiikan välineitä käyttäen (15), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. toukokuuta 2021 antamansa päätöslauselman väestönkehityksen suunnanvaihdosta EU:n alueilla koheesiopolitiikan välineitä käyttäen (15),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan kirjeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan kirjeen,

| — | ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan mietinnön (A9-0010/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan mietinnön (A9-0010/2022),

| A. | ottaa huomioon, että EU:n tavoitteena on toteuttaa tehokkaita digitaalisia toimintapolitiikkoja, joilla lisätään ihmisten ja yritysten mahdollisuuksia saavuttaa kestävä ja vauras digitaalinen tulevaisuus kaikilla alueilla; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että EU:n tavoitteena on toteuttaa tehokkaita digitaalisia toimintapolitiikkoja, joilla lisätään ihmisten ja yritysten mahdollisuuksia saavuttaa kestävä ja vauras digitaalinen tulevaisuus kaikilla alueilla;

| B. | katsoo, että digitalisaation on oltava oikeudenmukaista ja osallistavaa, luotava mahdollisuuksia ja edistettävä tasa-arvoa, elämänlaatua, alueellista kilpailukykyä ja talouden nykyaikaistamista; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että digitalisaation on oltava oikeudenmukaista ja osallistavaa, luotava mahdollisuuksia ja edistettävä tasa-arvoa, elämänlaatua, alueellista kilpailukykyä ja talouden nykyaikaistamista;

| C. | katsoo, että digitaalisen siirtymän on edettävä samaan tahtiin meneillään olevan vihreän siirtymän kanssa – yhdessä niitä kutsutaan rinnakkaisiksi siirtymiksi; katsoo, että niiden sosiaalista ulottuvuutta ei saa jättää huomiotta; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että digitaalisen siirtymän on edettävä samaan tahtiin meneillään olevan vihreän siirtymän kanssa – yhdessä niitä kutsutaan rinnakkaisiksi siirtymiksi; katsoo, että niiden sosiaalista ulottuvuutta ei saa jättää huomiotta;

| D. | ottaa huomioon, että nykyaikaiseen talouteen sisältyy uusien yritysmallien käyttöönotto neljännen teollisen vallankumouksen kehityssuuntausten mukaisesti, millä vastataan digitaalisen ja vihreän siirtymän nykyajan haasteisiin; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että nykyaikaiseen talouteen sisältyy uusien yritysmallien käyttöönotto neljännen teollisen vallankumouksen kehityssuuntausten mukaisesti, millä vastataan digitaalisen ja vihreän siirtymän nykyajan haasteisiin;

| E. | ottaa huomioon, että ne Euroopan alueet, joilla kestävän siirtymän tarve on suurin, ovat yleensä niitä, joilla köyhyys ja syrjäytyminen on yleistä; katsoo, että nopea elpyminen edellyttää määrätietoisia toimenpiteitä ja investointeja, joilla olisi keskityttävä lieventämään pandemian taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia, käynnistämään uudelleen taloudellista toimintaa, edistämään kestävää kehitystä, vihreää siirtymää ja digitalisaatiota ja panemaan täytäntöön Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteet, jotta voidaan parantaa Euroopan kilpailukykyä; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että ne Euroopan alueet, joilla kestävän siirtymän tarve on suurin, ovat yleensä niitä, joilla köyhyys ja syrjäytyminen on yleistä; katsoo, että nopea elpyminen edellyttää määrätietoisia toimenpiteitä ja investointeja, joilla olisi keskityttävä lieventämään pandemian taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia, käynnistämään uudelleen taloudellista toimintaa, edistämään kestävää kehitystä, vihreää siirtymää ja digitalisaatiota ja panemaan täytäntöön Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteet, jotta voidaan parantaa Euroopan kilpailukykyä;

| F. | ottaa huomioon, että uusi monivuotinen rahoituskehys muodostaa yhdessä Next Generation EU -elpymisvälineen kanssa EU:n kaikkien aikojen suurimman elvytyspaketin ja auttaa vihreämmän, digitaalisemman ja selviytymiskykyisemmän unionin rakentamisessa covid-19-pandemian jälkeisenä aikana; ottaa huomioon, että samaan aikaan uusi koheesiopolitiikka tarjoaa jäsenvaltioille ennennäkemättömän tilaisuuden digitalisaation vauhdittamiseen, koska siinä edellytetään niitä osoittamaan vähimmäismäärä varoja digitaaliseen siirtymään ja varmistamaan, että tietyt edellytykset ovat olemassa tällaisen rahoituksen saamiseksi, kuten koheesiopolitiikan investointikehyksessä 2021–2027 esitetään; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että uusi monivuotinen rahoituskehys muodostaa yhdessä Next Generation EU -elpymisvälineen kanssa EU:n kaikkien aikojen suurimman elvytyspaketin ja auttaa vihreämmän, digitaalisemman ja selviytymiskykyisemmän unionin rakentamisessa covid-19-pandemian jälkeisenä aikana; ottaa huomioon, että samaan aikaan uusi koheesiopolitiikka tarjoaa jäsenvaltioille ennennäkemättömän tilaisuuden digitalisaation vauhdittamiseen, koska siinä edellytetään niitä osoittamaan vähimmäismäärä varoja digitaaliseen siirtymään ja varmistamaan, että tietyt edellytykset ovat olemassa tällaisen rahoituksen saamiseksi, kuten koheesiopolitiikan investointikehyksessä 2021–2027 esitetään;

| G. | ottaa huomioon, että EU:ssa vallitsee edelleen maantieteestä, iästä, sukupuolesta, koulutustasosta, sosioekonomisesta asemasta ja tuloista johtuva digitaalinen kahtiajako, joka estää joitakin yksilöitä ja yrityksiä hyödyntämästä digitalisaation etuja; katsoo, että tämä digitaalinen kahtiajako voi entisestään vieraannuttaa väestökadosta kärsiviä alueita ja ruokkia EU:n alueellista epätasapainoa; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että EU:ssa vallitsee edelleen maantieteestä, iästä, sukupuolesta, koulutustasosta, sosioekonomisesta asemasta ja tuloista johtuva digitaalinen kahtiajako, joka estää joitakin yksilöitä ja yrityksiä hyödyntämästä digitalisaation etuja; katsoo, että tämä digitaalinen kahtiajako voi entisestään vieraannuttaa väestökadosta kärsiviä alueita ja ruokkia EU:n alueellista epätasapainoa;

| H. | ottaa huomioon, että laajakaistan kattavuuden taso Euroopassa osoittaa, että merkittäviä investointeja tarvitaan edelleen erityisesti maaseutualueilla, joilla kymmenen prosenttia kotitalouksista ei kuulu minkäänlaisen kiinteän verkon piiriin ja 41 prosentilla ei ole minkäänlaista nopeaa laajakaistateknologiaa ja joilla vain 59 prosentilla on seuraavan sukupolven laajakaistayhteys (vähintään 30 Mbit/s), kun muualla EU:ssa se on 87 prosentilla kotitalouksista (16); ottaa huomioon, että tieto- ja viestintätekniikan heikon yhteenliitettävyyden lisäksi maaseutualueilla ja syrjäisillä alueilla on usein muitakin rakenteellisia haasteita, kuten infrastruktuurin ja palvelujen puute, alhainen tulotaso tai koulutusmahdollisuuksien ja kulttuurivarantojen puute, mikä saa korkeasti koulutetut ihmiset muuttamaan lupaavammille alueille (aivovuoto) (17); toteaa, että EU:n rahoituksella olisi edistettävä keskeisen infrastruktuurin rakentamista väestökehityksen haasteisiin vastaamiseksi; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että laajakaistan kattavuuden taso Euroopassa osoittaa, että merkittäviä investointeja tarvitaan edelleen erityisesti maaseutualueilla, joilla kymmenen prosenttia kotitalouksista ei kuulu minkäänlaisen kiinteän verkon piiriin ja 41 prosentilla ei ole minkäänlaista nopeaa laajakaistateknologiaa ja joilla vain 59 prosentilla on seuraavan sukupolven laajakaistayhteys (vähintään 30 Mbit/s), kun muualla EU:ssa se on 87 prosentilla kotitalouksista (16); ottaa huomioon, että tieto- ja viestintätekniikan heikon yhteenliitettävyyden lisäksi maaseutualueilla ja syrjäisillä alueilla on usein muitakin rakenteellisia haasteita, kuten infrastruktuurin ja palvelujen puute, alhainen tulotaso tai koulutusmahdollisuuksien ja kulttuurivarantojen puute, mikä saa korkeasti koulutetut ihmiset muuttamaan lupaavammille alueille (aivovuoto) (17); toteaa, että EU:n rahoituksella olisi edistettävä keskeisen infrastruktuurin rakentamista väestökehityksen haasteisiin vastaamiseksi;

| I. | ottaa huomioon, että pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset) ovat Euroopan talouden selkäranka, sillä ne muodostavat 99 prosenttia kaikista EU:n yrityksistä ja työllistävät noin 100 miljoonaa ihmistä; ottaa huomioon, että pk-yritysten osuus Euroopan BKT:stä on yli puolet, ja katsoo, että ne ovat ratkaisevassa asemassa paitsi EU:n rinnakkaisten siirtymien toteuttamisessa kestävään ja digitaaliseen talouteen siirryttäessä myös tuottaessaan lisäarvoa kaikilla talouden aloilla; ottaa kuitenkin huomioon, että ainoastaan 17 prosenttia pk-yrityksistä on onnistunut ottamaan käyttöön digitaaliteknologiaa liiketoiminnassaan, kun taas suurista yrityksistä siinä on onnistunut 54 prosenttia; ottaa huomioon, että jotkin teollisuudenalat ja perinteiset toimialat, kuten rakennus-, maatalouselintarvike-, tekstiili- ja terästeollisuus, ovat jääneet jälkeen digitalisaatiossaan (18); |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset) ovat Euroopan talouden selkäranka, sillä ne muodostavat 99 prosenttia kaikista EU:n yrityksistä ja työllistävät noin 100 miljoonaa ihmistä; ottaa huomioon, että pk-yritysten osuus Euroopan BKT:stä on yli puolet, ja katsoo, että ne ovat ratkaisevassa asemassa paitsi EU:n rinnakkaisten siirtymien toteuttamisessa kestävään ja digitaaliseen talouteen siirryttäessä myös tuottaessaan lisäarvoa kaikilla talouden aloilla; ottaa kuitenkin huomioon, että ainoastaan 17 prosenttia pk-yrityksistä on onnistunut ottamaan käyttöön digitaaliteknologiaa liiketoiminnassaan, kun taas suurista yrityksistä siinä on onnistunut 54 prosenttia; ottaa huomioon, että jotkin teollisuudenalat ja perinteiset toimialat, kuten rakennus-, maatalouselintarvike-, tekstiili- ja terästeollisuus, ovat jääneet jälkeen digitalisaatiossaan (18);

| J. | ottaa huomioon, että vaikka covid-19-pandemia on johtanut etätyön sekä tieto- ja viestintätekniikkaan perustuvan liikkuvan työn valtavaan kasvuun (19), mikä tarjoaa huomattavia mahdollisuuksia työpaikkojen yhteenliittämiseen kaupunkikeskusten sekä pienempien kaupunkien, esikaupunkialueiden ja maaseutualueiden välillä, valmiudet etätyön tekemiseen vaihtelevat merkittävästi korkea- ja matalapalkkaisten työntekijöiden, toimihenkilöiden ja ruumiillisen työn tekijöiden sekä sukupuolten välillä (20); katsoo, että tieto- ja viestintätekniikkaan perustuva liikkuva työ ja palvelujen digitalisaatio voivat tietyin edellytyksin mahdollistaa työllisyyden ja väestön tasapuolisemman maantieteellisen jakautumisen; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että vaikka covid-19-pandemia on johtanut etätyön sekä tieto- ja viestintätekniikkaan perustuvan liikkuvan työn valtavaan kasvuun (19), mikä tarjoaa huomattavia mahdollisuuksia työpaikkojen yhteenliittämiseen kaupunkikeskusten sekä pienempien kaupunkien, esikaupunkialueiden ja maaseutualueiden välillä, valmiudet etätyön tekemiseen vaihtelevat merkittävästi korkea- ja matalapalkkaisten työntekijöiden, toimihenkilöiden ja ruumiillisen työn tekijöiden sekä sukupuolten välillä (20); katsoo, että tieto- ja viestintätekniikkaan perustuva liikkuva työ ja palvelujen digitalisaatio voivat tietyin edellytyksin mahdollistaa työllisyyden ja väestön tasapuolisemman maantieteellisen jakautumisen;

| K. | ottaa huomioon, että Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanon edistämiseksi ESR+:sta olisi tuettava investointeja ihmisiin ja järjestelmiin työllisyyden, koulutuksen ja sosiaalisen osallisuuden aloilla ja annettava samalla myös tukea, jotta voidaan parantaa koulutusjärjestelmien laatua, osallistavuutta ja toimivuutta sekä niiden tarkoituksenmukaisuutta työmarkkinoiden kannalta myös edistämällä digitaalista oppimista ja opetushenkilöstön ammatillista kehittymistä; katsoo, että näin tuettaisiin taloudellista, alueellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 174 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanon edistämiseksi ESR+:sta olisi tuettava investointeja ihmisiin ja järjestelmiin työllisyyden, koulutuksen ja sosiaalisen osallisuuden aloilla ja annettava samalla myös tukea, jotta voidaan parantaa koulutusjärjestelmien laatua, osallistavuutta ja toimivuutta sekä niiden tarkoituksenmukaisuutta työmarkkinoiden kannalta myös edistämällä digitaalista oppimista ja opetushenkilöstön ammatillista kehittymistä; katsoo, että näin tuettaisiin taloudellista, alueellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 174 artiklan mukaisesti;

| L. | toteaa, että kokemukset covid-19-pandemiasta ovat osoittaneet, kuinka tärkeää digitaalisen infrastruktuurin kehittäminen on talouksille ja yhteiskunnille, terveyspalvelut, koulutus ja julkishallinto mukaan luettuina; ottaa huomioon, että covid-19-pandemia on myös tuonut esiin monia jo olemassa olevia ongelmia maaseutualueilla ja korostanut näiden alueiden haavoittuvuutta erityisesti digitaalisten valmiuksien, terveyspalvelujen laadun ja tarjonnan, koulutuksen, laajakaistayhteyksien saatavuuden, arvoketjujen häiriönsietokyvyn ja digitaalisten taitojen osalta; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että kokemukset covid-19-pandemiasta ovat osoittaneet, kuinka tärkeää digitaalisen infrastruktuurin kehittäminen on talouksille ja yhteiskunnille, terveyspalvelut, koulutus ja julkishallinto mukaan luettuina; ottaa huomioon, että covid-19-pandemia on myös tuonut esiin monia jo olemassa olevia ongelmia maaseutualueilla ja korostanut näiden alueiden haavoittuvuutta erityisesti digitaalisten valmiuksien, terveyspalvelujen laadun ja tarjonnan, koulutuksen, laajakaistayhteyksien saatavuuden, arvoketjujen häiriönsietokyvyn ja digitaalisten taitojen osalta;

| M. | ottaa huomioon, että vaikka Euroopan osaamisohjelmassa asetettiin tavoitteeksi, että 70 prosentilla EU:n aikuisväestöstä on vähintään digitaaliset perustaidot vuoteen 2025 mennessä, komission mukaan 42 prosentilla EU:n väestöstä ei vieläkään ole digitaalisia perustaitoja ja 37 prosentilla työntekijöistä ei edelleenkään ole riittäviä digitaalisia taitoja; ottaa huomioon, että tieto- ja viestintäteknisissä taidoissa on edelleen suuria maantieteellisiä eroja; ottaa huomioon, että naiset ovat suhteettomasti aliedustettuina tieto- ja viestintätekniikan alalla EU:ssa, sillä heidän osuutensa tieto- ja viestintätekniikan asiantuntijatehtävistä on vain 17 prosenttia (21), ja on epätodennäköisempää, että heillä on digitaalisia erityistaitoja ja että he työskentelevät tieto- ja viestintätekniikkaan liittyvillä aloilla; ottaa huomioon, että vuonna 2019 alle 25 prosenttia EU27:n yrityksistä tarjosi henkilöstölleen tieto- ja viestintätekniikkaan liittyvää koulutusta ja että jäsenvaltioiden välillä oli merkittäviä eroja (22); ottaa huomioon, että erityisesti startup-yrityksissä vallitsee edelleen sukupuolten välinen kuilu, sillä vuonna 2020 eurooppalaisiin teknologiayrityksiin sijoitetun pääoman kokonaismäärästä 91 prosenttia suunnattiin pelkästään miehistä koostuville perustajaryhmille (23); |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että vaikka Euroopan osaamisohjelmassa asetettiin tavoitteeksi, että 70 prosentilla EU:n aikuisväestöstä on vähintään digitaaliset perustaidot vuoteen 2025 mennessä, komission mukaan 42 prosentilla EU:n väestöstä ei vieläkään ole digitaalisia perustaitoja ja 37 prosentilla työntekijöistä ei edelleenkään ole riittäviä digitaalisia taitoja; ottaa huomioon, että tieto- ja viestintäteknisissä taidoissa on edelleen suuria maantieteellisiä eroja; ottaa huomioon, että naiset ovat suhteettomasti aliedustettuina tieto- ja viestintätekniikan alalla EU:ssa, sillä heidän osuutensa tieto- ja viestintätekniikan asiantuntijatehtävistä on vain 17 prosenttia (21), ja on epätodennäköisempää, että heillä on digitaalisia erityistaitoja ja että he työskentelevät tieto- ja viestintätekniikkaan liittyvillä aloilla; ottaa huomioon, että vuonna 2019 alle 25 prosenttia EU27:n yrityksistä tarjosi henkilöstölleen tieto- ja viestintätekniikkaan liittyvää koulutusta ja että jäsenvaltioiden välillä oli merkittäviä eroja (22); ottaa huomioon, että erityisesti startup-yrityksissä vallitsee edelleen sukupuolten välinen kuilu, sillä vuonna 2020 eurooppalaisiin teknologiayrityksiin sijoitetun pääoman kokonaismäärästä 91 prosenttia suunnattiin pelkästään miehistä koostuville perustajaryhmille (23);

| N. | ottaa huomioon, että tieto- ja viestintätekniikan alan kehittäminen ja toimet innovoinnin edistämiseksi ovat myös tarpeen, jotta voidaan tukea talouden ja yhteiskunnan digitalisaatiota yleisesti ja erityisesti teollisuudenalojen digitalisaatiota; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että tieto- ja viestintätekniikan alan kehittäminen ja toimet innovoinnin edistämiseksi ovat myös tarpeen, jotta voidaan tukea talouden ja yhteiskunnan digitalisaatiota yleisesti ja erityisesti teollisuudenalojen digitalisaatiota;

| O. | katsoo, että julkisten palvelujen digitalisaation on edettävä samaan tahtiin yksityisyyden ja henkilötietojen suojaa koskevien oikeuksien kanssa yleisen tietosuoja-asetuksen mukaisesti (24); |
| --- | --- |

O.

katsoo, että julkisten palvelujen digitalisaation on edettävä samaan tahtiin yksityisyyden ja henkilötietojen suojaa koskevien oikeuksien kanssa yleisen tietosuoja-asetuksen mukaisesti (24);

Koheesiopolitiikka 2021–2027 ja rinnakkaisten siirtymien haasteet

| 1. | suhtautuu myönteisesti koheesiopolitiikkaa koskevaan pakettiin 2021–2027 ja sen ensimmäiseen toimintapoliittiseen tavoitteeseen, jossa keskitytään kehittämään ”kilpailukykyisempi ja älykkäämpi Eurooppa edistämällä innovatiivisia ja älykkäitä taloudellisia muutoksia sekä alueellisia tieto- ja viestintäteknisiä yhteyksiä” (25); |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa uuden koheesiopolitiikan merkitystä digitaalisen ja vihreän siirtymän edistämisessä; korostaa, että uuden koheesiopolitiikan digitaaliset ja innovointia koskevat komponentit ovat keskeisessä asemassa mahdollistettaessa yhteiskunnan kestävä ja osallistava muutos sosiaalisemmaksi ja kilpailukykyisemmäksi taloudeksi sekä Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden ja vuodelle 2030 asetettujen Euroopan digitaalisen vuosikymmenen tavoitteiden savuttamisessa; korostaa, että tarvitaan hyvä ja kohtuuhintainen digitaalinen infrastruktuuri sekä toimia kaikkien käyttäjäryhmien digitaalisten taitojen kehittämiseksi, jota olisi edistettävä myös ottamalla käyttöön erilaista tukea ja rahoitusta joustavasti ja toisiaan täydentävästi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | muistuttaa, että jäsenvaltioilla on käytettävissään Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) ja koheesiorahaston toimintapoliittisen tavoitteen 1 mukaista tukea, jotta ne voivat investoida innovointiin älykkään erikoistumisen käsitteen mukaisesti; kehottaa kansallisia ja alueellisia viranomaisia parantamaan älykästä erikoistumista koskevaa toimintatapaansa keskittymällä innovointimahdollisuuksien ja kestävän kehityksen kannalta lupaavimpiin alueisiin ja hankkeisiin; |
| --- | --- |

3.

| 4. | korostaa älykkäiden kylien käsitteen merkitystä vastattaessa EU:n digitaalisiin ja ilmastohaasteisiin ja suhtautuu myönteisesti siihen, että se sisällytetään tulevaan yhteiseen maatalouspolitiikkaan (YMP) sekä koheesio- ja aluepolitiikkoihin; vaatii, että jäsenvaltiot sisällyttävät älykkäisiin kyliin perustuvan toimintamallin koheesiopolitiikan ohjelmiinsa kansallisella ja alueellisella tasolla; |
| --- | --- |

4.

| 5. | muistuttaa, että EAKR:stä ja koheesiorahastosta annetun asetuksen nojalla jäsenvaltioiden on osoitettava vähintään kahdeksan prosenttia määrärahoistaan työpaikkoihin ja kasvuun kohdistuviin investointeihin kestävän kaupunkikehityksen aikaansaamiseksi; pitää valitettavana, että vastaavanlaista varojen kohdentamista maaseutualueita varten ei ole vielä voitu vahvistaa; panee tässä yhteydessä merkille, että asetuksen mukaan erityistä huomiota kiinnitetään ympäristön ja ilmaston muutosten torjumiseen ja digitaaliteknologioiden mahdollisuuksien hyödyntämiseen innovoinnissa, minkä ansiosta alueviranomaiset voivat keskittää rahoitusta kestävän kaupunkikehityksen alalle; |
| --- | --- |

5.

| 6. | muistuttaa, että Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta annetussa asetuksessa vahvistetaan, että kyseisen välineen sekä EAKR:n ja koheesiorahaston yhteisellä toiminnalla on edistettävä alueellisten ja paikallisten innovaatioekosysteemien kehittämistä ja vahvistamista, teollista muutosta sekä yhteiskunnan ja julkishallinnon digitalisaatiota; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa neuvostoa ja komissiota asettamaan kunnianhimoisempia tavoitteita kaikkien EU:n alueiden digitaaliselle kehitykselle ja kehottaa laatimaan kaikille alueille eurooppalaisen digitaalisen toimintasuunnitelman, johon sisältyy keskipitkän aikavälin tavoitteita ja vuoteen 2025 asti ulottuvia toimenpiteitä sekä erityisiä suosituksia EU:lle ja jäsenvaltioille konkreettisten tulosten saavuttamiseksi vuoteen 2030 mennessä; |
| --- | --- |

7.

| 8. | painottaa tarvetta varmistaa, että digitalisaatioprosesseissa otetaan asianmukaisesti huomioon alueelliset erityispiirteet ja -tarpeet; muistuttaa, että ”sama malli kaikille” -lähestymistapa saattaa pahentaa jo olemassa olevaa kuilua eri kehitystasoilla olevien alueiden välillä; |
| --- | --- |

8.

| 9. | korostaa, että on tärkeää varmistaa EU:n lukuisten digitalisaatiota edistävien aloitteiden ja ohjelmien välinen johdonmukaisuus ja luoda synergioita niiden ja koheesiopolitiikan välineiden välille, jotta voidaan maksimoida tämän alan mahdollisuudet; kehottaa jäsenvaltioita ottamaan huomioon, että digitalisaatioon tehtäviin investointeihin on sisällyttävä kasvun tavoite, johon yhdistyy kestäviä talouskehitysstrategioita samalla kun vältetään päällekkäisyyksiä; |
| --- | --- |

9.

| 10. | toteaa, että tehokas liikkuvuusjärjestelmä on yksi alueiden taloudellisen kehityksen, alueellisen yhteenkuuluvuuden ja alueiden potentiaalin kehittämisen edellytyksistä; huomauttaa, että siksi on annettava tarvittava rahoitus ympäristön kannalta kestävien ja kohtuuhintaisten liikenneyhteyksien kehittämiseen ja ylläpitoon, mikä voisi kannustaa vanhempaa sukupolvea jatkamaan maatalouden harjoittamista pidempään ja houkutella nuoria alueellisista keskuksista työhön maaseutualueille; |
| --- | --- |

10.

| 11. | korostaa, että EU:n vähemmän kehittyneillä alueilla on erityisiä haasteita; kehottaa komissiota tarjoamaan näille alueille räätälöityä tukea, jolla pyritään vahvistamaan hallinnollisia valmiuksia, tietämystä ja teknologiapohjaista asiantuntemusta, jotta varmistetaan niiden talouksien ja yhteiskuntien onnistunut siirtyminen yhä digitaalisempaan tulevaisuuteen; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pitää myönteisenä neuvoston kantaa, jossa tuetaan komission näkemystä vihreän siirtymän ja digitaalisaation muodostamasta kaksinkertaisesta haasteesta; korostaa, että rinnakkaisten siirtymien avulla voidaan luoda uusia vihreitä ja digitaalisia työpaikkoja, jotka ovat välttämättömiä talouden elpymiselle covid-19-pandemian jälkeen, ja on vakuuttunut siitä, että digitaalinen komponentti on avainasemassa, kun pyritään saavuttamaan Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteet, jotka on esitetty EU:n digitaalistrategiassa ”Euroopan digitaalista tulevaisuutta rakentamassa”; |
| --- | --- |

12.

| 13. | korostaa tarvetta tukea digitaalisten ratkaisujen kehittämistä paitsi ilmastonmuutoksen ehkäisemiseen, esimerkiksi kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen digitaalisen resurssitehokkuuden ja älykkään innovoinnin avulla, myös ilmastonmuutokseen sopeutumiseen; korostaa tarvetta kehittää digitaalisia varoitusvälineitä ja -sovelluksia luonnonkatastrofien, kuten tulvien, mutavyöryjen, helleaaltojen ja metsäpalojen, kielteisten vaikutusten vähentämiseksi; |
| --- | --- |

13.

Digitaalisen kuilun umpeen kurominen

| 14. | kehottaa komissiota varmistamaan, että tuleva maaseudun seurantakeskus kerää kattavaa ja ajantasaista tietoa digitaalisesta kahtiajaosta, jotta voidaan tukea jäsenvaltioita alueidensa ja kaupunkiensa tarpeiden tunnistamisessa; pitää olennaisen tärkeänä, että saadaan ajantasaista tietoa digitalisaation edistymisestä kaikilla EU:n alueilla, ja kehottaa komissiota toimittamaan digitaalitalouden ja -yhteiskunnan indeksin tiedot NUTS 2 -tasolla; |
| --- | --- |

14.

| 15. | korostaa, että digitaalisessa kahtiajaossa on kaksi ulottuvuutta: infrastruktuuria koskeva ulottuvuus ja valmiuksia koskeva ulottuvuus, että niiden alkuperät ovat erilaiset ja että niihin on sovellettava erilaisia toimia, jotka on räätälöitävä niiden ominaispiirteiden mukaan; |
| --- | --- |

15.

| 16. | panee huolestuneena merkille jäsenvaltioiden sisällä ja välillä edelleen vallitsevan digitaalisen kahtiajaon; on erityisen huolissaan kaupunkien ja maaseudun välisestä laajakaistaverkkojen laatuun ja kohtuuhintaisuuteen liittyvästä digitaalisesta kahtiajaosta (26); muistuttaa erityisesti, että EAKR:n ja koheesiorahaston tulevilla investoinneilla olisi tuettava edelleen nopeiden digitaalisten infrastruktuuriverkkojen kehittämistä; painottaa, että tässä yhteydessä maaseutualueet on asetettava etusijalle; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tarjoamaan tukea ja apua nykyisille alustoille ja hankkeille osallistavan ja oikeudenmukaisen digitalisaation alalla välineinä, joiden avulla kaikki EU:n alueet, myös syrjäiset ja maaseutualueet, tuodaan 2000-luvulle; |
| --- | --- |

17.

| 18. | toteaa, että maaseutualueiden ja kaupunkien aikuisväestön digitaalisissa taidoissa on kriittisiä eroja, jotka vaikuttavat erityisesti pienituloisiin, naisiin ja ikääntyneisiin; toteaa, että tämä kahtiajako on erityisen merkittävä tietyissä jäsenvaltioissa ja pahentaa nykyisiä työnsaantivaikeuksia maaseutualueilla; kehottaa jäsenvaltioita investoimaan kohdennettuihin täydennyskoulutus- ja koulutustoimenpiteisiin digitaalisen kuilun umpeen kuromiseksi ja korostaa, että nämä puutteet liittyvät suoraan suuren kapasiteetin verkkojen vähäiseen saatavuuteen; |
| --- | --- |

18.

| 19. | panee erittäin kiinnostuneena merkille komission digitaalisen kompassin, jolla pyritään muuntamaan vuoteen 2030 ulottuvat EU:n digitaalitavoitteet konkreettisiksi päämääriksi seuraavilla neljällä tärkeimmällä alalla: taidot, turvallinen ja kestävä digitaalinen infrastruktuuri, yritysten digitalisaatio ja julkisten palvelujen digitalisaatio; kehottaa komissiota raportoimaan säännöllisesti näillä neljällä alalla saavutetusta edistyksestä; |
| --- | --- |

19.

| 20. | on vakuuttunut siitä, että digitalisaatio tarjoaa mahdollisuuden parantaa elämänlaatua ja edistää koulutusmahdollisuuksia, työpaikkojen luomista, innovointia ja julkisten palvelujen parempaa saatavuutta maaseutualueilla ja kehityksessä jälkeen jääneillä alueilla, mikä osaltaan auttaa kääntämään väestökatoon johtavan kehityssuunnan ja torjumaan aivovuotoa; |
| --- | --- |

20.

| 21. | suhtautuu myönteisesti digitaalipoliittisen ohjelman 2030 tavoitteeseen, jonka mukaan EU:n kaikkien asuttujen alueiden olisi vuosikymmenen loppuun mennessä kuuluttava 5G-verkon piiriin; kehottaa komissiota edistämään osana tulevaa lainsäädäntöä toimenpiteitä, joilla helpotetaan 5G-verkkojen käyttöönottoa maaseutualueilla, erityisesti vähentämällä tai poistamalla työläitä hallinnollisia menettelyjä; |
| --- | --- |

21.

| 22. | korostaa tarvetta poistaa maaseutu- ja kaupunkialueiden välillä edelleen vallitseva digitaalinen kahtiajako ja tarvetta hyödyntää maaseutualueiden yhteyksien ja digitalisaation tarjoamia mahdollisuuksia kehittämällä horisontaalinen strategia; kehottaa jäsenvaltioita käyttämään koheesiopolitiikan, YMP:n ja Next Generation EU -elpymisvälineen määrärahoja älykkäiden kylien käsitteen käyttöönottoon ja kehittämiseen vuoden 2020 jälkeisenä aikana, mikä edistää digitalisaatiota, taloudellisen potentiaalin vahvistamista, innovointia ja sosiaalista osallisuutta maaseutualueilla sekä maaseutuyhteisöjen vaikutusmahdollisuuksien lisäämistä räätälöidyillä hankkeilla, joilla pyritään parantamaan laajakaistayhteyksiä ja -infrastruktuuria; muistuttaa kuitenkin, että digitalisaatiostrategiat olisi mukautettava maaseutuoloihin ja maaseutuyhteisöjen olisi itse panostettava ja osallistuttava aktiivisesti niiden täytäntöönpanoon sekä digitaali- ja robottiteknologioiden soveltamiseen maataloudessa; korostaa, että vuoteen 2030 asetettu tavoite siirtymisestä kestävään maatalouteen voidaan saavuttaa edistämällä uusia teknologioita, tutkimusta ja innovointia sekä meneillään olevalla tietämyksen siirtämisellä maaseudulle; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kehottaa jäsenvaltioita käyttämään sekä EAKR:n ja koheesiorahaston että Next Generation EU -elpymisvälineen kautta saatavilla olevia rahoitusvaroja mahdollisimman suuressa määrin ja tehokkaasti, jotta voidaan antaa alueille niiden tarvitsemaa kohdennettua tukea digitaalisen kahtiajaon poistamiseksi maaseutualueilta ja sukupolvien väliltä; kehottaa jäsenvaltioita lisäksi tukemaan erittäin suuren kapasiteetin verkkojen käyttöönottoa asianmukaisten julkisten rahoitusjärjestelmien avulla alueilla, joita markkinat eivät palvele, ja tarjoamaan monialaisia ja kattavia ratkaisuja, esimerkiksi älykkäitä kyliä ja maaseudun innovaatiokeskuksia; kannattaa pyrkimyksiä edistää digitalisaatiota vahvistamalla temaattista keskittymistä koheesiopolitiikassa, samalla kun edistetään yhteistyötä Euroopan investointipankin tai muiden kehityspankkien kanssa; kehottaa kiinnittämään huomiota erojen kasvamisen riskiin, jos heikoimmassa asemassa olevia alueita ei tueta asianmukaisesti, sillä niillä on usein heikommat valmiudet suunnitella ja käyttää varoja tehokkaasti, vaikka niiden tarpeet ovatkin suurimmat; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kehottaa lisäksi panemaan täytäntöön kaikilta osin Verkkojen Eurooppa -välineen, jonka uudella digitaalisella rahoitusvälineellä ja rajat ylittävien digitaalisten yhteyksien lisäämisellä on ratkaiseva merkitys, kun kurotaan umpeen taloudellisia, sosiaalisia ja alueellisia kuiluja, ja tarjotaan monia uusia mahdollisuuksia EU:n alueille ja maaseutualueille; |
| --- | --- |

24.

Osallistava ja oikeudenmukainen digitalisaatio

| 25. | korostaa, että tarvitaan kestävä ja osallistava digitalisaatioprosessi, joka on sosiaalisesti ja taloudellisesti oikeudenmukainen ja jossa ketään ei jätetä jälkeen; korostaa, että Euroopan rakenne- ja investointirahastojen tuella olisi edistettävä digitaalisen potentiaalin ja innovoinnin kehittämistä pk-yrityssektorilla, jotta voidaan parantaa väestön digitaalisia valmiuksia ja taitoja, ja sillä olisi tuettava osallisuutta digitaaliyhteiskunnassa ja lisättävä taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta kaikilla EU:n alueilla keskittyen vähemmän kehittyneisiin alueisiin; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että julkisten palvelujen digitalisaation rinnalla toteutetaan toimenpiteitä, joilla helpotetaan kansalaisten mahdollisuutta käyttää internetpalveluja ilman syrjintää, rajoituksia tai häirintää; muistuttaa, että onnistuneen digitaalisen siirtymän edellytyksenä on vakaa ja kohtuuhintainen suuren kapasiteetin internetyhteys; |
| --- | --- |

26.

| 27. | painottaa EU:n syrjäisten alueiden, myös sen saarten, digitaalisiin yhteyksiin liittyviä haasteita; katsoo, että digitaaliset yhteydet ovat yksi olennaisista osista missä tahansa EU:n saaria koskevassa strategiassa; kehottaa ryhtymään lisätoimiin, jotta digitaalinen siirtymä olisi kaikkien paikallisyhteisöjen kannalta osallistava; |
| --- | --- |

27.

| 28. | panee huolestuneena merkille, että covid-19-pandemian seurauksena digitaalisten ratkaisujen sekä tieto- ja viestintätekniikkaan perustuvan liikkuvan työn laajempi käyttö on pahentanut jo olemassa olevaa eriarvoisuutta, joka johtuu väestöryhmien välisestä digitaalisesta kahtiajaosta; korostaa kuitenkin, että digitalisaatio voi myös hyödyttää sosiaalisesti ja taloudellisesti heikossa asemassa olevia ja syrjäytyneitä ryhmiä tietyin edellytyksin; kehottaa kiinnittämään huomiota siihen, että digitaalisesti syrjäytyneet kärsivät kaksinkertaisesta syrjäytymisestä, sillä heillä voi olla myös vaikeuksia päästä koulutukseen tai työmarkkinoille tai käyttää keskeisiä julkisia palveluja; korostaa, että erityisesti älykkäät kylät voisivat toimia käytännön ratkaisuna, jonka avulla voidaan lisätä maaseutualueiden palvelutarjontaa ja siten vähentää nykyistä eriarvoisuutta; |
| --- | --- |

28.

| 29. | korostaa, että covid-19-pandemia on korostanut digitaalisten ratkaisujen, erityisesti etätyön, merkitystä; kehottaa komissiota esittämään direktiivin oikeudenmukaisen etätyön vähimmäisvaatimuksista ja -ehdoista, jotta voidaan suojella työntekijöiden terveyttä ja turvallisuutta ja varmistaa ihmisarvoiset työolot ja -ehdot, joihin kuuluvat etätyön vapaaehtoisuus, työaikojen kunnioittaminen, lomat, työ- ja yksityiselämän yhteensovittaminen ja muut digitaaliset oikeudet työssä, kuten oikeus olla tavoittamattomissa, työntekijöiden yksityisyyden suojelu, myös kieltämällä työntekijöiden etävalvonta tai muunlainen digitaalinen seuranta sekä tekoälyn käyttö työhönottoprosesseissa, ottamalla samalla huomioon Euroopan tason työmarkkinaosapuolten puitesopimuksen digitalisaatiosta; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pyytää komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään kattavan strategian, johon sisällytetään kokonaisvaltainen näkökulma kaikilla tasoilla, jotta voidaan puuttua digitalisaatioon liittyvään sosiaaliseen eriarvoisuuteen ja syrjintään sekä käsitellä etä- ja hybridityötä sen myönteisten vaikutusten tehostamiseksi; |
| --- | --- |

30.

| 31. | katsoo, että kansalaisten vaikutusmahdollisuuksien lisääminen, asiaankuuluvien sidosryhmien kuuleminen ja paikallisviranomaisten osallistuminen ovat ratkaisevan tärkeitä alueellisten digitaalistrategioiden asianmukaiselle suunnittelulle ja onnistuneelle täytäntöönpanolle; |
| --- | --- |

31.

Pienten ja keskisuurten yritysten sekä julkisten palvelujen digitalisaatio

| 32. | kehottaa toteuttamaan sähköisen hallinnon toimintasuunnitelman jatkotoimia, joilla on kaksi kokonaisvaltaista päätavoitetta: tehokkaan digitalisaation varmistaminen ja byrokratian vähentäminen ja siten kansalaisten elämänlaadun parantaminen toimenpiteillä, joilla tehostetaan kaikkien jäsenvaltioiden julkisia palveluja ja niiden yleistä saatavuutta sekä lisätään avoimuutta, ja toimenpiteiden toteuttaminen julkisen sektorin työntekijöiden digitaalisten taitojen parantamiseksi; korostaa, että näissä jatkotoimissa olisi otettava huomioon covid-19-pandemiasta saadut lukuisat kokemukset sen jälkeen, kun julkishallinnon palvelut siirrettiin lähes yksinomaan verkkoon; |
| --- | --- |

32.

| 33. | toteaa covid-19-pandemian osoittaneen, että etätyön sekä tieto- ja viestintätekniikkaan perustuvan liikkuvan työn lisääntyminen sekä yksityisellä että julkisella sektorilla on tehnyt yhteiskunnastamme alttiimman kyberhyökkäyksille; muistuttaa, että yksityisen tai julkisen sektorin verkkojen etäkäyttö edellyttää uusia kyberturvallisuusratkaisuja; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita etenemään nopeammin julkisten palvelujen, muun muassa koulujen, yliopistojen, tutkimuslaitosten, julkisen liikenteen, sähköisen hallinnon ja tehokkaan hallinnoinnin digitalisaatiossa; |
| --- | --- |

34.

| 35. | toteaa, että covid-19-pandemia on nopeuttanut sähköisten julkisten palvelujen ja sähköisen terveydenhuollon ratkaisujen lisääntymistä; korostaa tarvetta korjata terveydenhuollon ammattilaisten digitaalisten taitojen puutteet ja lisätä potilaiden, erityisesti ikääntyneiden ja sosiaalisesti heikommassa asemassa olevien kansalaisten, mahdollisuuksia käyttää sähköisiä terveyspalveluja; varoittaa, että jotkut ihmiset, kuten ikääntyneet tai sosiaalisesti heikommassa asemassa olevat henkilöt, joilla on ehkä vähemmän mahdollisuuksia tai varaa käyttää tarvitsemaansa teknologiaa, voivat jäädä jälkeen; toteaa, että tarvitaan julkisia investointeja muun muassa henkilöstöön, julkiseen digitaaliseen tarjontaan ja ennakoiviin tukitoimiin, jotta kaikille väestöryhmille voidaan taata syrjimätön, nopea ja laadukas pääsy digitaalisiin julkisiin palveluihin, myös terveyspalveluihin; pitää tässä yhteydessä tarpeellisena painottaa toimia, joilla edistetään ja lujitetaan koulutuksen ja digitaalisten taitojen kehittämistä erityisesti maaseutualueilla; painottaa tarvetta hyödyntää uusien digitaalisten työkalujen, teknologioiden ja ratkaisujen koko potentiaalia terveen yhteiskunnan hyväksi; |
| --- | --- |

35.

| 36. | toteaa, että on tärkeämpää kuin koskaan varmistaa oikeudenmukainen, sosiaalisesti kestävä työ ja työntekijöiden todellinen osallistuminen työolojen ja -ehtojen suunnitteluun niin digitaalisilla alustoilla kuin kaikilla muillakin aloilla, ja katsoo, että työntekijöillä on oltava demokraattista vaikutusvaltaa työn hallinnointiin; korostaa, että digitalisaation hyödyt on jaettava laajasti ja tasapuolisesti ja että digitaalialan työntekijöillä on oltava samat oikeudet ja työolot ja -ehdot kuin muillakin aloilla; kehottaa komissiota ehdottamaan direktiiviä ihmisarvoisista työoloista ja -oikeuksista digitaalitaloudessa; |
| --- | --- |

36.

| 37. | korostaa yrittäjien, mikroyritysten ja pk-yritysten ratkaisevaa merkitystä ihmisarvoisten työpaikkojen luomisessa, kestävässä kasvussa ja maaseudun kehittämisessä ja katsoo, että koheesiopolitiikan ja muiden välineiden avulla tehtävät julkiset investoinnit auttavat parantamaan sosiaalista, taloudellista ja alueellista yhteenkuuluvuutta kaikilla EU:n alueilla; korostaa, että rahoituksen saanti on monille mikro- ja pienyrityksille yksi keskeisimmistä ongelmista ja että erityyppiset pk-yritykset tarvitsevat yksilöllistä tukea ja kannustimia EU:n, kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla niiden olosuhteista ja teknologian tasosta riippuen; kehottaa alueita laatimaan pk-yrityksille suunnattuja innovaatiostrategioita, jotka ovat yhdenmukaisia niiden tutkimuksen ja innovoinnin alan älykkään erikoistumisen strategioiden kanssa; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pitää valitettavana, että valtaosa EU:n pk-yrityksistä ei ole vielä täysin omaksunut digitaalisaatiota; kehottaa komissiota varmistamaan, että jäsenvaltiot käyttävät toimenpideohjelmiaan kohdentaakseen toimia pk-yrityksiin alueilla, joilla digitaalinen kehitys on heikompaa; |
| --- | --- |

38.

| 39. | toteaa, että sähköinen kaupankäynti tarjoaa maaseudun pk-yrityksille ja paikallisille tuottajille suuria mahdollisuuksia, koska se parantaa niiden tavoitettavuutta ja vähentää esteitä, jotka liittyvät vakavien ja pysyvien maantieteellisten tai väestöön liittyvien haasteiden koettelemiin alueisiin; kehottaa EU:n alueita ja jäsenvaltioita laatimaan pilottihankkeita ja digitalisaatiostrategioita sähköisen kaupankäynnin sisällyttämiseksi maaseudun pk-yritysten liiketoimintamalleihin; |
| --- | --- |

39.

| 40. | tunnustaa digitalisaation mahdollisuudet yhdistää yrityksiä, erityisesti pk-yrityksiä, ja korostaa digitalisaation myönteisiä vaikutuksia sosiaalipalvelujen, kuten älykkäiden liikenneratkaisujen, sähköisten terveyspalvelujen, verkkopankkipalvelujen ja haavoittuvassa asemassa oleville opiskelijoille räätälöityjen oppimisratkaisujen, tarjoamiseen; muistuttaa, että on tärkeää tarjota samanaikaisesti digitaalisia taitoja koskevaa koulutusta sen varmistamiseksi, että ketään ei jätetä jälkeen; |
| --- | --- |

40.

| 41. | muistuttaa, että Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta annetussa asetuksessa säädetään, että kyseisen ohjelman sekä EAKR:n ja koheesiorahaston synergioilla olisi edistettävä alueellisten ja paikallisten innovaatioekosysteemien kehittämistä ja vahvistamista, teollista muutosta sekä yhteiskunnan ja julkishallinnon digitalisaatiota; |
| --- | --- |

41.

| 42. | korostaa tilintarkastustuomioistuimen (27) EAKR:ää ja koheesiorahastoa koskevaa näkemystä, jonka mukaan pk-yritykset tarjoavat innovatiivisia ratkaisuja ilmastonmuutoksen, resurssitehokkuuden ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden kaltaisiin haasteisiin ja auttavat levittämään näitä innovaatioita EU:n eri alueille, minkä vuoksi ne ovat olennaisen tärkeitä EU:n siirtymälle kestävään ja digitaaliseen talouteen; |
| --- | --- |

42.

| 43. | panee huolestuneena merkille, että sekä startup-yrityksillä että vakiintuneilla pk-yrityksillä on pulaa ammattitaitoisista työntekijöistä, ja korostaa, että osaamisvaje on erityisen akuutti digitalisaatioon ja uuteen teknologiaan liittyvien taitojen osalta, sillä 35 prosentilla työvoimasta (28) on vähän tai ei lainkaan digitaalisia taitoja; katsoo, että olisi käynnistettävä aloitteita, jotta voidaan tukea pk-yrityksiä, joilla on erityisiä haasteita, ja kehittää työvoiman osaamista ja taitoja, jotka ovat elintärkeitä nykyaikaisen talouden kannalta, myös digitaalisten osaajien houkuttelemisessa ja säilyttämisessä, samalla kun edistetään joustavia digitaalisia taitoja sekä täydennys- ja uudelleenkoulutusmahdollisuuksia kaikille työllisyystilanteesta, iästä, koulutustasosta tai ammatista riippumatta; |
| --- | --- |

43.

| 44. | korostaa, että on tärkeää kasvattaa innovatiivisten yritysten määrää takaamalla uuden teknologian saatavuus, noudattamalla Teollisuus 4.0 -hankkeen ja kestävän talouden vaatimuksia, ottamalla käyttöön yksityistä pääomaa, kehittämällä henkilöresursseja ja tukemalla älykkäitä kaupunkeja koskevia aloitteita; |
| --- | --- |

44.

Digiajan taitojen edistäminen

| 45. | korostaa, että digitaalisen osaamisen puutteet on korjattava kaikkialla EU:ssa, jotta kaikki yksilöt ja yritykset voivat hyödyntää digitalisaatiota parhaalla mahdollisella tavalla; kehottaa panemaan asteittain täytäntöön komission digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelman 2021–2027 digitalisaatioon liittyvien taitojen parantamiseksi, mikä takaisi kaikille mahdollisuudet koulutukseen ja työhön sekä myös yrittäjyyteen; korostaa jäsenvaltioiden ja aluehallinnon ratkaisevaa merkitystä tuettaessa maaseudun viranomaisten pyrkimyksiä suunnitella ja varmistaa digitaalinen osallisuus suojelemalla kansalaisten tietoja ja parantamalla ihmisten ja paikallisten yritysten mahdollisuuksia tietojen saatavuuden avulla; korostaa tarvetta edistää digitaalisia taitoja ja medialukutaitoa läpi elämän varhaisesta iästä lähtien; kehottaa komissiota luomaan kannustimia digitaalisiin taitoihin ja medialukutaitoon liittyvien koulutusohjelmien ja -aloitteiden tukemiseksi kouluissa, ammatillisissa oppilaitoksissa ja yliopistoissa; muistuttaa tässä yhteydessä ESR+:n merkityksestä sellaisten hankkeiden rahoittamisessa, joilla autetaan työntekijöitä tai työttömiä hankkimaan uusia taitoja, sillä tämän rahaston tavoitteisiin kuuluu tarjota uusia taitoja, joilla parannetaan heidän asemaansa työssä (täydennyskoulutus) tai autetaan heitä löytämään uusi työ (uudelleenkoulutus); pitää tärkeänä luoda oppimisen hybridimalleja, jotta täydennyskoulutus olisi niidenkin ulottuvilla, joilla on vain digitaaliset perustaidot tai ei lainkaan digitaalisia taitoja; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pitää myönteisenä vahvistetun nuorisotakuun suositusta, jonka mukaan työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien henkilöiden digitaalisia taitoja olisi arvioitava ja heille olisi järjestettävä koulutusta digitaalisten taitojen parantamiseksi, jos puutteita havaitaan; |
| --- | --- |

46.

| 47. | toteaa, että maaseutualueiden ja kaupunkien asukkaiden sekä sukupolvien digitaalisissa taidoissa on kriittisiä eroja; panee lisäksi merkille, että tieto- ja viestintätekniikkaan perustuva liikkuva työ on suhteettoman yleistä kaupunkilaisten, hyvin koulutettujen ja digitaalisilta taidoiltaan vahvojen palvelualan työntekijöiden keskuudessa; toteaa, että maaseutualueilla ei ole mahdollisuuksia hankkia digitaalisia taitoja; kehottaa jäsenvaltioita käyttämään ESR+:aa ja EAKR:ää ja hyväksymään toimenpiteitä, joilla korjataan tätä epätasapainoa, ja tarjoamaan työllistymismahdollisuuksia väestökadon uhkaamilla alueilla; toteaa, että älykkäät kylät voisivat toimia käytännön ratkaisuna, koska ne sisällyttävät digitaalisia oppimisvälineitä soveltamaansa digitaaliseen alhaalta ylöspäin suuntautuvaan lähestymistapaan; |
| --- | --- |

47.

| 48. | korostaa, että digitaalisten taitojen edistäminen ja kehittäminen ovat keskeisessä asemassa lisättäessä työmarkkinoiden kapasiteettia, edistettäessä sosiaalista osallisuutta, tuettaessa teknologian monipuolistamista ja luotaessa työllistymismahdollisuuksia erityisesti maaseutualueilla ja vähemmän kehittyneillä alueilla; kannustaa komissiota tehostamaan ponnistelujaan digitaalisten taitojen puutteiden korjaamiseksi tavoittamalla kaikki sidosryhmät digitaalitaitoja ja työpaikkoja edistävän koalition kautta; |
| --- | --- |

48.

| 49. | panee merkille, että ESR+:n toimintapoliittiseen tavoitteeseen 4 sisältyy erityistavoite, joka koskee digitaalisia taitoja, osallisuutta ja koulutusjärjestelmiä, mukaan lukien epävirallisen ja arkioppimisen validointi; |
| --- | --- |

49.

| 50. | korostaa, että Euroopan osaamisohjelmassa kehotetaan investoimaan EAKR:n ja koheesiorahaston sekä InvestEU-ohjelman kautta infrastruktuuriin, myös digitaaliseen infrastruktuuriin, jolla on suuri sosiaalinen vaikutus; korostaa tarvetta investoida digitaaliseen infrastruktuuriin käyttämällä EAKR:ää ja koheesiorahastoa sekä InvestEU-ohjelmaa, joka perustuu digitaalisia taitoja edistäviin aloitteisiin, kuten digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelmaan 2021–2027; |
| --- | --- |

50.

| 51. | toteaa jälleen, että väestörakenteen muutokseen puuttuminen on EU:lle perustavanlaatuinen haaste, joka olisi asetettava etusijalle ohjelmien suunnittelussa ja täytäntöönpanossa; muistuttaa tässä yhteydessä, että yksi EAKR:n ja koheesiorahaston kauden 2021–2027 päätavoitteista on tukea maantieteellisistä tai väestöön liittyvistä haitoista kärsiviä kaupunki- ja maaseutualueita ja että jäsenvaltioiden on osoitettava EU:n rahoitustukea hankkeisiin, joilla edistetään kyseisten alueiden digitaalista kehitystä sekä tieto- ja viestintätekniikan yhteenliitettävyyttä; muistuttaa tässä suhteessa, että erityistä tukea olisi annettava NUTS 3 -tason alueille tai paikallisten hallintoyksiköiden klustereille, joiden väestötiheys on alle 12,5 asukasta neliökilometrillä tai joiden väestö on vähentynyt keskimäärin enemmän kuin prosentin vuodessa vuosina 2007–2017 ja joista olisi tehtävä erityisiä alueellisia ja kansallisia arviointeja; |
| --- | --- |

51.

| 52. | suhtautuu myönteisesti oikeudenmukaisen siirtymän rahaston käynnistämiseen ja siihen, että sen painopisteenä ovat koulutus ja taidot; on tyytyväinen siihen, että se mahdollistaa investoinnit sosiaaliseen infrastruktuuriin, kuten koulutuskeskuksiin, parempien työllistymismahdollisuuksien ja laadukkaiden työpaikkojen luomiseksi kaikille alueille, jotka ovat siirtymässä kohti ilmastoneutraaliutta viimeistään vuoteen 2050 mennessä, ja korostaa tarvetta keskittyä erityisesti digitaalisiin taitoihin; kehottaa komissiota arvioimaan tarkistetun oikeuden mukaisen siirtymän rahaston tarvetta ja toteutettavuutta, jotta voidaan vastata nykyisiin haasteisiin; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kehottaa jäsenvaltioita ja niiden hallintoviranomaisia helpottamaan ja yksinkertaistamaan maaseutualueiden mahdollisuutta saada varoja Next Generation EU -elpymisvälineestä ja Euroopan rakenne- ja investointirahastoista; pitää tarpeellisena varmistaa, että kaikkia asiaankuuluvia institutionaalisia toimijoita valvotaan huolellisesti Next Generation EU -elpymisvälineen ja Euroopan rakenne- ja investointirahastojen varojen käytössä aluetasolla, jotta varmistetaan varojen oikeudenmukainen jakautuminen alueiden kesken; |
| --- | --- |

53.

| 54. | on huolissaan siitä, että monet digitaalisia ohjelmia koskevat julkiset hankintasopimukset tehdään ehdotuspyyntöjen avulla, mikä saattaa heikentää maaseutualueiden valmiuksia saada käyttöönsä Next Generation EU -elpymisvälineen ja Euroopan rakenne- ja investointirahaston varoja, koska niillä on perinteisesti ollut heikommat mahdollisuudet kehittää valmiuksiaan ja saada teknistä tukea ohjelmasuunnittelussa ja EU:n varojen käytössä; |
| --- | --- |

54.

| 55. | kehottaa komissiota ja neuvostoa panemaan nopeasti täytäntöön neuvoston päätelmät ikääntyneiden ihmisoikeuksista, osallistumisesta ja hyvinvoinnista digitalisaation aikakaudella, mukaan lukien digitaalisen alustan perustaminen työuran jälkeistä osallistumista ja vapaaehtoistoimintaa varten sekä sukupolvien välisen vaihdon ja siteiden edistäminen; |
| --- | --- |

55.

o

o o

| 56. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, alueiden komitealle ja jäsenvaltioille. |
| --- | --- |

56.

---

(1)  EUVL L 231, 30.6.2021, s. 159.

(2)  EUVL L 231, 30.6.2021, s. 60.

(3)  EUVL L 231, 30.6.2021, s. 94.

(4)  EUVL L 231, 30.6.2021, s. 21.

(5)  EUVL L 437, 28.12.2020, s. 30.

(6)  EUVL L 231, 30.6.2021, s. 1.

(7)  EUVL L 107, 26.3.2021, s. 30.

(8)  EUVL L 166, 11.5.2021, s. 1.

(9)  Rissola, G., Kune, H., Martinez, P., Innovation camp methodology handbook: realising the potential of the entrepreneurial discovery process for territorial innovation and development, Euroopan unionin julkaisutoimisto, Luxemburg.

(10)  Arregui Pabollet, E. ym., The Changing nature of work and skills in the digital age, Euroopan unionin julkaisutoimisto, Luxemburg.

(11)  Dijkstra, L., Poelman, H., Rodríguez-Pose, A., The Geography of EU Discontent, Euroopan unionin julkaisutoimisto, Luxemburg.

(12)  EUVL C 15, 12.1.2022, s. 204.

(13)  EUVL C 270, 7.7.2021, s. 2.

(14)  EUVL C 494, 8.12.2021, s. 26.

(15)  EUVL C 15, 12.1.2022, s. 125.

(16)  Komission yksiköiden valmisteluasiakirja ”Digital Economy and Society Index (DESI) 2020”, (SWD(2020)0111), 11. kesäkuuta 2020.

(17)  SWD(2020)0111.

(18)  Negreiro, M., Madiega, T., European Parliamentary Research Service, Digital Transformation, kesäkuu 2019.

(19)  Ehdotus neuvoston päätelmiksi etätyöstä, etätyöskentelyä koskeva 17. kohta.

(20)  Toukokuussa 2020 julkaistu komission valmisteluasiakirja ”Teleworkability and the COVID-19 crisis: a new digital divide?”.

(21)  Euroopan tasa-arvoinstituutti, ”Work-life balance in the ICT sector – Women in the ICT sector”.

(22)  Komission yhteinen tutkimuskeskus, toimintapoliittinen katsaus, Telework in the EU before and after the COVID-19: where we were, where we head to, 2020.

(23)  The State of European Tech report 2020.

(24)  EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1.

(25)  Asetuksen (EU) 2021/1060 5 artiklan 1 kohdan a alakohta.

(26)  Negreiro, M., Euroopan parlamentin tutkimuspalvelu, The rise of digital health technologies during the pandemic, huhtikuu 2021.

(27)  Euroopan tilintarkastustuomioistuimen lehdistötiedote ”EU:n tarkastajat arvioivat pk-yritysten kilpailukyvyn parantamiseen tarkoitettua EU-rahoitusta”, 14. lokakuuta 2020.C:\Users\ekingett\AppData\Local\Microsoft\Windows\INetCache\Content.Outlook\BARNJAYK\European

(28)  Euroopan tilintarkastustuomioistuin, EU:n toimet heikkojen digitaalisten taitojen parantamiseksi, helmikuu 2021.

---

Keskiviikko 9. maaliskuuta 2022

| 9.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 347/48 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 347/48

---

P9_TA(2022)0062

Muuntogeeninen puuvilla GHB811 (BCS-GH811-4)

Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. maaliskuuta 2022 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä puuvillaa GHB811 (BCS-GH811-4) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D077486/02 – 2021/3057(RSP))

(2022/C 347/05)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon ehdotuksen komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä puuvillaa GHB811 (BCS-GH811-4) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D077486/02, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä puuvillaa GHB811 (BCS-GH811-4) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D077486/02,

| — | ottaa huomioon muuntogeenisistä elintarvikkeista ja rehuista 22. syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 3 kohdan ja 19 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon muuntogeenisistä elintarvikkeista ja rehuista 22. syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 3 kohdan ja 19 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon asetuksen (EY) N:o 1829/2003 35 artiklassa tarkoitetussa elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 11. tammikuuta 2022 toimitetun äänestyksen, jossa päätettiin olla antamatta lausuntoa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asetuksen (EY) N:o 1829/2003 35 artiklassa tarkoitetussa elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 11. tammikuuta 2022 toimitetun äänestyksen, jossa päätettiin olla antamatta lausuntoa,

| — | ottaa huomioon yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16. helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (2) 11 ja 13 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16. helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (2) 11 ja 13 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) 8. heinäkuuta 2021 antaman ja 16. elokuuta 2021 julkaistun lausunnon (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) 8. heinäkuuta 2021 antaman ja 16. elokuuta 2021 julkaistun lausunnon (3),

| — | ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa, joissa vastustetaan luvan myöntämistä muuntogeenisille organismeille (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa, joissa vastustetaan luvan myöntämistä muuntogeenisille organismeille (4),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 112 artiklan 2 ja 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 112 artiklan 2 ja 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan päätöslauselmaesityksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan päätöslauselmaesityksen,

| A. | ottaa huomioon, että Belgiaan sijoittautunut BASF Agricultural Solutions Belgium NV, joka on Saksaan sijoittautuneen BASF SE:n tytäryhtiö, toimitti 19. syyskuuta 2018 Yhdysvaltoihin sijoittautuneen BASF Agricultural Solutions Seed US LLC:n, jäljempänä ”hakija”, puolesta hakemuksen muuntogeenistä puuvillaa GHB811, jäljempänä ”muuntogeeninen puuvilla”, sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen elintarvikkeiden, elintarvikkeiden ainesosien ja rehujen saattamiseksi markkinoille asetuksen (EY) N:o 1829/2003 5 ja 17 artiklan mukaisesti; ottaa huomioon, että hakemus kattoi myös muuntogeenistä puuvillaa sisältävien tai siitä koostuvien tuotteiden saattamisen markkinoille muuhun kuin elintarvike- ja rehukäyttöön, viljelyä lukuun ottamatta; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Belgiaan sijoittautunut BASF Agricultural Solutions Belgium NV, joka on Saksaan sijoittautuneen BASF SE:n tytäryhtiö, toimitti 19. syyskuuta 2018 Yhdysvaltoihin sijoittautuneen BASF Agricultural Solutions Seed US LLC:n, jäljempänä ”hakija”, puolesta hakemuksen muuntogeenistä puuvillaa GHB811, jäljempänä ”muuntogeeninen puuvilla”, sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen elintarvikkeiden, elintarvikkeiden ainesosien ja rehujen saattamiseksi markkinoille asetuksen (EY) N:o 1829/2003 5 ja 17 artiklan mukaisesti; ottaa huomioon, että hakemus kattoi myös muuntogeenistä puuvillaa sisältävien tai siitä koostuvien tuotteiden saattamisen markkinoille muuhun kuin elintarvike- ja rehukäyttöön, viljelyä lukuun ottamatta;

| B. | ottaa huomioon, että EFSA antoi muuntogeenistä puuvillaa koskevasta alkuperäisestä luvasta 8. heinäkuuta 2021 myönteisen lausunnon, joka julkaistiin 16. elokuuta 2021; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että EFSA antoi muuntogeenistä puuvillaa koskevasta alkuperäisestä luvasta 8. heinäkuuta 2021 myönteisen lausunnon, joka julkaistiin 16. elokuuta 2021;

| C. | ottaa huomioon, että muuntogeeninen puuvilla kehitettiin kestämään glyfosaattia ja HPPD-inhibiittoreina toimivia rikkakasvien torjunta-aineita (5); ottaa huomioon, että HPPD-inhibiittoreihin kuuluvat rikkakasvien torjunta-aineet, kuten isoksaflutoli, mesotrioni ja tembotrioniini; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että muuntogeeninen puuvilla kehitettiin kestämään glyfosaattia ja HPPD-inhibiittoreina toimivia rikkakasvien torjunta-aineita (5); ottaa huomioon, että HPPD-inhibiittoreihin kuuluvat rikkakasvien torjunta-aineet, kuten isoksaflutoli, mesotrioni ja tembotrioniini;

| D. | ottaa huomioon, että vaikka puuvillansiemenöljyn käyttö elintarvikkeena on Euroopassa suhteellisen vähäistä, sitä käytetään monenlaisissa elintarvikkeissa, esimerkiksi salaatinkastikkeissa, majoneesissa, konditoriatuotteissa, suklaalevitteissä ja lastuissa; ottaa huomioon, että puuvilla syötetään eläimille pääasiassa puuvillansiemenkakkuna/-rouheena tai täysrasvaisina puuvillansiemeninä (6); ottaa huomioon, että puuvillaa käytetään myös ihmisravinnoksi puuvillajauhon muodossa; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että vaikka puuvillansiemenöljyn käyttö elintarvikkeena on Euroopassa suhteellisen vähäistä, sitä käytetään monenlaisissa elintarvikkeissa, esimerkiksi salaatinkastikkeissa, majoneesissa, konditoriatuotteissa, suklaalevitteissä ja lastuissa; ottaa huomioon, että puuvilla syötetään eläimille pääasiassa puuvillansiemenkakkuna/-rouheena tai täysrasvaisina puuvillansiemeninä (6); ottaa huomioon, että puuvillaa käytetään myös ihmisravinnoksi puuvillajauhon muodossa;

Täydentävän rikkakasvien torjunta-aineen jäämien puutteellinen arviointi

| E. | ottaa huomioon, että komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 503/2013 (7) edellytetään sen arvioimista, vaikuttavatko odotetut maatalouskäytännöt tutkittavien ominaisuuksien ilmentymiseen; ottaa huomioon, että kyseisen täytäntöönpanoasetuksen mukaan tämä on erityisen tärkeää torjunta-aineita sietävien kasvien tapauksessa; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 503/2013 (7) edellytetään sen arvioimista, vaikuttavatko odotetut maatalouskäytännöt tutkittavien ominaisuuksien ilmentymiseen; ottaa huomioon, että kyseisen täytäntöönpanoasetuksen mukaan tämä on erityisen tärkeää torjunta-aineita sietävien kasvien tapauksessa;

| F. | toteaa, että rikkakasvien torjunta-aineita sietävien muuntogeenisten viljelykasvien on joissakin tutkimuksissa osoitettu johtavan täydentävien rikkakasvien torjunta-aineiden lisääntyvään käyttöön, etenkin koska ilmaantuu torjunta-aineita sietäviä rikkakasveja (8); toteaa, että tästä syystä on odotettavissa, että muuntogeenisen puuvillan viljelyssä käytetään paitsi suurempia myös toistuvia annoksia glyfosaattia ja HPPD-inhibiittoreina toimivia torjunta-aineita, minkä vuoksi sadossa voi esiintyä suurempia jäämäpitoisuuksia; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että rikkakasvien torjunta-aineita sietävien muuntogeenisten viljelykasvien on joissakin tutkimuksissa osoitettu johtavan täydentävien rikkakasvien torjunta-aineiden lisääntyvään käyttöön, etenkin koska ilmaantuu torjunta-aineita sietäviä rikkakasveja (8); toteaa, että tästä syystä on odotettavissa, että muuntogeenisen puuvillan viljelyssä käytetään paitsi suurempia myös toistuvia annoksia glyfosaattia ja HPPD-inhibiittoreina toimivia torjunta-aineita, minkä vuoksi sadossa voi esiintyä suurempia jäämäpitoisuuksia;

| G. | ottaa huomioon, että EFSA totesi marraskuussa 2015, että glyfosaatti ei todennäköisesti ole syöpää aiheuttava, ja että Euroopan kemikaalivirasto totesi maaliskuussa 2017, että vaaraluokitus ei ollut aiheellinen; ottaa huomioon, että Kansainvälinen syöväntutkimuslaitos, joka on Maailman terveysjärjestön syöväntutkimukseen erikoistunut virasto, sen sijaan luokitteli glyfosaatin vuonna 2015 todennäköisesti ihmisille syöpää aiheuttavaksi aineeksi; ottaa huomioon, että joissakin viimeaikaisissa vertaisarvioiduissa tutkimuksissa vahvistetaan glyfosaatin karsinogeeninen potentiaali (9); |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että EFSA totesi marraskuussa 2015, että glyfosaatti ei todennäköisesti ole syöpää aiheuttava, ja että Euroopan kemikaalivirasto totesi maaliskuussa 2017, että vaaraluokitus ei ollut aiheellinen; ottaa huomioon, että Kansainvälinen syöväntutkimuslaitos, joka on Maailman terveysjärjestön syöväntutkimukseen erikoistunut virasto, sen sijaan luokitteli glyfosaatin vuonna 2015 todennäköisesti ihmisille syöpää aiheuttavaksi aineeksi; ottaa huomioon, että joissakin viimeaikaisissa vertaisarvioiduissa tutkimuksissa vahvistetaan glyfosaatin karsinogeeninen potentiaali (9);

| H. | ottaa huomioon, että EFSAn mukaan saatavilla ei ole toksikologisia tietoja, joiden perusteella voidaan arvioida riskiä, joka kuluttajille aiheutuu useista glyfosaattia sietävien muuntogeenisten viljelykasvien kannalta merkityksellisistä glyfosaatin hajoamistuotteista (10); |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että EFSAn mukaan saatavilla ei ole toksikologisia tietoja, joiden perusteella voidaan arvioida riskiä, joka kuluttajille aiheutuu useista glyfosaattia sietävien muuntogeenisten viljelykasvien kannalta merkityksellisistä glyfosaatin hajoamistuotteista (10);

| I. | huomauttaa, että isoksaflutoli on unionin hyväksymän yhdenmukaistetun luokituksen ja merkinnän mukaisesti erittäin myrkyllistä vesieliöille ja sen epäillään vaurioittavan sikiötä (11); toteaa, että muuntogeenistä puuvillaa koskevassa riskinarvioinnissa käytettiin ainoastaan isoksaflutolia; toteaa kuitenkin, että HPPD-inhibiittoreina toimiviin rikkakasvien torjunta-aineisiin kuuluu useita rikkakasvien torjunta-aineita, kuten mesotrioni, joilla voi EFSAn mukaan olla hormonitoimintaa häiritseviä ominaisuuksia (12); |
| --- | --- |

I.

huomauttaa, että isoksaflutoli on unionin hyväksymän yhdenmukaistetun luokituksen ja merkinnän mukaisesti erittäin myrkyllistä vesieliöille ja sen epäillään vaurioittavan sikiötä (11); toteaa, että muuntogeenistä puuvillaa koskevassa riskinarvioinnissa käytettiin ainoastaan isoksaflutolia; toteaa kuitenkin, että HPPD-inhibiittoreina toimiviin rikkakasvien torjunta-aineisiin kuuluu useita rikkakasvien torjunta-aineita, kuten mesotrioni, joilla voi EFSAn mukaan olla hormonitoimintaa häiritseviä ominaisuuksia (12);

| J. | ottaa huomioon, että riippumattoman tieteellisen analyysin mukaan (13) täydentävien rikkakasvien torjunta-aineiden vaikuttavien aineiden vaikutustavan vuoksi on todennäköistä, että kyseisten rikkakasvien torjunta-aineiden käyttö aiheuttaa stressivasteita kasveissa ja vaikuttaa siten geenien ilmentymiseen ja kasvien koostumukseen; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että riippumattoman tieteellisen analyysin mukaan (13) täydentävien rikkakasvien torjunta-aineiden vaikuttavien aineiden vaikutustavan vuoksi on todennäköistä, että kyseisten rikkakasvien torjunta-aineiden käyttö aiheuttaa stressivasteita kasveissa ja vaikuttaa siten geenien ilmentymiseen ja kasvien koostumukseen;

| K. | ottaa huomioon, että muuntogeenisistä kasveista löydettyjen rikkakasvien torjunta-aineiden jäämien ja niiden hajoamistuotteiden arvioinnin ei katsota kuuluvan muuntogeenisiä organismeja käsittelevän EFSAn tiedelautakunnan toimivaltaan eikä sitä sen vuoksi tehdä osana muuntogeenisten organismien lupamenettelyä; toteaa tämän olevan ongelmallista, sillä geneettinen muuttaminen voi itsessään vaikuttaa tapaan, jolla kyseinen muuntogeeninen kasvi hajottaa täydentäviä rikkakasvien torjunta-aineita, sekä hajoamistuotteiden (metaboliittien) koostumukseen ja siten niiden toksisuuteen (14); |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että muuntogeenisistä kasveista löydettyjen rikkakasvien torjunta-aineiden jäämien ja niiden hajoamistuotteiden arvioinnin ei katsota kuuluvan muuntogeenisiä organismeja käsittelevän EFSAn tiedelautakunnan toimivaltaan eikä sitä sen vuoksi tehdä osana muuntogeenisten organismien lupamenettelyä; toteaa tämän olevan ongelmallista, sillä geneettinen muuttaminen voi itsessään vaikuttaa tapaan, jolla kyseinen muuntogeeninen kasvi hajottaa täydentäviä rikkakasvien torjunta-aineita, sekä hajoamistuotteiden (metaboliittien) koostumukseen ja siten niiden toksisuuteen (14);

Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten huomautukset

| L. | ottaa huomioon, että jäsenvaltiot esittivät EFSAlle kolmen kuukauden kuulemisjakson aikana useita kriittisiä huomautuksia (15); ottaa huomioon, että näitä kriittisiä huomautuksia olivat muun muassa se, että esitetyn näytön perusteella ei ole mahdollista tehdä päätelmiä muuntogeenisen puuvillan vertailevasta arvioinnista tai sen turvallisuudesta, että muuntogeenisen puuvillan viljely lisää kolmansien maiden toimijoiden altistumista glyfosaatille, jonka terveysvaikutukset ovat tällä hetkellä kiistanalaisia mutta voivat olla haitallisia, että toksikologiaa koskevat tiedot ovat riittämättömiä ja että seurantatoimia ei seurantasuunnitelmassa ole liitetty asiaankuuluviin suojelutavoitteisiin; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että jäsenvaltiot esittivät EFSAlle kolmen kuukauden kuulemisjakson aikana useita kriittisiä huomautuksia (15); ottaa huomioon, että näitä kriittisiä huomautuksia olivat muun muassa se, että esitetyn näytön perusteella ei ole mahdollista tehdä päätelmiä muuntogeenisen puuvillan vertailevasta arvioinnista tai sen turvallisuudesta, että muuntogeenisen puuvillan viljely lisää kolmansien maiden toimijoiden altistumista glyfosaatille, jonka terveysvaikutukset ovat tällä hetkellä kiistanalaisia mutta voivat olla haitallisia, että toksikologiaa koskevat tiedot ovat riittämättömiä ja että seurantatoimia ei seurantasuunnitelmassa ole liitetty asiaankuuluviin suojelutavoitteisiin;

Unionin kansainvälisten velvoitteiden noudattaminen

| M. | ottaa huomioon, että oikeutta ruokaan käsittelevän Yhdistyneiden kansakuntien (YK) erityisraportoijan vuoden 2017 raportissa todettiin, että vaarallisilla torjunta-aineilla on katastrofaalisia vaikutuksia terveyteen erityisesti kehitysmaissa (16); toteaa, että YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden alatavoitteessa 3.9 pyrkimyksenä on vähentää vuoteen 2030 mennessä merkittävästi vaarallisista kemikaaleista ja ilman, veden ja maaperän saastumisesta sekä pilaantumisesta johtuvia kuolemia ja sairauksia (17); ottaa huomioon, että muuntogeenisen puuvillan tuonnin salliminen lisäisi tämän glyfosaatilla ja HPPD-inhibiittoreina toimivilla rikkakasvien torjunta-aineilla käsiteltävän viljelykasvin kysyntää ja lisäisi siten työntekijöiden ja ympäristön altistumista kolmansissa maissa; katsoo, että työntekijöiden ja ympäristön altistumisen lisääntymisen riski on erityisen huolestuttava rikkakasvien torjunta-aineita sietävien muuntogeenisten viljelykasvien kohdalla, koska torjunta-aineita käytetään suurempia määriä; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että oikeutta ruokaan käsittelevän Yhdistyneiden kansakuntien (YK) erityisraportoijan vuoden 2017 raportissa todettiin, että vaarallisilla torjunta-aineilla on katastrofaalisia vaikutuksia terveyteen erityisesti kehitysmaissa (16); toteaa, että YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden alatavoitteessa 3.9 pyrkimyksenä on vähentää vuoteen 2030 mennessä merkittävästi vaarallisista kemikaaleista ja ilman, veden ja maaperän saastumisesta sekä pilaantumisesta johtuvia kuolemia ja sairauksia (17); ottaa huomioon, että muuntogeenisen puuvillan tuonnin salliminen lisäisi tämän glyfosaatilla ja HPPD-inhibiittoreina toimivilla rikkakasvien torjunta-aineilla käsiteltävän viljelykasvin kysyntää ja lisäisi siten työntekijöiden ja ympäristön altistumista kolmansissa maissa; katsoo, että työntekijöiden ja ympäristön altistumisen lisääntymisen riski on erityisen huolestuttava rikkakasvien torjunta-aineita sietävien muuntogeenisten viljelykasvien kohdalla, koska torjunta-aineita käytetään suurempia määriä;

| N. | ottaa huomioon, että vuonna 2020 julkaistun vertaisarvioidun tutkimuksen mukaan Roundup, joka on yksi maailman laajimmin käytetyistä glyfosaattipohjaisista rikkakasvien torjunta-aineista, voi aiheuttaa luontokatoa ja tehdä ekosysteemeistä alttiimpia pilaantumiselle ja ilmastonmuutokselle (18); |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että vuonna 2020 julkaistun vertaisarvioidun tutkimuksen mukaan Roundup, joka on yksi maailman laajimmin käytetyistä glyfosaattipohjaisista rikkakasvien torjunta-aineista, voi aiheuttaa luontokatoa ja tehdä ekosysteemeistä alttiimpia pilaantumiselle ja ilmastonmuutokselle (18);

| O. | ottaa huomioon, että Meksikossa vuonna 2021 tehdyssä vertaisarvioidussa tieteellisessä tutkimuksessa tuotiin esiin siirtogeenien introgression (19) fysiologisia, metabolisia ja ekologisia vaikutuksia luonnonvaraisessa puuvillassa ja todettiin, että muun muassa cp4-epspsien (glyfosaattia sietävien) geenien ilmentyminen luonnonvaraisessa puuvillassa luonnonolosuhteissa muutti kukinnon ulkopuolisen meden erityksen määrää ja siten sen yhteyttä eri muurahaislajeihin samoin kuin kasvinsyöjien aiheuttamien vaurioiden määrää (20); ottaa huomioon, että tutkimuksessa todetaan, että jos haluamme säilyttää paikan päällä luonnonvaraisten sukulaisten ensisijaisen geenipoolin, meidän on pyrittävä tunnistamaan ekologiset ja evoluutioprosessit, joihin näiden siirtogeenien olemassaolo ja pysyvyys niiden populaatioissa vaikuttavat ja että näiden geenien havaitsemisen jälkeen voidaan nopeasti laatia lieventämisstrategioita vahinkojen laajuuden pienentämiseksi; katsoo, että tehokkain strategia lieventää siirtogeenien introgressiota ja niihin liittyviä luonnonvaraisille kannoille ja luonnon monimuotoisuudelle aiheutuvia riskejä ennalta varautumisen periaatteen mukaisesti olisi ensisijaisesti välttää siirtogeenisten viljelykasvien viljelyä; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että Meksikossa vuonna 2021 tehdyssä vertaisarvioidussa tieteellisessä tutkimuksessa tuotiin esiin siirtogeenien introgression (19) fysiologisia, metabolisia ja ekologisia vaikutuksia luonnonvaraisessa puuvillassa ja todettiin, että muun muassa cp4-epspsien (glyfosaattia sietävien) geenien ilmentyminen luonnonvaraisessa puuvillassa luonnonolosuhteissa muutti kukinnon ulkopuolisen meden erityksen määrää ja siten sen yhteyttä eri muurahaislajeihin samoin kuin kasvinsyöjien aiheuttamien vaurioiden määrää (20); ottaa huomioon, että tutkimuksessa todetaan, että jos haluamme säilyttää paikan päällä luonnonvaraisten sukulaisten ensisijaisen geenipoolin, meidän on pyrittävä tunnistamaan ekologiset ja evoluutioprosessit, joihin näiden siirtogeenien olemassaolo ja pysyvyys niiden populaatioissa vaikuttavat ja että näiden geenien havaitsemisen jälkeen voidaan nopeasti laatia lieventämisstrategioita vahinkojen laajuuden pienentämiseksi; katsoo, että tehokkain strategia lieventää siirtogeenien introgressiota ja niihin liittyviä luonnonvaraisille kannoille ja luonnon monimuotoisuudelle aiheutuvia riskejä ennalta varautumisen periaatteen mukaisesti olisi ensisijaisesti välttää siirtogeenisten viljelykasvien viljelyä;

| P. | toteaa, että koska unioni on biologista monimuotoisuutta koskevan YK:n yleissopimuksen sopimuspuoli, sen vastuulla on varmistaa, että sen lainkäyttövallan tai valvonnan alaiset toimet eivät vahingoita ympäristöä toisen valtion alueella (21); ottaa huomioon, että muuntogeenisen puuvillan tuontia ei pitäisi sallia, koska sen viljely ja tästä johtuva siirtogeenien introgressio voivat aiheuttaa epätasapainoa luonnonvaraisen puuvillan ekosysteemien herkissä ekologisissa vuorovaikutuksissa; |
| --- | --- |

P.

toteaa, että koska unioni on biologista monimuotoisuutta koskevan YK:n yleissopimuksen sopimuspuoli, sen vastuulla on varmistaa, että sen lainkäyttövallan tai valvonnan alaiset toimet eivät vahingoita ympäristöä toisen valtion alueella (21); ottaa huomioon, että muuntogeenisen puuvillan tuontia ei pitäisi sallia, koska sen viljely ja tästä johtuva siirtogeenien introgressio voivat aiheuttaa epätasapainoa luonnonvaraisen puuvillan ekosysteemien herkissä ekologisissa vuorovaikutuksissa;

| Q. | ottaa huomioon, että asetuksessa (EY) N:o 1829/2003 todetaan, että muuntogeeniset elintarvikkeet tai rehut eivät saa vaikuttaa haitallisesti ihmisten terveyteen, eläinten terveyteen tai ympäristöön, ja edellytetään komission ottavan päätöstään laatiessaan huomioon kaikki unionin lainsäädännön asiaankuuluvat säännökset sekä muut perustellut tekijät, jotka liittyvät tarkasteltavaan asiaan; katsoo, että näihin perusteltuihin tekijöihin olisi sisällytettävä unionin velvoitteet, jotka johtuvat YK:n kestävän kehityksen tavoitteista, Pariisin ilmastosopimuksesta ja YK:n biodiversiteettisopimuksesta; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että asetuksessa (EY) N:o 1829/2003 todetaan, että muuntogeeniset elintarvikkeet tai rehut eivät saa vaikuttaa haitallisesti ihmisten terveyteen, eläinten terveyteen tai ympäristöön, ja edellytetään komission ottavan päätöstään laatiessaan huomioon kaikki unionin lainsäädännön asiaankuuluvat säännökset sekä muut perustellut tekijät, jotka liittyvät tarkasteltavaan asiaan; katsoo, että näihin perusteltuihin tekijöihin olisi sisällytettävä unionin velvoitteet, jotka johtuvat YK:n kestävän kehityksen tavoitteista, Pariisin ilmastosopimuksesta ja YK:n biodiversiteettisopimuksesta;

Epädemokraattinen päätöksenteko

| R. | ottaa huomioon asetuksen (EY) N:o 1829/2003 35 artiklassa tarkoitetussa elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 11. tammikuuta 2022 toimitetun äänestyksen, jossa päätettiin olla antamatta lausuntoa, mikä tarkoittaa, ettei jäsenvaltioiden määräenemmistö tukenut luvan myöntämistä; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon asetuksen (EY) N:o 1829/2003 35 artiklassa tarkoitetussa elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 11. tammikuuta 2022 toimitetun äänestyksen, jossa päätettiin olla antamatta lausuntoa, mikä tarkoittaa, ettei jäsenvaltioiden määräenemmistö tukenut luvan myöntämistä;

| S. | ottaa huomioon, että komissio myöntää olevan ongelmallista, että se tekee edelleen muuntogeenisiä organismeja koskevia lupapäätöksiä ilman, että jäsenvaltioiden määräenemmistö kannattaa niitä, ja toteaa, että tämä on näkyvä poikkeus kaikkien tuotelupien joukossa mutta siitä on tullut tavanomainen käytäntö muuntogeenisille elintarvikkeille ja rehuille myönnettäviä lupia koskevassa päätöksenteossa; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että komissio myöntää olevan ongelmallista, että se tekee edelleen muuntogeenisiä organismeja koskevia lupapäätöksiä ilman, että jäsenvaltioiden määräenemmistö kannattaa niitä, ja toteaa, että tämä on näkyvä poikkeus kaikkien tuotelupien joukossa mutta siitä on tullut tavanomainen käytäntö muuntogeenisille elintarvikkeille ja rehuille myönnettäviä lupia koskevassa päätöksenteossa;

| T. | ottaa huomioon, että Euroopan parlamentti antoi kahdeksannella vaalikaudella kaikkiaan 36 päätöslauselmaa, joissa vastustettiin elintarvike- ja rehukäyttöön tarkoitettujen muuntogeenisten organismien markkinoille saattamista (33 päätöslauselmaa) ja muuntogeenisten organismien viljelyä unionissa (kolme päätöslauselmaa); ottaa huomioon, että yhdeksännellä vaalikaudella Euroopan parlamentti on jo 23 otteeseen vastustanut muuntogeenisten organismien markkinoille saattamista; ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden määräenemmistö ei puoltanut luvan myöntämistä millekään näistä muuntogeenisistä organismeista; toteaa, että syitä, joiden vuoksi jäsenvaltiot eivät tue lupia, ovat muun muassa ennalta varautumisen periaatteen noudattamatta jättäminen lupamenettelyssä ja riskinarviointiin liittyvät tieteelliset huolenaiheet; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että Euroopan parlamentti antoi kahdeksannella vaalikaudella kaikkiaan 36 päätöslauselmaa, joissa vastustettiin elintarvike- ja rehukäyttöön tarkoitettujen muuntogeenisten organismien markkinoille saattamista (33 päätöslauselmaa) ja muuntogeenisten organismien viljelyä unionissa (kolme päätöslauselmaa); ottaa huomioon, että yhdeksännellä vaalikaudella Euroopan parlamentti on jo 23 otteeseen vastustanut muuntogeenisten organismien markkinoille saattamista; ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden määräenemmistö ei puoltanut luvan myöntämistä millekään näistä muuntogeenisistä organismeista; toteaa, että syitä, joiden vuoksi jäsenvaltiot eivät tue lupia, ovat muun muassa ennalta varautumisen periaatteen noudattamatta jättäminen lupamenettelyssä ja riskinarviointiin liittyvät tieteelliset huolenaiheet;

| U. | toteaa, että komissio jatkaa lupien myöntämistä muuntogeenisille organismeille huolimatta demokraattisuuden puutteesta, jonka se itsekin myöntää, jäsenvaltioiden tuen puuttumisesta ja parlamentin vastustuksesta; |
| --- | --- |

U.

toteaa, että komissio jatkaa lupien myöntämistä muuntogeenisille organismeille huolimatta demokraattisuuden puutteesta, jonka se itsekin myöntää, jäsenvaltioiden tuen puuttumisesta ja parlamentin vastustuksesta;

| V. | ottaa huomioon, että lainsäädäntöä ei tarvitse muuttaa, jotta komissio voi olla antamatta lupaa muuntogeenisille organismeille, kun jäsenvaltioiden määräenemmistö ei muutoksenhakukomiteassa puolla luvan antamista (22); |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että lainsäädäntöä ei tarvitse muuttaa, jotta komissio voi olla antamatta lupaa muuntogeenisille organismeille, kun jäsenvaltioiden määräenemmistö ei muutoksenhakukomiteassa puolla luvan antamista (22);

| 1. | katsoo, että ehdotus komission täytäntöönpanopäätökseksi ylittää asetuksessa (EY) N:o 1829/2003 säädetyn täytäntöönpanovallan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | katsoo, että ehdotus komission täytäntöönpanopäätökseksi ei ole unionin oikeuden mukainen, sillä se ei ole sopusoinnussa asetuksen (EY) N:o 1829/2003 tavoitteen kanssa; toteaa, että kyseisen asetuksen tavoitteena on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 178/2002 (23) säädettyjen yleisten periaatteiden mukaisesti luoda perusta ihmisten elämän ja terveyden, eläinten terveyden ja hyvinvoinnin sekä ympäristön ja kuluttajien etujen korkeatasoisen suojelun varmistamiselle muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen suhteen sekä varmistaa samalla sisämarkkinoiden tehokas toiminta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pyytää komissiota peruuttamaan ehdotuksen täytäntöönpanopäätökseksi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa jälleen komissiota olemaan myöntämättä lupia rikkakasvien torjunta-aineita sietäville muuntogeenisille viljelykasveille, kunnes jäämiin liittyvät terveysriskit on tutkittu kattavasti ja tapauskohtaisesti, mikä edellyttää, että arvioidaan kattavasti tällaisten muuntogeenisten viljelykasvien ruiskuttamisesta täydentävillä rikkakasvien torjunta-aineilla aiheutuvat jäämät ja arvioidaan torjunta-aineiden hajoamistuotteet sekä mahdolliset yhteisvaikutukset, myös itse muuntogeenisen kasvin kanssa; |
| --- | --- |

4.

| 5. | on tyytyväinen siihen, että komissio myönsi lopulta 11. syyskuuta 2020 päivätyssä kirjeessään parlamentin jäsenille, että muuntogeenisiä organismeja koskevissa lupapäätöksissä on otettava huomioon kestävyysnäkökohdat (24); on kuitenkin erittäin pettynyt siihen, että komissio on sen jälkeen edelleen myöntänyt lupia muuntogeenisten organismien tuonnille unioniin huolimatta parlamentin jatkuvasta vastustuksesta ja siitä, että jäsenvaltioiden enemmistö äänestää päätöksiä vastaan; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa EFSAa vaatimaan tietoja siitä, miten muuntogeenisistä kasveista saatujen elintarvikkeiden ja rehujen kulutus vaikuttaa suoliston mikrobiomiin; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa jälleen kerran komissiota ottamaan huomioon kansainvälisistä sopimuksista, kuten Pariisin ilmastosopimuksesta, YK:n biodiversiteettisopimuksesta ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteista, johtuvat unionin velvoitteet; kehottaa jälleen liittämään ehdotuksiin komission täytäntöönpanosäädöksiksi perustelut, joissa selitetään, miten niissä varmistetaan vahingon välttämisen periaatteen noudattaminen (25); |
| --- | --- |

7.

| 8. | korostaa, että Euroopan parlamentin ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 182/2011 (26) muuttamisesta 17. joulukuuta 2020 hyväksymissä tarkistuksissa, jotka hyväksyttiin parlamentissa neuvoston kanssa käytävien neuvottelujen pohjaksi, todetaan, että komission ei pidä myöntää lupaa muuntogeenisille organismeille, jos jäsenvaltioiden määräenemmistö ei kannata sitä; vaatii komissiota noudattamaan tätä kantaa ja kehottaa neuvostoa jatkamaan työtään ja hyväksymään kiireellisesti yleisnäkemyksen tästä asiasta; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 1.

(2)  EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13.

(3)  Scientific Opinion of the EFSA Panel on Genetically Modified Organisms on the assessment of genetically modified cotton GHB811 for food and feed uses, under Regulation (EC) No 1829/2003 (application EFSA-GMO-ES-2018/154), https://https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/6781

(4)  Parlamentti antoi kahdeksannella vaalikaudella 36 päätöslauselmaa, joissa vastustettiin luvan myöntämistä muuntogeenisille organismeille. Lisäksi parlamentti on antanut yhdeksännellä vaalikaudella seuraavat päätöslauselmat:

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0028) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0028)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0029) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0029)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 ja muunnostapahtumista MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 ja DAS 40278-9 kahta, kolmea tai neljää yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0030) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 ja muunnostapahtumista MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 ja DAS 40278-9 kahta, kolmea tai neljää yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0030)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä puuvillaa LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0054) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä puuvillaa LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0054)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 89788 (MON-89788-1) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0055) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 89788 (MON-89788-1) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0055)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja alayhdistelmiä MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja NK603 × DAS-40278-9 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0056) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja alayhdistelmiä MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja NK603 × DAS-40278-9 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0056)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 ja muunnostapahtumista Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 ja GA21 kahta, kolmea, neljää tai viittä yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0057) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 ja muunnostapahtumista Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 ja GA21 kahta, kolmea, neljää tai viittä yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0057)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. toukokuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0069) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. toukokuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0069)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 89034, MIR162 ja NK603 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta ja komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2018/1111 kumoamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0291) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 89034, MIR162 ja NK603 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta ja komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2018/1111 kumoamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0291)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0292) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0292)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 ja NK603 kahta, kolmea tai neljää yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0293) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 ja NK603 kahta, kolmea tai neljää yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0293)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0365) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0365)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 89034, MIR162 ja MON 87411 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0366) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 89034, MIR162 ja MON 87411 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0366)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MIR604 (SYN-IR6Ø4-5) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0367) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MIR604 (SYN-IR6Ø4-5) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0367)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 88017 (MON-88Ø17-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0368) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 88017 (MON-88Ø17-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0368)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 (MON-89Ø34-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0369) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 (MON-89Ø34-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0369)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. maaliskuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä puuvillaa GHB614 × T304-40 × GHB119 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0080) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. maaliskuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä puuvillaa GHB614 × T304-40 × GHB119 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0080)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. maaliskuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MZIR098 (SYN-ØØØ98-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0081) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. maaliskuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MZIR098 (SYN-ØØØ98-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0081)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa DAS-81419-2 × DAS–44406–6 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0334) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa DAS-81419-2 × DAS–44406–6 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0334)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 ja muunnostapahtumista 1507, MIR162, MON810 ja NK603 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0335) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 ja muunnostapahtumista 1507, MIR162, MON810 ja NK603 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0335)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia Bt 11 (SYN-BTØ11-1) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0336). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia Bt 11 (SYN-BTØ11-1) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0336).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. helmikuuta 2022 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa GMB151 (BCS-GM151-6) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0024). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. helmikuuta 2022 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa GMB151 (BCS-GM151-6) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0024).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. helmikuuta 2022 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä puuvillaa GHB614 (BCS-GHØØ2-5) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0025). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. helmikuuta 2022 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä puuvillaa GHB614 (BCS-GHØØ2-5) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0025).

(5)  EFSAn lausunto, s. 1.

(6)  Scientific Opinion of the EFSA Panel on Genetically Modified Organisms on assessment of genetically modified cotton GHB614× T304-40 × GHB119 for food and feed uses, import and processing under Regulation (EC) No 1829/2003 (application EFSA-GMO-NL-2014-122), EFSA Journal 2018;16(7):5349, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2018.5349, s. 22.

(7)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 503/2013, annettu 3. huhtikuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisista muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen lupahakemuksista sekä asetusten (EY) N:o 641/2004 ja (EY) N:o 1981/2006 muuttamisesta (EUVL L 157, 8.6.2013, s. 1).

(8)  Katso esimerkiksi Bonny, S., ”Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact”, Environmental Management, tammikuu 2016;57(1), s. 31-48, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 ja Benbrook, C.M., ”Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years”, Environmental Sciences Europe; 28. syyskuuta 2012, nro 24(1), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24

(9)  Katso esimerkiksi https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S1383574218300887,

https://academic.oup.com/ije/advance-article/doi/10.1093/ije/dyz017/5382278,

https://journals.plos.org/plosone/article?id=10.1371/journal.pone.0219610 ja

https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC6612199/

(10)  EFSA conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance glyphosate, EFSA Journal 2015; 13(11):4302, s. 3, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4302

(11)  https://echa.europa.eu/substance-information/-/substanceinfo/100.114.433

(12)  EFSA Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance mesotrione. EFSA Journal 2016;14(3):4419, s. 3, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2016.4419

(13)  Testbiotechin kommentti tieteellisestä lausunnosta BASF:n suorittamasta muuntogeenisen puuvillan GHB881 arvioinnista elintarvike- ja rehukäyttöön asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (hakemus EFSA-GMO-ES-2018-154)

https://www.testbiotech.org/content/testbiotech-comment-cotton-ghb881

(14)  Tämä koskee nimenomaan glyfosaattia, kuten todetaan EFSAn perustellussa lausunnossa ”Review of the existing maximum residue levels for glyphosate according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005”, EFSA Journal 2018;16(5):5263, s. 12, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5263

(15)  Jäsenvaltioiden huomautukset, saatavilla EFSAn kysymysrekisterin kautta: https://www.efsa.europa.eu/en/register-of-questions

(16)  https://www.ohchr.org/EN/Issues/Food/Pages/Pesticides.aspx

(17)  https://www.un.org/sustainabledevelopment/health/

(18)  https://www.mcgill.ca/newsroom/channels/news/widely-used-weed-killer-harming-biodiversity-320906

(19)  Siirtogeenien introgressio on siirtogeenisten viljelykasvien siirtogeenien pysyvää integraatiota luonnolliseen kantaan ristipölytyksellä.

(20)  Vázquez-Barrios, V., Boege, K., Sosa-Fuentes, T.G., Rojas, P., Wegier, A.,. ”’Ongoing ecological and evolutionary consequences by the presence of transgenes in a wild cotton population”, Scientific Reports 11, 2021, 1959, https://doi.org/10.1038/s41598-021-81567-z

(21)  Biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen 3 artikla: https://www.finlex.fi/fi/sopimukset/sopsteksti/1994/19940078#idm45237816236848

(22)  Asetuksen (EU) N:o 182/2011 (6 artiklan 3 kohta) mukaan komissio ”voi hyväksyä” luvan, jos jäsenvaltioiden määräenemmistö ei muutoksenhakukomiteassa puolla luvan antamista, eli sen ei ole pakko hyväksyä lupaa.

(23)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 178/2002, annettu 28. tammikuuta 2002, elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä periaatteista ja vaatimuksista, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen perustamisesta sekä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä menettelyistä (EYVL L 31, 1.2.2002, s. 1).

(24)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(25)  Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. tammikuuta 2020 Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (EUVL C 270, 7.7.2021, s. 2), 102 kohta.

(26)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0364.

---

| 9.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 347/55 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 347/55

---

P9_TA(2022)0063

Muuntogeeninen rapsi 73496 (DP-Ø73496-4)

Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. maaliskuuta 2022 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä rapsia 73496 (DP-Ø73496-4) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D077485/02 – 2021/3058(RSP))

(2022/C 347/06)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon ehdotuksen komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä rapsia 73496 (DP-Ø73496-4) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D077485/02, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä rapsia 73496 (DP-Ø73496-4) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D077485/02,

| — | ottaa huomioon muuntogeenisistä elintarvikkeista ja rehuista 22. syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 3 kohdan ja 19 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon muuntogeenisistä elintarvikkeista ja rehuista 22. syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 3 kohdan ja 19 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisista muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen lupahakemuksista sekä asetusten (EY) N:o 641/2004 ja (EY) N:o 1981/2006 muuttamisesta 3. huhtikuuta 2013 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 503/2013 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisista muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen lupahakemuksista sekä asetusten (EY) N:o 641/2004 ja (EY) N:o 1981/2006 muuttamisesta 3. huhtikuuta 2013 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 503/2013 (2),

| — | ottaa huomioon asetuksen (EY) N:o 1829/2003 35 artiklassa tarkoitetussa elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 11. tammikuuta 2022 toimitetun äänestyksen, jossa päätettiin olla antamatta lausuntoa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asetuksen (EY) N:o 1829/2003 35 artiklassa tarkoitetussa elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 11. tammikuuta 2022 toimitetun äänestyksen, jossa päätettiin olla antamatta lausuntoa,

| — | ottaa huomioon yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16. helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (3) 11 ja 13 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16. helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (3) 11 ja 13 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) 5. toukokuuta 2021 antaman ja 17. kesäkuuta 2021 julkaistun lausunnon (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) 5. toukokuuta 2021 antaman ja 17. kesäkuuta 2021 julkaistun lausunnon (4),

| — | ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa, joissa vastustetaan luvan myöntämistä muuntogeenisille organismeille (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa, joissa vastustetaan luvan myöntämistä muuntogeenisille organismeille (5),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 112 artiklan 2 ja 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 112 artiklan 2 ja 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan päätöslauselmaesityksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan päätöslauselmaesityksen,

| A. | ottaa huomioon, että Belgiaan sijoittautunut Pioneer Overseas Corporation toimitti 15. toukokuuta 2012 Yhdysvaltoihin sijoittautuneen yrityksen Pioneer Hi-Bred International Inc., jäljempänä ”hakija”, puolesta Alankomaiden kansalliselle toimivaltaiselle viranomaiselle asetuksen (EY) N:o 1829/2003 5 ja 17 artiklan mukaisesti hakemuksen muuntogeenistä rapsia 73496, jäljempänä ”muuntogeeninen rapsi”, sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen elintarvikkeiden, elintarvikkeiden ainesosien ja rehun saattamiseksi markkinoille; ottaa huomioon, että hakemus koski myös muuntogeenistä rapsia 73496 sisältävien tai siitä koostuvien tuotteiden saattamista markkinoille muuhun kuin elintarvike- ja rehukäyttöön, viljelyä lukuun ottamatta; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Belgiaan sijoittautunut Pioneer Overseas Corporation toimitti 15. toukokuuta 2012 Yhdysvaltoihin sijoittautuneen yrityksen Pioneer Hi-Bred International Inc., jäljempänä ”hakija”, puolesta Alankomaiden kansalliselle toimivaltaiselle viranomaiselle asetuksen (EY) N:o 1829/2003 5 ja 17 artiklan mukaisesti hakemuksen muuntogeenistä rapsia 73496, jäljempänä ”muuntogeeninen rapsi”, sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen elintarvikkeiden, elintarvikkeiden ainesosien ja rehun saattamiseksi markkinoille; ottaa huomioon, että hakemus koski myös muuntogeenistä rapsia 73496 sisältävien tai siitä koostuvien tuotteiden saattamista markkinoille muuhun kuin elintarvike- ja rehukäyttöön, viljelyä lukuun ottamatta;

| B. | ottaa huomioon, että EFSA antoi muuntogeenistä rapsia koskevasta luvasta 5. toukokuuta 2021 myönteisen lausunnon, joka julkaistiin 17. kesäkuuta 2021; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että EFSA antoi muuntogeenistä rapsia koskevasta luvasta 5. toukokuuta 2021 myönteisen lausunnon, joka julkaistiin 17. kesäkuuta 2021;

| C. | ottaa huomioon, että muuntogeeninen rapsi sietää glyfosaattia (6), koska se ilmentää glyfosaattiasetyylitransferaasiproteiinia GAT4621; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että muuntogeeninen rapsi sietää glyfosaattia (6), koska se ilmentää glyfosaattiasetyylitransferaasiproteiinia GAT4621;

Täydentävän rikkakasvien torjunta-aineen jäämien puutteellinen arviointi

| D. | ottaa huomioon, että täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 503/2013 edellytetään sen arvioimista, vaikuttavatko odotetut maatalouskäytännöt tutkittavien ominaisuuksien ilmentymiseen; ottaa huomioon, että kyseisen täytäntöönpanoasetuksen mukaan tämä on erityisen tärkeää torjunta-aineita sietävien kasvien tapauksessa; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 503/2013 edellytetään sen arvioimista, vaikuttavatko odotetut maatalouskäytännöt tutkittavien ominaisuuksien ilmentymiseen; ottaa huomioon, että kyseisen täytäntöönpanoasetuksen mukaan tämä on erityisen tärkeää torjunta-aineita sietävien kasvien tapauksessa;

| E. | toteaa, että rikkakasvien torjunta-aineita sietävien muuntogeenisten viljelykasvien on joissakin tutkimuksissa osoitettu johtavan täydentävien rikkakasvien torjunta-aineiden lisääntyvään käyttöön, etenkin koska ilmaantuu torjunta-aineita sietäviä rikkakasveja (7); toteaa, että tästä syystä on odotettavissa, että muuntogeenisen rapsin viljelyssä käytetään sekä suurempia että toistuvia glyfosaattiannoksia, minkä vuoksi sadossa voi esiintyä suurempia määriä jäämiä ja niiden hajoamistuotteita, jäljempänä ”metaboliitti”; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että rikkakasvien torjunta-aineita sietävien muuntogeenisten viljelykasvien on joissakin tutkimuksissa osoitettu johtavan täydentävien rikkakasvien torjunta-aineiden lisääntyvään käyttöön, etenkin koska ilmaantuu torjunta-aineita sietäviä rikkakasveja (7); toteaa, että tästä syystä on odotettavissa, että muuntogeenisen rapsin viljelyssä käytetään sekä suurempia että toistuvia glyfosaattiannoksia, minkä vuoksi sadossa voi esiintyä suurempia määriä jäämiä ja niiden hajoamistuotteita, jäljempänä ”metaboliitti”;

| F. | ottaa huomioon, että EFSA totesi marraskuussa 2015, että glyfosaatti ei todennäköisesti ole syöpää aiheuttava, ja että Euroopan kemikaalivirasto totesi maaliskuussa 2017, että vaaraluokitus ei ollut aiheellinen; ottaa huomioon, että Kansainvälinen syöväntutkimuslaitos, joka on Maailman terveysjärjestön syöväntutkimukseen erikoistunut virasto, sen sijaan luokitteli glyfosaatin vuonna 2015 todennäköisesti ihmisille syöpää aiheuttavaksi aineeksi; ottaa huomioon, että joissakin viimeaikaisissa vertaisarvioiduissa tieteellisissä tutkimuksissa vahvistetaan glyfosaatin karsinogeeninen potentiaali (8); |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että EFSA totesi marraskuussa 2015, että glyfosaatti ei todennäköisesti ole syöpää aiheuttava, ja että Euroopan kemikaalivirasto totesi maaliskuussa 2017, että vaaraluokitus ei ollut aiheellinen; ottaa huomioon, että Kansainvälinen syöväntutkimuslaitos, joka on Maailman terveysjärjestön syöväntutkimukseen erikoistunut virasto, sen sijaan luokitteli glyfosaatin vuonna 2015 todennäköisesti ihmisille syöpää aiheuttavaksi aineeksi; ottaa huomioon, että joissakin viimeaikaisissa vertaisarvioiduissa tieteellisissä tutkimuksissa vahvistetaan glyfosaatin karsinogeeninen potentiaali (8);

| G. | ottaa huomioon, että EFSAn mukaan saatavilla ei ole toksikologisia tietoja, joiden perusteella voidaan arvioida riskiä, joka kuluttajille aiheutuu unioniin tuotavien glyfosaattia sietävien muuntogeenisten kasvilajikkeiden käyttötarkoitusten kannalta merkityksellisistä metaboliiteista N-asetyyli-glyfosaatti ja N-asetyyli-AMPA (9); |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että EFSAn mukaan saatavilla ei ole toksikologisia tietoja, joiden perusteella voidaan arvioida riskiä, joka kuluttajille aiheutuu unioniin tuotavien glyfosaattia sietävien muuntogeenisten kasvilajikkeiden käyttötarkoitusten kannalta merkityksellisistä metaboliiteista N-asetyyli-glyfosaatti ja N-asetyyli-AMPA (9);

| H. | ottaa huomioon, että muuntogeenisistä kasveista löydettyjen rikkakasvien torjunta-aineiden jäämien ja niiden hajoamistuotteiden arvioinnin ei katsota kuuluvan muuntogeenisiä organismeja käsittelevän EFSAn tiedelautakunnan toimivaltaan eikä sitä sen vuoksi tehdä osana muuntogeenisten organismien lupamenettelyä; toteaa tämän olevan ongelmallista, sillä geneettinen muuttaminen voi itsessään vaikuttaa tapaan, jolla kyseinen muuntogeeninen kasvi hajottaa täydentäviä rikkakasvien torjunta-aineita, sekä metaboliittien koostumukseen ja siten niiden toksisuuteen (10); |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että muuntogeenisistä kasveista löydettyjen rikkakasvien torjunta-aineiden jäämien ja niiden hajoamistuotteiden arvioinnin ei katsota kuuluvan muuntogeenisiä organismeja käsittelevän EFSAn tiedelautakunnan toimivaltaan eikä sitä sen vuoksi tehdä osana muuntogeenisten organismien lupamenettelyä; toteaa tämän olevan ongelmallista, sillä geneettinen muuttaminen voi itsessään vaikuttaa tapaan, jolla kyseinen muuntogeeninen kasvi hajottaa täydentäviä rikkakasvien torjunta-aineita, sekä metaboliittien koostumukseen ja siten niiden toksisuuteen (10);

Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten huomautukset

| I. | ottaa huomioon, että jäsenvaltiot esittivät EFSAlle kolmen kuukauden kuulemisjakson aikana useita kriittisiä huomautuksia (11); ottaa huomioon, että näitä kriittisiä huomautuksia olivat muun muassa se, että muuntogeenisen rapsin riskinarvioinnissa noudatetut menetelmät poikkeavat joissakin tapauksissa EFSAn ohjeissa suositelluista menetelmistä, minkä vuoksi riskinarvioinnissa on selviä puutteita ja turvallisuudesta ei voida tehdä pitäviä päätelmiä, että unioniin tuotavan rapsiaineksen kaupallisen tuotannon aikana ilmenevien erilaisten ympäristöolosuhteiden testauspaikkojen edustavuutta ei ole osoitettu riittävän hyvin, että muuntogeenisen rapsin glyfosaattikäsittelystä aiheutuvaa jäämäpitoisuutta ja glyfosaattimetaboliittien määrää ei arvioitu, että muuntogeenisen rapsin turvallisuutta ei voida vahvistaa ilman tietoja glyfosaatin, N-asetyyli-glyfosaatin ja sen metaboliittien pitoisuuksista ja että ei ole näyttöä siitä, että asetyloitu glyfosaatti ei ole toksinen; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että jäsenvaltiot esittivät EFSAlle kolmen kuukauden kuulemisjakson aikana useita kriittisiä huomautuksia (11); ottaa huomioon, että näitä kriittisiä huomautuksia olivat muun muassa se, että muuntogeenisen rapsin riskinarvioinnissa noudatetut menetelmät poikkeavat joissakin tapauksissa EFSAn ohjeissa suositelluista menetelmistä, minkä vuoksi riskinarvioinnissa on selviä puutteita ja turvallisuudesta ei voida tehdä pitäviä päätelmiä, että unioniin tuotavan rapsiaineksen kaupallisen tuotannon aikana ilmenevien erilaisten ympäristöolosuhteiden testauspaikkojen edustavuutta ei ole osoitettu riittävän hyvin, että muuntogeenisen rapsin glyfosaattikäsittelystä aiheutuvaa jäämäpitoisuutta ja glyfosaattimetaboliittien määrää ei arvioitu, että muuntogeenisen rapsin turvallisuutta ei voida vahvistaa ilman tietoja glyfosaatin, N-asetyyli-glyfosaatin ja sen metaboliittien pitoisuuksista ja että ei ole näyttöä siitä, että asetyloitu glyfosaatti ei ole toksinen;

Unionin kansainvälisten velvoitteiden noudattaminen

| J. | ottaa huomioon, että oikeutta ruokaan käsittelevän Yhdistyneiden kansakuntien, jäljempänä ”YK”, erityisraportoijan vuoden 2017 raportissa todettiin, että vaarallisilla torjunta-aineilla on katastrofaalisia vaikutuksia terveyteen erityisesti kehitysmaissa (12); toteaa, että YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden alatavoitteessa 3.9 pyrkimyksenä on vähentää vuoteen 2030 mennessä merkittävästi vaarallisista kemikaaleista ja ilman, veden ja maaperän saastumisesta sekä pilaantumisesta johtuvia kuolemia ja sairauksia (13); ottaa huomioon, että muuntogeenisen rapsin tuonnin salliminen lisäisi tämän glyfosaatilla käsiteltävän viljelykasvin kysyntää ja lisäisi siten työntekijöiden ja ympäristön altistumista kolmansissa maissa; katsoo, että työntekijöiden ja ympäristön altistumisen lisääntymisen riski on erityisen huolestuttava rikkakasvien torjunta-aineita sietävien muuntogeenisten viljelykasvien kohdalla, koska torjunta-aineita käytetään suurempia määriä; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että oikeutta ruokaan käsittelevän Yhdistyneiden kansakuntien, jäljempänä ”YK”, erityisraportoijan vuoden 2017 raportissa todettiin, että vaarallisilla torjunta-aineilla on katastrofaalisia vaikutuksia terveyteen erityisesti kehitysmaissa (12); toteaa, että YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden alatavoitteessa 3.9 pyrkimyksenä on vähentää vuoteen 2030 mennessä merkittävästi vaarallisista kemikaaleista ja ilman, veden ja maaperän saastumisesta sekä pilaantumisesta johtuvia kuolemia ja sairauksia (13); ottaa huomioon, että muuntogeenisen rapsin tuonnin salliminen lisäisi tämän glyfosaatilla käsiteltävän viljelykasvin kysyntää ja lisäisi siten työntekijöiden ja ympäristön altistumista kolmansissa maissa; katsoo, että työntekijöiden ja ympäristön altistumisen lisääntymisen riski on erityisen huolestuttava rikkakasvien torjunta-aineita sietävien muuntogeenisten viljelykasvien kohdalla, koska torjunta-aineita käytetään suurempia määriä;

| K. | ottaa huomioon, että vuonna 2020 julkaistun vertaisarvioidun tutkimuksen mukaan Roundup, joka on yksi maailman laajimmin käytetyistä glyfosaattipohjaisista rikkakasvien torjunta-aineista, voi aiheuttaa luontokatoa ja tehdä ekosysteemeistä alttiimpia pilaantumiselle ja ilmastonmuutokselle (14); |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että vuonna 2020 julkaistun vertaisarvioidun tutkimuksen mukaan Roundup, joka on yksi maailman laajimmin käytetyistä glyfosaattipohjaisista rikkakasvien torjunta-aineista, voi aiheuttaa luontokatoa ja tehdä ekosysteemeistä alttiimpia pilaantumiselle ja ilmastonmuutokselle (14);

| L. | toteaa, että koska unioni on biologista monimuotoisuutta koskevan YK:n yleissopimuksen sopimuspuoli, sen vastuulla on varmistaa, että sen lainkäyttövallan tai valvonnan alaiset toimet eivät vahingoita ympäristöä toisen valtion alueella (15); |
| --- | --- |

L.

toteaa, että koska unioni on biologista monimuotoisuutta koskevan YK:n yleissopimuksen sopimuspuoli, sen vastuulla on varmistaa, että sen lainkäyttövallan tai valvonnan alaiset toimet eivät vahingoita ympäristöä toisen valtion alueella (15);

| M. | ottaa huomioon, että asetuksessa (EY) N:o 1829/2003 todetaan, että muuntogeeniset elintarvikkeet tai rehut eivät saa vaikuttaa haitallisesti ihmisten terveyteen, eläinten terveyteen tai ympäristöön, ja edellytetään komission ottavan päätöstään laatiessaan huomioon kaikki unionin lainsäädännön asiaankuuluvat säännökset sekä muut perustellut tekijät, jotka liittyvät tarkasteltavaan asiaan; katsoo, että näihin perusteltuihin tekijöihin olisi sisällytettävä unionin velvoitteet, jotka johtuvat YK:n kestävän kehityksen tavoitteista, Pariisin ilmastosopimuksesta ja YK:n biodiversiteettisopimuksesta; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että asetuksessa (EY) N:o 1829/2003 todetaan, että muuntogeeniset elintarvikkeet tai rehut eivät saa vaikuttaa haitallisesti ihmisten terveyteen, eläinten terveyteen tai ympäristöön, ja edellytetään komission ottavan päätöstään laatiessaan huomioon kaikki unionin lainsäädännön asiaankuuluvat säännökset sekä muut perustellut tekijät, jotka liittyvät tarkasteltavaan asiaan; katsoo, että näihin perusteltuihin tekijöihin olisi sisällytettävä unionin velvoitteet, jotka johtuvat YK:n kestävän kehityksen tavoitteista, Pariisin ilmastosopimuksesta ja YK:n biodiversiteettisopimuksesta;

Epädemokraattinen päätöksenteko

| N. | ottaa huomioon, että asetuksen (EY) N:o 1829/2003 35 artiklassa tarkoitetussa elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 11. tammikuuta 2022 toimitetussa äänestyksessä päätettiin olla antamatta lausuntoa, mikä tarkoittaa, että jäsenvaltioiden määräenemmistö ei tukenut luvan myöntämistä; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että asetuksen (EY) N:o 1829/2003 35 artiklassa tarkoitetussa elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 11. tammikuuta 2022 toimitetussa äänestyksessä päätettiin olla antamatta lausuntoa, mikä tarkoittaa, että jäsenvaltioiden määräenemmistö ei tukenut luvan myöntämistä;

| O. | ottaa huomioon, että komissio myöntää olevan ongelmallista, että se tekee edelleen muuntogeenisiä organismeja koskevia lupapäätöksiä ilman, että jäsenvaltioiden määräenemmistö kannattaa niitä, ja toteaa, että tämä on näkyvä poikkeus kaikkien tuotelupien joukossa mutta siitä on tullut tavanomainen käytäntö muuntogeenisille elintarvikkeille ja rehuille myönnettäviä lupia koskevassa päätöksenteossa; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että komissio myöntää olevan ongelmallista, että se tekee edelleen muuntogeenisiä organismeja koskevia lupapäätöksiä ilman, että jäsenvaltioiden määräenemmistö kannattaa niitä, ja toteaa, että tämä on näkyvä poikkeus kaikkien tuotelupien joukossa mutta siitä on tullut tavanomainen käytäntö muuntogeenisille elintarvikkeille ja rehuille myönnettäviä lupia koskevassa päätöksenteossa;

| P. | ottaa huomioon, että parlamentti antoi kahdeksannella vaalikaudella kaikkiaan 36 päätöslauselmaa, joissa vastustettiin elintarvike- ja rehukäyttöön tarkoitettujen muuntogeenisten organismien markkinoille saattamista (33 päätöslauselmaa) ja muuntogeenisten organismien viljelyä unionissa (kolme päätöslauselmaa); ottaa huomioon, että yhdeksännellä vaalikaudella parlamentti on jo 23 otteeseen vastustanut muuntogeenisten organismien markkinoille saattamista; ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden määräenemmistö ei puoltanut luvan myöntämistä millekään näistä muuntogeenisistä organismeista; toteaa, että syitä, joiden vuoksi jäsenvaltiot eivät tue lupia, ovat muun muassa ennalta varautumisen periaatteen noudattamatta jättäminen lupamenettelyssä ja riskinarviointiin liittyvät tieteelliset huolenaiheet; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että parlamentti antoi kahdeksannella vaalikaudella kaikkiaan 36 päätöslauselmaa, joissa vastustettiin elintarvike- ja rehukäyttöön tarkoitettujen muuntogeenisten organismien markkinoille saattamista (33 päätöslauselmaa) ja muuntogeenisten organismien viljelyä unionissa (kolme päätöslauselmaa); ottaa huomioon, että yhdeksännellä vaalikaudella parlamentti on jo 23 otteeseen vastustanut muuntogeenisten organismien markkinoille saattamista; ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden määräenemmistö ei puoltanut luvan myöntämistä millekään näistä muuntogeenisistä organismeista; toteaa, että syitä, joiden vuoksi jäsenvaltiot eivät tue lupia, ovat muun muassa ennalta varautumisen periaatteen noudattamatta jättäminen lupamenettelyssä ja riskinarviointiin liittyvät tieteelliset huolenaiheet;

| Q. | toteaa, että komissio jatkaa lupien myöntämistä muuntogeenisille organismeille huolimatta demokraattisuuden puutteesta, jonka se itsekin myöntää, jäsenvaltioiden tuen puuttumisesta ja parlamentin vastustuksesta; |
| --- | --- |

Q.

toteaa, että komissio jatkaa lupien myöntämistä muuntogeenisille organismeille huolimatta demokraattisuuden puutteesta, jonka se itsekin myöntää, jäsenvaltioiden tuen puuttumisesta ja parlamentin vastustuksesta;

| R. | ottaa huomioon, että lainsäädäntöä ei tarvitse muuttaa, jotta komissio voi olla antamatta lupaa muuntogeenisille organismeille, kun jäsenvaltioiden määräenemmistö ei muutoksenhakukomiteassa puolla luvan antamista (16); |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että lainsäädäntöä ei tarvitse muuttaa, jotta komissio voi olla antamatta lupaa muuntogeenisille organismeille, kun jäsenvaltioiden määräenemmistö ei muutoksenhakukomiteassa puolla luvan antamista (16);

| 1. | katsoo, että ehdotus komission täytäntöönpanopäätökseksi ylittää asetuksessa (EY) N:o 1829/2003 säädetyn täytäntöönpanovallan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | katsoo, että ehdotus komission täytäntöönpanopäätökseksi ei ole unionin oikeuden mukainen, sillä se ei ole sopusoinnussa asetuksen (EY) N:o 1829/2003 tavoitteen kanssa; toteaa, että kyseisen asetuksen tavoitteena on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 178/2002 (17) säädettyjen yleisten periaatteiden mukaisesti luoda perusta ihmisten elämän ja terveyden, eläinten terveyden ja hyvinvoinnin sekä ympäristön ja kuluttajien etujen korkeatasoisen suojelun varmistamiselle muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen suhteen sekä varmistaa samalla sisämarkkinoiden tehokas toiminta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pyytää komissiota peruuttamaan ehdotuksen täytäntöönpanopäätökseksi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa jälleen komissiota olemaan myöntämättä lupia rikkakasvien torjunta-aineita sietäville muuntogeenisille viljelykasveille, kunnes jäämiin liittyvät terveysriskit on tutkittu kattavasti ja tapauskohtaisesti, mikä edellyttää, että arvioidaan kattavasti tällaisten muuntogeenisten viljelykasvien ruiskuttamisesta täydentävillä rikkakasvien torjunta-aineilla aiheutuvat jäämät sekä arvioidaan torjunta-aineiden hajoamistuotteet sekä mahdolliset yhteisvaikutukset, myös itse muuntogeenisen kasvin kanssa; |
| --- | --- |

4.

| 5. | on tyytyväinen siihen, että komissio myönsi lopulta 11. syyskuuta 2020 päivätyssä kirjeessään parlamentin jäsenille, että muuntogeenisiä organismeja koskevissa lupapäätöksissä on otettava huomioon kestävyysnäkökohdat (18); on kuitenkin erittäin pettynyt siihen, että komissio on sen jälkeen edelleen myöntänyt lupia muuntogeenisten organismien tuonnille unioniin huolimatta parlamentin jatkuvasta vastustuksesta ja siitä, että jäsenvaltioiden enemmistö äänestää päätöksiä vastaan; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa EFSAa vaatimaan tietoja siitä, miten muuntogeenisistä kasveista saatujen elintarvikkeiden ja rehujen kulutus vaikuttaa suoliston mikrobiomiin; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa jälleen kerran komissiota ottamaan huomioon kansainvälisistä sopimuksista, kuten Pariisin ilmastosopimuksesta, YK:n biodiversiteettisopimuksesta ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteista, johtuvat unionin velvoitteet; kehottaa jälleen liittämään ehdotuksiin täytäntöönpanosäädöksiksi perustelut, joissa selitetään, miten niissä varmistetaan vahingon välttämisen periaatteen noudattaminen (19); |
| --- | --- |

7.

| 8. | korostaa, että Euroopan parlamentin 17. joulukuuta 2020 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 182/2011 muuttamisesta hyväksymissä tarkistuksissa (20), jotka hyväksyttiin parlamentissa neuvoston kanssa käytävien neuvottelujen pohjaksi, todetaan, että komission ei pidä myöntää lupaa muuntogeenisille organismeille, jos jäsenvaltioiden määräenemmistö ei kannata sitä; vaatii komissiota noudattamaan tätä kantaa ja kehottaa neuvostoa jatkamaan työtään ja hyväksymään kiireellisesti yleisnäkemyksen tästä asiasta; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 1.

(2)  EUVL L 157, 8.6.2013, s. 1.

(3)  EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13.

(4)  Scientific Opinion of the EFSA Panel on Genetically Modified Organisms on the assessment of genetically modified oilseed rape 73496 for food and feed uses, under Regulation (EC) No 1829/2003 (application EFSA-GMO-NL-2012/109), EFSA Journal 2021; 19(4):6424,

https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/6610

(5)  Parlamentti antoi kahdeksannella vaalikaudella 36 päätöslauselmaa, joissa vastustettiin luvan myöntämistä muuntogeenisille organismeille. Lisäksi parlamentti on antanut yhdeksännellä vaalikaudella seuraavat päätöslauselmat:

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0028) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0028)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0029) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0029)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 ja muunnostapahtumista MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 ja DAS 40278-9 kahta, kolmea tai neljää yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0030) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 ja muunnostapahtumista MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 ja DAS 40278-9 kahta, kolmea tai neljää yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0030)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä puuvillaa LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0054) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä puuvillaa LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0054)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 89788 (MON-89788-1) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0055) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 89788 (MON-89788-1) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0055)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja alayhdistelmiä MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja NK603 × DAS-40278-9 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0056) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja alayhdistelmiä MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja NK603 × DAS-40278-9 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0056)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 ja muunnostapahtumista Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 ja GA21 kahta, kolmea, neljää tai viittä yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0057) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 ja muunnostapahtumista Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 ja GA21 kahta, kolmea, neljää tai viittä yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0057)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. toukokuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0069) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. toukokuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0069)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 89034, MIR162 ja NK 603 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta ja komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2018/1111 kumoamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0291) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 89034, MIR162 ja NK 603 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta ja komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2018/1111 kumoamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0291)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0292) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0292)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 ja NK603 kahta, kolmea tai neljää yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0293) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 ja NK603 kahta, kolmea tai neljää yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0293)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0365) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0365)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 89034, MIR162 ja MON 87411 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0366) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 89034, MIR162 ja MON 87411 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0366)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MIR604 (SYN-IR6Ø4-5) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0367) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MIR604 (SYN-IR6Ø4-5) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0367)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 88017 (MON-88Ø17-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0368) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 88017 (MON-88Ø17-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0368)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 (MON-89Ø34-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0369) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 (MON-89Ø34-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0369)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. maaliskuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä puuvillaa GHB614 × T304-40 × GHB119 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0080) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. maaliskuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä puuvillaa GHB614 × T304-40 × GHB119 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0080)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. maaliskuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MZIR098 (SYN-ØØØ98-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0081) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. maaliskuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MZIR098 (SYN-ØØØ98-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0081)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa DAS-81419-2 × DAS–44406–6 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0334) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa DAS-81419-2 × DAS–44406–6 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0334)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 ja muunnostapahtumista 1507, MIR162, MON810 ja NK603 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0335) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 ja muunnostapahtumista 1507, MIR162, MON810 ja NK603 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0335)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia Bt 11 (SYN-BTØ11-1) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0336) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia Bt 11 (SYN-BTØ11-1) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0336)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. helmikuuta 2022 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa GMB151 (BCS-GM151-6) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0024) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. helmikuuta 2022 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa GMB151 (BCS-GM151-6) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0024)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. helmikuuta 2022 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä puuvillaa GHB614 (BCS-GHØØ2-5) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0025). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. helmikuuta 2022 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä puuvillaa GHB614 (BCS-GHØØ2-5) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0025).

(6)  EFSAn lausunto, s. 1.

(7)  Ks. esimerkiksi Bonny, S., ”Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact”, Environmental Management, tammikuu 2016;57(1), s. 31–48, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738, ja Benbrook, C.M., ”Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years”, Environmental Sciences Europe, 28. syyskuuta 2012, nro 24(1), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24

(8)  Ks. esimerkiksi https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S1383574218300887,

https://academic.oup.com/ije/advance-article/doi/10.1093/ije/dyz017/5382278,

https://journals.plos.org/plosone/article?id=10.1371/journal.pone.0219610 ja

https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC6612199/

(9)  EFSA conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance glyphosate, EFSA journal 2015; 13(11):4302, s. 3, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4302

(10)  Tämä koskee nimenomaan glyfosaattia, kuten todetaan EFSAn perustellussa lausunnossa ”Review of the existing maximum residue levels for glyphosate according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005”, EFSA Journal 2018;16(5):5263, s. 12, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5263

(11)  Jäsenvaltioiden huomautukset, saatavilla EFSAn kysymysrekisterin kautta: https://www.efsa.europa.eu/en/register-of-questions

(12)  https://www.ohchr.org/EN/Issues/Food/Pages/Pesticides.aspx

(13)  https://www.un.org/sustainabledevelopment/health/

(14)  https://www.mcgill.ca/newsroom/channels/news/widely-used-weed-killer-harming-biodiversity-320906

(15)  Biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen 3 artikla: https://www.finlex.fi/fi/sopimukset/sopsteksti/1994/19940078#idm45237816236848

(16)  Asetuksen (EU) N:o 182/2011 (6 artiklan 3 kohta) mukaan komissio ”voi hyväksyä” luvan, jos jäsenvaltioiden määräenemmistö ei muutoksenhakukomiteassa puolla luvan antamista, eli sen ei ole pakko hyväksyä lupaa.

(17)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 178/2002, annettu 28. tammikuuta 2002, elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä periaatteista ja vaatimuksista, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen perustamisesta sekä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä menettelyistä (EYVL L 31, 1.2.2002, s. 1).

(18)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(19)  Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. tammikuuta 2020 Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (EUVL C 270, 7.7.2021, s. 2), 102 kohta.

(20)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0364.

---

| 9.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 347/61 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 347/61

---

P9_TA(2022)0064

Ulkomainen sekaantuminen kaikkiin EU:n demokraattisiin prosesseihin

Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. maaliskuuta 2022 ulkomaisesta sekaantumisesta kaikkiin Euroopan unionin demokraattisiin prosesseihin ja siihen sisältyvästä disinformaatiosta (2020/2268(INI))

(2022/C 347/07)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan, jäljempänä ”perusoikeuskirja”, ja erityisesti sen 7, 8, 11, 12, 39, 40, 47 ja 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan, jäljempänä ”perusoikeuskirja”, ja erityisesti sen 7, 8, 11, 12, 39, 40, 47 ja 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjan ja erityisesti sen 1 ja 2 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjan ja erityisesti sen 1 ja 2 artiklan,

| — | ottaa huomioon 21. joulukuuta 1965 annetun Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen päätöslauselman 2131 (XX) valtioiden sisäisiin asioihin puuttumisen kieltoa ja niiden itsenäisyyden ja suvereniteetin suojaamista koskevasta julistuksesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. joulukuuta 1965 annetun Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen päätöslauselman 2131 (XX) valtioiden sisäisiin asioihin puuttumisen kieltoa ja niiden itsenäisyyden ja suvereniteetin suojaamista koskevasta julistuksesta,

| — | ottaa huomioon yleissopimuksen ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi ja erityisesti sen 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 16 ja 17 artiklan sekä yleissopimuksen lisäpöytäkirjan ja erityisesti sen 3 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yleissopimuksen ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi ja erityisesti sen 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 16 ja 17 artiklan sekä yleissopimuksen lisäpöytäkirjan ja erityisesti sen 3 artiklan,

| — | ottaa huomioon 23. marraskuuta 2016 antamansa päätöslauselman EU:n strategisesta viestinnästä kolmansien osapuolten levittämän EU:n vastaisen propagandan torjumiseksi (1) ja 13. maaliskuuta 2019 antamansa suosituksen Euroopan ulkosuhdehallinnon toteuttaman seurannan tarkastelusta kahden vuoden kuluttua Euroopan parlamentin mietinnöstä, joka laadittiin EU:n strategisesta viestinnästä kolmansien osapuolten levittämän EU:n vastaisen propagandan torjumiseksi (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. marraskuuta 2016 antamansa päätöslauselman EU:n strategisesta viestinnästä kolmansien osapuolten levittämän EU:n vastaisen propagandan torjumiseksi (1) ja 13. maaliskuuta 2019 antamansa suosituksen Euroopan ulkosuhdehallinnon toteuttaman seurannan tarkastelusta kahden vuoden kuluttua Euroopan parlamentin mietinnöstä, joka laadittiin EU:n strategisesta viestinnästä kolmansien osapuolten levittämän EU:n vastaisen propagandan torjumiseksi (2),

| — | ottaa huomioon 13. kesäkuuta 2018 antamansa päätöslauselman kyberpuolustuksesta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. kesäkuuta 2018 antamansa päätöslauselman kyberpuolustuksesta (3),

| — | ottaa huomioon 5. joulukuuta 2018 annetun komission sekä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”Disinformaation torjuntaa koskeva toimintasuunnitelma” (JOIN(2018)0036) ja 14. kesäkuuta 2019 annetun komission sekä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen lausuman ”Kertomus disinformaation torjuntaa koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta” (JOIN(2019)0012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. joulukuuta 2018 annetun komission sekä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”Disinformaation torjuntaa koskeva toimintasuunnitelma” (JOIN(2018)0036) ja 14. kesäkuuta 2019 annetun komission sekä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen lausuman ”Kertomus disinformaation torjuntaa koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta” (JOIN(2019)0012),

| — | ottaa huomioon 23. kesäkuuta 2021 annetun yhteisen valmisteluasiakirjan vuonna 2016 hyväksytyn hybridiuhkien torjumista koskevan yhteisen kehyksen täytäntöönpanon edistymistä koskevasta viidennestä kertomuksesta ja vuonna 2018 annetun yhteisen tiedonannon selviytymiskyvyn ja valmiuksien kehittämisestä hybridiuhkien varalta (SWD(2021)0729), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. kesäkuuta 2021 annetun yhteisen valmisteluasiakirjan vuonna 2016 hyväksytyn hybridiuhkien torjumista koskevan yhteisen kehyksen täytäntöönpanon edistymistä koskevasta viidennestä kertomuksesta ja vuonna 2018 annetun yhteisen tiedonannon selviytymiskyvyn ja valmiuksien kehittämisestä hybridiuhkien varalta (SWD(2021)0729),

| — | ottaa huomioon Euroopan demokratiatoimintasuunnitelman (COM(2020)0790), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan demokratiatoimintasuunnitelman (COM(2020)0790),

| — | ottaa huomioon 3. joulukuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Euroopan media-ala digitaalisella vuosikymmenellä: elpymistä ja muutosta tukeva toimintasuunnitelma” (COM(2020)0784), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. joulukuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Euroopan media-ala digitaalisella vuosikymmenellä: elpymistä ja muutosta tukeva toimintasuunnitelma” (COM(2020)0784),

| — | ottaa huomioon digitaalisia palveluja koskevan säädöspaketin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon digitaalisia palveluja koskevan säädöspaketin,

| — | ottaa huomioon 20. lokakuuta 2021 antamansa päätöslauselman Euroopan media-alasta digitaalisella vuosikymmenellä: elpymistä ja muutosta tukeva toimintasuunnitelma (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. lokakuuta 2021 antamansa päätöslauselman Euroopan media-alasta digitaalisella vuosikymmenellä: elpymistä ja muutosta tukeva toimintasuunnitelma (4),

| — | ottaa huomioon vuonna 2018 annetut disinformaatiota koskevat käytännesäännöt ja vuonna 2021 annetut ohjeet disinformaatiota koskevien käytännesääntöjen tehostamiseksi (COM(2021)0262) sekä lokakuussa 2021 julkaistut audiovisuaalisten mediapalvelujen eurooppalaisten sääntelyviranomaisten ryhmän suositukset uusista disinformaatiota koskevista käytännesäännöistä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2018 annetut disinformaatiota koskevat käytännesäännöt ja vuonna 2021 annetut ohjeet disinformaatiota koskevien käytännesääntöjen tehostamiseksi (COM(2021)0262) sekä lokakuussa 2021 julkaistut audiovisuaalisten mediapalvelujen eurooppalaisten sääntelyviranomaisten ryhmän suositukset uusista disinformaatiota koskevista käytännesäännöistä,

| — | ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen 09/2021 ”Disinformaation vaikutus Euroopan unioniin: ongelmaan on tartuttu, mutta sitä ei ole vielä taltutettu”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen 09/2021 ”Disinformaation vaikutus Euroopan unioniin: ongelmaan on tartuttu, mutta sitä ei ole vielä taltutettu”,

| — | ottaa huomioon 16. joulukuuta 2020 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kriittisten toimijoiden häiriönsietokyvystä (COM(2020)0829) sekä ehdotuksen direktiivin liitteeksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. joulukuuta 2020 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kriittisten toimijoiden häiriönsietokyvystä (COM(2020)0829) sekä ehdotuksen direktiivin liitteeksi,

| — | ottaa huomioon unioniin tulevien ulkomaisten suorien sijoitusten seurantaan tarkoitettujen puitteiden perustamisesta 19. maaliskuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/452 (5) (ulkomaisten suorien sijoitusten seurantaa koskeva asetus) ja maaliskuussa 2020 annetut ohjeet ulkomaisten suorien sijoitusten seurantaa koskevasta asetuksesta (C(2020)1981), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unioniin tulevien ulkomaisten suorien sijoitusten seurantaan tarkoitettujen puitteiden perustamisesta 19. maaliskuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/452 (5) (ulkomaisten suorien sijoitusten seurantaa koskeva asetus) ja maaliskuussa 2020 annetut ohjeet ulkomaisten suorien sijoitusten seurantaa koskevasta asetuksesta (C(2020)1981),

| — | ottaa huomioon 16. joulukuuta 2020 annetun komission sekä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”EU:n kyberturvallisuusstrategia digitaaliselle vuosikymmenelle” (JOIN(2020)0018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. joulukuuta 2020 annetun komission sekä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”EU:n kyberturvallisuusstrategia digitaaliselle vuosikymmenelle” (JOIN(2020)0018),

| — | ottaa huomioon Kansainvälisen oikeuden toimikunnan hyväksymät valtioiden vastuuta kansainvälisen oikeuden vastaisista teoista koskevat artiklat (Articles of Responsibility of States for Internationally Wrongful Acts), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kansainvälisen oikeuden toimikunnan hyväksymät valtioiden vastuuta kansainvälisen oikeuden vastaisista teoista koskevat artiklat (Articles of Responsibility of States for Internationally Wrongful Acts),

| — | ottaa huomioon 16. joulukuuta 2020 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi toimenpiteistä yhteisen korkean kyberturvatason varmistamiseksi koko unionissa ja direktiivin (EU) 2016/1148 kumoamisesta (COM(2020)0823), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. joulukuuta 2020 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi toimenpiteistä yhteisen korkean kyberturvatason varmistamiseksi koko unionissa ja direktiivin (EU) 2016/1148 kumoamisesta (COM(2020)0823),

| — | ottaa huomioon maaliskuussa 2021 julkaistun 5G-verkkojen kyberturvallisuuteen liittyviä riskinhallintatoimenpiteitä koskevan EU:n välineistön, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maaliskuussa 2021 julkaistun 5G-verkkojen kyberturvallisuuteen liittyviä riskinhallintatoimenpiteitä koskevan EU:n välineistön,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin kyberturvallisuusvirasto ENISAsta ja tieto- ja viestintätekniikan kyberturvallisuussertifioinnista sekä asetuksen (EU) N:o 526/2013 kumoamisesta 17. huhtikuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/881 (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin kyberturvallisuusvirasto ENISAsta ja tieto- ja viestintätekniikan kyberturvallisuussertifioinnista sekä asetuksen (EU) N:o 526/2013 kumoamisesta 17. huhtikuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/881 (6),

| — | ottaa huomioon ulkomaista sekaantumista kaikkiin Euroopan unionin demokraattisiin prosesseihin ja siihen sisältyvää disinformaatiota käsittelevän erityisvaliokunnan (INGE) pyytämät tutkimukset, katsaukset ja selvitykset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkomaista sekaantumista kaikkiin Euroopan unionin demokraattisiin prosesseihin ja siihen sisältyvää disinformaatiota käsittelevän erityisvaliokunnan (INGE) pyytämät tutkimukset, katsaukset ja selvitykset,

| — | ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan yhdessä muiden valiokuntien kanssa 8. marraskuuta 2021 järjestämän Frances Haugenin kuulemisen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan yhdessä muiden valiokuntien kanssa 8. marraskuuta 2021 järjestämän Frances Haugenin kuulemisen,

| — | ottaa huomioon 7. lokakuuta 2021 antamansa päätöslauselman EU:n kyberpuolustuskyvyn tilasta (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. lokakuuta 2021 antamansa päätöslauselman EU:n kyberpuolustuskyvyn tilasta (7),

| — | ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen tavoitteet ja etenkin tavoitteen 16, jonka tarkoituksena on edistää rauhanomaisia ja osallistavia yhteiskuntia kestävän kehityksen tukemiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen tavoitteet ja etenkin tavoitteen 16, jonka tarkoituksena on edistää rauhanomaisia ja osallistavia yhteiskuntia kestävän kehityksen tukemiseksi,

| — | ottaa huomioon unionin tilaa vuonna 2021 koskevan puheen ja aiekirjeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin tilaa vuonna 2021 koskevan puheen ja aiekirjeen,

| — | ottaa huomioon 10. syyskuuta 2021 julkaistun YK:n pääsihteerin raportin ”Our Common Agenda”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. syyskuuta 2021 julkaistun YK:n pääsihteerin raportin ”Our Common Agenda”,

| — | ottaa huomioon 10. kesäkuuta 2020 annetun komission sekä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”Covid-19-disinfomaation torjunta – Faktat oikein” (JOIN(2020)0008), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. kesäkuuta 2020 annetun komission sekä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”Covid-19-disinfomaation torjunta – Faktat oikein” (JOIN(2020)0008),

| — | ottaa huomioon neuvoston 15. marraskuuta 2021 tekemän päätöksen muuttaa Valko-Venäjää koskevaa pakotejärjestelmäänsä laajentaakseen pakoteluetteloon merkitsemisessä käytettäviä perusteita, jotta pakotteita voidaan kohdistaa hybridihyökkäyksiä järjestäviin tai edesauttaviin henkilöihin ja yhteisöihin sekä Valko-Venäjän hallinnon harjoittamaan ihmisten välineellistämiseen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 15. marraskuuta 2021 tekemän päätöksen muuttaa Valko-Venäjää koskevaa pakotejärjestelmäänsä laajentaakseen pakoteluetteloon merkitsemisessä käytettäviä perusteita, jotta pakotteita voidaan kohdistaa hybridihyökkäyksiä järjestäviin tai edesauttaviin henkilöihin ja yhteisöihin sekä Valko-Venäjän hallinnon harjoittamaan ihmisten välineellistämiseen,

| — | ottaa huomioon ulkomaista sekaantumista kaikkiin Euroopan unionin demokraattisiin prosesseihin ja siihen sisältyvää disinformaatiota käsittelevän erityisvaliokunnan asettamisesta ja sen toimivallan, jäsenmäärän ja toimikauden keston määrittelystä (8)18. kesäkuuta 2020 tekemänsä päätöksen, joka hyväksyttiin työjärjestyksen 207 artiklan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkomaista sekaantumista kaikkiin Euroopan unionin demokraattisiin prosesseihin ja siihen sisältyvää disinformaatiota käsittelevän erityisvaliokunnan asettamisesta ja sen toimivallan, jäsenmäärän ja toimikauden keston määrittelystä (8)18. kesäkuuta 2020 tekemänsä päätöksen, joka hyväksyttiin työjärjestyksen 207 artiklan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon ulkomaista sekaantumista kaikkiin Euroopan unionin demokraattisiin prosesseihin ja siihen sisältyvää disinformaatiota käsittelevän erityisvaliokunnan mietinnön (A9-0022/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkomaista sekaantumista kaikkiin Euroopan unionin demokraattisiin prosesseihin ja siihen sisältyvää disinformaatiota käsittelevän erityisvaliokunnan mietinnön (A9-0022/2022),

| A. | ottaa huomioon, että ulkomainen sekaantuminen loukkaa vakavasti unionin perustana olevia yleismaailmallisia arvoja ja periaatteita, kuten ihmisarvoa, vapautta, tasa-arvoa, yhteisvastuuta, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamista, demokratiaa ja oikeusvaltioperiaatetta; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että ulkomainen sekaantuminen loukkaa vakavasti unionin perustana olevia yleismaailmallisia arvoja ja periaatteita, kuten ihmisarvoa, vapautta, tasa-arvoa, yhteisvastuuta, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamista, demokratiaa ja oikeusvaltioperiaatetta;

| B. | katsoo, että ulkomainen sekaantuminen, tiedon manipulointi ja disinformaatio ovat perusoikeuskirjan 11 artiklassa vahvistettujen sananvapautta ja tiedonvälityksen vapautta koskevien perusoikeuksien väärinkäyttöä ja että ne uhkaavat näitä vapauksia sekä horjuttavat EU:n ja sen jäsenvaltioiden demokraattisia prosesseja, kuten vapaiden ja oikeudenmukaisten vaalien järjestämistä; toteaa, että ulkomaisen sekaantumisen tavoitteena on vääristellä tosiasioita ja esittää virheellisiä tietoja, paisutella keinotekoisesti yksipuolisia väitteitä, heikentää poliittista keskustelua horjuttamalla uskoa tietoihin ja viime kädessä heikentää luottamusta vaalijärjestelmään ja näin ollen koko demokraattiseen prosessiin; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että ulkomainen sekaantuminen, tiedon manipulointi ja disinformaatio ovat perusoikeuskirjan 11 artiklassa vahvistettujen sananvapautta ja tiedonvälityksen vapautta koskevien perusoikeuksien väärinkäyttöä ja että ne uhkaavat näitä vapauksia sekä horjuttavat EU:n ja sen jäsenvaltioiden demokraattisia prosesseja, kuten vapaiden ja oikeudenmukaisten vaalien järjestämistä; toteaa, että ulkomaisen sekaantumisen tavoitteena on vääristellä tosiasioita ja esittää virheellisiä tietoja, paisutella keinotekoisesti yksipuolisia väitteitä, heikentää poliittista keskustelua horjuttamalla uskoa tietoihin ja viime kädessä heikentää luottamusta vaalijärjestelmään ja näin ollen koko demokraattiseen prosessiin;

| C. | ottaa huomioon, että Venäjä on levittänyt ennennäkemättömän pahantahtoista ja laajaa disinformaatiota sekä perinteisissä tiedotusvälineissä että sosiaalisen median alustoilla harhauttaakseen oman maansa kansalaisia ja kansainvälistä yhteisöä Ukrainaa vastaan 24. helmikuuta 2022 aloittamansa hyökkäyssodan alla ja sen aikana osoittaen, että jopa tietoa voidaan käyttää aseena; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Venäjä on levittänyt ennennäkemättömän pahantahtoista ja laajaa disinformaatiota sekä perinteisissä tiedotusvälineissä että sosiaalisen median alustoilla harhauttaakseen oman maansa kansalaisia ja kansainvälistä yhteisöä Ukrainaa vastaan 24. helmikuuta 2022 aloittamansa hyökkäyssodan alla ja sen aikana osoittaen, että jopa tietoa voidaan käyttää aseena;

| D. | toteaa, että kaikissa ulkomaista sekaantumista ja tiedon manipulointia torjuvissa toimissa on noudatettava sananvapautta ja tiedonvälityksen vapautta koskevia perusoikeuksia; toteaa, että Euroopan unionin perusoikeusvirastolla on keskeinen rooli perusoikeuksien, myös perusoikeuskirjan 11 artiklan, noudattamisen arvioinnissa, jotta vältetään suhteettomat toimet; toteaa, että ulkomaista sekaantumista ja tietojen manipulointia harjoittavat toimijat käyttävät näitä vapauksia väärin omaksi edukseen ja että siksi on erittäin tärkeää tehostaa varotoimia ulkomaisen sekaantumisen ja tietojen manipuloinnin torjumiseksi, koska demokratia on riippuvainen siitä, että ihmiset tekevät tietoon perustuvia päätöksiä; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että kaikissa ulkomaista sekaantumista ja tiedon manipulointia torjuvissa toimissa on noudatettava sananvapautta ja tiedonvälityksen vapautta koskevia perusoikeuksia; toteaa, että Euroopan unionin perusoikeusvirastolla on keskeinen rooli perusoikeuksien, myös perusoikeuskirjan 11 artiklan, noudattamisen arvioinnissa, jotta vältetään suhteettomat toimet; toteaa, että ulkomaista sekaantumista ja tietojen manipulointia harjoittavat toimijat käyttävät näitä vapauksia väärin omaksi edukseen ja että siksi on erittäin tärkeää tehostaa varotoimia ulkomaisen sekaantumisen ja tietojen manipuloinnin torjumiseksi, koska demokratia on riippuvainen siitä, että ihmiset tekevät tietoon perustuvia päätöksiä;

| E. | toteaa, että on olemassa näyttöä siitä, että pahantahtoiset ja autoritaariset ulkomaiset valtiolliset ja valtiosta riippumattomat toimijat, kuten Venäjä, Kiina ja muut, käyttävät tiedon manipulointia ja muita sekaantumistaktiikoita puuttuakseen demokraattisiin prosesseihin EU:ssa; ottaa huomioon, että nämä hyökkäykset ovat osa hybridisodankäynnin strategiaa ja rikkovat kansainvälistä oikeutta ja että niillä johdetaan harhaan ja petetään kansalaisia ja vaikutetaan heidän äänestyskäyttäytymiseensä, voimistetaan eripuraa lietsovia keskusteluja, aiheutetaan yhteiskunnan jakaantumista ja polarisaatiota ja käytetään hyväksi yhteiskunnan haavoittuvuuksia, edistetään vihapuhetta, pahennetaan disinformaation uhreiksi herkemmin joutuvien haavoittuvien ryhmien tilannetta, vaikutetaan haitallisesti demokraattisten vaalien ja kansanäänestysten eheyteen, lietsotaan epäluottamusta kansallisia hallituksia, viranomaisia ja vapaata demokraattista järjestystä kohtaan sekä pyritään horjuttamaan eurooppalaista demokratiaa, ja toteaa, että ne ovat siksi vakava uhka EU:n turvallisuudelle ja suvereniteetille; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että on olemassa näyttöä siitä, että pahantahtoiset ja autoritaariset ulkomaiset valtiolliset ja valtiosta riippumattomat toimijat, kuten Venäjä, Kiina ja muut, käyttävät tiedon manipulointia ja muita sekaantumistaktiikoita puuttuakseen demokraattisiin prosesseihin EU:ssa; ottaa huomioon, että nämä hyökkäykset ovat osa hybridisodankäynnin strategiaa ja rikkovat kansainvälistä oikeutta ja että niillä johdetaan harhaan ja petetään kansalaisia ja vaikutetaan heidän äänestyskäyttäytymiseensä, voimistetaan eripuraa lietsovia keskusteluja, aiheutetaan yhteiskunnan jakaantumista ja polarisaatiota ja käytetään hyväksi yhteiskunnan haavoittuvuuksia, edistetään vihapuhetta, pahennetaan disinformaation uhreiksi herkemmin joutuvien haavoittuvien ryhmien tilannetta, vaikutetaan haitallisesti demokraattisten vaalien ja kansanäänestysten eheyteen, lietsotaan epäluottamusta kansallisia hallituksia, viranomaisia ja vapaata demokraattista järjestystä kohtaan sekä pyritään horjuttamaan eurooppalaista demokratiaa, ja toteaa, että ne ovat siksi vakava uhka EU:n turvallisuudelle ja suvereniteetille;

| F. | toteaa, että ulkomainen sekaantuminen on käyttäytymismalli, joka uhkaa arvoja, demokraattisia menettelyjä, poliittisia prosesseja, valtioiden ja kansalaisten turvallisuutta sekä kykyä selviytyä poikkeustilanteissa tai joka vaikuttaa niihin kielteisesti; toteaa, että tällainen sekaantuminen on luonteeltaan manipuloivaa ja että sitä harjoitetaan ja rahoitetaan tarkoituksellisesti ja koordinoidusti; toteaa, että tällaisesta sekaantumisesta vastaavat toimijat, mukaan lukien niiden välikätenä toimivat tahot niiden omalla alueella ja sen ulkopuolella, voivat olla valtiollisia tai valtiosta riippumattomia ja että niillä on usein jäsenvaltioissa poliittisia kätyreitä, jotka auttavat niitä ulkomaisessa sekaantumisessa ja jotka saavat poliittisia ja taloudellisia etuja ulkomaisten strategioiden suosimisesta; ottaa huomioon, että ulkomaisen ja kotimaisen sekaantumisen välistä rajaa hämärtää se, että ulkomaiset toimijat käyttävät kotimaisia välikäsiä ja tekevät yhteistyötä kotimaisten liittolaisten kanssa; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että ulkomainen sekaantuminen on käyttäytymismalli, joka uhkaa arvoja, demokraattisia menettelyjä, poliittisia prosesseja, valtioiden ja kansalaisten turvallisuutta sekä kykyä selviytyä poikkeustilanteissa tai joka vaikuttaa niihin kielteisesti; toteaa, että tällainen sekaantuminen on luonteeltaan manipuloivaa ja että sitä harjoitetaan ja rahoitetaan tarkoituksellisesti ja koordinoidusti; toteaa, että tällaisesta sekaantumisesta vastaavat toimijat, mukaan lukien niiden välikätenä toimivat tahot niiden omalla alueella ja sen ulkopuolella, voivat olla valtiollisia tai valtiosta riippumattomia ja että niillä on usein jäsenvaltioissa poliittisia kätyreitä, jotka auttavat niitä ulkomaisessa sekaantumisessa ja jotka saavat poliittisia ja taloudellisia etuja ulkomaisten strategioiden suosimisesta; ottaa huomioon, että ulkomaisen ja kotimaisen sekaantumisen välistä rajaa hämärtää se, että ulkomaiset toimijat käyttävät kotimaisia välikäsiä ja tekevät yhteistyötä kotimaisten liittolaisten kanssa;

| G. | toteaa, että ulkomaisen sekaantumisen taktiikoita on monenlaisia, muun muassa disinformaation levittäminen, tiedon salaaminen, sosiaalisen median alustojen ja niiden algoritmien, käyttöehtojen sekä mainontajärjestelmien manipulointi, kyberhyökkäykset, hakkerointi- ja vuoto-operaatiot, joilla yritetään päästä käsiksi äänestäjätietoihin ja puuttua vaaliprosessin legitimiteettiin, toimittajien, tutkijoiden, poliitikkojen ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen jäsenten uhkailu ja häirintä, salaiset lahjoitukset ja lainat poliittisille puolueille, tiettyjä ehdokkaita tukeville kampanjoille, organisaatioille ja tiedotusvälineille, valetiedotusvälineet ja -mediaorganisaatiot tai välikätenä toimivat tiedotusvälineet ja mediaorganisaatiot, eliitin jäsenten valjastaminen ja värvääminen, ”likainen” raha, valehenkilöt ja -identiteetit, itsesensuuriin painostaminen, historiallisten, uskonnollisten ja kulttuuristen narratiivien väärinkäyttö, koulutus- ja kulttuurilaitosten painostaminen, kriittisen infrastruktuurin hallintaan ottaminen, EU:ssa asuvien ulkomaan kansalaisten painostaminen, maahanmuuttajien välineellistäminen sekä vakoilu; toteaa, että näitä taktiikoita yhdistellään voimakkaamman vaikutuksen aikaansaamiseksi; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että ulkomaisen sekaantumisen taktiikoita on monenlaisia, muun muassa disinformaation levittäminen, tiedon salaaminen, sosiaalisen median alustojen ja niiden algoritmien, käyttöehtojen sekä mainontajärjestelmien manipulointi, kyberhyökkäykset, hakkerointi- ja vuoto-operaatiot, joilla yritetään päästä käsiksi äänestäjätietoihin ja puuttua vaaliprosessin legitimiteettiin, toimittajien, tutkijoiden, poliitikkojen ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen jäsenten uhkailu ja häirintä, salaiset lahjoitukset ja lainat poliittisille puolueille, tiettyjä ehdokkaita tukeville kampanjoille, organisaatioille ja tiedotusvälineille, valetiedotusvälineet ja -mediaorganisaatiot tai välikätenä toimivat tiedotusvälineet ja mediaorganisaatiot, eliitin jäsenten valjastaminen ja värvääminen, ”likainen” raha, valehenkilöt ja -identiteetit, itsesensuuriin painostaminen, historiallisten, uskonnollisten ja kulttuuristen narratiivien väärinkäyttö, koulutus- ja kulttuurilaitosten painostaminen, kriittisen infrastruktuurin hallintaan ottaminen, EU:ssa asuvien ulkomaan kansalaisten painostaminen, maahanmuuttajien välineellistäminen sekä vakoilu; toteaa, että näitä taktiikoita yhdistellään voimakkaamman vaikutuksen aikaansaamiseksi;

| H. | katsoo, että tiedon manipulointi ja disinformaation levittäminen voivat palvella valtiollisten ja valtiosta riippumattomien toimijoiden sekä niiden välikäsien taloudellisia etuja ja luoda taloudellisia riippuvuussuhteita, joita voidaan hyödyntää poliittisiin tarkoituksiin; ottaa huomioon, että maailmassa, jossa kansainvälinen kilpailu ei ole kineettistä, ulkomainen sekaantuminen voi olla ensisijainen väline pyrittäessä horjuttamaan ja heikentämään kohteena olevia vastapuolia tai lisäämään omaa kilpailuetua luomalla vaikutuskanavia tai toimitusketjuun liittyviä riippuvuussuhteita tai kiristämällä tai pakottamalla; toteaa, että disinformaatio aiheuttaa välitöntä ja välillistä taloudellista vahinkoa, jota ei ole järjestelmällisesti arvioitu; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että tiedon manipulointi ja disinformaation levittäminen voivat palvella valtiollisten ja valtiosta riippumattomien toimijoiden sekä niiden välikäsien taloudellisia etuja ja luoda taloudellisia riippuvuussuhteita, joita voidaan hyödyntää poliittisiin tarkoituksiin; ottaa huomioon, että maailmassa, jossa kansainvälinen kilpailu ei ole kineettistä, ulkomainen sekaantuminen voi olla ensisijainen väline pyrittäessä horjuttamaan ja heikentämään kohteena olevia vastapuolia tai lisäämään omaa kilpailuetua luomalla vaikutuskanavia tai toimitusketjuun liittyviä riippuvuussuhteita tai kiristämällä tai pakottamalla; toteaa, että disinformaatio aiheuttaa välitöntä ja välillistä taloudellista vahinkoa, jota ei ole järjestelmällisesti arvioitu;

| I. | ottaa huomioon, että misinformaatio on todistettavasti virheellistä tietoa, jonka tarkoituksena ei ole aiheuttaa vahinkoa, kun taas disinformaatio on todistettavasti virheellistä tai harhaanjohtavaa tietoa, joka on tarkoituksellisesti luotu, esitetty tai levitetty aiheuttamaan vahinkoa tai tuottamaan mahdollinen yhteiskuntaa hajottava vaikutus harhauttamalla yleisöä tai jolla pyritään saamaan tarkoituksellista taloudellista hyötyä; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että misinformaatio on todistettavasti virheellistä tietoa, jonka tarkoituksena ei ole aiheuttaa vahinkoa, kun taas disinformaatio on todistettavasti virheellistä tai harhaanjohtavaa tietoa, joka on tarkoituksellisesti luotu, esitetty tai levitetty aiheuttamaan vahinkoa tai tuottamaan mahdollinen yhteiskuntaa hajottava vaikutus harhauttamalla yleisöä tai jolla pyritään saamaan tarkoituksellista taloudellista hyötyä;

| J. | toteaa, että EU:ssa on sovittava yhteisistä ja täsmällisistä määritelmistä ja menetelmistä, jotta voidaan parantaa yhteistä käsitystä uhista ja kehittää asianmukaisia EU:n standardeja ja siten parantaa attribuutiota eli vastuussa olevien selvittämistä sekä uhkiin vastaamista; ottaa huomioon, että Euroopan ulkosuhdehallinto (EUH) on tehnyt huomattavan paljon työtä tällä alalla; katsoo, että näiden määritelmien on taattava läpäisemätön suoja ulkoista sekaantumista vastaan ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen; pitää äärimmäisen tärkeänä samanmielisten kumppanien kanssa asiaankuuluvilla kansainvälisillä foorumeilla tehtävää yhteistyötä ulkomaista sekaantumista koskevista yhteisistä määritelmistä, jotta voidaan luoda kansainvälisiä normeja ja standardeja; katsoo, että EU:n olisi oltava johtoasemassa laadittaessa ulkomaisesta sekaantumisesta vastuussa olevien selvittämiseen sovellettavia selkeitä kansainvälisiä sääntöjä; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että EU:ssa on sovittava yhteisistä ja täsmällisistä määritelmistä ja menetelmistä, jotta voidaan parantaa yhteistä käsitystä uhista ja kehittää asianmukaisia EU:n standardeja ja siten parantaa attribuutiota eli vastuussa olevien selvittämistä sekä uhkiin vastaamista; ottaa huomioon, että Euroopan ulkosuhdehallinto (EUH) on tehnyt huomattavan paljon työtä tällä alalla; katsoo, että näiden määritelmien on taattava läpäisemätön suoja ulkoista sekaantumista vastaan ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen; pitää äärimmäisen tärkeänä samanmielisten kumppanien kanssa asiaankuuluvilla kansainvälisillä foorumeilla tehtävää yhteistyötä ulkomaista sekaantumista koskevista yhteisistä määritelmistä, jotta voidaan luoda kansainvälisiä normeja ja standardeja; katsoo, että EU:n olisi oltava johtoasemassa laadittaessa ulkomaisesta sekaantumisesta vastuussa olevien selvittämiseen sovellettavia selkeitä kansainvälisiä sääntöjä;

Tarve koordinoidulle EU:n strategialle ulkomaisen sekaantumisen torjumiseksi

| K. | ottaa huomioon, että ulkomaiset sekaantumisyritykset ovat lisääntymässä kaikkialla maailmassa ja niistä on tulossa yhä systeemisempiä ja kehittyneempiä ja että ne nojaavat tekoälyn laajaan käyttöön ja tähtäävät siihen, että vastuussa olevien selvittäminen on vaikeaa; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että ulkomaiset sekaantumisyritykset ovat lisääntymässä kaikkialla maailmassa ja niistä on tulossa yhä systeemisempiä ja kehittyneempiä ja että ne nojaavat tekoälyn laajaan käyttöön ja tähtäävät siihen, että vastuussa olevien selvittäminen on vaikeaa;

| L. | katsoo, että EU:lla ja sen jäsenvaltioilla on velvollisuus puolustaa kaikkia kansalaisia ja infrastruktuureja sekä omia demokratiajärjestelmiään ulkomaisia sekaantumisyrityksiä vastaan; toteaa kuitenkin, että EU:lta ja sen jäsenvaltioilta vaikuttavat puuttuvan asianmukaiset ja riittävät keinot, joiden avulla se voisi paremmin ehkäistä, havaita ja torjua näitä uhkia sekä selvittää niistä vastuussa olevat ja asettaa niiden vuoksi pakotteita; |
| --- | --- |

L.

katsoo, että EU:lla ja sen jäsenvaltioilla on velvollisuus puolustaa kaikkia kansalaisia ja infrastruktuureja sekä omia demokratiajärjestelmiään ulkomaisia sekaantumisyrityksiä vastaan; toteaa kuitenkin, että EU:lta ja sen jäsenvaltioilta vaikuttavat puuttuvan asianmukaiset ja riittävät keinot, joiden avulla se voisi paremmin ehkäistä, havaita ja torjua näitä uhkia sekä selvittää niistä vastuussa olevat ja asettaa niiden vuoksi pakotteita;

| M. | panee merkille, että yleisesti ottaen monet poliittiset päättäjät ja kansalaiset ylipäätään ovat tietämättömiä näiden haasteiden varteenotettavuudesta, mikä voi tahattomasti edistää uusien haavoittuvuuksien syntymistä; toteaa, että disinformaatiokampanjat eivät ole olleet eurooppalaisten poliittisten päättäjien asialistan kärjessä; katsoo, että INGE-erityisvaliokunnan kuulemistilaisuudet ja työ ovat edistäneet näiden kysymysten julkista tunnustamista ja niiden taustan huomioon ottamista ja ovat onnistuneesti luoneet kehyksen eurooppalaiselle keskustelulle ulkomaisesta sekaantumisesta; toteaa, että pitkään kestäneet ulkomaiset disinformaatiopyrkimykset ovat jo edistäneet kotimaisen disinformaation ilmaantumista; |
| --- | --- |

M.

panee merkille, että yleisesti ottaen monet poliittiset päättäjät ja kansalaiset ylipäätään ovat tietämättömiä näiden haasteiden varteenotettavuudesta, mikä voi tahattomasti edistää uusien haavoittuvuuksien syntymistä; toteaa, että disinformaatiokampanjat eivät ole olleet eurooppalaisten poliittisten päättäjien asialistan kärjessä; katsoo, että INGE-erityisvaliokunnan kuulemistilaisuudet ja työ ovat edistäneet näiden kysymysten julkista tunnustamista ja niiden taustan huomioon ottamista ja ovat onnistuneesti luoneet kehyksen eurooppalaiselle keskustelulle ulkomaisesta sekaantumisesta; toteaa, että pitkään kestäneet ulkomaiset disinformaatiopyrkimykset ovat jo edistäneet kotimaisen disinformaation ilmaantumista;

| N. | katsoo, että on olennaisen tärkeää, että institutionaaliset elimet ja riippumattomat analyytikot ja faktantarkistajat valvovat ulkomaisen sekaantumisen tilannetta avoimesti ja reaaliaikaisesti ja että niiden toimia koordinoidaan tehokkaasti ja tietoja vaihdetaan, jotta voidaan ryhtyä asianmukaisiin toimiin sekä tietojen antamiseksi käynnissä olevista pahantahtoisista hyökkäyksistä että näiden hyökkäysten torjumiseksi; katsoo, että samanlaista huomiota on kiinnitettävä yhteiskunnan kartoittamiseen ja sellaisten alojen tunnistamiseen, jotka ovat haavoittuvimpia ja altteimpia ulkomaiselle manipuloinnille ja disinformaatiolle, sekä näiden haavoittuvuuksien syiden torjumiseen; |
| --- | --- |

N.

katsoo, että on olennaisen tärkeää, että institutionaaliset elimet ja riippumattomat analyytikot ja faktantarkistajat valvovat ulkomaisen sekaantumisen tilannetta avoimesti ja reaaliaikaisesti ja että niiden toimia koordinoidaan tehokkaasti ja tietoja vaihdetaan, jotta voidaan ryhtyä asianmukaisiin toimiin sekä tietojen antamiseksi käynnissä olevista pahantahtoisista hyökkäyksistä että näiden hyökkäysten torjumiseksi; katsoo, että samanlaista huomiota on kiinnitettävä yhteiskunnan kartoittamiseen ja sellaisten alojen tunnistamiseen, jotka ovat haavoittuvimpia ja altteimpia ulkomaiselle manipuloinnille ja disinformaatiolle, sekä näiden haavoittuvuuksien syiden torjumiseen;

| O. | katsoo, että EU:n puolustuksen tärkein prioriteetti eli EU:n kansalaisten häiriönsietokyky ja valmistautuneisuus ulkomaista sekaantumista ja tiedon manipulointia vastaan edellyttää koko yhteiskunnan kattavaa pitkän aikavälin lähestymistapaa alkaen koulutuksesta ja ongelmiin liittyvän tietoisuuden lisäämisestä varhaisessa vaiheessa; |
| --- | --- |

O.

katsoo, että EU:n puolustuksen tärkein prioriteetti eli EU:n kansalaisten häiriönsietokyky ja valmistautuneisuus ulkomaista sekaantumista ja tiedon manipulointia vastaan edellyttää koko yhteiskunnan kattavaa pitkän aikavälin lähestymistapaa alkaen koulutuksesta ja ongelmiin liittyvän tietoisuuden lisäämisestä varhaisessa vaiheessa;

| P. | toteaa, että on välttämätöntä tehdä yhteistyötä ja koordinoida toimintaa eri hallintotasojen ja alojen välillä jäsenvaltioiden kesken, EU:n tasolla ja samanmielisten maiden kanssa sekä myös kansalaisyhteiskunnan ja yksityisen sektorin kanssa haavoittuvuuksien tunnistamiseksi sekä hyökkäysten havaitsemiseksi ja niiden tekemiseksi vaarattomiksi; katsoo, että on kiireesti synkronoitava kansalliseen turvallisuuteen kohdistuvia uhkia koskevat käsitykset; |
| --- | --- |

P.

toteaa, että on välttämätöntä tehdä yhteistyötä ja koordinoida toimintaa eri hallintotasojen ja alojen välillä jäsenvaltioiden kesken, EU:n tasolla ja samanmielisten maiden kanssa sekä myös kansalaisyhteiskunnan ja yksityisen sektorin kanssa haavoittuvuuksien tunnistamiseksi sekä hyökkäysten havaitsemiseksi ja niiden tekemiseksi vaarattomiksi; katsoo, että on kiireesti synkronoitava kansalliseen turvallisuuteen kohdistuvia uhkia koskevat käsitykset;

Häiriönsietokyvyn kehittäminen tilannetietoisuuden, media- ja informaatiolukutaidon, tiedotusvälineiden moniarvoisuuden, riippumattoman journalismin ja koulutuksen avulla

| Q. | toteaa, että tilannetietoisuus, vankat demokraattiset järjestelmät, vahva oikeusvaltio, elinvoimainen kansalaisyhteiskunta, varhaisvaroitusjärjestelmät ja uhkien arviointi ovat ensimmäisiä askeleita kohti tiedon manipuloinnin ja sekaantumisen torjuntaa; panee merkille, että ulkomaiseen sekaantumiseen liittyvän tietoisuuden lisäämisessä tapahtuneesta edistyksestä huolimatta monet ihmiset, mukaan lukien poliittiset päättäjät ja virkamiehet, jotka vastaavat mahdollisesti kohteiksi joutuvista aloista, eivät vieläkään ole tietoisia ulkomaiseen sekaantumiseen liittyvistä mahdollisista riskeistä ja siitä, miten niihin voidaan puuttua; |
| --- | --- |

Q.

toteaa, että tilannetietoisuus, vankat demokraattiset järjestelmät, vahva oikeusvaltio, elinvoimainen kansalaisyhteiskunta, varhaisvaroitusjärjestelmät ja uhkien arviointi ovat ensimmäisiä askeleita kohti tiedon manipuloinnin ja sekaantumisen torjuntaa; panee merkille, että ulkomaiseen sekaantumiseen liittyvän tietoisuuden lisäämisessä tapahtuneesta edistyksestä huolimatta monet ihmiset, mukaan lukien poliittiset päättäjät ja virkamiehet, jotka vastaavat mahdollisesti kohteiksi joutuvista aloista, eivät vieläkään ole tietoisia ulkomaiseen sekaantumiseen liittyvistä mahdollisista riskeistä ja siitä, miten niihin voidaan puuttua;

| R. | katsoo, että laadukas, kestävästi ja avoimesti rahoitettu ja riippumaton uutismedia ja ammattimainen journalismi ovat olennaisen tärkeitä tiedotusvälineiden vapauden ja moniarvoisuuden sekä oikeusvaltioperiaatteen kannalta ja ovat näin ollen demokratian tukipilari ja paras lääke disinformaatiota vastaan; toteaa, että jotkin ulkomaiset toimijat hyödyntävät länsimaisten tiedotusvälineiden vapautta levittääkseen disinformaatiota; toteaa, että ammattimedia ja perinteinen journalismi, joita on pidetty laadukkaina tiedonlähteinä, elävät haastavaa aikaa digiaikakaudella; katsoo, että laadukas journalismikoulutus EU:ssa ja sen ulkopuolella on tarpeen, jotta voidaan varmistaa hyödyllisten journalististen analyysien tuottaminen ja korkeat toimitukselliset vaatimukset; katsoo, että EU:n on edelleen tuettava journalismia digitaalisessa ympäristössä; toteaa, että tieteeseen perustuvan viestinnän olisi oltava tärkeässä asemassa; |
| --- | --- |

R.

katsoo, että laadukas, kestävästi ja avoimesti rahoitettu ja riippumaton uutismedia ja ammattimainen journalismi ovat olennaisen tärkeitä tiedotusvälineiden vapauden ja moniarvoisuuden sekä oikeusvaltioperiaatteen kannalta ja ovat näin ollen demokratian tukipilari ja paras lääke disinformaatiota vastaan; toteaa, että jotkin ulkomaiset toimijat hyödyntävät länsimaisten tiedotusvälineiden vapautta levittääkseen disinformaatiota; toteaa, että ammattimedia ja perinteinen journalismi, joita on pidetty laadukkaina tiedonlähteinä, elävät haastavaa aikaa digiaikakaudella; katsoo, että laadukas journalismikoulutus EU:ssa ja sen ulkopuolella on tarpeen, jotta voidaan varmistaa hyödyllisten journalististen analyysien tuottaminen ja korkeat toimitukselliset vaatimukset; katsoo, että EU:n on edelleen tuettava journalismia digitaalisessa ympäristössä; toteaa, että tieteeseen perustuvan viestinnän olisi oltava tärkeässä asemassa;

| S. | katsoo, että toimituksellisesti riippumattomat julkiset tiedotusvälineet ovat olennaisia ja korvaamattomia laadukkaiden ja puolueettomien tietopalvelujen tarjoamisessa suurelle yleisölle ja että niitä on suojeltava vihamieliseltä kaappaukselta ja vahvistettava, sillä ne ovat disinformaation torjunnan peruspilari; |
| --- | --- |

S.

katsoo, että toimituksellisesti riippumattomat julkiset tiedotusvälineet ovat olennaisia ja korvaamattomia laadukkaiden ja puolueettomien tietopalvelujen tarjoamisessa suurelle yleisölle ja että niitä on suojeltava vihamieliseltä kaappaukselta ja vahvistettava, sillä ne ovat disinformaation torjunnan peruspilari;

| T. | huomauttaa, että eri sidosryhmät ja instituutiot käyttävät ulkomaisen sekaantumisen analysoimiseen eri menetelmiä ja määritelmiä, jotka poikkeavat toisistaan ymmärrettävyystasoltaan; toteaa, että nämä erot voivat estää uhkatason vertailukelpoisen seurannan, analysoinnin ja arvioinnin, mikä vaikeuttaa yhteisten toimien toteuttamista; katsoo, että yhteisen uhka-analyysin parantamiseksi tarvitaan EU:n tason määritelmä ja menetelmät; |
| --- | --- |

T.

huomauttaa, että eri sidosryhmät ja instituutiot käyttävät ulkomaisen sekaantumisen analysoimiseen eri menetelmiä ja määritelmiä, jotka poikkeavat toisistaan ymmärrettävyystasoltaan; toteaa, että nämä erot voivat estää uhkatason vertailukelpoisen seurannan, analysoinnin ja arvioinnin, mikä vaikeuttaa yhteisten toimien toteuttamista; katsoo, että yhteisen uhka-analyysin parantamiseksi tarvitaan EU:n tason määritelmä ja menetelmät;

| U. | katsoo, että on tarpeen täydentää sisältöön keskittyvää terminologiaa, kuten valeuutiset tai väärät tai harhaanjohtavat uutiset, misinformaatio ja disinformaatio, käyttäytymiskeskeisellä terminologialla, jotta ongelmaa voidaan kuvata asianmukaisesti; katsoo, että tämä terminologia olisi yhdenmukaistettava ja että sitä olisi noudatettava tarkasti; |
| --- | --- |

U.

katsoo, että on tarpeen täydentää sisältöön keskittyvää terminologiaa, kuten valeuutiset tai väärät tai harhaanjohtavat uutiset, misinformaatio ja disinformaatio, käyttäytymiskeskeisellä terminologialla, jotta ongelmaa voidaan kuvata asianmukaisesti; katsoo, että tämä terminologia olisi yhdenmukaistettava ja että sitä olisi noudatettava tarkasti;

| V. | katsoo, että sekä lasten että aikuisten media- ja digilukutaitoa koskeva koulutus ja tietoisuuden lisääminen ovat tärkeitä välineitä, joiden avulla voidaan parantaa kansalaisten häiriönsietokykyä, kun on kyse tietoavaruudessa tapahtuvista sekaantumisyrityksistä, ja välttää manipulointi ja polarisaatio; korostaa, että yhteiskunnilla, joissa medialukutaito on korkealla tasolla, on yleensä parempi häiriönsietokyky ulkomaista sekaantumista vastaan; katsoo, että journalistiset työmenetelmät, kuten rakentava journalismi, voisivat auttaa vahvistamaan kansalaisten luottamusta journalismiin; |
| --- | --- |

V.

katsoo, että sekä lasten että aikuisten media- ja digilukutaitoa koskeva koulutus ja tietoisuuden lisääminen ovat tärkeitä välineitä, joiden avulla voidaan parantaa kansalaisten häiriönsietokykyä, kun on kyse tietoavaruudessa tapahtuvista sekaantumisyrityksistä, ja välttää manipulointi ja polarisaatio; korostaa, että yhteiskunnilla, joissa medialukutaito on korkealla tasolla, on yleensä parempi häiriönsietokyky ulkomaista sekaantumista vastaan; katsoo, että journalistiset työmenetelmät, kuten rakentava journalismi, voisivat auttaa vahvistamaan kansalaisten luottamusta journalismiin;

| W. | toteaa, että tiedon manipuloinnilla voi olla monenlaisia ilmenemismuotoja, kuten disinformaation ja täysin väärien uutisten levittäminen, faktojen, narratiivien ja mielipiteiden vääristely, tiettyjen tietojen tai mielipiteiden salaaminen, tietojen irrottaminen asiayhteydestä, ihmisten tunteiden manipulointi, vihapuheen edistäminen, joidenkin mielipiteiden edistäminen toisten kustannuksella sekä ihmisten vaientamiseen ja alistamiseen tähtäävä häirintä; ottaa huomioon, että tiedon manipuloinnin yhtenä tavoitteena on luoda kaaos, jolla pyritään siihen, että kansalaiset menettäisivät luottamuksensa vanhoihin ja uusiin tiedon ”portinvartijoihin”; toteaa, että raja sananvapauden ja toisaalta vihapuheen ja disinformaation edistämisen välillä on häilyvä eikä sitä pitäisi käyttää väärin; |
| --- | --- |

W.

toteaa, että tiedon manipuloinnilla voi olla monenlaisia ilmenemismuotoja, kuten disinformaation ja täysin väärien uutisten levittäminen, faktojen, narratiivien ja mielipiteiden vääristely, tiettyjen tietojen tai mielipiteiden salaaminen, tietojen irrottaminen asiayhteydestä, ihmisten tunteiden manipulointi, vihapuheen edistäminen, joidenkin mielipiteiden edistäminen toisten kustannuksella sekä ihmisten vaientamiseen ja alistamiseen tähtäävä häirintä; ottaa huomioon, että tiedon manipuloinnin yhtenä tavoitteena on luoda kaaos, jolla pyritään siihen, että kansalaiset menettäisivät luottamuksensa vanhoihin ja uusiin tiedon ”portinvartijoihin”; toteaa, että raja sananvapauden ja toisaalta vihapuheen ja disinformaation edistämisen välillä on häilyvä eikä sitä pitäisi käyttää väärin;

| X. | ottaa huomioon, että muun muassa Azerbaidžan, Kiina, Turkki ja Venäjä ovat kaikki kohdistaneet häirintää toimittajia ja vastustajia kohtaan Euroopan unionissa, kuten azerbaidžanilaisen bloggaajan ja opposition edustajan Mahammad Mirzalin tapauksessa Nantesissa tai turkkilaisen toimittajan Erk Acarerin tapauksessa Berliinissä; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että muun muassa Azerbaidžan, Kiina, Turkki ja Venäjä ovat kaikki kohdistaneet häirintää toimittajia ja vastustajia kohtaan Euroopan unionissa, kuten azerbaidžanilaisen bloggaajan ja opposition edustajan Mahammad Mirzalin tapauksessa Nantesissa tai turkkilaisen toimittajan Erk Acarerin tapauksessa Berliinissä;

| Y. | toteaa, että on olemassa konkreettisia todisteita siitä, että EU:n demokraattiset prosessit ovat demokraattisia ihanteita ja perusoikeuksia kyseenalaistavien disinformaatiokampanjoiden kohteena ja että niihin sekaannutaan tällaisilla kampanjoilla; ottaa huomioon, että muun muassa sukupuoleen, hlbtiq+-asioihin, seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin ja vähemmistöihin liittyvistä aiheista esitetty disinformaatio on sellainen disinformaation muoto, joka uhkaa sen kohteeksi joutuneiden henkilöiden ihmisoikeuksia ja heikentää heidän digitaalisia ja poliittisia oikeuksiaan sekä heidän turvallisuuttaan ja kylvää hajaannusta ja epäsopua jäsenvaltioiden välille; toteaa, että vaalikampanjoiden aikana poliittisiin naisehdokkaisiin kohdistetaan suhteettoman paljon seksistisiä narratiiveja, mikä vähentää naisten halukkuutta osallistua demokraattisiin prosesseihin; toteaa, että näiden disinformaatiokampanjoiden toteuttajat muodostavat ”perinteisten” tai ”konservatiivisten” arvojen edistämisen varjolla strategisia liittoutumia paikallisten kumppaneiden kanssa saadakseen käyttöönsä paikallisia tiedustelutietoja ja niiden on raportoitu saavan miljoonia euroja ulkomaista rahoitusta; |
| --- | --- |

Y.

toteaa, että on olemassa konkreettisia todisteita siitä, että EU:n demokraattiset prosessit ovat demokraattisia ihanteita ja perusoikeuksia kyseenalaistavien disinformaatiokampanjoiden kohteena ja että niihin sekaannutaan tällaisilla kampanjoilla; ottaa huomioon, että muun muassa sukupuoleen, hlbtiq+-asioihin, seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin ja vähemmistöihin liittyvistä aiheista esitetty disinformaatio on sellainen disinformaation muoto, joka uhkaa sen kohteeksi joutuneiden henkilöiden ihmisoikeuksia ja heikentää heidän digitaalisia ja poliittisia oikeuksiaan sekä heidän turvallisuuttaan ja kylvää hajaannusta ja epäsopua jäsenvaltioiden välille; toteaa, että vaalikampanjoiden aikana poliittisiin naisehdokkaisiin kohdistetaan suhteettoman paljon seksistisiä narratiiveja, mikä vähentää naisten halukkuutta osallistua demokraattisiin prosesseihin; toteaa, että näiden disinformaatiokampanjoiden toteuttajat muodostavat ”perinteisten” tai ”konservatiivisten” arvojen edistämisen varjolla strategisia liittoutumia paikallisten kumppaneiden kanssa saadakseen käyttöönsä paikallisia tiedustelutietoja ja niiden on raportoitu saavan miljoonia euroja ulkomaista rahoitusta;

| Z. | muistuttaa, että valtion instituutioiden, journalistien, mielipidejohtajien ja yksityissektorin lisäksi myös kaikilla yhteiskunnan osa-alueilla ja jokaisella yksilöllä on tärkeä rooli disinformaation havaitsemisessa ja sen leviämisen pysäyttämisessä sekä omaan piiriinsä kuuluvien vaarassa olevien ihmisten varoittamisessa; ottaa huomioon, että kansalaisyhteiskunta, tiedeyhteisö ja toimittajat ovat jo tehneet paljon yleisen tietoisuuden ja yhteiskunnan häiriönsietokyvyn lisäämiseksi, myös yhteistyössä kumppanimaiden vastaavien tahojen kanssa; |
| --- | --- |

Z.

muistuttaa, että valtion instituutioiden, journalistien, mielipidejohtajien ja yksityissektorin lisäksi myös kaikilla yhteiskunnan osa-alueilla ja jokaisella yksilöllä on tärkeä rooli disinformaation havaitsemisessa ja sen leviämisen pysäyttämisessä sekä omaan piiriinsä kuuluvien vaarassa olevien ihmisten varoittamisessa; ottaa huomioon, että kansalaisyhteiskunta, tiedeyhteisö ja toimittajat ovat jo tehneet paljon yleisen tietoisuuden ja yhteiskunnan häiriönsietokyvyn lisäämiseksi, myös yhteistyössä kumppanimaiden vastaavien tahojen kanssa;

| AA. | toteaa, että vähemmistöjä edustavia kansalaisyhteiskunnan järjestöjä ja ihmisoikeusjärjestöjä rahoitetaan kaikkialla Euroopassa edelleen liian vähän, vaikka niillä on keskeinen merkitys tietoisuuden lisäämisessä ja disinformaation torjumisessa; katsoo, että kansalaisyhteiskunnan järjestöille olisi annettava riittävästi resursseja, jotta ne voivat osaltaan rajoittaa ulkomaisen sekaantumisen vaikutuksia; |
| --- | --- |

AA.

toteaa, että vähemmistöjä edustavia kansalaisyhteiskunnan järjestöjä ja ihmisoikeusjärjestöjä rahoitetaan kaikkialla Euroopassa edelleen liian vähän, vaikka niillä on keskeinen merkitys tietoisuuden lisäämisessä ja disinformaation torjumisessa; katsoo, että kansalaisyhteiskunnan järjestöille olisi annettava riittävästi resursseja, jotta ne voivat osaltaan rajoittaa ulkomaisen sekaantumisen vaikutuksia;

| AB. | korostaa, että luotettavista lähteistä saatua faktapohjaista tietoa on tärkeää olla helposti ja oikea-aikaisesti saatavilla silloin, kun disinformaatio alkaa levitä; |
| --- | --- |

AB.

korostaa, että luotettavista lähteistä saatua faktapohjaista tietoa on tärkeää olla helposti ja oikea-aikaisesti saatavilla silloin, kun disinformaatio alkaa levitä;

| AC. | toteaa, että ulkomaiseen sekaantumiseen liittyvät hyökkäykset ja pyrkimykset manipuloida tietoympäristöä on havaittava nopeasti, jotta ne voidaan torjua; ottaa huomioon, että EU:n tiedusteluanalyysit ja tilannetietoisuus ovat riippuvaisia jäsenvaltioiden halukkuudesta jakaa tietoa; panee merkille komission puheenjohtajan ehdotuksen harkita EU:n yhteisen tilannetietokeskuksen perustamista; toteaa, että ennaltaehkäisy ja ennakoivat toimet, kuten disinformaation paljastaminen ennakolta ja terve tietoekosysteemi, ovat paljon tehokkaampia kuin myöhempi faktantarkistus ja väärien tietojen kumoaminen, jotka tavoittavat vähemmän ihmisiä kuin alkuperäinen disinformaatio; katsoo, että EU:lla ja sen jäsenvaltioilla ei ole tällä hetkellä riittäviä valmiuksia toteuttaa tällaisia toimia; katsoo, että tekoälypohjaiset analyysityökalut, kuten liettualainen Debunk.eu, voisivat auttaa havaitsemaan hyökkäyksiä, jakamaan tietoa ja tiedottamaan yleisölle; |
| --- | --- |

AC.

toteaa, että ulkomaiseen sekaantumiseen liittyvät hyökkäykset ja pyrkimykset manipuloida tietoympäristöä on havaittava nopeasti, jotta ne voidaan torjua; ottaa huomioon, että EU:n tiedusteluanalyysit ja tilannetietoisuus ovat riippuvaisia jäsenvaltioiden halukkuudesta jakaa tietoa; panee merkille komission puheenjohtajan ehdotuksen harkita EU:n yhteisen tilannetietokeskuksen perustamista; toteaa, että ennaltaehkäisy ja ennakoivat toimet, kuten disinformaation paljastaminen ennakolta ja terve tietoekosysteemi, ovat paljon tehokkaampia kuin myöhempi faktantarkistus ja väärien tietojen kumoaminen, jotka tavoittavat vähemmän ihmisiä kuin alkuperäinen disinformaatio; katsoo, että EU:lla ja sen jäsenvaltioilla ei ole tällä hetkellä riittäviä valmiuksia toteuttaa tällaisia toimia; katsoo, että tekoälypohjaiset analyysityökalut, kuten liettualainen Debunk.eu, voisivat auttaa havaitsemaan hyökkäyksiä, jakamaan tietoa ja tiedottamaan yleisölle;

| AD. | muistuttaa, että disinformaatio kukoistaa tilanteissa, joissa kansalliset tai EU:n tason narratiivit ovat heikkoja tai hajanaisia, samoin kuin polarisoituneissa ja tunnepohjaisissa keskusteluissa ja että se käyttää hyväkseen yhteiskunnan ja yksilöiden heikkoja kohtia ja ennakkoluuloja, sekä toteaa, että disinformaatio vääristää julkista keskustelua vaaleista ja muista demokraattisista prosesseista ja voi vaikeuttaa kansalaisten mahdollisuutta tehdä tietoon perustuvia valintoja; |
| --- | --- |

AD.

muistuttaa, että disinformaatio kukoistaa tilanteissa, joissa kansalliset tai EU:n tason narratiivit ovat heikkoja tai hajanaisia, samoin kuin polarisoituneissa ja tunnepohjaisissa keskusteluissa ja että se käyttää hyväkseen yhteiskunnan ja yksilöiden heikkoja kohtia ja ennakkoluuloja, sekä toteaa, että disinformaatio vääristää julkista keskustelua vaaleista ja muista demokraattisista prosesseista ja voi vaikeuttaa kansalaisten mahdollisuutta tehdä tietoon perustuvia valintoja;

Verkkoalustojen kautta tapahtuva ulkomainen sekaantuminen

| AE. | korostaa, että verkkoalustat voivat toimia helposti saatavilla olevina ja kohtuuhintaisina välineinä tahoille, jotka osallistuvat tiedon manipulointiin ja muuhun sekaantumistoimintaan, kuten vihapuheeseen ja häirintään, verkkoyhteisöjen terveyden ja tuvallisuuden vahingoittamiseen, vastustajien vaientamiseen, vakoiluun tai disinformaation levittämiseen; tähdentää, että niiden toiminnan on osoitettu edistävän polarisoituneita ja äärimielipiteitä faktapohjaisen tiedon kustannuksella; toteaa, että alustoilla on myös omia intressejä eivätkä ne välttämättä ole puolueettomia tietojen käsittelyssä; toteaa, että jotkin verkkoalustat hyötyvät suuresti järjestelmästä, joka vahvistaa eripuraa, äärimielipiteitä ja polarisaatiota; toteaa, että verkkoympäristöstä on tullut aivan yhtä tärkeä demokratian kannalta kuin fyysisestä tilasta ja se kaipaa siksi vastaavia sääntöjä; |
| --- | --- |

AE.

korostaa, että verkkoalustat voivat toimia helposti saatavilla olevina ja kohtuuhintaisina välineinä tahoille, jotka osallistuvat tiedon manipulointiin ja muuhun sekaantumistoimintaan, kuten vihapuheeseen ja häirintään, verkkoyhteisöjen terveyden ja tuvallisuuden vahingoittamiseen, vastustajien vaientamiseen, vakoiluun tai disinformaation levittämiseen; tähdentää, että niiden toiminnan on osoitettu edistävän polarisoituneita ja äärimielipiteitä faktapohjaisen tiedon kustannuksella; toteaa, että alustoilla on myös omia intressejä eivätkä ne välttämättä ole puolueettomia tietojen käsittelyssä; toteaa, että jotkin verkkoalustat hyötyvät suuresti järjestelmästä, joka vahvistaa eripuraa, äärimielipiteitä ja polarisaatiota; toteaa, että verkkoympäristöstä on tullut aivan yhtä tärkeä demokratian kannalta kuin fyysisestä tilasta ja se kaipaa siksi vastaavia sääntöjä;

| AF. | ottaa huomioon, että alustat ovat nopeuttaneet ja pahentaneet mis- ja disinformaation leviämistä ennennäkemättömällä ja haastavalla tavalla; huomauttaa, että verkkoalustat hallitsevat verkon tieto- ja mainosvirtoja, että alustat suunnittelevat ja käyttävät näiden virtojen hallintaan eri algoritmeja ja että alustat eivät ole avoimia, niillä ei ole asianmukaisia menettelyjä henkilöllisyyden todentamiseksi, ne käyttävät epäselvää ja epämääräistä terminologiaa ja ne jakavat hyvin vähän tai eivät lainkaan tietoja näiden algoritmien suunnittelusta, käytöstä ja vaikutuksista; toteaa, että verkkoalustojen algoritmeihin liittyvä koukuttava ominaisuus on aiheuttanut vakavan kansanterveysongelman, johon on puututtava; katsoo, että verkkoalustojen olisi oltava vastuussa palvelujensa haitallisista vaikutuksista, sillä jotkin alustat ovat olleet tietoisia algoritmiensa puutteista – erityisesti niiden roolista eripuraa lietsovan sisällön levittämisessä – mutta ovat voittonsa maksimoimiseksi jättäneet puuttumatta niihin, kuten väärinkäytösten paljastajat ovat tuoneet esille; |
| --- | --- |

AF.

ottaa huomioon, että alustat ovat nopeuttaneet ja pahentaneet mis- ja disinformaation leviämistä ennennäkemättömällä ja haastavalla tavalla; huomauttaa, että verkkoalustat hallitsevat verkon tieto- ja mainosvirtoja, että alustat suunnittelevat ja käyttävät näiden virtojen hallintaan eri algoritmeja ja että alustat eivät ole avoimia, niillä ei ole asianmukaisia menettelyjä henkilöllisyyden todentamiseksi, ne käyttävät epäselvää ja epämääräistä terminologiaa ja ne jakavat hyvin vähän tai eivät lainkaan tietoja näiden algoritmien suunnittelusta, käytöstä ja vaikutuksista; toteaa, että verkkoalustojen algoritmeihin liittyvä koukuttava ominaisuus on aiheuttanut vakavan kansanterveysongelman, johon on puututtava; katsoo, että verkkoalustojen olisi oltava vastuussa palvelujensa haitallisista vaikutuksista, sillä jotkin alustat ovat olleet tietoisia algoritmiensa puutteista – erityisesti niiden roolista eripuraa lietsovan sisällön levittämisessä – mutta ovat voittonsa maksimoimiseksi jättäneet puuttumatta niihin, kuten väärinkäytösten paljastajat ovat tuoneet esille;

| AG. | ottaa huomioon, että Viron, Latvian, Liettuan ja Puolan pääministerit lähettivät Venäjän Ukrainaa vastaan aloittaman hyökkäyssodan johdosta 27. helmikuuta 2022 suurten teknologiayritysten sosiaalisen median alustojen (Twitter, Alphabet, YouTube ja Meta) toimitusjohtajille kirjeen, jossa vaadittiin muun muassa sulkemaan tilit, jotka myötävaikuttavat sotarikoksiin ja rikoksiin ihmisyyttä vastaan ja joilla ihannoidaan niitä, tehostamaan sisällön moderointia venäjän ja ukrainan kielillä, demonetisoimaan täysimääräisesti ja välittömästi kaikki Venäjän ja Valko-Venäjän hallitusten esittämää disinformaatiota levittävät tilit ja auttamaan käyttäjiä, jotka yrittävät löytää luotettavaa tietoa Ukrainan sodasta; |
| --- | --- |

AG.

ottaa huomioon, että Viron, Latvian, Liettuan ja Puolan pääministerit lähettivät Venäjän Ukrainaa vastaan aloittaman hyökkäyssodan johdosta 27. helmikuuta 2022 suurten teknologiayritysten sosiaalisen median alustojen (Twitter, Alphabet, YouTube ja Meta) toimitusjohtajille kirjeen, jossa vaadittiin muun muassa sulkemaan tilit, jotka myötävaikuttavat sotarikoksiin ja rikoksiin ihmisyyttä vastaan ja joilla ihannoidaan niitä, tehostamaan sisällön moderointia venäjän ja ukrainan kielillä, demonetisoimaan täysimääräisesti ja välittömästi kaikki Venäjän ja Valko-Venäjän hallitusten esittämää disinformaatiota levittävät tilit ja auttamaan käyttäjiä, jotka yrittävät löytää luotettavaa tietoa Ukrainan sodasta;

| AH. | toteaa, että kaikkiin covid-19-taudin leviämisen rajoittamiseksi toteutettuihin toimenpiteisiin, mukaan lukien rokotukset kaikkialla EU:ssa, on kohdistettu sekaantumis- ja tiedonmanipulointikampanjoita, ja panee merkille, että verkkoalustat eivät ole onnistuneet koordinoimaan toimiaan niiden suitsimiseksi ja että ne ovat jopa saattaneet edesauttaa niiden leviämistä; toteaa, että disinformaatio voi uhata ihmisten henkeä, kun se saa ihmiset luopumaan rokottautumisesta tai kun sillä edistetään valehoitoja; huomauttaa, että pandemia on kärjistänyt demokratian ja autoritarismin välistä järjestelmäkamppailua, mikä on saanut autoritaarisia valtiollisia ja valtiosta riippumattomia toimijoita, kuten Kiina ja Venäjä, käyttämään monenlaisia avoimia ja salaisia välineitä niiden pyrkiessä horjuttamaan demokraattisia vastapuoliaan; toteaa, että ”Facebook Papers” -tapaus on osoittanut alustan epäonnistuneen rokotteita koskevan, myös englanninkielisen, disinformaation torjunnassa; katsoo, että rokotteita koskevan muun kuin englanninkielisen disinformaation tilanne on vielä pahempi; toteaa, että tämä ongelma koskee kaikkia alustoja; |
| --- | --- |

AH.

toteaa, että kaikkiin covid-19-taudin leviämisen rajoittamiseksi toteutettuihin toimenpiteisiin, mukaan lukien rokotukset kaikkialla EU:ssa, on kohdistettu sekaantumis- ja tiedonmanipulointikampanjoita, ja panee merkille, että verkkoalustat eivät ole onnistuneet koordinoimaan toimiaan niiden suitsimiseksi ja että ne ovat jopa saattaneet edesauttaa niiden leviämistä; toteaa, että disinformaatio voi uhata ihmisten henkeä, kun se saa ihmiset luopumaan rokottautumisesta tai kun sillä edistetään valehoitoja; huomauttaa, että pandemia on kärjistänyt demokratian ja autoritarismin välistä järjestelmäkamppailua, mikä on saanut autoritaarisia valtiollisia ja valtiosta riippumattomia toimijoita, kuten Kiina ja Venäjä, käyttämään monenlaisia avoimia ja salaisia välineitä niiden pyrkiessä horjuttamaan demokraattisia vastapuoliaan; toteaa, että ”Facebook Papers” -tapaus on osoittanut alustan epäonnistuneen rokotteita koskevan, myös englanninkielisen, disinformaation torjunnassa; katsoo, että rokotteita koskevan muun kuin englanninkielisen disinformaation tilanne on vielä pahempi; toteaa, että tämä ongelma koskee kaikkia alustoja;

| AI. | panee merkille, että lukuisat EU:hun rekisteröityneet myyjät myyvät epäaitoja tykkäyksiä, seuraajia, kommentteja ja jakoja mille tahansa toimijalle, joka haluaa keinotekoisesti lisätä näkyvyyttään verkossa; katsoo, että tällaisten palvelujen käytölle on mahdotonta määrittää oikeutettuja käyttötarkoituksia, kun taas haitallisia käyttötarkoituksia ovat muun muassa vaalien ja muiden demokraattisten prosessien manipulointi, huijausten edistäminen, kielteisten arviointien postaaminen kilpailijoiden tuotteista, mainostajien petkuttaminen ja valeyleisön luominen muokkaamaan keskustelua, tekemään henkilökohtaisia hyökkäyksiä ja paisuttamaan keinotekoisesti joitakin näkemyksiä, jotka muuten jäisivät huomiotta; toteaa, että ulkomaiset hallinnot, kuten Venäjä ja Kiina, käyttävät näitä verkkotyökaluja laajamittaisesti vaikuttaakseen julkiseen keskusteluun Euroopan maissa; toteaa, että disinformaatio voi horjuttaa eurooppalaista demokratiaa; |
| --- | --- |

AI.

panee merkille, että lukuisat EU:hun rekisteröityneet myyjät myyvät epäaitoja tykkäyksiä, seuraajia, kommentteja ja jakoja mille tahansa toimijalle, joka haluaa keinotekoisesti lisätä näkyvyyttään verkossa; katsoo, että tällaisten palvelujen käytölle on mahdotonta määrittää oikeutettuja käyttötarkoituksia, kun taas haitallisia käyttötarkoituksia ovat muun muassa vaalien ja muiden demokraattisten prosessien manipulointi, huijausten edistäminen, kielteisten arviointien postaaminen kilpailijoiden tuotteista, mainostajien petkuttaminen ja valeyleisön luominen muokkaamaan keskustelua, tekemään henkilökohtaisia hyökkäyksiä ja paisuttamaan keinotekoisesti joitakin näkemyksiä, jotka muuten jäisivät huomiotta; toteaa, että ulkomaiset hallinnot, kuten Venäjä ja Kiina, käyttävät näitä verkkotyökaluja laajamittaisesti vaikuttaakseen julkiseen keskusteluun Euroopan maissa; toteaa, että disinformaatio voi horjuttaa eurooppalaista demokratiaa;

| AJ. | muistuttaa, että sosiaalisen median alustat, digitaaliset laitteet ja sovellukset keräävät ja tallentavat kustakin käyttäjästä valtavia määriä hyvin yksityiskohtaisia henkilötietoja, jotka usein ovat arkaluonteisia; toteaa, että tällaisia tietoja voidaan käyttää käyttäytymistaipumusten ennustamiseen, kognitiivisten ennakkoluulojen vahvistamiseen ja päätöksenteon ohjaamiseen; toteaa, että tällaisia tietoja hyödynnetään kaupallisiin tarkoituksiin; toteaa, että tietovuotoja tapahtuu toistuvasti tällaisten vuotojen uhrien turvallisuuden kustannuksella ja että tietoja voidaan myydä pimeillä markkinoilla; katsoo, että tällaiset tietokannat saattavat olla kultakaivoksia pahantahtoisille toimijoille, jotka haluavat ottaa kohteekseen tiettyjä ryhmiä tai yksilöitä; |
| --- | --- |

AJ.

muistuttaa, että sosiaalisen median alustat, digitaaliset laitteet ja sovellukset keräävät ja tallentavat kustakin käyttäjästä valtavia määriä hyvin yksityiskohtaisia henkilötietoja, jotka usein ovat arkaluonteisia; toteaa, että tällaisia tietoja voidaan käyttää käyttäytymistaipumusten ennustamiseen, kognitiivisten ennakkoluulojen vahvistamiseen ja päätöksenteon ohjaamiseen; toteaa, että tällaisia tietoja hyödynnetään kaupallisiin tarkoituksiin; toteaa, että tietovuotoja tapahtuu toistuvasti tällaisten vuotojen uhrien turvallisuuden kustannuksella ja että tietoja voidaan myydä pimeillä markkinoilla; katsoo, että tällaiset tietokannat saattavat olla kultakaivoksia pahantahtoisille toimijoille, jotka haluavat ottaa kohteekseen tiettyjä ryhmiä tai yksilöitä;

| AK. | huomauttaa, että yleensä alustat on suunniteltu varmistamaan, että tietojen jakamatta jättäminen ei ole ilmeinen vaihtoehto ja että se on hankalaa ja aikaa vievää verrattuna siihen, että valitsee vaihtoehdoksi tietojen jakamisen; |
| --- | --- |

AK.

huomauttaa, että yleensä alustat on suunniteltu varmistamaan, että tietojen jakamatta jättäminen ei ole ilmeinen vaihtoehto ja että se on hankalaa ja aikaa vievää verrattuna siihen, että valitsee vaihtoehdoksi tietojen jakamisen;

| AL. | ottaa huomioon, että verkkoalustat ovat kiinteästi mukana valtaosassa elämäämme ja alustoilla levitettävillä tiedoilla voi olla valtava vaikutus ajatteluumme ja käyttäytymiseemme esimerkiksi äänestysmieltymysten, taloudellisten ja yhteiskunnallisten valintojen ja tietolähteiden valinnan osalta, ja toteaa, että nykyään yksityisten yritysten kaupalliset edut vaikuttavat näihin ratkaiseviin valintoihin, joilla on yleistä merkitystä; |
| --- | --- |

AL.

ottaa huomioon, että verkkoalustat ovat kiinteästi mukana valtaosassa elämäämme ja alustoilla levitettävillä tiedoilla voi olla valtava vaikutus ajatteluumme ja käyttäytymiseemme esimerkiksi äänestysmieltymysten, taloudellisten ja yhteiskunnallisten valintojen ja tietolähteiden valinnan osalta, ja toteaa, että nykyään yksityisten yritysten kaupalliset edut vaikuttavat näihin ratkaiseviin valintoihin, joilla on yleistä merkitystä;

| AM. | toteaa, että algoritmien kuratointimekanismit ja sosiaalisen median alustojen muut ominaisuudet on suunniteltu maksimoimaan käyttäjäosallistumisen määrä; toteaa, että näiden ominaisuuksien on toistuvasti raportoitu nostavan esiin polarisoivaa, radikalisoivaa ja syrjivää sisältöä; toteaa, että tämä johtaa alustojen käyttäjien asteittaiseen radikalisoitumiseen ja muokkaa ja saastuttaa kollektiivisia keskusteluprosesseja pikemmin kuin suojelee demokraattisia prosesseja ja yksilöitä; toteaa, että alustojen koordinoimaton toiminta on johtanut eroihin niiden toimissa ja mahdollistanut disinformaation leviämisen alustalta toiselle; katsoo, että liiketoimintamalli, jossa rahaa hankitaan levittämällä polarisoivaa tietoa, sekä algoritmien suunnittelutapa tekevät alustoista kohteen, jota ulkomaisten vihamielisten toimijoiden on helppo manipuloida; katsoo, että sosiaalisen median alustat voitaisiin suunnitella eri tavalla, jotta ne tervehdyttäisivät verkossa olevaa julkista tilaa; |
| --- | --- |

AM.

toteaa, että algoritmien kuratointimekanismit ja sosiaalisen median alustojen muut ominaisuudet on suunniteltu maksimoimaan käyttäjäosallistumisen määrä; toteaa, että näiden ominaisuuksien on toistuvasti raportoitu nostavan esiin polarisoivaa, radikalisoivaa ja syrjivää sisältöä; toteaa, että tämä johtaa alustojen käyttäjien asteittaiseen radikalisoitumiseen ja muokkaa ja saastuttaa kollektiivisia keskusteluprosesseja pikemmin kuin suojelee demokraattisia prosesseja ja yksilöitä; toteaa, että alustojen koordinoimaton toiminta on johtanut eroihin niiden toimissa ja mahdollistanut disinformaation leviämisen alustalta toiselle; katsoo, että liiketoimintamalli, jossa rahaa hankitaan levittämällä polarisoivaa tietoa, sekä algoritmien suunnittelutapa tekevät alustoista kohteen, jota ulkomaisten vihamielisten toimijoiden on helppo manipuloida; katsoo, että sosiaalisen median alustat voitaisiin suunnitella eri tavalla, jotta ne tervehdyttäisivät verkossa olevaa julkista tilaa;

| AN. | toteaa, että ääni- ja audiovisuaaliaineiston syväväärennösten luomisesta on kohtuuhintaisten ja helppokäyttöisten teknologioiden käyttöönoton seurauksena tulossa yhä helpompaa ja että tällaisen aineiston leviäminen on räjähdysmäisesti kasvava ongelma; toteaa, että tällä hetkellä kuitenkin 90 prosenttia tutkimustyöstä on suunnattu syväväärennösten kehittämiseen ja vain 10 prosenttia niiden havaitsemiseen; |
| --- | --- |

AN.

toteaa, että ääni- ja audiovisuaaliaineiston syväväärennösten luomisesta on kohtuuhintaisten ja helppokäyttöisten teknologioiden käyttöönoton seurauksena tulossa yhä helpompaa ja että tällaisen aineiston leviäminen on räjähdysmäisesti kasvava ongelma; toteaa, että tällä hetkellä kuitenkin 90 prosenttia tutkimustyöstä on suunnattu syväväärennösten kehittämiseen ja vain 10 prosenttia niiden havaitsemiseen;

| AO. | toteaa, että itsesääntelyjärjestelmät, kuten vuonna 2018 annetut disinformaatiota koskevat käytännesäännöt, ovat johtaneet parannuksiin; toteaa kuitenkin, että luottaminen alustojen hyväntahtoisuuteen ei ole toimiva vaihtoehto ja on tuottanut vain vähän merkityksellistä dataa niiden kokonaisvaikutuksesta; toteaa lisäksi, että alustat ovat toteuttaneet eriasteisia ja vaikutuksiltaan vaihtelevia yksittäisiä toimenpiteitä, jotka ovat johtaneet takaportteihin, joiden kautta sisältö voi levitä edelleen muualla, vaikka se on poistettu; katsoo, että tarvitaan selkeitä sääntöjä ja seuraamuksia, jotta käytännesäännöillä voitaisiin vaikuttaa riittävästi verkkoympäristöön; |
| --- | --- |

AO.

toteaa, että itsesääntelyjärjestelmät, kuten vuonna 2018 annetut disinformaatiota koskevat käytännesäännöt, ovat johtaneet parannuksiin; toteaa kuitenkin, että luottaminen alustojen hyväntahtoisuuteen ei ole toimiva vaihtoehto ja on tuottanut vain vähän merkityksellistä dataa niiden kokonaisvaikutuksesta; toteaa lisäksi, että alustat ovat toteuttaneet eriasteisia ja vaikutuksiltaan vaihtelevia yksittäisiä toimenpiteitä, jotka ovat johtaneet takaportteihin, joiden kautta sisältö voi levitä edelleen muualla, vaikka se on poistettu; katsoo, että tarvitaan selkeitä sääntöjä ja seuraamuksia, jotta käytännesäännöillä voitaisiin vaikuttaa riittävästi verkkoympäristöön;

| AP. | ottaa huomioon, että Euroopan demokratiatoimintasuunnitelman tarkoituksena on vahvistaa vuonna 2018 annettuja käytännesääntöjä ja että yhdessä digipalvelusäädöksen kanssa se merkitsee erkaantumista itsesääntelyyn perustuvasta toimintamallista, ja toteaa sen tavoitteena olevan lisätä käyttäjien takeita ja parantaa heidän suojaansa, lisätä riippumattomuutta ja poistaa tarjottuihin palveluihin liittyvää passiivisuutta, ottaa käyttöön toimenpiteitä, joilla yrityksiltä edellytetään suurempaa avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta, sekä ottaa käyttöön lisää alustoihin sovellettavia velvoitteita; |
| --- | --- |

AP.

ottaa huomioon, että Euroopan demokratiatoimintasuunnitelman tarkoituksena on vahvistaa vuonna 2018 annettuja käytännesääntöjä ja että yhdessä digipalvelusäädöksen kanssa se merkitsee erkaantumista itsesääntelyyn perustuvasta toimintamallista, ja toteaa sen tavoitteena olevan lisätä käyttäjien takeita ja parantaa heidän suojaansa, lisätä riippumattomuutta ja poistaa tarjottuihin palveluihin liittyvää passiivisuutta, ottaa käyttöön toimenpiteitä, joilla yrityksiltä edellytetään suurempaa avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta, sekä ottaa käyttöön lisää alustoihin sovellettavia velvoitteita;

| AQ. | toteaa, että verkkoalustoilla toteutettavia disinformaatiokampanjoita torjuvat nykyiset toimet eivät ole tehokkaita tai ennaltaehkäiseviä ja että ne mahdollistavat edelleen sen, että alustat voivat pitää esillä syrjivää ja pahantahtoista sisältöä; |
| --- | --- |

AQ.

toteaa, että verkkoalustoilla toteutettavia disinformaatiokampanjoita torjuvat nykyiset toimet eivät ole tehokkaita tai ennaltaehkäiseviä ja että ne mahdollistavat edelleen sen, että alustat voivat pitää esillä syrjivää ja pahantahtoista sisältöä;

| AR. | toteaa, että alustat kohdentavat huomattavasti vähemmän resursseja muun kuin englanninkielisen sisällön hallintaan, oli kyse sitten vähemmän puhutuilla kielillä tai jopa laajasti puhutuilla kielillä tuotetusta sisällöstä; |
| --- | --- |

AR.

toteaa, että alustat kohdentavat huomattavasti vähemmän resursseja muun kuin englanninkielisen sisällön hallintaan, oli kyse sitten vähemmän puhutuilla kielillä tai jopa laajasti puhutuilla kielillä tuotetusta sisällöstä;

| AS. | toteaa, että alustojen valitus- ja muutoksenhakumenettelyt ovat yleensä riittämättömiä; |
| --- | --- |

AS.

toteaa, että alustojen valitus- ja muutoksenhakumenettelyt ovat yleensä riittämättömiä;

| AT. | panee merkille, että viime kuukausina useat suuret toimijat ovat noudattaneet sensuurisääntöjä esimerkiksi syyskuussa 2021 järjestettyjen Venäjän parlamenttivaalien yhteydessä, kun Google ja Apple poistivat Venäjällä Smart Voting -sovellukset sovelluskaupoistaan; |
| --- | --- |

AT.

panee merkille, että viime kuukausina useat suuret toimijat ovat noudattaneet sensuurisääntöjä esimerkiksi syyskuussa 2021 järjestettyjen Venäjän parlamenttivaalien yhteydessä, kun Google ja Apple poistivat Venäjällä Smart Voting -sovellukset sovelluskaupoistaan;

| AU. | katsoo, että alustojen algoritmivalintoja koskevan avoimuuden puutteen vuoksi on mahdotonta vahvistaa alustojen väitteitä siitä, mitä ne tekevät torjuakseen tietojen manipulointia ja sekaantumista ja miten niiden toimet vaikuttavat; panee merkille, että vuotuisissa itsearvioinneissa ilmoitettujen toimien vaikutusten ja niiden todellisen vaikuttavuuden välillä on ristiriitaisuuksia, kuten äskettäinen ”Facebook Papers” -tapaus on osoittanut; |
| --- | --- |

AU.

katsoo, että alustojen algoritmivalintoja koskevan avoimuuden puutteen vuoksi on mahdotonta vahvistaa alustojen väitteitä siitä, mitä ne tekevät torjuakseen tietojen manipulointia ja sekaantumista ja miten niiden toimet vaikuttavat; panee merkille, että vuotuisissa itsearvioinneissa ilmoitettujen toimien vaikutusten ja niiden todellisen vaikuttavuuden välillä on ristiriitaisuuksia, kuten äskettäinen ”Facebook Papers” -tapaus on osoittanut;

| AV. | toteaa, että kohdennetun mainonnan läpinäkymättömyys johtaa tilanteeseen, jossa verkkosivustoille, joilla kannustetaan terrorismiin ja viljellään vihapuhetta ja disinformaatiota, päätyy valtavia määriä maineikkaiden brändien ja toisinaan jopa julkisten laitosten verkkomainontaa ja jossa tällaisten verkkosivustojen kasvua rahoitetaan ilman, että mainostajat ovat tästä tietoisia tai että ne olisivat antaneet siihen suostumuksensa; |
| --- | --- |

AV.

toteaa, että kohdennetun mainonnan läpinäkymättömyys johtaa tilanteeseen, jossa verkkosivustoille, joilla kannustetaan terrorismiin ja viljellään vihapuhetta ja disinformaatiota, päätyy valtavia määriä maineikkaiden brändien ja toisinaan jopa julkisten laitosten verkkomainontaa ja jossa tällaisten verkkosivustojen kasvua rahoitetaan ilman, että mainostajat ovat tästä tietoisia tai että ne olisivat antaneet siihen suostumuksensa;

| AW. | toteaa, että verkkomainonnan markkinoita hallitsee vähäinen määrä suuria mainostekniikan alan yrityksiä, jotka jakavat markkinat keskenään, ja että suurimmat toimijat ovat Google ja Facebook; ottaa huomioon, että markkinoiden voimakkaaseen keskittymiseen muutamille yrityksille liittyy voimakas vallan epätasapaino; toteaa, että klikkauksia houkuttelevien tekniikoiden käyttö ja näiden muutamien toimijoiden valta päättää, mikä sisältö monetisoidaan ja mikä ei, vaikka niiden käyttämät algoritmit eivät pysty erottamaan toisistaan disinformaatiota ja normaalia uutissisältöä, muodostaa uhan moniarvoisille tiedotusvälineille; toteaa, että kohdennetun mainonnan markkinat eivät ole lainkaan avoimet; panee merkille, että mainostekniikan alan yritykset pakottavat brändit ottamaan vastuun leväperäisyydestään mainosten sijoituspaikkojen seurannassa; |
| --- | --- |

AW.

toteaa, että verkkomainonnan markkinoita hallitsee vähäinen määrä suuria mainostekniikan alan yrityksiä, jotka jakavat markkinat keskenään, ja että suurimmat toimijat ovat Google ja Facebook; ottaa huomioon, että markkinoiden voimakkaaseen keskittymiseen muutamille yrityksille liittyy voimakas vallan epätasapaino; toteaa, että klikkauksia houkuttelevien tekniikoiden käyttö ja näiden muutamien toimijoiden valta päättää, mikä sisältö monetisoidaan ja mikä ei, vaikka niiden käyttämät algoritmit eivät pysty erottamaan toisistaan disinformaatiota ja normaalia uutissisältöä, muodostaa uhan moniarvoisille tiedotusvälineille; toteaa, että kohdennetun mainonnan markkinat eivät ole lainkaan avoimet; panee merkille, että mainostekniikan alan yritykset pakottavat brändit ottamaan vastuun leväperäisyydestään mainosten sijoituspaikkojen seurannassa;

Kriittinen infrastruktuuri ja strategiset alat

| AX. | toteaa, että kriittiseen infrastruktuuriin kohdistuvien uhkien hallinta edellyttää koordinoituja ja yhteisiä toimia eri aloilla, eri tasoilla – EU:ssa, kansallisesti, alueellisesti ja paikallisesti – ja eri aikoina, erityisesti silloin kun nämä uhat ovat osa synkronoitua pahantahtoista hybridistrategiaa; |
| --- | --- |

AX.

toteaa, että kriittiseen infrastruktuuriin kohdistuvien uhkien hallinta edellyttää koordinoituja ja yhteisiä toimia eri aloilla, eri tasoilla – EU:ssa, kansallisesti, alueellisesti ja paikallisesti – ja eri aikoina, erityisesti silloin kun nämä uhat ovat osa synkronoitua pahantahtoista hybridistrategiaa;

| AY. | panee merkille, että komissio on ehdottanut uutta direktiiviä, jolla parannetaan EU:ssa keskeisiä palveluja tarjoavien kriittisten toimijoiden häiriönsietokykyä ja jossa ehdotetaan myös luetteloa uusista kriittisen infrastruktuurin tyypeistä; toteaa, että tämä palvelujen luettelo esitetään direktiivin liitteessä; |
| --- | --- |

AY.

panee merkille, että komissio on ehdottanut uutta direktiiviä, jolla parannetaan EU:ssa keskeisiä palveluja tarjoavien kriittisten toimijoiden häiriönsietokykyä ja jossa ehdotetaan myös luetteloa uusista kriittisen infrastruktuurin tyypeistä; toteaa, että tämä palvelujen luettelo esitetään direktiivin liitteessä;

| AZ. | panee merkille, että työnjaon ja tuotantoketjujen lisääntyvä maailmanlaajuistuminen on johtanut valmistus- ja osaamisvajeisiin keskeisen tärkeillä aloilla kaikkialla unionissa; toteaa, että tämän seurauksena EU on hyvin riippuvainen monien keskeisten tuotteiden ja perushyödykkeiden, joissa voi olla sisäänrakennettuja haavoittuvuuksia, tuonnista ulkomailta; katsoo, että toimitusketjujen häiriönsietokyvyn olisi kuuluttava EU:n päätöksentekijöiden prioriteetteihin; |
| --- | --- |

AZ.

panee merkille, että työnjaon ja tuotantoketjujen lisääntyvä maailmanlaajuistuminen on johtanut valmistus- ja osaamisvajeisiin keskeisen tärkeillä aloilla kaikkialla unionissa; toteaa, että tämän seurauksena EU on hyvin riippuvainen monien keskeisten tuotteiden ja perushyödykkeiden, joissa voi olla sisäänrakennettuja haavoittuvuuksia, tuonnista ulkomailta; katsoo, että toimitusketjujen häiriönsietokyvyn olisi kuuluttava EU:n päätöksentekijöiden prioriteetteihin;

| BA. | huomauttaa, että EU:n ja myös sen naapurialueiden, kuten Länsi-Balkanin, strategisiin aloihin kohdistuneet suorat ulkomaiset investoinnit – kolmansien maiden ja ulkomaisten yritysten investoinnit – ja erityisesti Kiinan toteuttamat kriittisten rakenteiden hankinnat ovat viime vuosina aiheuttaneet yhä enemmän huolta ottaen huomioon kaupan ja turvallisuuden välisen yhteyden kasvavan merkityksen; toteaa, että nämä investoinnit uhkaavat luoda taloudellisia riippuvuussuhteita ja johtaa tietämyksen häviämiseen keskeisillä tuotanto- ja teollisuusaloilla; |
| --- | --- |

BA.

huomauttaa, että EU:n ja myös sen naapurialueiden, kuten Länsi-Balkanin, strategisiin aloihin kohdistuneet suorat ulkomaiset investoinnit – kolmansien maiden ja ulkomaisten yritysten investoinnit – ja erityisesti Kiinan toteuttamat kriittisten rakenteiden hankinnat ovat viime vuosina aiheuttaneet yhä enemmän huolta ottaen huomioon kaupan ja turvallisuuden välisen yhteyden kasvavan merkityksen; toteaa, että nämä investoinnit uhkaavat luoda taloudellisia riippuvuussuhteita ja johtaa tietämyksen häviämiseen keskeisillä tuotanto- ja teollisuusaloilla;

| BB. | katsoo, että EU:n avoin strateginen riippumattomuus edellyttää Euroopan strategisen infrastruktuurin hallintaa; ottaa huomioon, että komissio ja jäsenvaltiot ovat ilmaisseet kasvavan huolensa teknologian ja infrastruktuurin turvallisuudesta ja hallinnasta Euroopassa; |
| --- | --- |

BB.

katsoo, että EU:n avoin strateginen riippumattomuus edellyttää Euroopan strategisen infrastruktuurin hallintaa; ottaa huomioon, että komissio ja jäsenvaltiot ovat ilmaisseet kasvavan huolensa teknologian ja infrastruktuurin turvallisuudesta ja hallinnasta Euroopassa;

Ulkomainen sekaantuminen vaaliprosessien aikana

| BC. | toteaa, että pahantahtoiset toimijat, jotka pyrkivät sekaantumaan vaaliprosesseihin, käyttävät hyväkseen yhteiskuntiemme avoimuutta ja moniarvoisuutta strategisena haavoittuvuutena hyökätäkseen EU:n ja sen jäsenvaltioiden demokraattisia prosesseja vastaan ja koetellakseen niiden häiriönsietokykyä; katsoo, että vaaliprosessien yhteydessä ulkomaisesta sekaantumisesta tulee yhä vaarallisempaa, koska silloin kansalaiset panostavat jälleen perinteiseen poliittiseen toimintaan ja osallistuvat siihen enemmän; |
| --- | --- |

BC.

toteaa, että pahantahtoiset toimijat, jotka pyrkivät sekaantumaan vaaliprosesseihin, käyttävät hyväkseen yhteiskuntiemme avoimuutta ja moniarvoisuutta strategisena haavoittuvuutena hyökätäkseen EU:n ja sen jäsenvaltioiden demokraattisia prosesseja vastaan ja koetellakseen niiden häiriönsietokykyä; katsoo, että vaaliprosessien yhteydessä ulkomaisesta sekaantumisesta tulee yhä vaarallisempaa, koska silloin kansalaiset panostavat jälleen perinteiseen poliittiseen toimintaan ja osallistuvat siihen enemmän;

| BD. | katsoo, että vaaliprosesseihin liittyvän ulkomaisen sekaantumisen erityisluonne ja uusien teknologioiden käyttö sen yhteydessä sekä niiden mahdolliset vaikutukset ovat erityisen vaarallinen uhka demokratialle; toteaa, että ulkomainen sekaantuminen vaaliprosesseihin on muutakin kuin sosiaalisessa mediassa käytävää ”informaatiosodankäyntiä” ja että siinä suositaan tiettyjä ehdokkaita, hakkeroidaan ja kohdistetaan hyökkäyksiä tietokantoihin ja pyritään saamaan käyttöön rekisteröityjen äänestäjien tietoja ja häiritsemään suoraan vaaliprosessin normaalia toimintaa, siihen liittyvää kilpailua ja prosessin legitiimiyttä; toteaa, että ulkomaisella sekaantumisella pyritään herättämään epäilyksiä, epävarmuutta ja epäluottamusta sekä viemään legitiimiys koko vaaliprosessilta eikä pelkästään muuttamaan vaalitulosta; |
| --- | --- |

BD.

katsoo, että vaaliprosesseihin liittyvän ulkomaisen sekaantumisen erityisluonne ja uusien teknologioiden käyttö sen yhteydessä sekä niiden mahdolliset vaikutukset ovat erityisen vaarallinen uhka demokratialle; toteaa, että ulkomainen sekaantuminen vaaliprosesseihin on muutakin kuin sosiaalisessa mediassa käytävää ”informaatiosodankäyntiä” ja että siinä suositaan tiettyjä ehdokkaita, hakkeroidaan ja kohdistetaan hyökkäyksiä tietokantoihin ja pyritään saamaan käyttöön rekisteröityjen äänestäjien tietoja ja häiritsemään suoraan vaaliprosessin normaalia toimintaa, siihen liittyvää kilpailua ja prosessin legitiimiyttä; toteaa, että ulkomaisella sekaantumisella pyritään herättämään epäilyksiä, epävarmuutta ja epäluottamusta sekä viemään legitiimiys koko vaaliprosessilta eikä pelkästään muuttamaan vaalitulosta;

Ulkomaisten toimijoiden ja lahjoittajien harjoittama poliittisen toiminnan salainen rahoitus

| BE. | toteaa, että on olemassa vankkaa näyttöä siitä, että ulkomaiset toimijat ovat sekaantuneet aktiivisesti EU:n ja sen jäsenvaltioiden demokraattiseen toimintaan erityisesti vaalien ja kansanäänestysten aikana salaisten rahoitustoimien avulla; |
| --- | --- |

BE.

toteaa, että on olemassa vankkaa näyttöä siitä, että ulkomaiset toimijat ovat sekaantuneet aktiivisesti EU:n ja sen jäsenvaltioiden demokraattiseen toimintaan erityisesti vaalien ja kansanäänestysten aikana salaisten rahoitustoimien avulla;

| BF. | huomauttaa, että esimerkiksi Venäjä, Kiina ja muut autoritaariset hallinnot, ovat kanavoineet yli 300 miljoonaa dollaria 33 maahan sekaantuakseen demokraattisiin prosesseihin ja että muita toimijoita, kuten Iran ja Venezuela sekä toimijoita Lähi-idästä ja Yhdysvaltojen äärioikeistosta, on myös osallistunut salaiseen rahoitukseen; toteaa, että tämä suuntaus on selvästi kiihtymässä; panee merkille, että puolet näistä tapauksista koskee Venäjän toimia Euroopassa; toteaa, että korruptio ja laiton rahanpesu kuuluvat autoritaarisista kolmansista maista peräisin olevan poliittisen rahoituksen lähteisiin; |
| --- | --- |

BF.

huomauttaa, että esimerkiksi Venäjä, Kiina ja muut autoritaariset hallinnot, ovat kanavoineet yli 300 miljoonaa dollaria 33 maahan sekaantuakseen demokraattisiin prosesseihin ja että muita toimijoita, kuten Iran ja Venezuela sekä toimijoita Lähi-idästä ja Yhdysvaltojen äärioikeistosta, on myös osallistunut salaiseen rahoitukseen; toteaa, että tämä suuntaus on selvästi kiihtymässä; panee merkille, että puolet näistä tapauksista koskee Venäjän toimia Euroopassa; toteaa, että korruptio ja laiton rahanpesu kuuluvat autoritaarisista kolmansista maista peräisin olevan poliittisen rahoituksen lähteisiin;

| BG. | toteaa, että ulkomaisten lahjoittajien läpinäkymättömällä tavalla luomat mediavälineet ovat erittäin tehokkaita keräämään suuren määrän seuraajia ja lisäämään osallistumista; |
| --- | --- |

BG.

toteaa, että ulkomaisten lahjoittajien läpinäkymättömällä tavalla luomat mediavälineet ovat erittäin tehokkaita keräämään suuren määrän seuraajia ja lisäämään osallistumista;

| BH. | huomauttaa, että näillä toimilla rahoitetaan ääriliikkeiden muodostamia, populistisia ja EU-vastaisia puolueita ja tiettyjä muita puolueita ja yksilöitä tai liikkeitä, joiden tavoitteena on lisätä yhteiskuntien hajanaisuutta ja heikentää eurooppalaisten ja kansallisten viranomaisten legitimiteettiä; toteaa, että tämä on auttanut kasvattamaan näiden puolueiden tai liikkeiden toimintasädettä; |
| --- | --- |

BH.

huomauttaa, että näillä toimilla rahoitetaan ääriliikkeiden muodostamia, populistisia ja EU-vastaisia puolueita ja tiettyjä muita puolueita ja yksilöitä tai liikkeitä, joiden tavoitteena on lisätä yhteiskuntien hajanaisuutta ja heikentää eurooppalaisten ja kansallisten viranomaisten legitimiteettiä; toteaa, että tämä on auttanut kasvattamaan näiden puolueiden tai liikkeiden toimintasädettä;

| BI. | toteaa, että Venäjä pyrkii luomaan yhteyksiä puolueisiin, henkilöihin ja liikkeisiin pyrkiäkseen EU:n toimielinten sisällä olevien toimijoiden avulla oikeuttamaan Venäjän kantoja ja välikätenä toimivia hallituksia, lobbaamaan pakotteiden lieventämisen puolesta ja lieventämään kansainvälisen eristämisen seurauksia; ottaa huomioon, että on puolueita, kuten Itävallan Freiheitliche Partei Österreichs, Ranskan Rassemblement National ja Italian Lega Nord, jotka ovat allekirjoittaneet yhteistyösopimuksen Venäjän presidentin Vladimir Putinin Yhtenäinen Venäjä -puolueen kanssa ja että niihin kohdistuu nyt tiedotusvälineissä syytöksiä halukkuudesta ottaa vastaan poliittista rahoitusta Venäjältä; ottaa huomioon, että muillakin eurooppalaisilla puolueilla, joihin kuuluvat Saksan Alternative für Deutschland (AfD), Unkarin Fidesz ja Jobbik sekä Yhdistyneen kuningaskunnan Brexit-puolue, on tiettävästi tiiviit yhteydet Venäjän johtoon ja että AfD ja Jobbik ovat myös toimineet niin sanottuina vaalitarkkailijoina Venäjän johdon valvomissa vaaleissa, esimerkiksi Itä-Ukrainan Donetskissa ja Luhanskissa, seuratakseen Venäjän tukemia vaaleja ja oikeuttaakseen ne; toteaa, että havainnot läheisistä ja säännöllisistä yhteyksistä Venäjän viranomaisten ja katalaaniseparatistien ryhmän edustajien välillä Espanjassa samoin kuin Venäjän viranomaisten ja Brexit-puolueen Vote Leave -kampanjaa rahoittaneen suurimman yksityisen lahjoittajan välillä edellyttävät perusteellisia tutkimuksia ja katsoo, että ne ovat osa Venäjän laajempaa strategiaa, jonka tarkoituksena on käyttää hyväksi jokainen mahdollisuus manipuloida keskustelua epävakauden lisäämiseksi; |
| --- | --- |

BI.

toteaa, että Venäjä pyrkii luomaan yhteyksiä puolueisiin, henkilöihin ja liikkeisiin pyrkiäkseen EU:n toimielinten sisällä olevien toimijoiden avulla oikeuttamaan Venäjän kantoja ja välikätenä toimivia hallituksia, lobbaamaan pakotteiden lieventämisen puolesta ja lieventämään kansainvälisen eristämisen seurauksia; ottaa huomioon, että on puolueita, kuten Itävallan Freiheitliche Partei Österreichs, Ranskan Rassemblement National ja Italian Lega Nord, jotka ovat allekirjoittaneet yhteistyösopimuksen Venäjän presidentin Vladimir Putinin Yhtenäinen Venäjä -puolueen kanssa ja että niihin kohdistuu nyt tiedotusvälineissä syytöksiä halukkuudesta ottaa vastaan poliittista rahoitusta Venäjältä; ottaa huomioon, että muillakin eurooppalaisilla puolueilla, joihin kuuluvat Saksan Alternative für Deutschland (AfD), Unkarin Fidesz ja Jobbik sekä Yhdistyneen kuningaskunnan Brexit-puolue, on tiettävästi tiiviit yhteydet Venäjän johtoon ja että AfD ja Jobbik ovat myös toimineet niin sanottuina vaalitarkkailijoina Venäjän johdon valvomissa vaaleissa, esimerkiksi Itä-Ukrainan Donetskissa ja Luhanskissa, seuratakseen Venäjän tukemia vaaleja ja oikeuttaakseen ne; toteaa, että havainnot läheisistä ja säännöllisistä yhteyksistä Venäjän viranomaisten ja katalaaniseparatistien ryhmän edustajien välillä Espanjassa samoin kuin Venäjän viranomaisten ja Brexit-puolueen Vote Leave -kampanjaa rahoittaneen suurimman yksityisen lahjoittajan välillä edellyttävät perusteellisia tutkimuksia ja katsoo, että ne ovat osa Venäjän laajempaa strategiaa, jonka tarkoituksena on käyttää hyväksi jokainen mahdollisuus manipuloida keskustelua epävakauden lisäämiseksi;

| BJ. | toteaa, että Euroopan neuvoston lahjonnan vastainen valtioiden ryhmä (GRECO) ja Venetsian komissio ovat jo antaneet laaja-alaisia suosituksia, joilla pyritään vähentämään ulkomaisten toimijoiden mahdollisuuksia mahdolliseen sekaantumiseen poliittisen rahoituksen avulla; |
| --- | --- |

BJ.

toteaa, että Euroopan neuvoston lahjonnan vastainen valtioiden ryhmä (GRECO) ja Venetsian komissio ovat jo antaneet laaja-alaisia suosituksia, joilla pyritään vähentämään ulkomaisten toimijoiden mahdollisuuksia mahdolliseen sekaantumiseen poliittisen rahoituksen avulla;

| BK. | toteaa, että vaalilainsäädäntöä, etenkään poliittisen toiminnan rahoittamista koskevia säännöksiä, ei ole koordinoitu riittävästi EU:n tasolla, mikä mahdollistaa sen, että ulkomaiset toimijat voivat käyttää läpinäkymättömiä rahoitusmenetelmiä; katsoo, että poliittisten lahjoitusten oikeudellinen määritelmä on liian suppea ja mahdollistaa ulkomaisten luontoissuoritusten tekemisen Euroopan unionissa; |
| --- | --- |

BK.

toteaa, että vaalilainsäädäntöä, etenkään poliittisen toiminnan rahoittamista koskevia säännöksiä, ei ole koordinoitu riittävästi EU:n tasolla, mikä mahdollistaa sen, että ulkomaiset toimijat voivat käyttää läpinäkymättömiä rahoitusmenetelmiä; katsoo, että poliittisten lahjoitusten oikeudellinen määritelmä on liian suppea ja mahdollistaa ulkomaisten luontoissuoritusten tekemisen Euroopan unionissa;

| BL. | panee merkille, että joissakin jäsenvaltioissa verkossa tapahtuva poliittinen mainonta ei kuulu perinteiseen poliittiseen mainontaan sovellettavien sääntöjen piiriin; toteaa, että poliittisen verkkomainonnan avoimuus on erittäin puutteellista, minkä vuoksi sääntelyviranomaisten on mahdotonta valvoa menorajojen noudattamista ja estää laittomat rahoituslähteet, ja katsoo, että tästä voi olla katastrofaalisia seurauksia vaalijärjestelmiemme eheydelle; |
| --- | --- |

BL.

panee merkille, että joissakin jäsenvaltioissa verkossa tapahtuva poliittinen mainonta ei kuulu perinteiseen poliittiseen mainontaan sovellettavien sääntöjen piiriin; toteaa, että poliittisen verkkomainonnan avoimuus on erittäin puutteellista, minkä vuoksi sääntelyviranomaisten on mahdotonta valvoa menorajojen noudattamista ja estää laittomat rahoituslähteet, ja katsoo, että tästä voi olla katastrofaalisia seurauksia vaalijärjestelmiemme eheydelle;

| BM. | toteaa, että rahoituksen avoimuuden puute tarjoaa ympäristön korruptiolle, joka on usein yhteydessä ulkomaiseen rahoitukseen ja investointeihin; |
| --- | --- |

BM.

toteaa, että rahoituksen avoimuuden puute tarjoaa ympäristön korruptiolle, joka on usein yhteydessä ulkomaiseen rahoitukseen ja investointeihin;

| BN. | ottaa huomioon, että Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden perussäännöstä ja rahoituksesta 22. lokakuuta 2014 annettua asetusta (EU, Euratom) N:o 1141/2014 (9) tarkistetaan parhaillaan, jotta saadaan lisättyä poliittisen rahoituksen avoimuutta; |
| --- | --- |

BN.

ottaa huomioon, että Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden perussäännöstä ja rahoituksesta 22. lokakuuta 2014 annettua asetusta (EU, Euratom) N:o 1141/2014 (9) tarkistetaan parhaillaan, jotta saadaan lisättyä poliittisen rahoituksen avoimuutta;

| BO. | toteaa, että poliittisten säätiöiden merkitys on viime vuosina kasvanut ja niillä on useimmissa tapauksissa myönteinen rooli politiikassa ja demokratian vahvistamisessa, mutta katsoo kuitenkin, että joissakin tapauksissa niistä on tulossa entistä arvaamattomampi pahantahtoisten rahoitusmuotojen ja epäsuoran sekaantumisen väline; |
| --- | --- |

BO.

toteaa, että poliittisten säätiöiden merkitys on viime vuosina kasvanut ja niillä on useimmissa tapauksissa myönteinen rooli politiikassa ja demokratian vahvistamisessa, mutta katsoo kuitenkin, että joissakin tapauksissa niistä on tulossa entistä arvaamattomampi pahantahtoisten rahoitusmuotojen ja epäsuoran sekaantumisen väline;

| BP. | toteaa, että nykyaikaista teknologiaa ja digitaalisia varoja, kuten kryptovaluuttaa, käytetään poliittisten toimijoiden ja poliittisten puolueiden laittomien rahoitustoimien naamioimiseen; |
| --- | --- |

BP.

toteaa, että nykyaikaista teknologiaa ja digitaalisia varoja, kuten kryptovaluuttaa, käytetään poliittisten toimijoiden ja poliittisten puolueiden laittomien rahoitustoimien naamioimiseen;

Kyberturvallisuus ja kyberhyökkäysten sietokyky

| BQ. | toteaa, että vihamielisten valtiollisten ja valtiosta riippumattomien toimijoiden toteuttamien kyberhyökkäysten ja kyberympäristöä hyväksi käyttäen aiheuttamien häiriöiden määrä on lisääntynyt viime vuosina; panee merkille, että monet kyberhyökkäykset, kuten maailmanlaajuiset sähköpostitse toteutetut kohdennetut verkkourkintakampanjat, joiden kohteena ovat olleet strategiset rokotevarastorakenteet, sekä Euroopan lääkevirastoon (EMA), Euroopan pankkiviranomaiseen, Norjan parlamenttiin ja lukuisiin muihin kohdistuneet kyberhyökkäykset on jäljitetty valtion tukemiin hakkeriryhmiin, joilla on yhteyksiä pääasiassa Venäjän ja Kiinan hallituksiin; |
| --- | --- |

BQ.

toteaa, että vihamielisten valtiollisten ja valtiosta riippumattomien toimijoiden toteuttamien kyberhyökkäysten ja kyberympäristöä hyväksi käyttäen aiheuttamien häiriöiden määrä on lisääntynyt viime vuosina; panee merkille, että monet kyberhyökkäykset, kuten maailmanlaajuiset sähköpostitse toteutetut kohdennetut verkkourkintakampanjat, joiden kohteena ovat olleet strategiset rokotevarastorakenteet, sekä Euroopan lääkevirastoon (EMA), Euroopan pankkiviranomaiseen, Norjan parlamenttiin ja lukuisiin muihin kohdistuneet kyberhyökkäykset on jäljitetty valtion tukemiin hakkeriryhmiin, joilla on yhteyksiä pääasiassa Venäjän ja Kiinan hallituksiin;

| BR. | ottaa huomioon, että Euroopan unioni on sitoutunut soveltamaan kyberavaruuteen nykyisin voimassa olevaa kansainvälistä oikeutta, erityisesti YK:n peruskirjaa; ottaa huomioon, että ulkomaiset pahantahtoiset toimijat käyttävät hyväkseen sitä, että kyberalalta puuttuu vahva kansainvälinen oikeudellinen kehys; |
| --- | --- |

BR.

ottaa huomioon, että Euroopan unioni on sitoutunut soveltamaan kyberavaruuteen nykyisin voimassa olevaa kansainvälistä oikeutta, erityisesti YK:n peruskirjaa; ottaa huomioon, että ulkomaiset pahantahtoiset toimijat käyttävät hyväkseen sitä, että kyberalalta puuttuu vahva kansainvälinen oikeudellinen kehys;

| BS. | ottaa huomioon, että jäsenvaltiot ovat lisänneet yhteistyötään kyberpuolustuksen alalla pysyvän rakenteellisen yhteistyön puitteissa, muun muassa perustamalla kyberalan nopean toiminnan ryhmät; toteaa, että Euroopan puolustusteollinen kehittämisohjelma on sisällyttänyt työohjelmiinsa tiedustelun, suojatun viestinnän ja kyberpuolustuksen; toteaa, että nykyinen kyberuhkien torjuntakapasiteetti on rajallinen esimerkiksi sairaaloiden kaltaisten kriittisten rakenteiden niukkojen henkilö- ja taloudellisten resurssien vuoksi; muistuttaa, että EU on sitoutunut investoimaan Digitaalinen Eurooppa -ohjelman (10) puitteissa 1,6 miljardia euroa kyberturvallisuusvalmiuksiin ja kyberturvallisuusvälineiden käyttöönottoon julkishallintoja, yrityksiä ja yksityishenkilöitä varten sekä kehittämään julkisen ja yksityisen sektorin välistä yhteistyötä; |
| --- | --- |

BS.

ottaa huomioon, että jäsenvaltiot ovat lisänneet yhteistyötään kyberpuolustuksen alalla pysyvän rakenteellisen yhteistyön puitteissa, muun muassa perustamalla kyberalan nopean toiminnan ryhmät; toteaa, että Euroopan puolustusteollinen kehittämisohjelma on sisällyttänyt työohjelmiinsa tiedustelun, suojatun viestinnän ja kyberpuolustuksen; toteaa, että nykyinen kyberuhkien torjuntakapasiteetti on rajallinen esimerkiksi sairaaloiden kaltaisten kriittisten rakenteiden niukkojen henkilö- ja taloudellisten resurssien vuoksi; muistuttaa, että EU on sitoutunut investoimaan Digitaalinen Eurooppa -ohjelman (10) puitteissa 1,6 miljardia euroa kyberturvallisuusvalmiuksiin ja kyberturvallisuusvälineiden käyttöönottoon julkishallintoja, yrityksiä ja yksityishenkilöitä varten sekä kehittämään julkisen ja yksityisen sektorin välistä yhteistyötä;

| BT. | katsoo, että EU:n kyberalan valmiuksien ja strategioiden puutteista ja hajanaisuudesta on tulossa yhä suurempi ongelma, kuten Euroopan tilintarkastustuomioistuin on todennut (11); toteaa, että toukokuussa 2019 käyttöön otettu EU:n kyberdiplomatian välineistö on osoittanut lisäarvon, joka on saatavissa EU:n yhteisestä diplomaattisesta vastauksesta haitallisiin kybertoimiin; ottaa huomioon, että neuvosto päätti ensimmäistä kertaa 30. heinäkuuta 2020 määrätä rajoittavia toimenpiteitä eri kyberhyökkäyksistä vastuussa olevia tai niihin osallistuneita henkilöitä, yhteisöjä ja elimiä kohtaan; |
| --- | --- |

BT.

katsoo, että EU:n kyberalan valmiuksien ja strategioiden puutteista ja hajanaisuudesta on tulossa yhä suurempi ongelma, kuten Euroopan tilintarkastustuomioistuin on todennut (11); toteaa, että toukokuussa 2019 käyttöön otettu EU:n kyberdiplomatian välineistö on osoittanut lisäarvon, joka on saatavissa EU:n yhteisestä diplomaattisesta vastauksesta haitallisiin kybertoimiin; ottaa huomioon, että neuvosto päätti ensimmäistä kertaa 30. heinäkuuta 2020 määrätä rajoittavia toimenpiteitä eri kyberhyökkäyksistä vastuussa olevia tai niihin osallistuneita henkilöitä, yhteisöjä ja elimiä kohtaan;

| BU. | ottaa huomioon, että ulkomaiset valtiolliset toimijat ovat käyttäneet laajamittaisesti ja laittomasti Pegasuksen kaltaisia valvontaohjelmia seuratakseen toimittajia, ihmisoikeusaktivisteja, tieteenharjoittajia, valtion viranhaltijoita ja poliitikkoja, myös eurooppalaisia valtionpäämiehiä; ottaa huomioon, että jäsenvaltiot ovat myös käyttäneet vakoiluohjelmia; |
| --- | --- |

BU.

ottaa huomioon, että ulkomaiset valtiolliset toimijat ovat käyttäneet laajamittaisesti ja laittomasti Pegasuksen kaltaisia valvontaohjelmia seuratakseen toimittajia, ihmisoikeusaktivisteja, tieteenharjoittajia, valtion viranhaltijoita ja poliitikkoja, myös eurooppalaisia valtionpäämiehiä; ottaa huomioon, että jäsenvaltiot ovat myös käyttäneet vakoiluohjelmia;

EU:n jäsenvaltioiden, toimielinten, virastojen, edustustojen ja operaatioiden suojelu

| BV. | huomauttaa, että EU:n toimielinten, mukaan lukien niiden tehtävät ja toiminta, hajautettu ja monikansallinen luonne saa ne valikoitumaan yhä useammin kohteeksi ja että pahantahtoiset ulkomaiset toimijat, jotka haluavat kylvää eripuraa EU:ssa, käyttävät tätä niiden luonnetta hyväkseen; huomauttaa, että EU:n toimielimiä leimaa yleinen turvallisuuskulttuurin puute, vaikka ne ovat selkeitä kohteita; ottaa huomioon, että parlamentilla on EU:n demokraattisesti valittuna toimielimenä erityisiä haasteita; ottaa huomioon, että useat tapaukset ovat paljastaneet, että EU:n toimielimet näyttävät olevan alttiita ulkomaiselle soluttautumiselle; katsoo, että EU:n henkilöstön turvallisuus olisi varmistettava; |
| --- | --- |

BV.

huomauttaa, että EU:n toimielinten, mukaan lukien niiden tehtävät ja toiminta, hajautettu ja monikansallinen luonne saa ne valikoitumaan yhä useammin kohteeksi ja että pahantahtoiset ulkomaiset toimijat, jotka haluavat kylvää eripuraa EU:ssa, käyttävät tätä niiden luonnetta hyväkseen; huomauttaa, että EU:n toimielimiä leimaa yleinen turvallisuuskulttuurin puute, vaikka ne ovat selkeitä kohteita; ottaa huomioon, että parlamentilla on EU:n demokraattisesti valittuna toimielimenä erityisiä haasteita; ottaa huomioon, että useat tapaukset ovat paljastaneet, että EU:n toimielimet näyttävät olevan alttiita ulkomaiselle soluttautumiselle; katsoo, että EU:n henkilöstön turvallisuus olisi varmistettava;

| BW. | katsoo, että on tarpeen ottaa ensi tilassa käyttöön vahvat ja johdonmukaiset kriisinhallintamenettelyt; katsoo, että olisi tarjottava lisäkoulutusta henkilöstön valmiuksien parantamiseksi; |
| --- | --- |

BW.

katsoo, että on tarpeen ottaa ensi tilassa käyttöön vahvat ja johdonmukaiset kriisinhallintamenettelyt; katsoo, että olisi tarjottava lisäkoulutusta henkilöstön valmiuksien parantamiseksi;

| BX. | toteaa, että useat EU:n toimielimet ovat viime aikoina olleet verkkohyökkäysten kohteina, mikä korostaa sitä, että tarvitaan vahvaa toimielinten välistä yhteistyötä verkkohyökkäysten havaitsemiseksi ja seuraamiseksi, tietojen jakamiseksi niiden aikana ja/tai niiden ehkäisemiseksi, muun muassa EU:n yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan operaatioiden aikana; ottaa huomioon, että EU:n ja jäsenvaltioiden olisi järjestettävä säännöllisesti yhteisiä harjoituksia heikkojen kohtien tunnistamiseksi ja tarvittavien toimenpiteiden toteuttamiseksi; |
| --- | --- |

BX.

toteaa, että useat EU:n toimielimet ovat viime aikoina olleet verkkohyökkäysten kohteina, mikä korostaa sitä, että tarvitaan vahvaa toimielinten välistä yhteistyötä verkkohyökkäysten havaitsemiseksi ja seuraamiseksi, tietojen jakamiseksi niiden aikana ja/tai niiden ehkäisemiseksi, muun muassa EU:n yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan operaatioiden aikana; ottaa huomioon, että EU:n ja jäsenvaltioiden olisi järjestettävä säännöllisesti yhteisiä harjoituksia heikkojen kohtien tunnistamiseksi ja tarvittavien toimenpiteiden toteuttamiseksi;

Eliitin jäsenten valjastamisen, kansallisten maahanmuuttajayhteisöjen, korkeakoulujen ja kulttuuritapahtumien välityksellä globaalien toimijoiden kautta tapahtuva sekaantuminen

| BY. | huomauttaa, että erinäisiä poliitikkoja, muun muassa entisiä korkean tason eurooppalaisia poliitikkoja ja virkamiehiä, on tietämyksensä takia palkattu tai valittu jäseniksi ulkomaisiin autoritaaristen valtioiden määräysvallassa oleviin kansallisiin tai yksityisiin yrityksiin EU:n ja sen jäsenvaltioiden kansalaisten etujen kustannuksella; |
| --- | --- |

BY.

huomauttaa, että erinäisiä poliitikkoja, muun muassa entisiä korkean tason eurooppalaisia poliitikkoja ja virkamiehiä, on tietämyksensä takia palkattu tai valittu jäseniksi ulkomaisiin autoritaaristen valtioiden määräysvallassa oleviin kansallisiin tai yksityisiin yrityksiin EU:n ja sen jäsenvaltioiden kansalaisten etujen kustannuksella;

| BZ. | toteaa, että eräät maat, erityisesti Venäjä ja Kiina mutta myös Saudi-Arabia ja muut Persianlahden maat, ovat erityisen aktiivisia eliitin jäsenten valjastamisessa ja värväämisessä ja että tästä ovat esimerkkeinä muun muassa Saksan entinen liittokansleri Gerhard Schröder ja Suomen entinen pääministeri Paavo Lipponen, jotka ovat molemmat tehneet yhteistyötä Gazpromin kanssa nopeuttaakseen Nord Stream 1 ja 2 -hankkeiden lupaprosessia, Itävallan entinen ulkoministeri Karin Kneissl, joka on nimitetty Rosneftin hallituksen jäseneksi, Ranskan entinen pääministeri François Fillon, joka on nimitetty Zaroubejneftin hallituksen jäseneksi, Ranskan entinen pääministeri Jean-Pierre Raffarin, joka ajaa aktiivisesti Kiinan etuja Ranskassa, Tšekin entinen komission jäsen Štefan Füle, joka on tehnyt töitä CEFC China Energy -energiayhtiölle, Suomen entinen pääministeri Esko Aho, joka toimii nyt venäläisen Sberbankin hallituksessa, Ranskan entinen suhteista Euroopan parlamenttiin vastaava ministeri Jean-Marie Le Guen, joka on nyt Huawei Francen johtokunnan jäsen, Belgian entinen pääministeri Yves Leterme, joka on nimitetty kiinalaisen sijoitusrahasto ToJoyn hallituksen yhdeksi puheenjohtajaksi, ja monet muut korkean tason poliitikot ja viranhaltijat, jotka ovat ottaneet vastaan samankaltaisia tehtäviä; |
| --- | --- |

BZ.

toteaa, että eräät maat, erityisesti Venäjä ja Kiina mutta myös Saudi-Arabia ja muut Persianlahden maat, ovat erityisen aktiivisia eliitin jäsenten valjastamisessa ja värväämisessä ja että tästä ovat esimerkkeinä muun muassa Saksan entinen liittokansleri Gerhard Schröder ja Suomen entinen pääministeri Paavo Lipponen, jotka ovat molemmat tehneet yhteistyötä Gazpromin kanssa nopeuttaakseen Nord Stream 1 ja 2 -hankkeiden lupaprosessia, Itävallan entinen ulkoministeri Karin Kneissl, joka on nimitetty Rosneftin hallituksen jäseneksi, Ranskan entinen pääministeri François Fillon, joka on nimitetty Zaroubejneftin hallituksen jäseneksi, Ranskan entinen pääministeri Jean-Pierre Raffarin, joka ajaa aktiivisesti Kiinan etuja Ranskassa, Tšekin entinen komission jäsen Štefan Füle, joka on tehnyt töitä CEFC China Energy -energiayhtiölle, Suomen entinen pääministeri Esko Aho, joka toimii nyt venäläisen Sberbankin hallituksessa, Ranskan entinen suhteista Euroopan parlamenttiin vastaava ministeri Jean-Marie Le Guen, joka on nyt Huawei Francen johtokunnan jäsen, Belgian entinen pääministeri Yves Leterme, joka on nimitetty kiinalaisen sijoitusrahasto ToJoyn hallituksen yhdeksi puheenjohtajaksi, ja monet muut korkean tason poliitikot ja viranhaltijat, jotka ovat ottaneet vastaan samankaltaisia tehtäviä;

| CA. | huomauttaa, että taloudellisiin lobbausstrategioihin voidaan yhdistää ulkomaista sekaantumista koskevia tavoitteita; huomauttaa, että OECD:n raportin ”Lobbying in the 21st Century” (12) mukaan vain Yhdysvalloissa, Australiassa ja Kanadassa on voimassa sääntöjä, jotka kattavat ulkomaisen vaikuttamisen; huomauttaa, että oikeudellisesti sitovat säännöt ja EU:n edunvalvontarekisterin täytäntöönpano ovat hyvin puutteellisia, minkä vuoksi EU:n ulkopuolelta peräisin olevaa lobbausta on käytännössä mahdotonta jäljittää; ottaa huomioon, että tällä hetkellä ei ole mahdollista valvoa lobbaustoimia jäsenvaltioissa, jotka Eurooppa-neuvoston kautta vaikuttavat lainsäädäntöön ja ulkopolitiikkaan; ottaa huomioon, että EU:n edunvalvontasäännöissä keskitytään pääasiassa kasvokkain tapahtuvaan yhteydenpitoon eikä niissä oteta huomioon koko erityyppisten lobbaustoimien ekosysteemiä, joka Brysselistä löytyy; ottaa huomioon, että Kiinan ja Venäjän sekä myös Qatarin, Yhdistyneiden arabiemiirikuntien ja Turkin kaltaiset maat ovat investoineet voimakkaasti lobbaustoimiin Brysselissä; |
| --- | --- |

CA.

huomauttaa, että taloudellisiin lobbausstrategioihin voidaan yhdistää ulkomaista sekaantumista koskevia tavoitteita; huomauttaa, että OECD:n raportin ”Lobbying in the 21st Century” (12) mukaan vain Yhdysvalloissa, Australiassa ja Kanadassa on voimassa sääntöjä, jotka kattavat ulkomaisen vaikuttamisen; huomauttaa, että oikeudellisesti sitovat säännöt ja EU:n edunvalvontarekisterin täytäntöönpano ovat hyvin puutteellisia, minkä vuoksi EU:n ulkopuolelta peräisin olevaa lobbausta on käytännössä mahdotonta jäljittää; ottaa huomioon, että tällä hetkellä ei ole mahdollista valvoa lobbaustoimia jäsenvaltioissa, jotka Eurooppa-neuvoston kautta vaikuttavat lainsäädäntöön ja ulkopolitiikkaan; ottaa huomioon, että EU:n edunvalvontasäännöissä keskitytään pääasiassa kasvokkain tapahtuvaan yhteydenpitoon eikä niissä oteta huomioon koko erityyppisten lobbaustoimien ekosysteemiä, joka Brysselistä löytyy; ottaa huomioon, että Kiinan ja Venäjän sekä myös Qatarin, Yhdistyneiden arabiemiirikuntien ja Turkin kaltaiset maat ovat investoineet voimakkaasti lobbaustoimiin Brysselissä;

| CB. | toteaa, että pyrkimys välineellistää haavoittuvassa asemassa olevia ryhmiä, kuten EU:n alueella eläviä kansallisia vähemmistöjä ja maahanmuuttajayhteisöjä, on keskeinen osa ulkomaisen sekaantumisen strategioita; |
| --- | --- |

CB.

toteaa, että pyrkimys välineellistää haavoittuvassa asemassa olevia ryhmiä, kuten EU:n alueella eläviä kansallisia vähemmistöjä ja maahanmuuttajayhteisöjä, on keskeinen osa ulkomaisen sekaantumisen strategioita;

| CC. | panee merkille, että eri valtiolliset toimijat, kuten Venäjän, Kiinan ja vähäisemmässä määrin Turkin hallitus, ovat pyrkineet lisäämään vaikutusvaltaansa perustamalla ja hyödyntämällä kulttuuri-instituutteja, koulutuslaitoksia (mm. apurahojen ja stipendien kautta) ja uskonnollisia instituutioita kaikissa EU:n jäsenvaltioissa pyrkiessään strategisesti horjuttamaan eurooppalaista demokratiaa ja laajentamaan Itä- ja Keski-Euroopan valvontaa; ottaa huomioon, että Venäjä on aiemmin käyttänyt kansallisen vähemmistönsä väitetysti vaikeaa tilannetta tekosyynä suoralle väliintulolle kolmansissa maissa; |
| --- | --- |

CC.

panee merkille, että eri valtiolliset toimijat, kuten Venäjän, Kiinan ja vähäisemmässä määrin Turkin hallitus, ovat pyrkineet lisäämään vaikutusvaltaansa perustamalla ja hyödyntämällä kulttuuri-instituutteja, koulutuslaitoksia (mm. apurahojen ja stipendien kautta) ja uskonnollisia instituutioita kaikissa EU:n jäsenvaltioissa pyrkiessään strategisesti horjuttamaan eurooppalaista demokratiaa ja laajentamaan Itä- ja Keski-Euroopan valvontaa; ottaa huomioon, että Venäjä on aiemmin käyttänyt kansallisen vähemmistönsä väitetysti vaikeaa tilannetta tekosyynä suoralle väliintulolle kolmansissa maissa;

| CD. | toteaa, että on olemassa näyttöä siitä, että Venäjä on sekaantunut useiden liberaalien demokratioiden toimintaan eri puolilla maailmaa ja manipuloinut tietoja verkossa muun muassa Yhdistyneessä kuningaskunnassa järjestetyn brexit-kansanäänestyksen sekä Ranskan ja Yhdysvaltojen presidentinvaalien yhteydessä, minkä lisäksi se on antanut käytännön tukea ääriliikkeiden muodostamille, populistisille ja EU-vastaisille puolueille sekä eräille muille puolueille ja henkilöille eri puolilla Eurooppaa, muun muassa Ranskassa, Saksassa, Italiassa ja Itävallassa; toteaa, että tarvitaan lisää tukea tutkimukseen ja koulutukseen, jotta voitaisiin ymmärtää, mikä on ulkomaisen sekaantumisen tarkka vaikutus tiettyihin tapahtumiin, kuten brexitiin ja presidentti Trumpin valintaan vuonna 2016; |
| --- | --- |

CD.

toteaa, että on olemassa näyttöä siitä, että Venäjä on sekaantunut useiden liberaalien demokratioiden toimintaan eri puolilla maailmaa ja manipuloinut tietoja verkossa muun muassa Yhdistyneessä kuningaskunnassa järjestetyn brexit-kansanäänestyksen sekä Ranskan ja Yhdysvaltojen presidentinvaalien yhteydessä, minkä lisäksi se on antanut käytännön tukea ääriliikkeiden muodostamille, populistisille ja EU-vastaisille puolueille sekä eräille muille puolueille ja henkilöille eri puolilla Eurooppaa, muun muassa Ranskassa, Saksassa, Italiassa ja Itävallassa; toteaa, että tarvitaan lisää tukea tutkimukseen ja koulutukseen, jotta voitaisiin ymmärtää, mikä on ulkomaisen sekaantumisen tarkka vaikutus tiettyihin tapahtumiin, kuten brexitiin ja presidentti Trumpin valintaan vuonna 2016;

| CE. | toteaa, että länteen sijoittautuneet Venäjän valtion määräysvallassa olevat Sputnik- ja RT-uutiskanavat, yhdessä länsimaisten tiedotusvälineiden kanssa, jotka ovat venäläisten ja kiinalaisten oikeushenkilöiden ja yksittäisten yhteisöjen täydessä tai osittaisessa omistuksessa, harjoittavat aktiivisesti disinformaatiotoimia liberaaleja demokratioita vastaan; toteaa, että Venäjä turvautuu historialliseen revisionismiin ja pyrkii kirjoittamaan uudelleen Neuvostoliiton rikosten historiaa ja herättämään Neuvostoliitto-nostalgiaa Keski- ja Itä-Euroopan väestössä, jossa sille on otollista maaperää; ottaa huomioon, että Keski- ja Itä-Euroopan kansallisten yleisradioyhtiöiden on vaikea kilpailla Venäjän hallituksen rahoittaman venäjänkielisen televisiosisällön kanssa; toteaa, että on olemassa Kiinan ja ulkomaisten tiedotusvälineiden epätasapainoisen yhteistyön riski, ja ottaa huomioon, että kiinalaiset tiedotusvälineet ovat Kiinan kommunistisen puolueen ääni sekä kotimaassa että ulkomailla; |
| --- | --- |

CE.

toteaa, että länteen sijoittautuneet Venäjän valtion määräysvallassa olevat Sputnik- ja RT-uutiskanavat, yhdessä länsimaisten tiedotusvälineiden kanssa, jotka ovat venäläisten ja kiinalaisten oikeushenkilöiden ja yksittäisten yhteisöjen täydessä tai osittaisessa omistuksessa, harjoittavat aktiivisesti disinformaatiotoimia liberaaleja demokratioita vastaan; toteaa, että Venäjä turvautuu historialliseen revisionismiin ja pyrkii kirjoittamaan uudelleen Neuvostoliiton rikosten historiaa ja herättämään Neuvostoliitto-nostalgiaa Keski- ja Itä-Euroopan väestössä, jossa sille on otollista maaperää; ottaa huomioon, että Keski- ja Itä-Euroopan kansallisten yleisradioyhtiöiden on vaikea kilpailla Venäjän hallituksen rahoittaman venäjänkielisen televisiosisällön kanssa; toteaa, että on olemassa Kiinan ja ulkomaisten tiedotusvälineiden epätasapainoisen yhteistyön riski, ja ottaa huomioon, että kiinalaiset tiedotusvälineet ovat Kiinan kommunistisen puolueen ääni sekä kotimaassa että ulkomailla;

| CF. | huomauttaa, että ympäri maailmaa on avattu yli 500 Konfutse-keskusta, joista noin 200 on Euroopassa, ja että Kiina käyttää Konfutse-instituutteja ja -luokkia sekaantumisen välineenä EU:ssa; ottaa huomioon, että akateemista vapautta rajoitetaan ankarasti Konfutse-instituuteissa; ottaa huomioon, että yliopistoihin ja koulutusohjelmiin kohdistetaan mittavaa ulkomaista rahoitusta, erityisesti Kiinasta tai Qatarista, mistä yhtenä esimerkkinä on Fudan-yliopiston kampus Budapestissa; |
| --- | --- |

CF.

huomauttaa, että ympäri maailmaa on avattu yli 500 Konfutse-keskusta, joista noin 200 on Euroopassa, ja että Kiina käyttää Konfutse-instituutteja ja -luokkia sekaantumisen välineenä EU:ssa; ottaa huomioon, että akateemista vapautta rajoitetaan ankarasti Konfutse-instituuteissa; ottaa huomioon, että yliopistoihin ja koulutusohjelmiin kohdistetaan mittavaa ulkomaista rahoitusta, erityisesti Kiinasta tai Qatarista, mistä yhtenä esimerkkinä on Fudan-yliopiston kampus Budapestissa;

| CG. | ottaa huomioon, että EU:lla ei tällä hetkellä ole tarvittavia välineitä, joilla voitaisiin puuttua eliitin jäsenten valjastamiseen ja torjua vaikutuskanavien perustamista, myöskään EU:n toimielinten sisällä; ottaa huomioon, että tilannetietoisuutta koskevat valmiudet ja vastatiedusteluvälineet ovat edelleen vähäisiä EU:n tasolla ja että ne ovat erittäin riippuvaisia kansallisten toimijoiden halukkuudesta jakaa tietoja; |
| --- | --- |

CG.

ottaa huomioon, että EU:lla ei tällä hetkellä ole tarvittavia välineitä, joilla voitaisiin puuttua eliitin jäsenten valjastamiseen ja torjua vaikutuskanavien perustamista, myöskään EU:n toimielinten sisällä; ottaa huomioon, että tilannetietoisuutta koskevat valmiudet ja vastatiedusteluvälineet ovat edelleen vähäisiä EU:n tasolla ja että ne ovat erittäin riippuvaisia kansallisten toimijoiden halukkuudesta jakaa tietoja;

Varoittavat toimenpiteet, vastuussa olevien selvittäminen ja yhteiset vastatoimet, mukaan lukien pakotteet

| CH. | huomauttaa, että EU:lla ja sen jäsenvaltioilla ei tällä hetkellä ole erityistä pakotejärjestelmää, jota sovellettaisiin ulkomaisten valtiollisten toimijoiden järjestämiin ulkomaisen sekaantumisen kampanjoihin ja disinformaatiokampanjoihin, minkä vuoksi näiden toimijoiden on turvallista olettaa, että niiden EU:ta vastaan toteuttamista epävakauttamiskampanjoista ei aiheudu seurauksia; |
| --- | --- |

CH.

huomauttaa, että EU:lla ja sen jäsenvaltioilla ei tällä hetkellä ole erityistä pakotejärjestelmää, jota sovellettaisiin ulkomaisten valtiollisten toimijoiden järjestämiin ulkomaisen sekaantumisen kampanjoihin ja disinformaatiokampanjoihin, minkä vuoksi näiden toimijoiden on turvallista olettaa, että niiden EU:ta vastaan toteuttamista epävakauttamiskampanjoista ei aiheudu seurauksia;

| CI. | toteaa, että sen varmistaminen, että disinformaatio- ja propagandahyökkäyksistä vastuussa olevat määritetään selkeästi, esimerkiksi ilmoittamalla julkisesti syylliset, heidän tukijansa ja heidän tavoitteensa, sekä näiden hyökkäysten kohdeyleisöön kohdistuvien vaikutusten arvioiminen ovat ensimmäisiä askeleita, joilla suojaudutaan tehokkaasti tällaisilta toimilta; |
| --- | --- |

CI.

toteaa, että sen varmistaminen, että disinformaatio- ja propagandahyökkäyksistä vastuussa olevat määritetään selkeästi, esimerkiksi ilmoittamalla julkisesti syylliset, heidän tukijansa ja heidän tavoitteensa, sekä näiden hyökkäysten kohdeyleisöön kohdistuvien vaikutusten arvioiminen ovat ensimmäisiä askeleita, joilla suojaudutaan tehokkaasti tällaisilta toimilta;

| CJ. | katsoo, että EU:n olisi vahvistettava käytössään olevia varoittavia välineitä sekä välineitä, joilla hyökkäysten tekijät voidaan selvittää ja joilla hyökkäykset voidaan luokitella kansainvälisen oikeuden mukaisiksi tai vastaisiksi, jotta se saisi luotua toimivan pakotejärjestelmän, niin että pahantahtoiset ulkomaiset toimijat joutuisivat maksamaan päätöksistään hinnan ja vastaamaan seurauksista; toteaa, että yksityishenkilöiden ottaminen kohteeksi ei ehkä riitä; ottaa huomioon, että muita välineitä, kuten kaupan toimenpiteitä, voitaisiin käyttää suojaamaan eurooppalaisia demokraattisia prosesseja valtion tukemilta hybridihyökkäyksiltä; katsoo, että varoittavia toimenpiteitä on sovellettava avoimesti ja turvaten kaikki asianmukaiset takeet; ottaa huomioon, että hybridihyökkäykset mitoitetaan niin, että ne tarkoituksellisesti jäävät Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 42 artiklan 7 kohdassa sekä Pohjois-Atlantin sopimuksen 5 artiklassa asetetun kynnyksen alapuolelle; |
| --- | --- |

CJ.

katsoo, että EU:n olisi vahvistettava käytössään olevia varoittavia välineitä sekä välineitä, joilla hyökkäysten tekijät voidaan selvittää ja joilla hyökkäykset voidaan luokitella kansainvälisen oikeuden mukaisiksi tai vastaisiksi, jotta se saisi luotua toimivan pakotejärjestelmän, niin että pahantahtoiset ulkomaiset toimijat joutuisivat maksamaan päätöksistään hinnan ja vastaamaan seurauksista; toteaa, että yksityishenkilöiden ottaminen kohteeksi ei ehkä riitä; ottaa huomioon, että muita välineitä, kuten kaupan toimenpiteitä, voitaisiin käyttää suojaamaan eurooppalaisia demokraattisia prosesseja valtion tukemilta hybridihyökkäyksiltä; katsoo, että varoittavia toimenpiteitä on sovellettava avoimesti ja turvaten kaikki asianmukaiset takeet; ottaa huomioon, että hybridihyökkäykset mitoitetaan niin, että ne tarkoituksellisesti jäävät Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 42 artiklan 7 kohdassa sekä Pohjois-Atlantin sopimuksen 5 artiklassa asetetun kynnyksen alapuolelle;

Maailmanlaajuinen yhteistyö ja monenvälisyys

| CK. | toteaa, että ulkomaisten valtiollisten ja valtiosta riippumattomien toimijoiden järjestämät pahantahtoiset toimet vaikuttavat moniin demokraattisiin kumppanimaihin ympäri maailman; muistuttaa, että demokraattiset liittolaiset ovat riippuvaisia kyvystään yhdistää voimat yhteisten vastatoimien toteuttamiseksi; |
| --- | --- |

CK.

toteaa, että ulkomaisten valtiollisten ja valtiosta riippumattomien toimijoiden järjestämät pahantahtoiset toimet vaikuttavat moniin demokraattisiin kumppanimaihin ympäri maailman; muistuttaa, että demokraattiset liittolaiset ovat riippuvaisia kyvystään yhdistää voimat yhteisten vastatoimien toteuttamiseksi;

| CL. | toteaa, että Länsi-Balkanin alueella olevia liittymisneuvotteluja käyviä maita vastaan on hyökätty erityisen voimakkaasti Venäjältä, Kiinasta ja Turkista peräisin olevien ulkomaisten sekaantumis- ja disinformaatiokampanjoiden muodossa ja että näistä yksi esimerkki ovat Venäjän toteuttamat häirintäkampanjat Prespan sopimuksen ratifiointiprosessin aikana Pohjois-Makedoniassa; ottaa huomioon, että Kiina ja Venäjä ovat hyödyntäneet myös covid-19-pandemiaa Länsi-Balkanin alueella epävakauttaakseen näitä maita ja loatakseen EU:n mainetta; toteaa, että ehdokasmaiden ja mahdollisten ehdokasmaiden odotetaan liittyvän EU:n aloitteisiin ulkomaisen sekaantumisen torjumiseksi; |
| --- | --- |

CL.

toteaa, että Länsi-Balkanin alueella olevia liittymisneuvotteluja käyviä maita vastaan on hyökätty erityisen voimakkaasti Venäjältä, Kiinasta ja Turkista peräisin olevien ulkomaisten sekaantumis- ja disinformaatiokampanjoiden muodossa ja että näistä yksi esimerkki ovat Venäjän toteuttamat häirintäkampanjat Prespan sopimuksen ratifiointiprosessin aikana Pohjois-Makedoniassa; ottaa huomioon, että Kiina ja Venäjä ovat hyödyntäneet myös covid-19-pandemiaa Länsi-Balkanin alueella epävakauttaakseen näitä maita ja loatakseen EU:n mainetta; toteaa, että ehdokasmaiden ja mahdollisten ehdokasmaiden odotetaan liittyvän EU:n aloitteisiin ulkomaisen sekaantumisen torjumiseksi;

| CM. | toteaa, että samanmielisten kumppaneiden ja liittolaisten keskuudessa ei vieläkään ole yhteisymmärrystä ja yhteisiä määritelmiä kyseessä olevien uhkien luonteesta; ottaa huomioon, että YK:n pääsihteeri vaatii maailmanlaajuisia käytännesääntöjä julkisten tietojen eheyden edistämiseksi; toteaa, että Euroopan tulevaisuuskonferenssi on tärkeä foorumi aiheesta käytäville keskusteluille; |
| --- | --- |

CM.

toteaa, että samanmielisten kumppaneiden ja liittolaisten keskuudessa ei vieläkään ole yhteisymmärrystä ja yhteisiä määritelmiä kyseessä olevien uhkien luonteesta; ottaa huomioon, että YK:n pääsihteeri vaatii maailmanlaajuisia käytännesääntöjä julkisten tietojen eheyden edistämiseksi; toteaa, että Euroopan tulevaisuuskonferenssi on tärkeä foorumi aiheesta käytäville keskusteluille;

| CN. | painottaa, että samanmielisten kumppaneiden on tehtävä maailmanlaajuista, monenvälistä yhteistyötä ja tarjottava tukea ulkomaiseen pahantahtoiseen sekaantumiseen vastaamiseksi; ottaa huomioon, että muut demokratiat, kuten Australia ja Taiwan, ovat luoneet kehittyneitä taitoja ja strategioita ulkomaisen sekaantumisen torjumiseksi; ottaa huomioon, että Taiwan on ennen kaikkea Kiinan harjoittaman tiedon manipuloinnin torjunnan eturintamassa; ottaa huomioon, että Taiwanin järjestelmän menestys perustuu kaikkien hallinnonalojen välillä mutta myös faktantarkistukseen ja medialukutaitoon erikoistuneiden riippumattomien kansalaisjärjestöjen kanssa sekä Facebookin kaltaisten sosiaalisen median alustojen kanssa tehtävään yhteistyöhön samoin kuin kaikkien sukupolvien medialukutaidon edistämiseen, disinformaation kumoamiseen ja manipuloivien viestien leviämisen hillitsemiseen; ottaa huomioon, että INGE-erityisvaliokunta teki kolmipäiväisen virallisen virkamatkan Taiwaniin keskustellakseen disinformaatiosta ja ulkomaisesta vaaleihin sekaantumisesta; |
| --- | --- |

CN.

painottaa, että samanmielisten kumppaneiden on tehtävä maailmanlaajuista, monenvälistä yhteistyötä ja tarjottava tukea ulkomaiseen pahantahtoiseen sekaantumiseen vastaamiseksi; ottaa huomioon, että muut demokratiat, kuten Australia ja Taiwan, ovat luoneet kehittyneitä taitoja ja strategioita ulkomaisen sekaantumisen torjumiseksi; ottaa huomioon, että Taiwan on ennen kaikkea Kiinan harjoittaman tiedon manipuloinnin torjunnan eturintamassa; ottaa huomioon, että Taiwanin järjestelmän menestys perustuu kaikkien hallinnonalojen välillä mutta myös faktantarkistukseen ja medialukutaitoon erikoistuneiden riippumattomien kansalaisjärjestöjen kanssa sekä Facebookin kaltaisten sosiaalisen median alustojen kanssa tehtävään yhteistyöhön samoin kuin kaikkien sukupolvien medialukutaidon edistämiseen, disinformaation kumoamiseen ja manipuloivien viestien leviämisen hillitsemiseen; ottaa huomioon, että INGE-erityisvaliokunta teki kolmipäiväisen virallisen virkamatkan Taiwaniin keskustellakseen disinformaatiosta ja ulkomaisesta vaaleihin sekaantumisesta;

Tarve koordinoidulle EU:n strategialle ulkomaisen sekaantumisen torjumiseksi

| 1. | pitää erittäin huolestuttavana, että Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden demokraattisen toiminnan kaikkiin eri osa-alueisiin kohdistuvien ulkomaisten ja valtaosin Venäjän ja Kiinan toteuttamien sekaantumis- ja tiedonmanipulointiyritysten esiintyvyys on lisääntynyt ja että nämä yritykset ovat luonteeltaan yhä kehittyneempiä; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pitää myönteisenä komission puheenjohtajan 27. helmikuuta 2022 antamaa ilmoitusta EU:n laajuisesta kiellosta venäläisille propagandakanaville, kuten Sputnik TV, RT (aiemmin Russia Today) ja muut venäläiset disinformaatioelimet, joiden ainoana tavoitteena on heikentää ja jakaa yleistä mielipidettä ja päätöksentekijöitä EU:ssa; kehottaa toteuttamaan lisätoimia tältä osin; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa komissiota ehdottamaan ja lainsäätäjiä ja jäsenvaltioita tukemaan monikerroksista, koordinoitua ja monialaista strategiaa ja riittäviä taloudellisia resursseja, joiden tarkoituksena on tarjota EU:lle ja sen jäsenvaltioille asianmukaiset ennakointia ja häiriönsietokykyä koskevat politiikat ja varoittavat välineet, joiden avulla niiden on mahdollista torjua kaikkia ulkomaisten valtiollisten ja valtiosta riippumattomien toimijoiden järjestämiä hybridiuhkia ja -hyökkäyksiä; katsoo, että tämän strategian olisi perustuttava seuraaviin osatekijöihin:






  a) | yhteinen terminologia ja yhteiset määritelmät, yksi ainoa menetelmä, tähän mennessä hyväksytyn lainsäädännön arviointi ja sen vaikutusten jälkiarviointi, yhteinen tiedustelujärjestelmä sekä kyseessä olevien haasteiden ymmärtäminen ja seuraaminen, mukaan lukien varhaisvaroitukset, ja näitä haasteita koskeva tilannetietoisuus, |
| --- | --- | --- |

3.

a)

yhteinen terminologia ja yhteiset määritelmät, yksi ainoa menetelmä, tähän mennessä hyväksytyn lainsäädännön arviointi ja sen vaikutusten jälkiarviointi, yhteinen tiedustelujärjestelmä sekä kyseessä olevien haasteiden ymmärtäminen ja seuraaminen, mukaan lukien varhaisvaroitukset, ja näitä haasteita koskeva tilannetietoisuus,

| b) | konkreettiset politiikat, jotka mahdollistavat häiriönsietokyvyn lisäämisen EU:n kansalaisten keskuudessa demokraattisten arvojen mukaisesti, muun muassa tukemalla kansalaisyhteiskuntaa, |
| --- | --- |

b)

konkreettiset politiikat, jotka mahdollistavat häiriönsietokyvyn lisäämisen EU:n kansalaisten keskuudessa demokraattisten arvojen mukaisesti, muun muassa tukemalla kansalaisyhteiskuntaa,

| c) | asianmukaiset häiriötilanne- ja puolustautumisvalmiudet, |
| --- | --- |

c)

asianmukaiset häiriötilanne- ja puolustautumisvalmiudet,

| d) | diplomaattiset ja varoittavat vastatoimet, mukaan lukien EU:n välineistö ulkomaisen sekaantumisen ja vaikuttamisoperaatioiden, kuten hybridioperaatioiden, torjumiseksi asianmukaisin toimenpitein, joita ovat esimerkiksi vastuussa olevien selvittäminen ja nimeäminen, pakotteet ja vastatoimenpiteet, sekä maailmanlaajuiset kumppanuudet käytäntöjen vaihtamiseksi ja valtioiden vastuullista toimintaa koskevien kansainvälisten normien edistämiseksi; |
| --- | --- |

d)

diplomaattiset ja varoittavat vastatoimet, mukaan lukien EU:n välineistö ulkomaisen sekaantumisen ja vaikuttamisoperaatioiden, kuten hybridioperaatioiden, torjumiseksi asianmukaisin toimenpitein, joita ovat esimerkiksi vastuussa olevien selvittäminen ja nimeäminen, pakotteet ja vastatoimenpiteet, sekä maailmanlaajuiset kumppanuudet käytäntöjen vaihtamiseksi ja valtioiden vastuullista toimintaa koskevien kansainvälisten normien edistämiseksi;

| 4. | korostaa, että kaikki toimenpiteet, joiden avulla pyritään ehkäisemään, havaitsemaan ja torjumaan ulkomaista sekaantumista, selvittämään siitä vastuussa olevat ja asettamaan tämän sekaantumisen vuoksi pakotteita, on suunniteltava siten, että kunnioitetaan ja edistetään perusoikeuksia, mukaan lukien EU:n kansalaisten kyky viestiä turvallisella, nimettömällä ja sensuroimattomalla tavalla ilman minkään ulkomaisten toimijoiden aiheetonta sekaantumista asiaan; |
| --- | --- |

4.

| 5. | katsoo, että tämän strategian olisi perustuttava riskiperusteiseen sekä koko yhteiskunnan ja koko hallinnon kattavaan lähestymistapaan, joka kattaa erityisesti seuraavat osa-alueet:






  a) | häiriönsietokyvyn kehittäminen tilannetietoisuuden, media- ja informaatiolukutaidon, tiedotusvälineiden moniarvoisuuden, riippumattoman journalismin ja koulutuksen avulla, |
| --- | --- | --- |

5.

a)

häiriönsietokyvyn kehittäminen tilannetietoisuuden, media- ja informaatiolukutaidon, tiedotusvälineiden moniarvoisuuden, riippumattoman journalismin ja koulutuksen avulla,

| b) | verkkoalustojen kautta tapahtuva ulkomainen sekaantuminen, |
| --- | --- |

b)

verkkoalustojen kautta tapahtuva ulkomainen sekaantuminen,

| c) | kriittinen infrastruktuuri ja strategiset alat, |
| --- | --- |

c)

kriittinen infrastruktuuri ja strategiset alat,

| d) | ulkomainen sekaantuminen vaaliprosessien aikana, |
| --- | --- |

d)

ulkomainen sekaantuminen vaaliprosessien aikana,

| e) | ulkomaisten toimijoiden ja lahjoittajien harjoittama poliittisen toiminnan salainen rahoitus, |
| --- | --- |

e)

ulkomaisten toimijoiden ja lahjoittajien harjoittama poliittisen toiminnan salainen rahoitus,

| f) | kyberturvallisuus ja kyberhyökkäysten sietokyky, |
| --- | --- |

f)

kyberturvallisuus ja kyberhyökkäysten sietokyky,

| g) | EU:n jäsenvaltioiden, toimielinten, virastojen, edustustojen ja operaatioiden suojelu, |
| --- | --- |

g)

EU:n jäsenvaltioiden, toimielinten, virastojen, edustustojen ja operaatioiden suojelu,

| h) | eliitin jäsenten valjastamisen, kansallisten maahanmuuttajayhteisöjen, korkeakoulujen ja kulttuuritapahtumien välityksellä globaalien toimijoiden kautta tapahtuva sekaantuminen, |
| --- | --- |

h)

eliitin jäsenten valjastamisen, kansallisten maahanmuuttajayhteisöjen, korkeakoulujen ja kulttuuritapahtumien välityksellä globaalien toimijoiden kautta tapahtuva sekaantuminen,

| i) | varoittavat toimenpiteet, vastuussa olevien selvittäminen ja yhteiset vastatoimet, mukaan lukien pakotteet, |
| --- | --- |

i)

varoittavat toimenpiteet, vastuussa olevien selvittäminen ja yhteiset vastatoimet, mukaan lukien pakotteet,

| j) | maailmanlaajuinen yhteistyö ja monenvälisyys; |
| --- | --- |

j)

maailmanlaajuinen yhteistyö ja monenvälisyys;

| 6. | kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita erityisesti lisäämään resursseja ja varoja, jotka on osoitettu eri puolilla Eurooppaa ja maailmanlaajuisesti toimiville elimille ja järjestöille – kuten ajatushautomoille ja faktantarkistajille – joiden tehtävänä on seurata ja lisätä tietoisuutta uhkien vakavuudesta, disinformaatio mukaan lukien; korostaa EU:n ratkaisevaa roolia laajemmassa strategisessa mielessä; kehottaa vahvistamaan EU:n ja sen jäsenvaltioiden ennakointivalmiuksia ja yhteentoimivuutta, jotta voidaan varmistaa vankka valmius ennustaa, ehkäistä ja vähentää ulkomaista tiedon manipulointia ja sekaantumista, vahvistaa niiden strategisten etujen ja infrastruktuurin suojelua sekä olla mukana monenvälisessä yhteistyössä ja koordinoinnissa, jotta asiasta päästään yhteisymmärrykseen asiaankuuluvilla kansainvälisillä foorumeilla; kehottaa ulkoasiainneuvostoa keskustelemaan säännöllisesti ulkomaiseen sekaantumiseen liittyvistä asioista; |
| --- | --- |

6.

| 7. | on huolissaan siitä, että tietoisuus niiden nykyisten uhkien vakavuudesta, joita ulkomaiset autoritaariset hallinnot ja muut pahantahtoiset toimijat aiheuttavat, on muun muassa suuren yleisön ja viranomaisten keskuudessa äärimmäisen puutteellista, ja toteaa, että nämä uhat kohdistuvat eurooppalaisen yhteiskunnan kaikkiin tasoihin ja sektoreihin ja niillä pyritään heikentämään perusoikeuksia ja julkisten viranomaisten legitimiteettiä sekä lisäämään poliittista ja yhteiskunnallista hajanaisuutta ja joissakin tapauksissa jopa aiheuttamaan EU:n kansalaisten henkeä uhkaavaa vahinkoa; |
| --- | --- |

7.

| 8. | on huolissaan siitä, että ulkomaisesta sekaantumisesta vastuussa olevien selvittämiseksi ja tällaiseen sekaantumiseen reagoimiseksi ei ole normeja ja asianmukaisia ja riittäviä toimenpiteitä, mikä on houkutteleva yhtälö pahantahtoisille toimijoille vähäisten kustannusten, vähäisten riskien ja korkean hyödyn vuoksi, sillä heille koituva riski saada rangaistus toimistaan on tällä hetkellä erittäin pieni; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa komissiota sisällyttämään tarvittaessa ulkomaista tiedon manipulointia ja sekaantumista koskevan näkökulman vaikutusten ennakkoarviointiin, joka tehdään ennen uusien ehdotusten esittämistä, jotta ulkomaisen sekaantumisen ja tiedon manipuloinnin torjunta voidaan valtavirtaistaa EU:n päätöksenteossa; ehdottaa, että EUH ja komissio suorittavat säännöllisesti sietokykyarviointeja ja arvioivat uhkien kehittymistä ja niiden vaikutusta nykyiseen lainsäädäntöön ja politiikkoihin; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa komissiota analysoimaan viime aikoina perustettuja kansallisia instituutioita, kuten Australian ulkomaisen sekaantumisen torjumisesta vastaavaa kansallista koordinaattoria, Suomen turvallisuuskomiteaa, joka avustaa hallitusta ja ministeriöitä, Ruotsin siviilivalmiusvirastoa, uutta psykologiseen puolustukseen erikoistunutta virastoa ja kansallista Kiina-keskusta, Ranskan uutta kansallista Viginum-virastoa, Liettuan kansallista kyberturvallisuuskeskusta ja Taiwanin virastojen välistä disinformaation koordinointiryhmää, jotta voidaan selvittää, mitä näistä parhaista käytännöistä voitaisiin oppia ja missä määrin vastaava idea voitaisiin panna täytäntöön EU:n tasolla; kehottaa komissiota tukemaan tietojen ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa jäsenvaltioiden välillä tältä osin; korostaa ennakoivan lähestymistavan ja ennakoivien välineiden merkitystä, kuten strategista viestintää keskeisenä toimintana, jota tarvitaan pantaessa EU:n ja jäsenvaltioiden politiikkoja täytäntöön sekä sanoin että teoin; kehottaa komissiota tarjoamaan riittävää datatieteellistä koulutusta ja perustamaan komissioon tietojen manipulointia käsittelevän yksittäisen valvontaelimen; |
| --- | --- |

10.

| 11. | on huolissaan ulkomaisen sekaantumisen havaitsemiseen, ehkäisemiseen ja torjumiseen tarkoitetun EU:n ja kansallisen tason voimassa olevan lainsäädännön ja nykyisten politiikkojen monista puutteista ja porsaanrei’istä; |
| --- | --- |

11.

| 12. | toteaa, että EU rahoittaa useita pitkän aikavälin hankkeita ja ohjelmia, joissa keskitytään disinformaation torjumiseen teknisellä, oikeudellisella, psykologisella ja informaatiotasolla; kehottaa komissiota arvioimaan näiden hankkeiden ja ohjelmien vaikutusta ja niiden sovellettavuutta; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa komissiota perustamaan komission työryhmän, jota johtaa arvoista ja avoimuudesta vastaava varapuheenjohtaja Věra Jourová ja jonka tarkoituksena on tarkastella voimassa olevaa lainsäädäntöä ja nykyisiä politiikkoja, jotta voidaan tunnistaa puutteita, joita pahantahtoiset toimijat voisivat hyödyntää, ja kehottaa komissiota korjaamaan nämä puutteet; korostaa, että tämän rakenteen olisi tehtävä yhteistyötä muiden EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden kanssa kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla ja helpotettava parhaiden käytäntöjen vaihtoa; kehottaa komissiota ja EUH:ta harkitsemaan voimavaroiltaan vankan ja riippumattoman sekaantumisuhkia ja tietojen eheyttä käsittelevän EU:n keskuksen perustamista ja katsoo, että tämän keskuksen olisi tunnistettava, analysoitava ja dokumentoitava EU:hun kokonaisuutena kohdistuvia tietojen manipulointitoimia ja sekaantumisuhkia, lisättävä tilannetietoisuutta, kehitettävä erityisosaamiskeskus muodostamalla foorumi toiminnan koordinoimiseksi kansalaisyhteiskunnan, elinkeinoelämän, EU:n ja kansallisten instituutioiden kanssa ja lisättävä yleistä tietoisuutta muun muassa raportoimalla säännöllisesti systeemisistä uhista; korostaa, että tällaisen uuden riippumattoman ja voimavaroiltaan vankan sekaantumisuhkia ja tietojen eheyttä käsittelevän EU:n keskuksen perustamiskokeilu varmaankin selkeyttäisi ja parantaisi EUH:n StratCom-osaston ja sen työryhmien roolia EU:n ulkoasiainhallintoyksikön strategisena elimenä ja ehkäisisi toimintojen päällekkäisyyttä; korostaa, että EUH:n StratCom-osaston toimeksiannossa olisi keskityttävä kehittämään strategisesti ulkoisia politiikkoja, joilla torjutaan nykyisiä ja uusia yhteisiä uhkia ja parannetaan yhteydenpitoa kansainvälisten kumppaneiden kanssa tällä alalla; huomauttaa, että EUH:n StratCom-osasto voisi jatkaa tätä tiiviissä yhteistyössä sekaantumisuhkia ja tietojen eheyttä käsittelevän EU:n uuden keskuksen ja uuden komission työryhmän kanssa; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita antamaan kansalaisyhteiskunnalle mahdollisuudet toimia aktiivisesti ulkomaisen sekaantumisen torjumiseksi; kehottaa perustamaan kaikilla Euroopan yhteiskunnan tasoilla järjestelmiä, joiden avulla voidaan lisätä organisaatioiden ja kansalaisten häiriönsietokykyä ulkomaista sekaantumista vastaan, jotta hyökkäykset voidaan havaita ajoissa ja jotta niitä voidaan torjua mahdollisimman tehokkaasti muun muassa koulutuksen ja tiedottamisen avulla EU:n perusoikeuskehyksen puitteissa ja avoimella ja demokraattisella tavalla; viittaa tässä yhteydessä Taiwanin omaksumiin hyviin käytäntöihin ja koko yhteiskunnan kattavaan toimintamalliin; kehottaa päätöksentekijöitä tarjoamaan kansalaisyhteiskunnalle asianmukaisia välineitä ja erityisrahoitusta ulkomaisen vaikuttamisen tutkimiseen, paljastamiseen ja torjumiseen; |
| --- | --- |

14.

EU:n häiriönsietokyvyn kehittäminen tilannetietoisuuden, medialukutaidon ja koulutuksen avulla

| 15. | korostaa, että EU:n toimielimet ja jäsenvaltiot tarvitsevat luotettavia, vankkoja ja toisiinsa yhteydessä olevia järjestelmiä, joilla havaitaan, analysoidaan, seurataan ja kartoitetaan tapauksia, joissa ulkomaiset valtiolliset tai valtiosta riippumattomat toimijat yrittävät sekaantua demokraattisiin prosesseihin, jotta voidaan kehittää tilannetietoisuutta ja saada selkeä ymmärrys siitä, millaista toimintaa EU:n ja sen jäsenvaltioiden on estettävä ja millaiseen toimintaan sen on puututtava; kehottaa tekemään säännöllisiä sosiologisia tutkimuksia ja kyselyjä, jotta voidaan seurata häiriönsietokykyä ja medialukutaitoa ja saada käsitys yleisimpien disinformaationarratiivien suuren yleisön keskuudessa saamasta tuesta ja niihin liittyvistä näkemyksistä; |
| --- | --- |

15.

| 16. | korostaa, että on yhtä lailla tärkeää, että tällaisen analyysin tuottama ymmärrys ei jää ulkomaista sekaantumista käsitteleviin asiantuntijaryhmiin vaan että se jaetaan mahdollisuuksien mukaan avoimesti laajemman yleisön, erityisesti arkaluonteisia tehtäviä hoitavien ihmisten, kanssa, jotta kaikki ovat tietoisia uhkakuvista ja voivat välttää riskit; |
| --- | --- |

16.

| 17. | korostaa, että on tarpeen kehittää yhteiset menetelmät tilannetietoisuuden kehittämiseksi, varhaisvaroitusten ja uhka-arvion laatimiseksi, näytön keräämiseksi järjestelmällisesti ja tietoympäristön manipuloinnin havaitsemiseksi oikea-aikaisesti sekä laatia tekniseen attribuutioon sovellettavia standardeja, jotka koskevat esimerkiksi sisällön aitoutta, jotta voidaan varmistaa tehokas reagointi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | korostaa, että EU:n on yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ja monenvälisesti asiaankuuluvilla kansainvälisillä foorumeilla kehitettävä käsitteellinen määritelmä EU:hun kohdistuville sekaantumisuhille; korostaa, että tässä määritelmässä on otettava huomioon taktiikat, tekniikat, menettelyt ja välineet, joita käytetään kuvaamaan nykyisin havaittavien valtiollisten ja valtiosta riippumattomien uhkatoimijoiden toimintamalleja; kehottaa komissiota ottamaan EU:n perusoikeusviraston mukaan, jotta varmistetaan, että käsitteellisiin määritelmiin ei sisälly syrjiviä tai epäoikeudenmukaisia käsitteitä tai ennakkoasenteita; |
| --- | --- |

18.

| 19. | korostaa, että julkinen diplomatia ja strateginen viestintä kuuluvat olennaisena osana EU:n ulkosuhteisiin ja EU:n demokraattisten arvojen suojeluun; kehottaa EU:n toimielimiä kehittämään edelleen ja vauhdittamaan EUH:n StratCom-osaston ja sen työryhmien, EU:n tiedusteluanalyysikeskuksen (EU INTCEN), EU:n hybridianalyysikeskuksen, EU:n sotilasesikunnan tiedusteluosaston, varhaisvaroitusjärjestelmän – joka on EUH:n, komission ja parlamentin välisen hallinnollisen tason yhteistyön vakiintunut muoto – komission johtaman disinformaation vastaisen verkoston ja disinformaation vastaisen parlamentin hallinnollisen työryhmän tärkeää työtä sekä NATOn, G7-maiden, kansalaisyhteiskunnan ja yksityisen sektorin teollisuuden kanssa parhaillaan tehtävää yhteistyötä ulkomaista tietojen manipulointia ja sekaantumista koskevan tiedustelun, analysoinnin, parhaiden käytäntöjen jakamisen ja tietoisuuden lisäämisen aloilla; panee tyytyväisenä merkille Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen 09/2021 ”Disinformaation vaikutus Euroopan unioniin: ongelmaan on tartuttu, mutta sitä ei ole vielä taltutettu”, kehottaa EUH:ta ja komissiota julkaisemaan yksityiskohtaisen aikataulun tilintarkastustuomioistuimen suositusten täytäntöönpanemiseksi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | korostaa tarvetta vahvistaa pysyviä seurantatoimia ja vahvistaa niitä hyvissä ajoin ennen vaaleja, kansanäänestyksiä tai muita tärkeitä poliittisia prosesseja kaikkialla Euroopassa; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään näitä resursseja täysimääräisesti jakamalla asiaankuuluvia tiedustelutietoja EU INTCENin kanssa ja lisäämään niiden osallistumista varhaisvaroitusjärjestelmään; katsoo, että EU:n sisällä ja NATOn kanssa tehtävää analysointi- ja tiedusteluyhteistyötä on vahvistettava entisestään ja samalla tehtävä siitä avoimempaa ja demokraattisesti vastuullisempaa, myös jakamalla tietoja parlamentin kanssa; |
| --- | --- |

21.

| 22. | suhtautuu myönteisesti komission puheenjohtajan von der Leyenin ajatukseen yhteisen tilannetietoisuuskeskuksen perustamisesta, jotta voidaan parantaa strategista ennakointia ja EU:n avointa strategista riippumattomuutta, mutta odottaa samalla lisäselvennystä sen rakenteesta ja tehtävistä; korostaa, että tällainen keskus edellyttäisi aktiivista yhteistyötä komission asianomaisten yksiköiden, EUH:n, neuvoston, parlamentin ja kansallisten viranomaisten kanssa; muistuttaa kuitenkin, että on tärkeää välttää päällekkäisyyttä olemassa olevien EU:n rakenteiden kanssa; |
| --- | --- |

22.

| 23. | muistuttaa, että EUH:lle on annettava vahvempi ja selkeästi määritelty toimeksianto ja sen strategisesta viestinnästä, työryhmistä ja informaatioanalyysistä vastaavalle osastolle tarvittavat resurssit, jotta voidaan valvoa tietojen manipulointia ja sekaantumista ja puuttua siihen kolmen työryhmän tällä hetkellä kattamien ulkomaisten lähteiden ulkopuolellakin ja pyrkiä laajempaan maantieteelliseen kattavuuteen soveltamalla riskiperusteista lähestymistapaa; kehottaa kiireellisesti EUH:ta ottamaan käyttöön riittävät valmiudet, jotta voidaan puuttua Kiinasta lähtöisin olevaan tietojen manipulointiin ja sekaantumiseen, erityisesti perustamalla erillinen Kaukoidän työryhmä; korostaa lisäksi tarvetta lisätä merkittävästi Kiinaa ja muita strategisesti tärkeitä alueita koskevaa asiantuntemusta ja kielitaitoa EUH:ssa, jäsenvaltioissa ja EU:n toimielimissä yleisesti ja käyttää avoimen lähdekoodin tiedustelulähteitä, joita käytetään tällä hetkellä liian vähän; |
| --- | --- |

23.

| 24. | korostaa laajalevikkisten, kilpailukykyisten ja moniarvoisten tiedotusvälineiden, riippumattomien toimittajien, faktantarkistajien ja tutkijoiden sekä vahvan julkisen palvelun median merkitystä vilkkaan ja vapaan demokraattisen keskustelun kannalta; suhtautuu myönteisesti aloitteisiin, joilla kootaan yhteen, koulutetaan ja tuetaan muulla tavoin riippumattomien toimittajien, faktantarkistajien ja tutkijoiden organisaatioita, kuten eurooppalainen digitaalisen median seurantafoorumi ja eurooppalainen demokratiarahasto, kaikkialla Euroopassa ja erityisesti riskialttiimmilla alueilla; pitää erittäin valitettavana, että eurooppalaisen digitaalisen median seurantafoorumin toiminta ei kata Baltian maita; suhtautuu myönteisesti myös Toimittajat ilman rajoja -järjestön käynnistämän aloitteen kaltaisiin aloitteisiin, joilla pyritään luomaan journalismin ja faktantarkistuksen luotettavuudesta kertovia indikaattoreita, jotka on helppo tunnistaa; kehottaa komissiota torjumaan monopolistista joukkotiedotusvälineiden omistajuutta; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kiittää yksityishenkilöiden, koulujen, yliopistojen, mediaorganisaatioiden, julkisten instituutioiden ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen tekemää välttämätöntä tutkimustyötä ja monia luovia ja menestyksekkäitä media- ja digilukutaidon sekä tietoisuuden lisäämiseen tähtääviä aloitteita; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita kohdentamaan julkisia rahoituslähteitä riippumattomille faktantarkistajille, tutkijoille, laadukkaille ja tutkiville tiedotusvälineille ja toimittajille sekä kansalaisjärjestöille, jotka tutkivat tiedon manipulointia ja sekaantumista, edistävät media-, digi- ja informaatiolukutaitoa ja muita keinoja kansalaisten vaikutusmahdollisuuksien lisäämiseksi sekä tutkivat, miten media-, digi- ja informaatiolukutaitokoulutuksen, tietoisuuden lisäämisen, väärien tietojen kumoamisen ja strategisen viestinnän tehokkuutta voidaan mitata mielekkäästi; |
| --- | --- |

26.

| 27. | vaatii toimia, joilla vahvistetaan ammattimaisia ja moniarvoisia tiedotusvälineitä ja varmistetaan, että kustantajat saavat asianmukaisen korvauksen, kun heidän tuottamaansa sisältöä käytetään verkossa; korostaa, että useat maat ympäri maailmaa toteuttavat toimia varmistaakseen, että tiedotusvälineillä on riittävät taloudelliset resurssit; toistaa kehotuksensa perustaa pysyvä EU:n uutismediarahasto ja pitää tässä yhteydessä myönteisenä News-aloitetta, mukaan lukien media-alaa sekä media- ja informaatiolukutaitoa koskevat uudet rahoitusmahdollisuudet vuosien 2021–2027 Luova Eurooppa -ohjelmassa; panee kuitenkin merkille, että rahoitusvirrat voivat luoda riippuvuuksia tai vaikuttaa tiedotusvälineiden riippumattomuuteen; korostaa tässä yhteydessä tiedotusvälineiden rahoituksen avoimuuden merkitystä; katsoo, että tiedotusvälineiden moniarvoisuuden suojelemiseksi on julkistettava tietoa siitä, kuka omistaa tai valvoo tiedotusvälineitä, lahjoittaa niille varoja tai tarjoaa niille sisältöä ja maksaa journalistisesta sisällöstä; |
| --- | --- |

27.

| 28. | korostaa, että on tarpeen vahvistaa tietojen manipulointia ja sekaantumista koskevia analyyseja, ilmoituksia ja tiedustelutietoihin perustuvia julkisia uhka-arvioita ja saattaa nämä tiedot yleisön saataville; ehdottaa siksi, että luodaan EU:n laajuinen tietokanta ulkomaista sekaantumista koskevista EU:n ja jäsenvaltioiden viranomaisten ilmoittamista tapauksista; korostaa, että tietoja näistä tapauksista voitaisiin tarvittaessa jakaa kansalaisyhteiskunnan järjestöille ja suurelle yleisölle kaikilla EU:n kielillä; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kehottaa kaikkia jäsenvaltioita sisällyttämään opetussuunnitelmiinsa media- ja digilukutaidon sekä demokratiaa, perusoikeuksia, lähihistoriaa, maailmanpolitiikkaa, kriittistä ajattelua ja julkista osallistumista koskevan opetuksen koulunkäynnin varhaisista vuosista aina aikuiskoulutukseen, mukaan lukien opettajien ja tutkijoiden koulutus; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita lisäämään tukea historiakoulutukselle ja tutkimukselle siitä, miten ulkomainen sekaantuminen ja mennyt totalitarismi ovat vaikuttaneet yhteiskuntaan yleensä ja erityisesti laajamittaisiin demokraattisiin tapahtumiin; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kehottaa EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita määrittämään kaikilla hallintotasoilla alat, jotka ovat vaarassa joutua sekaantumisyritysten kohteeksi, ja tarjoamaan säännöllistä koulutusta ja harjoituksia kyseisillä aloilla työskentelevälle henkilöstölle sekaantumisyritysten havaitsemiseksi ja niiden välttämiseksi ja korostaa, että tällaiset toimet hyötyisivät EU:n vahvistamasta standardoidusta formaatista; suosittelee, että kattavia koulutusmoduuleja tarjotaan myös kaikille julkisille viranhaltijoille; suhtautuu tältä osin myönteisesti koulutukseen, jota parlamentin hallinto tarjoaa jäsenille ja henkilöstölle; suosittelee, että tätä koulutusta kehitetään edelleen; |
| --- | --- |

30.

| 31. | korostaa tarvetta lisätä tietoisuutta ulkomaisesta sekaantumisesta yhteiskunnan kaikilla tasoilla; pitää myönteisinä EUH:n, komission ja parlamentin hallinnon tekemiä aloitteita, kuten toimittajille, opettajille, vaikuttajille, opiskelijoille, ikäihmisille ja vierailijoille sekä verkossa että paikan päällä Brysselissä ja eri jäsenvaltioissa järjestettyjä koulutus- ja tiedotustapahtumia, ja suosittelee, että niitä kehitetään edelleen; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kehottaa jäsenvaltioita, EU:n hallintoa ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjä jakamaan media- ja informaatiolukutaitoa koskevaan koulutukseen ja tietoisuuden lisäämiseen liittyviä parhaita käytäntöjä, kuten audiovisuaalisia mediapalveluja koskevassa direktiivissä (13) edellytetään; kehottaa komissiota järjestämään tällaisen tiedonvaihdon yhteistyössä medialukutaitoa käsittelevän asiantuntijaryhmän kanssa; korostaa, että jäsenvaltioiden on pantava tarkistettu direktiivi nopeasti ja asianmukaisesti täytäntöön; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kehottaa EU:n toimielimiä laatimaan eettisen säännöstön, joka ohjaa viranomaisia ja poliittisia edustajia sosiaalisen median alustojen ja verkostojen käytössä; katsoo, että on tarpeen kannustaa tällaisten alustojen ja verkostojen vastuulliseen käyttöön julkiselta sektorilta peräisin olevan manipuloinnin ja misinformaation torjumiseksi; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita panemaan täytäntöön räätälöityjä tiedotus- ja media- sekä informaatiolukutaito-ohjelmia, mukaan lukien maahanmuuttajayhteisöille ja vähemmistöille, ja kehottaa komissiota perustamaan järjestelmän, jonka avulla voidaan helposti jakaa materiaalia vähemmistökielillä käännöskustannusten vähentämiseksi ja mahdollisimman monen ihmisen tavoittamiseksi; kehottaa alueita ja kuntia ottamaan johtavan aseman, koska on tärkeää tavoittaa maaseutualueet ja eri väestöryhmät; |
| --- | --- |

34.

| 35. | korostaa, että ulkomaisiin sekaantumisyrityksiin on olennaista vastata puolustamalla niiden pääkohderyhmiä; korostaa, että tarvitaan yhdenmukaistetun EU:n oikeudellisen kehyksen avulla kohdennettuja toimia, joilla torjutaan sukupuoleen, hlbtiq+-henkilöihin, vähemmistöihin ja pakolaisiin liittyvän disinformaation ja vihapuheen leviämistä; kehottaa komissiota laatimaan ja panemaan täytäntöön strategioita, joilla estetään sellaisten henkilöiden ja ryhmien rahoittaminen, jotka yhteiskunnan jakaantumista lisätäkseen aktiivisesti levittävät manipuloitua tietoa, joka usein kohdistuu edellä mainittuihin ryhmiin ja aiheisiin, tai osallistuvat tällaiseen tiedon manipulointiin; kehottaa toteuttamaan myönteisiä viestintäkampanjoita näistä aiheista ja korostaa sukupuolisensitiivisen koulutuksen tarvetta; |
| --- | --- |

35.

| 36. | toteaa, että sukupuolittuneita disinformaatiohyökkäyksiä ja -kampanjoita käytetään usein osana laajempaa poliittista strategiaa, jolla pyritään heikentämään erityisesti naisten ja hlbtiq+-henkilöiden tasavertaista osallistumista demokraattisiin prosesseihin; painottaa, että hlbtiq+-henkilöitä koskeva disinformaatio lietsoo vihaa sekä verkossa että sen ulkopuolella ja uhkaa monien henkeä; kehottaa tutkimaan disinformaatiota verkossa monialaista lähestymistapaa noudattaen ja valvomaan muutoksia, joita alustoilla tehdään verkossa toteutettaviin sukupuolittuneisiin disinformaatiokampanjoihin vastaamiseksi; kehottaa kiinnittämään enemmän huomiota sukupuolittuneeseen disinformaatioon perustamalla varhaisvaroitusjärjestelmiä, joiden avulla voidaan raportoida sukupuolittuneista disinformaatiokampanjoista ja tunnistaa niitä; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kehottaa komissiota esittämään media- ja informaatiolukutaitoa koskevan kattavan strategian, jossa keskitytään erityisesti tiedon manipuloinnin torjumiseen; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pitää myönteisenä disinformaation torjumista ja digitaalisen lukutaidon edistämistä koulutuksen avulla käsittelevän asiantuntijaryhmän perustamista ja toteaa sen keskittyvän muun muassa kriittiseen ajatteluun, opettajankoulutukseen, väärien tietojen torjunta- ja kumoamistoimiin, faktantarkistustoimiin sekä opiskelijoiden osallistamiseen; kehottaa komissiota jakamaan tämän asiantuntijaryhmän työn tulokset ja panemaan sen päätelmät täytäntöön; |
| --- | --- |

38.

| 39. | korostaa strategisen viestinnän merkitystä yleisimpien demokratian vastaisten narratiivien torjumisen kannalta; kehottaa parantamaan EU:n strategista viestintää, jotta se tavoittaisi paremmin sekä kansalaiset että ulkomaat; korostaa, että kaikkien demokraattisten organisaatioiden on puolustettava demokratiaa ja pidettävä kiinni oikeusvaltioperiaatteesta ja että niillä on yhteinen vastuu olla yhteydessä kansalaisiin heidän haluamillaan kielillä ja foorumeilla; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan covid-19-pandemiaan liittyvät tehokkaat julkiset viestintäkampanjat, jotta voidaan levittää täsmällistä ja oikea-aikaista tietoa väärän tiedon torjumiseksi erityisesti rokotteiden osalta; |
| --- | --- |

40.

| 41. | on hyvin huolissaan paikallisille kielille käännetyn, pääasiassa Moskovasta ja Pekingistä sekä Ankarasta lähtöisin olevan sanomalehtien mukana jaettavan valtiollisen propagandan, esimerkiksi RT-, Sputnik-, Anadolu-, CCTV-, Global Times-, Xinhua- ja TRT World -kanavien tai Kiinan kommunistisen puolueen tukeman, journalismiksi naamioidun mediasisällön, leviämisestä; katsoo, että tällaisia kanavia ei voida pitää oikeina tiedotusvälineinä ja että sen vuoksi niillä ei pitäisi olla samoja oikeuksia eikä samaa suojaa kuin demokraattisilla tiedotusvälineillä; on huolissaan myös siitä, miten nämä narratiivit ovat levinneet aitoihin journalistisiin tuotteisiin; korostaa tarvetta lisätä tietoisuutta demokraattisten arvojen kyseenalaistamiseen ja eripuran kylvämiseen EU:ssa tähtäävistä Venäjän ja Kiinan disinformaatiokampanjoista, sillä ne ovat Euroopassa esiintyvän disinformaation pääasiallinen lähde; kehottaa komissiota käynnistämään tutkimuksen tiedotusvälineitä koskevista vähimmäisvaatimuksista, sillä ne muodostavat perustan, jonka mukaan voidaan mahdollisesti peruuttaa toimilupia rikkomistapauksissa; pyytää komissiota sisällyttämään tutkimuksen tulokset tulevaan lainsäädäntöön, kuten mahdolliseen tiedotusvälineiden vapautta koskevaan säädökseen; huomauttaa, että ulkomaista sekaantumista harjoittavat toimijat voivat tekeytyä toimittajiksi; katsoo, että tällaisissa tapauksissa olisi oltava mahdollista määrätä tällaiselle henkilölle tai organisaatiolle seuraamuksia esimerkiksi julkistamalla tiedot ja aiheuttamalla mainehaittaa (naming and shaming), epäämällä pääsy lehdistötilaisuuksiin tai kumoamalla tiedotusvälineiden akkreditointi; |
| --- | --- |

41.

| 42. | on erittäin huolissaan toimittajiin, ihmisoikeuksien puolustajiin ja muihin ulkomaista sekaantumistoimintaa paljastaviin henkilöihin kohdistuvista hyökkäyksistä, häirinnästä, väkivallasta ja uhkailusta, jotka voivat myös heikentää heidän riippumattomuuttaan; kehottaa komissiota esittämään nopeasti kaikkien näiden henkilöiden turvallisuuteen liittyviä konkreettisia ja kunnianhimoisia ehdotuksia, mukaan lukien strategisia häirintätarkoituksessa nostettuja kanteita (SLAPP) koskeva väline sekä taloudellinen, oikeudellinen ja diplomaattinen tuki, Euroopan demokratiatoimintasuunnitelman mukaisesti; suhtautuu tältä osin myönteisesti 16. syyskuuta 2021 annettuun komission suositukseen (EU) 2021/1534 toimittajien ja muiden media-alan ammattilaisten suojelun, turvallisuuden ja voimaannuttamisen varmistamisesta Euroopan unionissa (14); kehottaa jäsenvaltioita suojelemaan tehokkaasti toimittajia ja muita media-alan ammattilaisia lainsäädännöllisillä ja muilla välineillä; |
| --- | --- |

42.

| 43. | korostaa tarvetta ottaa mukaan paikallisia ja alueellisia päätöksentekijöitä, jotka vastaavat strategisista päätöksistä toimivaltaansa kuuluvilla aloilla, kuten infrastruktuuri, kyberturvallisuus, kulttuuri ja koulutus; korostaa, että paikalliset ja alueelliset poliitikot ja viranomaiset voivat usein tunnistaa huolestuttavia kehityssuuntia jo varhaisessa vaiheessa, ja korostaa, että paikallista tietämystä tarvitaan usein asianmukaisten vastatoimien määrittämisessä ja täytäntöönpanossa; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita perustamaan viestintäkanavia ja alustoja, jonne yritykset, kansalaisjärjestöt ja yksityishenkilöt, mukaan lukien maahanmuuttajayhteisöjen jäsenet, voivat helposti tehdä ilmoituksen joutuessaan tiedon manipuloinnin tai häirinnän uhriksi; kehottaa jäsenvaltioita tukemaan hyökkäysten uhriksi joutuneita ja niitä, jotka ovat tietoisia tällaisista hyökkäyksistä tai joita painostetaan; |
| --- | --- |

44.

Verkkoalustojen kautta tapahtuva ulkomainen sekaantuminen

| 45. | suhtautuu myönteisesti ehdotettuun disinformaatiota koskevien käytännesääntöjen uudelleentarkasteluun sekä ehdotuksiin digipalvelusäädöksestä, digimarkkinasäädöksestä ja muista Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmaan liittyvistä toimenpiteistä, sillä ne saattavat olla tehokkaita keinoja torjua ulkomaista sekaantumista; suosittelee, että näiden tekstien lopullisessa käsittelyssä otetaan huomioon tässä jaksossa jäljempänä esitetyt näkökohdat; |
| --- | --- |

45.

| 46. | korostaa, että sananvapautta ei saa tulkita väärin vapaudeksi harjoittaa verkossa sellaista toimintaa, joka on laitonta verkon ulkopuolella, kuten häirintä, vihapuhe, rotusyrjintä, terrorismi, väkivalta, vakoilu ja uhkailu; korostaa, että alustojen on paitsi noudatettava sen maan lakia, jossa ne toimivat, myös toimittava käyttöehtojensa mukaisesti, erityisesti kun on kyse haitallisesta verkkosisällöstä; kehottaa alustoja tehostamaan toimia, joilla estetään sellaisen laittoman sisällön ilmestyminen uudelleen, joka on sama kuin jo laittomaksi todettu ja poistettu sisältö; |
| --- | --- |

46.

| 47. | korostaa, että on tarpeen ennen kaikkea tutkia edelleen disinformaation ja ulkomaisen sekaantumisen lisääntymistä verkossa ja varmistaa EU:n laajuisessa lainsäädännössä verkkoalustojen toteuttamaa toimintaa ja tietoja perustellusti pyytävien tiedonsaantia koskeva huomattavasti suurempi ja merkityksellinen avoimuus, seuranta ja vastuuvelvollisuus, erityisesti kun on kyse algoritmeista ja verkkomainonnasta; kehottaa sosiaalisen median yrityksiä pitämään mainoskirjastoja; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kehottaa laatimaan sääntelyä ja toteuttamaan toimia, joilla alustat ja etenkin alustat, jotka voivat aiheuttaa järjestelmäriskin yhteiskunnalle, velvoitetaan tekemään oma osuutensa tietojen manipuloinnin ja sekaantumisen vähentämiseksi esimerkiksi käyttämällä merkintöjä, jotka osoittavat tilien taustalla olevat todelliset toimijat, rajoittamalla niiden tilien vaikutusalaa, joita käytetään säännöllisesti disinformaation levittämiseen tai jotka rikkovat säännöllisesti alustan käyttöehtoja, poistamalla tilapäisesti ja tarvittaessa selkeän lainsäädännön pohjalta lopullisesti koordinoiduissa sekaantumiskampanjoissa käytetyt epäaidot tilit tai demonetisoimalla disinformaatiota levittävät sivustot, ottamalla käyttöön riskinvähentämistoimenpiteitä sellaisten sekaantumisriskien varalta, joita niiden algoritmien, mainontamallien, suosittelujärjestelmien ja tehoälytekniikoiden vaikutukset aiheuttavat, ja ilmoittamalla sekä postauksissa että kommenteissa esiintyvästä disinformaatiosisällöstä; muistuttaa, että nämä toimenpiteet on toteutettava avoimesti ja vastuullisesti; |
| --- | --- |

48.

| 49. | kehottaa komissiota ottamaan kaikilta osin huomioon kesäkuussa 2021 hyväksytyn Euroopan neuvoston ohjeasiakirjan, jossa tarkastellaan parhaita käytäntöjä sisällön moderointia koskevien itse- ja yhteissääntelymekanismien tehokkaiden oikeudellisten ja menettelyllisten kehysten kehittämiseksi; |
| --- | --- |

49.

| 50. | kehottaa panemaan yleisen tietosuoja-asetuksen (15) täytäntöön täysimääräisesti ja tehokkaasti, koska asetuksella rajoitetaan sitä, kuinka paljon tietoa data-alustat voivat tallentaa käyttäjistä ja kuinka kauan tällaisia tietoja voidaan käyttää, erityisesti sellaisten alustojen ja sovellusten osalta, joissa käytetään erittäin yksityisiä ja/tai arkaluonteisia tietoja, kuten viestintä-, terveys-, rahoitus- ja seuranhakusovellukset ja pienet keskusteluryhmät; kehottaa portinvartijoina toimivia alustoja olemaan yhdistämättä henkilötietoja muista portinvartijan tarjoamista palveluista tai kolmannen osapuolen palveluista saatuihin henkilötietoihin, jotta tietojen tallentamisesta ja jakamisesta kieltäytymisestä tehdään yhtä helppoa kuin siihen suostumisesta ja annetaan käyttäjille mahdollisuus valita, kohdennetaanko heihin muuta yksilöllistä verkkomainontaa; suhtautuu myönteisesti kaikkiin pyrkimyksiin kieltää poliittisen mainonnan mikrokohdentamistekniikat, erityisesti muun muassa arkaluonteisiin henkilötietoihin, kuten etniseen alkuperään, uskonnolliseen vakaumukseen tai seksuaaliseen suuntautumiseen, perustuvat tekniikat, ja pyytää komissiota harkitsemaan mikrokohdentamisen kiellon laajentamista aihekohtaiseen mainontaan; |
| --- | --- |

50.

| 51. | kehottaa laatimaan sitovia EU:n sääntöjä, joilla alustoja vaaditaan toimimaan yhteistyössä toimivaltaisten viranomaisten kanssa testatakseen järjestelmiään säännöllisesti sekä tunnistamaan, arvioimaan ja vähentämään tiedon manipuloinnin, sekaantumisen ja haavoittuvuuksien riskiä, joka niiden palvelujen käyttöön liittyy, mukaan lukien se, miten niiden palvelujen suunnittelu ja hallinta myötävaikuttavat tähän riskiin; kehottaa laatimaan sitovia EU:n sääntöjä, joilla velvoitetaan alustoja luomaan järjestelmiä, joilla valvotaan sitä, miten niiden palveluja käytetään, esimerkiksi yleisimpiä ja suosituimpia postauksia koskevan reaaliaikaisen seurannan esittämiseksi maakohtaisessa yleiskatsauksessa, jotta voidaan havaita tietojen manipulointi ja sekaantuminen ja ilmoittaa epäillystä sekaantumisesta asiasta vastuussa oleville viranomaisille, ja lisätään niille toimijoille aiheutuvaa hintaa, jotka sulkevat silmänsä järjestelmiensä mahdollistamilta toimilta; |
| --- | --- |

51.

| 52. | kehottaa verkkoalustoja osoittamaan riittävät resurssit haitallisen ulkomaisen sekaantumisen estämiseksi sekä parempien työolojen, psykologisen tuen ja oikeudenmukaisen maksun varmistamiseksi sisällön moderaattoreille; kehottaa suuria sosiaalisen median alustoja laatimaan yksityiskohtaisia ja maakohtaisia raportteja resursseista, jotka on osoitettu maakohtaiseen faktantarkistukseen, tutkimustoimintaan, sisällön moderointiin, mukaan lukien inhimilliset ja tekoälyvalmiudet yksittäisillä kielillä, sekä yhteistyöhön paikallisen kansalaisyhteiskunnan kanssa; korostaa, että näiden alustojen on tehostettava toimiaan disinformaatioon puuttumiseksi EU:n pienemmillä ja kaupallisesti vähemmän kannattavilla markkinoilla; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kehottaa sosiaalisen median alustoja kunnioittamaan täysimääräisesti kaikkien EU:n kansalaisten yhdenvertaisuutta riippumatta kielestä, jota käytetään niiden palvelujen, välineiden ja seurantamekanismien suunnittelussa sekä toimissa, joilla lisätään avoimuutta ja parannetaan verkkoympäristön turvallisuutta; korostaa, että tällä tarkoitetaan paitsi kaikkia virallisia kansallisia ja alueellisia kieliä myös EU:ssa asuvien suurten maahanmuuttajayhteisöjen kieliä; korostaa, että näiden palvelujen olisi oltava myös kuulovammaisten saatavilla; |
| --- | --- |

53.

| 54. | kehottaa merkitsemään syväväärennökset selkeällä ja luettavissa olevalla tavalla sekä alustan käyttäjille että sisällön metatiedossa, jotta parannetaan jäljitettävyyttä tutkijoiden ja faktantarkistajien kannalta; pitää tässä yhteydessä myönteisinä aloitteita, joilla pyritään parantamaan sisällön aitoutta ja jäljitettävyyttä, kuten vesileimojen ja aitousstandardien kehittämistä sekä maailmanlaajuisten standardien käyttöönottoa; |
| --- | --- |

54.

| 55. | kehottaa sääntelemään sosiaalisen median manipulointivälineitä ja -palveluja tarjoavia palveluja, kuten tilien tai sisällön lukijamäärän lisäämistä keinotekoisen käyttäjäosallistumisen tai epäaitojen profiilien avulla; korostaa, että tämän asetuksen on perustuttava nykyisten käytäntöjen ja niihin liittyvien riskien perusteelliseen arviointiin ja että sillä olisi estettävä pahantahtoisia toimijoita käyttämästä näitä palveluja poliittiseen sekaantumiseen; |
| --- | --- |

55.

| 56. | korostaa, että tarvitaan avoimuutta verkossa olevan sisällön ja tilien taustalla olevien todellisten luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden suhteen niitä varten, jotka haluavat mainostaa; kehottaa alustoja ottamaan käyttöön mekanismeja etenkin koordinoituihin vaikuttamistoimiin liittyvien epäaitojen tilien havaitsemiseksi ja lopettamiseksi; korostaa, että nämä käytännöt eivät saisi häiritä mahdollisuutta olla nimettömänä verkossa, koska se on ratkaisevan tärkeää toimittajien, aktivistien, syrjäytyneiden yhteisöjen ja haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden (esimerkiksi väärinkäytösten paljastajien, toisinajattelijoiden ja autokraattisten järjestelmien poliittisten vastustajien) suojelemiseksi, ja että tilaa olisi jäätävä myös satiiriin ja huumoriin pohjautuville tileille; |
| --- | --- |

56.

| 57. | korostaa, että suurempi vastuu sisällön poistamisesta ei saa johtaa laillisen sisällön mielivaltaiseen poistamiseen; kehottaa varovaisuuteen lopetettaessa kokonaan todellisten henkilöiden tilejä tai käytettäessä automaattisia suodattimia laajamittaisesti; panee huolestuneena merkille alustojen mielivaltaiset päätökset poistaa vaaleilla valittujen luottamushenkilöiden tilit; korostaa, että tällaisia tilejä olisi poistettava ainoastaan sellaisen selkeän lainsäädännön perusteella, joka perustuu demokraattisiin arvoihin, jotka ilmentyvät liiketoiminnassa ja joiden noudattamista valvotaan riippumattomalla demokraattisella valvonnalla, ja että on oltava olemassa täysin avoin muutoksenhakuprosessi; |
| --- | --- |

57.

| 58. | kehottaa laatimaan sitovia sääntöjä, joilla alustoja vaaditaan luomaan helposti saatavilla olevia ja tehokkaita viestintäkanavia henkilöille tai organisaatioille, jotka haluavat ilmoittaa laittomasta sisällöstä, käyttöehtojen rikkomisesta, disinformaatiosta tai ulkomaisesta sekaantumisesta tai manipuloinnista, antaen tarvittaessa syytetyille yksilöille mahdollisuuden reagoida ennen rajoittavien toimien toteuttamista, ja luomaan puolueettomia, avoimia ja nopeita ja mielekkäästi käytettävissä olevia käsittely- ja muutoksenhakumenettelyjä verkossa julkaistun sisällön uhreille, niille, jotka ilmoittavat sisällöstä, sekä yksityishenkilöille tai organisaatioille, joihin päätös tilien merkitsemisestä, niiden näkyvyyden rajoittamisesta, niihin pääsyn estämisestä tai niiden lopettamisesta taikka mainostulojen saatavuuden rajoittamisesta vaikuttaa; suosittelee, että sosiaalisen median alustat nimeävät kullekin jäsenvaltiolle erityisen yhteyspisteen ja muodostavat työryhmiä jokaista tärkeää vaalia varten kussakin jäsenvaltiossa; |
| --- | --- |

58.

| 59. | kehottaa laatimaan lainsäädännöllisiä sääntöjä, joiden avulla varmistetaan avoimuus käyttäjille ja yleisölle, esimerkiksi velvoittamalla alustoja perustamaan julkisia verkkomainosarkistoja, joihin voi tehdä helposti hakuja ja jotka sisältävät muun muassa tiedon mainosten kohteista ja maksajasta, sekä moderoidun ja poistetun sisällön arkistoja, vahvistamaan itsesääntelytoimenpiteitä ja antamaan kansallisille toimivaltaisille viranomaisille, akateemisissa laitoksissa työskenteleville hyväksytyille tutkijoille, tiedotusvälineille, kansalaisyhteiskunnan järjestöille ja yleistä etua edustaville kansainvälisille järjestöille kattavan ja tarkoituksenmukaisen pääsyn algoritmien suunnittelua, käyttöä ja vaikutuksia koskevaan tietoon; katsoo, että näiden kirjastojen taustalla olevat parametrit olisi yhdenmukaistettava, jotta voidaan laatia analyyseja eri alustojen välillä ja vähentää hallinnollista taakkaa alustojen kannalta; |
| --- | --- |

59.

| 60. | kehottaa lopettamaan liiketoimintamallit, jotka perustuvat siihen, että ihmisiä kannustetaan pysymään alustoilla pitempään tarjoamalla heitä kiinnostavaa sisältöä; kehottaa lainsäädäntövallan käyttäjiä ja alustoja varmistamaan ihmisten tekemän moderoinnin ja ulkopuolisen tarkastajan avulla, että algoritmit eivät edistä laitonta, ääriliikkeiden tuottamaa, syrjivää tai radikalisoivaa sisältöä vaan tarjoavat käyttäjille monia eri näkökulmia sekä asettavat etusijalle ja edistävät faktoja ja tieteeseen perustuvaa sisältöä erityisesti tärkeissä yhteiskunnallisissa kysymyksissä, kuten kansanterveydessä ja ilmastonmuutoksessa; katsoo, että sitoutumiseen perustuvat ja koukuttavat sijoitusjärjestelmät aiheuttavat järjestelmätason uhan yhteiskunnallemme; kehottaa komissiota puuttumaan nykyiseen hintakannustimien ongelmaan, jossa tarkasti kohdennetuista mainoksista, joiden sisältö on eripuraa kylvävää, veloitetaan usein paljon alhaisempia hintoja samasta katselumäärästä kuin vähemmän kohdennetuista mainoksista, joiden sisältö on sosiaalisesti yhdistävää; |
| --- | --- |

60.

| 61. | vaatii muuttamaan algoritmeja siten, että lakataan edistämästä sisältöä, joka on peräisin epäaidoilta tileiltä ja kanavilta, jotka edistävät keinotekoisesti haitallisen ulkomaisen tiedonmanipuloinnin leviämistä; kehottaa muuttamaan algoritmeja siten, että ne eivät tarjoa eripuraa kylvävää ja suuttumusta aiheuttavaa sisältöä; korostaa, että EU:n on otettava käyttöön toimenpiteitä, joilla sosiaalisen median yrityksiä vaaditaan lakisääteisesti estämään havaitun disinformaation leviäminen mahdollisimman suuressa määrin, ja että alustoille on koiduttava seurauksia, jos ne eivät noudata disinformaation poistamista koskevaa vaatimusta; |
| --- | --- |

61.

| 62. | korostaa, että tarvitaan parempi testausvaihe ja että algoritmien seurauksia on tarkasteltava järjestelmällisesti, myös sen kannalta, miten ne muokkaavat julkista keskustelua ja vaikuttavat poliittisiin tuloksiin ja miten sisältöä priorisoidaan; korostaa, että tällaisessa tarkastelussa olisi myös tutkittava, pystyvätkö alustat noudattamaan käyttöehdoissaan lupaamiaan takeita ja onko niillä käytössä riittävät turvatakeet estääkseen alustoilla esitettävän sisällön manipuloimiseen tähtäävän laajamittaisen ja koordinoidun epäaidon toiminnan; |
| --- | --- |

62.

| 63. | pitää huolestuttavana, että keskimäärin 65 miljoonan euron verran mainostuloja kulkeutuu vuosittain noin 1 400:lle disinformaatiota levittävälle verkkosivustolle, jotka on kohdennettu EU:n kansalaisille (16); korostaa, että toisinaan jopa julkisten laitosten verkkomainoksia päätyy vihapuhetta ja disinformaatiota edistäville pahantahtoisille verkkosivustoille ja siten rahoittaa niitä ilman, että kyseiset mainostajat ovat tähän suostuneet tai ovat tästä edes tietoisia; toteaa, että viisi yritystä, mukaan lukien Google Ads, maksaa 97 prosenttia näistä mainostuloista ja koska ne ovat vastuussa luetteloimiensa julkaisijoiden verkkosivustojen valitsemisesta, niillä on viime kädessä valta määrittää, mikä sisältö monetisoidaan ja mikä ei; pitää mahdottomana hyväksyä sitä, että mainosvaroja jakavat algoritmit ovat yleisön kannalta täysin läpinäkymättömiä; kehottaa komissiota hyödyntämään kilpailupolitiikan ja kartellilain välineitä, jotta voidaan varmistaa toimivat markkinat ja murtaa tämä monopoli; kehottaa näitä toimijoita estämään disinformaatiosivustojen rahoittamisen niiden mainospalvelujen kautta; antaa tunnustusta organisaatioille, joiden tavoitteena on lisätä tietoisuutta tästä huolestuttavasta asiasta; korostaa, että mainostajilla olisi oltava oikeus tietää ja päättää, mihin heidän mainoksensa sijoitetaan ja mikä välittäjä on käsitellyt heidän tietojaan; kehottaa ottamaan käyttöön sovittelumenettelyn, jotta mainostajat voivat saada hyvityksiä, jos mainoksia sijoitetaan verkkosivustoille, joilla edistetään disinformaatiota; |
| --- | --- |

63.

| 64. | korostaa, että päivitetyt disinformaatiota koskevat käytännesäännöt, digipalvelusäädös, digimarkkinasäädös sekä muut Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmaan liittyvät toimenpiteet edellyttävät hyväksymisensä jälkeen tehokasta valvonta-, arviointi- ja seuraamusmekanismia, jotta niiden täytäntöönpanoa kansallisella ja EU:n tasolla voidaan arvioida säännöllisesti, jotta puutteet voidaan tunnistaa ja korjata viipymättä ja jotta voidaan määrätä seuraamuksia sitoumusten virheellisestä soveltamisesta ja soveltamatta jättämisestä; kehottaa tässä yhteydessä nimittämään tehokkaita ja neuvokkaita digipalvelukoordinaattoreita jokaiseen jäsenvaltioon sekä myöntämään riittäviä resursseja täytäntöönpanosta vastaavalle komission osastolle, jotta se voi hoitaa sille digipalvelusäädöksessä annetut tehtävät; painottaa lisäksi, että on tärkeää varmistaa, että verkkoalustoille tehdään komission sertifioimia riippumattomia tarkastuksia; toteaa, että yksittäiset alustat eivät voi rahoittaa tarkastajia, jotta varmistetaan niiden riippumattomuus; |
| --- | --- |

64.

| 65. | kehottaa tässä yhteydessä määrittelemään yhteissääntelyllä keskeiset objektiiviset suorituskykyindikaattorit, jotta voidaan varmistaa alustojen toteuttamien toimien todennettavuus ja vaikutukset; korostaa, että näihin keskeisiin suorituskykyindikaattoreihin olisi sisällyttävä maakohtaisia mittareita, kuten disinformaation kohdeyleisö, sitoutuneisuus (linkin käyttöaste jne.), maan sisäisen faktantarkistus- ja tutkimustoiminnan rahoitus sekä maan sisäisten kansalaisyhteiskuntasuhteiden yleisyys ja vahvuus; |
| --- | --- |

65.

| 66. | on erittäin huolestunut disinformaatiota koskevien käytännesääntöjen tarkistamiseen liittyvästä avoimuuden puutteesta, koska keskustelu on käyty suurelta osin vain yksityisellä sektorilla ja komissiossa; pitää valitettavana, että Euroopan parlamenttia – erityisesti INGE-erityisvaliokuntaa – ja tiettyjä muita keskeisiä sidosryhmiä ei ole kuultu asianmukaisesti käytännesääntöjen tarkastelua valmistellessa; |
| --- | --- |

66.

| 67. | pitää valitettavana käytännesääntöjen jatkuvaa itsesääntelyperusteisuutta, sillä itsesääntely ei riitä suojelemaan yleisöä sekaantumis- ja manipulointiyrityksiltä; on huolestunut siitä, että disinformaatiota koskevien päivitettyjen käytännesääntöjen avulla ei välttämättä pystytä vastaamaan tuleviin haasteisiin; pitää huolestuttavana, että käytännesääntöjen vahvistamisohjeissa turvaudutaan niin paljon digipalvelusäädöstä koskevaan komission ehdotukseen; kehottaa toteuttamaan nopeita toimia sen varmistamiseksi, että käytännesääntöihin sisällytetään alustoja koskevia velvoittavia sitoumuksia, jotta varmistetaan EU:n valmius ennen seuraavia paikallisia, alueellisia, kansallisia ja EU-vaaleja; |
| --- | --- |

67.

| 68. | kehottaa EU:ta suojelemaan ja kannustamaan vuoropuhelua teknologiayhteisön sisällä ja tietojen vaihtoa sosiaalisten alustojen toiminnasta ja strategioista; katsoo, että vain avoin teknologiayhteisö voi vahvistaa yleistä mielipidettä hyökkäyksiä, manipulointia ja sekaantumista vastaan; kehottaa tutkimaan mahdollisuutta perustaa disinformaatiota varten julkisen ja yksityisen sektorin välinen tietojen jakamisen ja analysoinnin keskus, jonka jäsenet jäljittäisivät, merkitsisivät ja jakaisivat uhkatietoa disinformaatiosisällöstä ja sen jakelijoista uhkaluokituksen perusteella; katsoo, että näitä tietoja olisi mahdollista käyttää EU:n varhaisvaroitusjärjestelmän ja G7-mekanismin kautta ja että tästä hyötyisivät myös pienemmät toimijat; kehottaa myös ottamaan käyttöön mainospalveluja ja verkon monetisointipalveluja koskevan alakohtaisen disinformaatiostandardin, jotta voidaan demonetisoida haitallinen sisältö, ja katsoo, että sitä olisi käytettävä myös sähköisissä maksujärjestelmissä ja sähköisen kaupankäynnin alustoilla ja että kolmannen osapuolen olisi tehtävä sitä koskevia tarkastuksia; |
| --- | --- |

68.

| 69. | korostaa, että käytännesääntöjen on voitava toimia tehokkaana välineenä, kunnes digipalvelusäädös tulee voimaan; katsoo, että käytännesäännöissä olisi toteutettava etupainotteisesti joitakin digipalvelusäädöksen velvoitteita ja velvoitettava allekirjoittajat panemaan täytäntöön useita digipalvelusäädöksen säännöksiä, jotka koskevat tutkijoiden ja sääntelyviranomaisten tiedonsaantia sekä mainonnan avoimuutta, mukaan lukien algoritmi- ja suosittelujärjestelmän avoimuus; kehottaa riippumatonta tarkastajaa tarkastamaan, noudattavatko allekirjoittajat näitä velvoitteita, ja pyytää, että nämä tarkastuskertomukset julkistetaan; |
| --- | --- |

69.

| 70. | pitää valitettavana käytännesääntöjen noudattamisen valvontaprosessin puutteellista avoimuutta ja käytännesääntöjen tarkistamisen ajoitusta, koska se saatetaan päätökseen ennen INGE-erityisvaliokunnan toimikauden päättymistä; toteaa, että ainakin kokousten esityslistat, päätösmuistiot ja läsnäololuettelot olisi asetettava julkisesti saataville; kehottaa allekirjoittajia todistamaan parlamentissa sitoumuksensa, jotka koskevat käytännesääntöjen noudattamista sekä tapaa, jolla ne ovat panneet ja panevat nämä sitoumukset täytäntöön; |
| --- | --- |

70.

| 71. | katsoo, että riippumattomilla media-alan sääntelyviranomaisilla, kuten audiovisuaalisten mediapalvelujen eurooppalaisten sääntelyviranomaisten ryhmällä, voisi olla ratkaiseva rooli käytännesääntöjen seurannassa ja täytäntöönpanossa; |
| --- | --- |

71.

| 72. | suhtautuu myönteisesti ehdotukseen käytännesääntöjen vahvistamista koskevissa komission ohjeissa tarkoitetun työryhmän perustamisesta; vaatii komissiota kutsumaan parlamentin, kansallisten sääntelyviranomaisten ja muiden sidosryhmien, myös kansalaisyhteiskunnan ja tutkimusyhteisön, edustajia osallistumaan tähän työryhmään; |
| --- | --- |

72.

Kriittinen infrastruktuuri ja strategiset alat

| 73. | katsoo, että kriittinen infrastruktuuri on yhteenliitetyn ja rajat ylittävän luonteensa vuoksi yhä alttiimpi ulkopuoliselle sekaantumiselle ja että nykyistä kehystä olisi tarkistettava; suhtautuu näin ollen myönteisesti komission ehdotukseen uudeksi direktiiviksi välttämättömiä palveluja Euroopan unionissa tarjoavien kriittisten toimijoiden häiriönsietokyvyn parantamiseksi; |
| --- | --- |

73.

| 74. | suosittaa, että jäsenvaltioilla säilyisi oikeus määrittää kriittiset toimijat, mutta EU:n tason koordinointi on tarpeen, jotta voidaan






  a) | vahvistaa useiden toimijoiden käyttämiä yhteys- ja viestintäkanavia, myös EU:n operaatioiden yleisen turvallisuuden kannalta, |
| --- | --- | --- |

74.

a)

vahvistaa useiden toimijoiden käyttämiä yhteys- ja viestintäkanavia, myös EU:n operaatioiden yleisen turvallisuuden kannalta,

| b) | tukea jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia kriittisten toimijoiden häiriönsietokykyä käsittelevän ryhmän kautta varmistaen sidosryhmien moninainen osallistuminen ja erityisesti pk-yritysten, kansalaisyhteiskunnan järjestöjen ja ammattiliittojen tehokas mukaan ottaminen, |
| --- | --- |

b)

tukea jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia kriittisten toimijoiden häiriönsietokykyä käsittelevän ryhmän kautta varmistaen sidosryhmien moninainen osallistuminen ja erityisesti pk-yritysten, kansalaisyhteiskunnan järjestöjen ja ammattiliittojen tehokas mukaan ottaminen,

| c) | edistää parhaiden käytäntöjen vaihtoa paitsi jäsenvaltioiden kesken myös alueellisella ja paikallisella tasolla ja Länsi-Balkanin maiden kanssa sekä kriittisen infrastruktuurin omistajien ja ylläpitäjien keskuudessa, myös viranomaisten välisen viestinnän avulla, jotta voidaan tunnistaa huolestuttava kehitys varhaisessa vaiheessa ja kehittää asianmukaisia vastatoimia, |
| --- | --- |

c)

edistää parhaiden käytäntöjen vaihtoa paitsi jäsenvaltioiden kesken myös alueellisella ja paikallisella tasolla ja Länsi-Balkanin maiden kanssa sekä kriittisen infrastruktuurin omistajien ja ylläpitäjien keskuudessa, myös viranomaisten välisen viestinnän avulla, jotta voidaan tunnistaa huolestuttava kehitys varhaisessa vaiheessa ja kehittää asianmukaisia vastatoimia,

| d) | panna täytäntöön yhteinen strategia kriittiseen infrastruktuuriin kohdistuviin kyberhyökkäyksiin vastaamiseksi; |
| --- | --- |

d)

panna täytäntöön yhteinen strategia kriittiseen infrastruktuuriin kohdistuviin kyberhyökkäyksiin vastaamiseksi;

| 75. | suosittaa, että kriittisten toimijoiden luetteloa laajennettaisiin koskemaan digitaalista vaali-infrastruktuuria ja koulutusjärjestelmiä, kun otetaan huomioon niiden ratkaiseva merkitys EU:n ja sen jäsenvaltioiden pitkän aikavälin toiminnan ja vakauden takaamisessa, ja että olisi oltava mahdollisuus joustavuuteen päätettäessä uusien suojeltavien strategisten alojen lisäämisestä luetteloon; |
| --- | --- |

75.

| 76. | kehottaa soveltamaan kokonaisvaltaista EU:n lähestymistapaa torjuttaessa vaaleihin kohdistuvia hybridiuhkia ja parannettaessa jäsenvaltioiden välistä koordinointia ja yhteistyötä; kehottaa komissiota arvioimaan kriittisesti riippuvuutta alustoista ja tietoinfrastruktuurista vaalien yhteydessä; toteaa, että yksityiseen sektoriin ei kohdisteta tarpeeksi demokraattista valvontaa; kehottaa lisäämään alustojen demokraattista valvontaa, mukaan lukien toimivaltaisten viranomaisten asianmukainen pääsy dataan ja algoritmeihin; |
| --- | --- |

76.

| 77. | suosittelee, että ehdotetusta direktiivistä johtuvien velvoitteiden, myös EU:n laajuisia ja maakohtaisia uhkia, riskejä ja haavoittuvuuksia koskevien arviointien, olisi ilmennettävä uusinta kehitystä ja että Yhteisen tutkimuskeskuksen olisi toteutettava arvioinnit yhdessä EUH:n INTCENin kanssa; korostaa, että näille elimille on osoitettava riittävät resurssit, jotta ne voivat tarjota uusimman huippuanalyysin yhdistettynä vahvaan demokraattiseen valvontaan, mikä ei saisi kuitenkaan estää perusoikeusvirastoa suorittamasta ennakkoarviointia perusoikeuksien kunnioittamisen varmistamiseksi; |
| --- | --- |

77.

| 78. | katsoo, että EU:n ja sen jäsenvaltioiden on tarjottava rahoitusvaihtoehtoja Länsi-Balkanin alueen ehdokasmaille ja muille mahdollisille ehdokasmaille, joissa kolmannet maat ovat käyttäneet suoria ulkomaisia investointeja geopoliittisena välineenä lisäämään vaikutusvaltaansa niissä, jotta estetään se, että suuri osa EU:n ja ehdokasmaiden kriittisestä infrastruktuurista joutuu kolmansien maiden ja EU:n ulkopuolisten yritysten haltuun, kuten Pireuksen sataman tapauksessa Kreikassa ja kuten tällä hetkellä tapahtuu Kiinan investoidessa Itämeren, Välimeren ja arktisen alueen merien vedenalaisiin kaapeleihin; suhtautuu siksi myönteisesti ulkomaisten suorien investointien seurantaa koskevaan asetukseen tärkeänä välineenä, jolla koordinoidaan jäsenvaltioiden toimia ulkomaisten investointien osalta, ja kehottaa vahvistamaan sääntelykehystä ja sen täytäntöönpanoa sen varmistamiseksi, että asetuksessa määritellyt EU:n turvallisuuteen vaikuttavat ulkomaiset investoinnit estetään ja että EU:n toimielimille annetaan enemmän toimivaltaa ulkomaisten suorien investointien seuraamiseksi; kehottaa lopettamaan edullisimman tarjoajan periaatteen soveltamisen valtioiden investointipäätöksissä; kehottaa kaikkia jäsenvaltioita, joilla ei ole sijoitusten seurantamekanismeja, ottamaan tällaiset toimenpiteet käyttöön; katsoo, että kehyksen olisi oltava paremmin yhteydessä kansallisten tai EU-tason instituutioiden tai muiden asiaankuuluvien sidosryhmien, kuten ajatushautomoiden, riippumattomien analyysien kanssa suorien ulkomaisten sijoitusvirtojen kartoittamiseksi ja arvioimiseksi; katsoo, että voisi olla aiheellista sisällyttää kehykseen myös muita strategisia aloja, kuten 5G ja muu tieto- ja viestintäteknologia, jotta vähennetään EU:n ja sen jäsenvaltioiden riippuvuutta suuririskisistä toimittajista; korostaa, että tätä lähestymistapaa olisi sovellettava myös ehdokasmaihin ja mahdollisiin ehdokasmaihin; |
| --- | --- |

78.

| 79. | katsoo, että EU:n haasteita kasvattaa se, ettei se ole tehnyt tarpeeksi investointeja aiemmin, mikä on lisännyt sen riippuvuutta ulkomaisista teknologian toimittajista; suosittelee kriittisen infrastruktuurin ja materiaalin tuotanto- ja toimitusketjujen turvaamista; katsoo, että EU:n siirtyminen kohti avointa strategista riippumattomuutta ja digitaalista suvereniteettia on erittäin tärkeää ja oikea tapa edetä; korostaa, että EU:n odotetaan ottavan käyttöön uusia välineitä geopoliittisen asemansa vahvistamiseksi, mukaan lukien pakottamisen vastainen väline; katsoo, että komission ehdottama eurooppalainen siruja koskeva säädös, jolla varmistettaisiin, että sirujen tuotannon kannalta elintärkeitä osia valmistetaan EU:ssa, on tärkeä askel rajoitettaessa riippuvuutta kolmansista maista, kuten Kiinasta ja Yhdysvalloista; katsoo, että sirujen tuotantoon tehtävät investoinnit on koordinoitava koko unionissa ja kysyntäpuolen analysoinnin pohjalta, jotta vältetään kansallisilla julkisilla tuilla käytävä kilpailu ja sisämarkkinoiden pirstoutuminen; kehottaa siksi komissiota perustamaan erityisen eurooppalaisen puolijohderahaston, jolla voitaisiin tukea kipeästi kaivatun osaavan työvoiman luomista ja kompensoida valmistus- ja suunnittelutilojen suuremmat perustamiskustannukset EU:ssa; pitää Taiwania tärkeänä kumppanina puolijohteiden tuotannon vauhdittamisessa EU:ssa; |
| --- | --- |

79.

| 80. | kehottaa kehittämään edelleen sellaisia eurooppalaisia datainfrastruktuurien ja palveluntarjoajien verkostoja, kuten GAIA-X–verkostoa, joilla on eurooppalaiset turvallisuusstandardit, tärkeänä askeleena kehitettäessä kilpailukykyisiä vaihtoehtoja nykyisille palveluntarjoajille ja pyrittäessä avoimeen ja turvattuun digitaalitalouteen; korostaa tarvetta vahvistaa pk-yrityksiä ja välttää pilvipalvelumarkkinoiden kartelleja; muistuttaa, että datakeskukset ovat kriittisiä infrastruktuureita; on huolissaan kolmansien maiden ja niiden yritysten vaikutuksesta GAIA-X:n kehittämiseen; |
| --- | --- |

80.

| 81. | korostaa, että julkisten sähköisten tietoliikenneverkkojen, kuten internetin runkoverkon ja vedenalaisten tietoliikennekaapelien, eheys, käytettävyys ja luottamuksellisuus ovat elintärkeitä turvallisuusnäkökohtia; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita estämään sabotaasin ja vakoilun näissä viestintäverkoissa ja edistämään yhteentoimivien turvallisten reititysstandardien käyttöä sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen eheyden ja kestävyyden varmistamiseksi, myös tuoreen Global Gateway -strategian avulla; |
| --- | --- |

81.

| 82. | kehottaa komissiota ehdottamaan toimia, joilla varmistetaan kriittisten komponenttien ja teknologioiden, kuten akkujen ja laitteiden, 5G:n ja sitä seuraavien teknologioiden sekä kemikaalien ja lääkkeiden tuotannossa käytettävien raaka-aineiden turvallinen, kestävä ja tasapuolinen saanti, ja korostaa samalla maailmanlaajuisen kaupan, työntekijöiden oikeuksia täysimääräisesti kunnioittavan kansainvälisen yhteistyön ja luonnonympäristön merkitystä sekä luonnonvarojen käyttöä koskevien kansainvälisten sosiaalisten ja kestävyysstandardien noudattamista; muistuttaa, että tutkimukselle ja kehitykselle on myönnettävä tarvittava rahoitus, jotta toimitusketjun häiriintyessä löydetään asianmukaisia korvaajia; |
| --- | --- |

82.

Ulkomainen sekaantuminen vaaliprosessien aikana

| 83. | kehottaa vahvistamaan koko vaaliprosessin suojelun tärkeimmäksi EU:n ja kansalliseksi turvallisuuskysymykseksi, koska vapaat ja oikeudenmukaiset vaalit ovat demokraattisten prosessien ytimessä; kehottaa komissiota kehittämään paremman toimintakehyksen, jolla torjutaan ulkomaista sekaantumista vaaliprosesseihin ja jossa olisi oltava muun muassa suoria viestintäkanavia kansalaisten kanssa; |
| --- | --- |

83.

| 84. | korostaa tarvetta edistää yhteiskunnan kykyä sietää disinformaatiota vaaliprosessien aikana, myös yksityisellä ja akateemisella alalla, ja tarvetta omaksua kokonaisvaltainen lähestymistapa, jossa tätä sekaantumista olisi torjuttava jatkuvasti kouluopetuksesta aina äänestyksen tekniseen eheyteen ja luotettavuuteen, ja toteuttaa rakenteellisia toimenpiteitä, joilla puututaan sen hybridiluonteeseen; kehottaa etenkin laatimaan vuoden 2024 EU-vaalien valmistelua koskevan suunnitelman, johon olisi sisällyttävä strategia, koulutusta ja tiedotusta Euroopan tason poliittisille puolueille ja niiden henkilöstölle sekä tehostetut turvallisuustoimet ulkomaisen sekaantumisen ehkäisemiseksi; |
| --- | --- |

84.

| 85. | katsoo, että sosiaalisen median kautta jaetusta mis- ja disinformaatiosta on tullut kasvava ongelma vaalien eheyden kannalta; katsoo, että sosiaalisen median alustojen olisi varmistettava vaalien eheyttä suojelevien toimintalinjojen toteuttaminen ja asianmukainen toiminta; on huolestunut äskettäisistä havainnoista, joiden mukaan pahantahtoiset toimijat käyttävät yksityisiä yrityksiä sekaantumaan vaaleihin, syöttämään virheellistä narratiivia ja edistämään verkon salaliittoteorioita, pääosin sosiaalisessa mediassa; kehottaa tekemään perusteellisen tutkinnan siitä, miten ”vuokradisinformaatiota” koskevaa ilmiötä voidaan torjua, koska se kehittyy ja yleistyy kaikissa maailman kolkissa; |
| --- | --- |

85.

| 86. | korostaa vaalitarkkailuvaltuuskuntien äärimmäisen tärkeää merkitystä asiaankuuluvien tietojen ja erityissuositusten antamisessa vaalijärjestelmän häiriönsietokyvyn parantamiseksi ja osallistumisessa ulkomaisen sekaantumisen torjuntaan vaaliprosesseissa; kehottaa parantamaan ja vahvistamaan vaaliprosesseja ja katsoo, että vaalitarkkailuvaltuuskunnat ovat keskeisiä välineitä torjuttaessa sitä, että epäliberaalit hallinnot hyödyntävät entistä enemmän epäoikeudenmukaisia ja peukaloituja vaaliprosesseja pyrkiessään esiintymään demokratioina; korostaa tässä yhteydessä, että kansainvälisen vaalitarkkailun välineitä ja menetelmiä on arvioitava uudelleen ja päivitettävä, jotta voidaan vastata uusiin suuntauksiin ja uhkiin, muun muassa torjua valevaalitarkkailijoita, vaihtaa parhaita käytäntöjä samanmielisten kumppanien kanssa sekä tiivistää yhteistyötä asiaankuuluvien kansainvälisten järjestöjen, kuten Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (Etyj) ja Euroopan neuvoston, sekä kaikkien kansainvälisen vaalitarkkailun periaatejulistuksen ja kansainvälisten vaalitarkkailijoiden käytännesääntöjen piiriin kuuluvien asiaankuuluvien toimijoiden kanssa; korostaa, että parlamentin jäsenten osallistuminen luvattomiin vaalitarkkailuvaltuuskuntiin heikentää Euroopan parlamentin uskottavuutta ja mainetta; pitää myönteisenä demokratiatuki- ja vaalikoordinointiryhmän menettelyä epävirallisiin vaalitarkkailutehtäviin osallistuville Euroopan parlamentin yksittäisille jäsenille (hyväksytty 13. joulukuuta 2018) ja suosittelee, että se pannaan täysimääräisesti täytäntöön, mikä mahdollistaa parlamentin jäsenten sulkemisen parlamentin virallisten vaalitarkkailuvaltuuskuntien ulkopuolelle toimikauden ajaksi; |
| --- | --- |

86.

Ulkomaisten lahjoittajien harjoittama poliittisen toiminnan salainen rahoitus

| 87. | korostaa, että vaikka yhteisymmärryksen parantaminen on edelleen tarpeen mitä tulee tapoihin, joilla poliittisten toimien salainen rahoitus EU:ssa vaikuttaa demokratian vastaisiin suuntauksiin Euroopassa, salassa tapahtuva poliittisen toiminnan ulkomainen rahoitus vahingoittaa vakavasti EU:n ja sen jäsenvaltioiden demokraattisen toiminnan eheyttä erityisesti vaaliprosessien aikana ja on näin ollen vapaiden ja oikeudenmukaisten vaalien periaatteen vastaista; korostaa, että näin ollen kaikissa jäsenvaltioissa olisi kiellettävä toimijoita harjoittamasta minkäänlaista ulkomaisten toimijoiden rahoittamaa salaista toimintaa, jolla pyritään vaikuttamaan eurooppalaisen tai kansallisen politiikan prosesseihin; panee tämän osalta merkille, että muun muassa Australiassa on pantu täytäntöön lakeja, joilla ulkomainen sekaantuminen politiikkaan kielletään; |
| --- | --- |

87.

| 88. | tuomitsee sen, että ääriliikkeiden muodostamilla, populistisilla ja EU-vastaisilla puolueilla sekä eräillä muilla puolueilla ja henkilöillä on yhteyksiä unionin demokraattisiin prosesseihin kohdistuneisiin sekaantumisyrityksiin ja että ne osallistuvat näihin yrityksiin avoimesti, ja pitää huolestuttavana, että näitä puolueita käytetään ulkomaisesta sekaantumisesta vastaavien toimijoiden äänenä niiden autoritaaristen hallitusten oikeuttamiseksi; kehottaa tekemään kattavasti selkoa tällaisten puolueiden ja yksilöiden ja Venäjän välisistä poliittisista ja taloudellisista suhteista; katsoo näiden suhteiden olevan erittäin sopimattomia ja tuomitsee osallisuuden, joka voi poliittisiin tavoitteisiin pyrittäessä altistaa EU:n ja sen jäsenvaltiot ulkovaltojen hyökkäyksille; |
| --- | --- |

88.

| 89. | kehottaa jäsenvaltioita tukkimaan etenkin kaikki seuraavat porsaanreiät kansallisia sääntöjä yhdenmukaistettaessa ja ottamaan käyttöön ulkomaisten lahjoitusten kiellon:






  a) | ulkomaisten toimijoiden luontoissuoritukset poliittisille puolueille, säätiöille, julkisessa virassa oleville henkilöille tai vaaleilla valituille viranhaltijoille, mukaan lukien rahoituslainat EU:n ja Euroopan talousalueen (ETA) ulkopuolelle sijoittautuneilta oikeushenkilöiltä tai luonnollisilta henkilöiltä (eurooppalaisia äänestäjiä lukuun ottamatta), tietyn kynnysarvon ylittävät nimettömät lahjoitukset sekä poliittisten kampanjoiden menorajojen puuttuminen, joka mahdollistaa vaikuttamisen suurten lahjoitusten kautta; poliittisilla yksilöillä, toimijoilla tai puolueilla, joille ulkomainen toimija on tarjonnut taloudellisia suorituksia tai luontoissuorituksia ja/tai jotka ovat ottaneet niitä vastaan, on oltava velvollisuus ilmoittaa siitä toimivaltaisille viranomaisille, ja nämä tiedot olisi ilmoitettava EU:n tasolla, jotta seuranta voi olla EU:n laajuista; |
| --- | --- | --- |

89.

a)

ulkomaisten toimijoiden luontoissuoritukset poliittisille puolueille, säätiöille, julkisessa virassa oleville henkilöille tai vaaleilla valituille viranhaltijoille, mukaan lukien rahoituslainat EU:n ja Euroopan talousalueen (ETA) ulkopuolelle sijoittautuneilta oikeushenkilöiltä tai luonnollisilta henkilöiltä (eurooppalaisia äänestäjiä lukuun ottamatta), tietyn kynnysarvon ylittävät nimettömät lahjoitukset sekä poliittisten kampanjoiden menorajojen puuttuminen, joka mahdollistaa vaikuttamisen suurten lahjoitusten kautta; poliittisilla yksilöillä, toimijoilla tai puolueilla, joille ulkomainen toimija on tarjonnut taloudellisia suorituksia tai luontoissuorituksia ja/tai jotka ovat ottaneet niitä vastaan, on oltava velvollisuus ilmoittaa siitä toimivaltaisille viranomaisille, ja nämä tiedot olisi ilmoitettava EU:n tasolla, jotta seuranta voi olla EU:n laajuista;

| b) | bulvaanit, joilla on maan kansalaisuus (17); lahjoittajina toimivia luonnollisia henkilöitä ja oikeushenkilöitä koskeva avoimuus on pantava täytäntöön vaatimustenmukaisuusilmoituksilla, jotka osoittavat lahjoittajan aseman, sekä antamalla vaalilautakunnille laajemmat täytäntöönpanovaltuudet; tietyn vähimmäiskynnyksen ylittävät EU:n sisältä peräisin olevat lahjoitukset olisi rekisteröitävä viralliseen julkiseen rekisteriin ja liitettävä luonnolliseen henkilöön, ja olisi asetettava enimmäismäärä yksityisten ja oikeushenkilöiden poliittisille puolueille tekemille lahjoituksille (ja tuille); |
| --- | --- |

b)

bulvaanit, joilla on maan kansalaisuus (17); lahjoittajina toimivia luonnollisia henkilöitä ja oikeushenkilöitä koskeva avoimuus on pantava täytäntöön vaatimustenmukaisuusilmoituksilla, jotka osoittavat lahjoittajan aseman, sekä antamalla vaalilautakunnille laajemmat täytäntöönpanovaltuudet; tietyn vähimmäiskynnyksen ylittävät EU:n sisältä peräisin olevat lahjoitukset olisi rekisteröitävä viralliseen julkiseen rekisteriin ja liitettävä luonnolliseen henkilöön, ja olisi asetettava enimmäismäärä yksityisten ja oikeushenkilöiden poliittisille puolueille tekemille lahjoituksille (ja tuille);

| c) | pöytälaatikkoyhtiöt ja ulkomaisten emoyhtiöiden kotimaiset tytäryhtiöt (18): pöytälaatikkoyhtiöt olisi kiellettävä ja laadittava tiukempia vaatimuksia emoyhtiöiden kautta tapahtuvan rahoituksen alkuperän paljastamiseksi; poliittisten puolueiden rahoitus ja niille annettavat lahjoitukset, jotka ylittävät tietyn kynnysarvon, on rekisteröitävä julkiseen keskusrekisteriin, jossa on ilmoitettava virallinen nimi ja osoite, jotka voidaan yhdistää olemassa olevaan henkilöön, ja jäsenvaltioiden olisi koottava nämä tiedot; kehottaa komissiota varmistamaan, että jäsenvaltioiden viranomaisilla on oikeus tutkia rahoituksen alkuperää, jotta voidaan tarkistaa kotimaisten tytäryhtiöiden tiedot ja puuttua kansallisissa rekistereissä olevien tietojen puutteisiin erityisesti tilanteissa, joissa käytetään pöytälaatikkoyhtiöiden verkostoa; |
| --- | --- |

c)

pöytälaatikkoyhtiöt ja ulkomaisten emoyhtiöiden kotimaiset tytäryhtiöt (18): pöytälaatikkoyhtiöt olisi kiellettävä ja laadittava tiukempia vaatimuksia emoyhtiöiden kautta tapahtuvan rahoituksen alkuperän paljastamiseksi; poliittisten puolueiden rahoitus ja niille annettavat lahjoitukset, jotka ylittävät tietyn kynnysarvon, on rekisteröitävä julkiseen keskusrekisteriin, jossa on ilmoitettava virallinen nimi ja osoite, jotka voidaan yhdistää olemassa olevaan henkilöön, ja jäsenvaltioiden olisi koottava nämä tiedot; kehottaa komissiota varmistamaan, että jäsenvaltioiden viranomaisilla on oikeus tutkia rahoituksen alkuperää, jotta voidaan tarkistaa kotimaisten tytäryhtiöiden tiedot ja puuttua kansallisissa rekistereissä olevien tietojen puutteisiin erityisesti tilanteissa, joissa käytetään pöytälaatikkoyhtiöiden verkostoa;

| d) | voittoa tavoittelemattomat järjestöt ja kolmannet osapuolet (19), joita ulkomaiset toimijat koordinoivat ja jotka on luotu vaaliprosesseihin vaikuttamista varten: kaikkialla EU:ssa olisi harkittava yhtenäisempiä sääntöjä ja avoimuutta sellaisten organisaatioiden osalta, joiden tavoitteena on rahoittaa poliittista toimintaa pyrkiessään vaikuttamaan suoraan vaaliprosesseihin, kuten vaaleihin ja kansanäänestyskampanjoihin; näillä säännöillä ei pitäisi estää voittoa tavoittelemattomia järjestöjä ja kolmansia osapuolia saamasta rahoitusta aihekohtaisiin kampanjoihin; sääntöjä, joilla varmistetaan rahoituksen tai lahjoitusten avoimuus, on sovellettava myös poliittisiin säätiöihin; |
| --- | --- |

d)

voittoa tavoittelemattomat järjestöt ja kolmannet osapuolet (19), joita ulkomaiset toimijat koordinoivat ja jotka on luotu vaaliprosesseihin vaikuttamista varten: kaikkialla EU:ssa olisi harkittava yhtenäisempiä sääntöjä ja avoimuutta sellaisten organisaatioiden osalta, joiden tavoitteena on rahoittaa poliittista toimintaa pyrkiessään vaikuttamaan suoraan vaaliprosesseihin, kuten vaaleihin ja kansanäänestyskampanjoihin; näillä säännöillä ei pitäisi estää voittoa tavoittelemattomia järjestöjä ja kolmansia osapuolia saamasta rahoitusta aihekohtaisiin kampanjoihin; sääntöjä, joilla varmistetaan rahoituksen tai lahjoitusten avoimuus, on sovellettava myös poliittisiin säätiöihin;

| e) | poliittisiin verkkomainoksiin ei sovelleta televisio-, radio- ja sanomalehtimainontaa koskevia sääntöjä eikä niitä yleensä säännellä lainkaan EU:n tasolla: näin ollen on kiellettävä EU:n ja ETA:n ulkopuolelta peräisin olevien toimijoiden ostamat mainokset ja varmistettava, että EU:n toimijoiden verkossa harjoittama poliittisen mainonnan ostaminen on täysin avointa; korostaa, että algoritmien käytön osalta on lisättävä huomattavasti avoimuutta ja demokraattista vastuuvelvollisuutta; panee tyytyväisenä merkille ilmoituksen Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmassa ehdotetun mukaisesti toteutettavasta sponsoroidun poliittisen sisällön avoimuutta koskevasta komission lainsäädäntöehdotuksesta, jolla olisi pyrittävä estämään poliittista verkkomainontaa koskevan 27:n eri kansallisen lainsäädännön kirjavuus ja jolla taataan, että EU-puolueet voivat kampanjoida verkossa ennen EU-vaaleja ja rajoitetaan ulkomaista sekaantumista, sekä selvitetään, mistä säännöistä, jotka yksittäisten jäsenvaltioiden poliittiset puolueet ja suurimmat sosiaalisen median alustat ovat hyväksyneet vapaaehtoisesti, voidaan tehdä EU:ssa kaikkia koskevia sääntöjä; kehottaa EU:n jäsenvaltioita päivittämään kansalliset poliittista mainontaa koskevat sääntönsä, jotka eivät ole pysyneet sen muuttumattoman kehityksen tahdissa, jossa digitaalisista välineistä on tullut ensisijainen poliittisen viestinnän muoto; kehottaa komissiota ehdottamaan, miten voidaan demokraattisesti määritellä aihekohtainen poliittinen mainonta, jotta voidaan lopettaa käytäntö, jossa yksityiset voittoa tavoittelevat alustat päättävät, mikä on aihekohtaista ja mikä ei; |
| --- | --- |

e)

poliittisiin verkkomainoksiin ei sovelleta televisio-, radio- ja sanomalehtimainontaa koskevia sääntöjä eikä niitä yleensä säännellä lainkaan EU:n tasolla: näin ollen on kiellettävä EU:n ja ETA:n ulkopuolelta peräisin olevien toimijoiden ostamat mainokset ja varmistettava, että EU:n toimijoiden verkossa harjoittama poliittisen mainonnan ostaminen on täysin avointa; korostaa, että algoritmien käytön osalta on lisättävä huomattavasti avoimuutta ja demokraattista vastuuvelvollisuutta; panee tyytyväisenä merkille ilmoituksen Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmassa ehdotetun mukaisesti toteutettavasta sponsoroidun poliittisen sisällön avoimuutta koskevasta komission lainsäädäntöehdotuksesta, jolla olisi pyrittävä estämään poliittista verkkomainontaa koskevan 27:n eri kansallisen lainsäädännön kirjavuus ja jolla taataan, että EU-puolueet voivat kampanjoida verkossa ennen EU-vaaleja ja rajoitetaan ulkomaista sekaantumista, sekä selvitetään, mistä säännöistä, jotka yksittäisten jäsenvaltioiden poliittiset puolueet ja suurimmat sosiaalisen median alustat ovat hyväksyneet vapaaehtoisesti, voidaan tehdä EU:ssa kaikkia koskevia sääntöjä; kehottaa EU:n jäsenvaltioita päivittämään kansalliset poliittista mainontaa koskevat sääntönsä, jotka eivät ole pysyneet sen muuttumattoman kehityksen tahdissa, jossa digitaalisista välineistä on tullut ensisijainen poliittisen viestinnän muoto; kehottaa komissiota ehdottamaan, miten voidaan demokraattisesti määritellä aihekohtainen poliittinen mainonta, jotta voidaan lopettaa käytäntö, jossa yksityiset voittoa tavoittelevat alustat päättävät, mikä on aihekohtaista ja mikä ei;

| f) | vaalimenojen seuranta riippumattomien tarkastajien avulla olisi toteutettava ja varojen käyttöä ja lahjoituksia koskevat tiedot olisi asetettava hyvissä ajoin riippumattomien tarkastajien saataville, jotta voidaan vähentää riskejä, kuten eturistiriitoja ja poliittista rahoitusta koskevaa lobbausta; kun otetaan käyttöön tietojen ennakoiva julkistaminen, varainhoitomääräyksistä vastaavilla toimielimillä olisi oltava selkeä toimeksianto sekä toimivalta, resurssit ja oikeudelliset valtuudet suorittaa tutkintoja ja nostaa tapauksista syyte; |
| --- | --- |

f)

vaalimenojen seuranta riippumattomien tarkastajien avulla olisi toteutettava ja varojen käyttöä ja lahjoituksia koskevat tiedot olisi asetettava hyvissä ajoin riippumattomien tarkastajien saataville, jotta voidaan vähentää riskejä, kuten eturistiriitoja ja poliittista rahoitusta koskevaa lobbausta; kun otetaan käyttöön tietojen ennakoiva julkistaminen, varainhoitomääräyksistä vastaavilla toimielimillä olisi oltava selkeä toimeksianto sekä toimivalta, resurssit ja oikeudelliset valtuudet suorittaa tutkintoja ja nostaa tapauksista syyte;

| 90. | kehottaa näin ollen komissiota tekemään analyysin salaisesta rahoituksesta EU:ssa ja esittämään konkreettisia ehdotuksia, joilla pyritään poistamaan kaikki porsaanreiät, jotka mahdollistavat kolmansista maista peräisin olevan poliittisten puolueiden ja säätiöiden tai vaaleilla valittujen edustajien läpinäkymättömän rahoituksen, ja ehdottamaan yhteisiä EU:n standardeja, joita sovellettaisiin kansallisiin vaalilakeihin kaikissa jäsenvaltioissa; katsoo, että jäsenvaltioiden olisi pyrittävä ottamaan käyttöön selkeät avoimuusvelvoitteet poliittisten puolueiden rahoitukselle sekä kieltämään EU:n ja ETA:n ulkopuoliset lahjoitukset poliittisille puolueille ja yksittäisille poliittisille toimijoille, lukuun ottamatta lahjoituksia EU:n ja ETA:n ulkopuolella asuvilta eurooppalaisilta äänestäjiltä, ja ottamaan käyttöön seuraamusjärjestelmää koskevan selkeän strategian; vaatii komissiota ja jäsenvaltioita perustamaan EU:n rahoitustarkastusviranomaisen torjumaan Venäjän ja muiden autoritaaristen hallintojen laittomia rahoituskäytäntöjä ja niiden harjoittamaa sekaantumista; korostaa tarvetta kieltää lahjoitukset ja rahoitus, joissa käytetään erittäin vaikeasti jäljitettäviä kehittyviä teknologioita; pyytää jäsenvaltioita ja komissiota osoittamaan enemmän resursseja valvontavirastoille ja vahvistamaan niiden toimeksiantoja, jotta voidaan saada entistä laadukkaampaa tietoa; |
| --- | --- |

90.

| 91. | sitoutuu varmistamaan, että kaikki voittoa tavoittelemattomat järjestöt, ajatushautomot, laitokset ja kansalaisjärjestöt, jotka antavat parlamentin työn aikana panoksensa EU:n politiikan kehittämiseen tai joilla on neuvoa-antava tehtävä lainsäädäntöprosessissa, ovat täysin avoimia, riippumattomia ja vapaita eturistiriidoista rahoituksensa ja omistuksensa osalta; |
| --- | --- |

91.

| 92. | suhtautuu myönteisesti Euroopan tason poliittisten puolueiden ja Euroopan tason poliittisten säätiöiden perussäännöstä ja rahoituksesta annetun asetuksen (EU, Euratom) N:o 1141/2014 meneillään olevaan tarkistamiseen; tukee kaikkia pyrkimyksiä lisätä Euroopan tason poliittisten puolueiden ja säätiöiden toiminnan rahoituksen avoimuutta erityisesti ennen vuoden 2024 EU-vaaleja, mukaan lukien kaikkien nimettömistä lähteistä ja EU:n ulkopuolelta peräisin olevien lahjoitusten, lukuun ottamatta EU:n jäsenvaltioiden muissa maissa asuvien kansalaisten lahjoituksia, kieltäminen ja sellaisten EU:n ulkopuolelta peräisin olevien lahjoitusten kieltäminen, joita ei voida dokumentoida joko sopimuksella, palvelusopimuksilla tai maksuilla, jotka liittyvät kytkökseen Euroopan tason poliittiseen puolueeseen, mutta sallii kuitenkin jäsenmaksut EU:n ja ETA:n ulkopuolisilta kansallisilta jäsenpuolueilta Euroopan tason poliittisille puolueille; vaatii Euroopan tason ja kansallisia poliittisia puolueita sitoutumaan ulkomaisen sekaantumisen ja disinformaation leviämisen torjumiseen allekirjoittamalla peruskirjan, jossa on tästä erityisiä sitoumuksia; |
| --- | --- |

92.

| 93. | korostaa, että monien Euroopan neuvoston GRECOn ja Venetsian komission suositusten täytäntöönpano vahvistaisi jäsenvaltioiden ja koko unionin poliittisen järjestelmän suojaa ulkomaista taloudellista vaikuttamista vastaan; |
| --- | --- |

93.

Kyberturvallisuus ja kyberhyökkäyksiä koskeva häiriönsietokyky

| 94. | kehottaa EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita lisäämään nopeasti investointeja EU:n strategisiin kybervalmiuksiin ja valmiuksiin ulkomaisen sekaantumisen havaitsemiseksi, paljastamiseksi ja torjumiseksi, kuten tekoälyyn, suojattuun viestintään sekä data- ja pilvi-infrastruktuuriin, jotta parannetaan EU:n kyberturvallisuutta varmistaen samalla perusoikeuksien kunnioittaminen; kehottaa komissiota myös investoimaan enemmän EU:n digitaalisen tietämyksen ja teknisen asiantuntemuksen lisäämiseen, jotta voidaan ymmärtää paremmin eri puolilla EU:ta käytettyjä digitaalisia järjestelmiä; kehottaa komissiota osoittamaan lisää inhimillisiä, aineellisia ja taloudellisia resursseja kyberuhkien analysointivalmiuksiin erityisesti EUH:n INTCENille ja EU:n toimielimille, elimille ja virastoille eli erityisesti ENISAlle, EU:n toimielinten, elinten ja virastojen tietotekniikan kriisiryhmälle (CERT-EU) ja jäsenvaltioille kyberturvallisuutta varten; pitää valitettavana kyberturvallisuuskysymyksiä koskevan yhteistyön ja yhdenmukaistamisen puutetta jäsenvaltioiden välillä; |
| --- | --- |

94.

| 95. | suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen uudeksi kyberturvallisuusstrategiaksi sekä ehdotukseen direktiiviksi toimenpiteistä yhteisen korkean kyberturvatason varmistamiseksi koko unionissa ja direktiivin (EU) 2016/1148 kumoamisesta (20) (NIS 2); suosittelee, että ehdotusta koskevan käynnissä olevan työn lopputulos korjaa vuoden 2016 NIS-direktiivin puutteet erityisesti vahvistamalla turvallisuusvaatimuksia, laajentamalla soveltamisalaa, luomalla kehyksen EU:n laajuiselle yhteistyölle ja tietojen jakamiselle, vahvistamalla jäsenvaltioiden kyberturvallisuusvalmiuksia, kehittämällä julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä, ottamalla käyttöön tiukempia täytäntöönpanovaatimuksia ja tekemällä kyberturvallisuudesta korkeimman tason vastuualueen yhteiskunnan kannalta elintärkeiden eurooppalaisten yhteisöjen hallinnassa; korostaa, että on tärkeää saavuttaa yhteinen korkea kyberturvallisuuden taso kaikissa jäsenvaltioissa, jotta voidaan rajoittaa EU:n yhteisen kyberturvallisuuden heikkoja kohtia; korostaa, että on ratkaisevan tärkeää varmistaa tietojärjestelmien häiriönsietokyky, ja pitää tässä yhteydessä myönteisenä kyberkriisien yhteysorganisaatioiden verkostoa (CyCLONe); kannustaa edistämään edelleen kyberavaruutta koskevia luottamusta lisääviä Etyjin toimenpiteitä; |
| --- | --- |

95.

| 96. | suhtautuu myönteisesti NIS 2 -direktiivissä tehtyyn komission ehdotukseen kriittisten toimitusketjujen koordinoitujen turvallisuusriskiarviointien tekemisestä samaan tapaan kuin EU:n 5G-välineistön kohdalla, jotta voidaan ottaa paremmin huomioon riskit, jotka liittyvät esimerkiksi ulkomaisten valtioiden määräysvallassa olevien yritysten valmistamien ohjelmistojen ja laitteiden käyttöön; kehottaa komissiota kehittämään maailmanlaajuisia 6G-standardeja ja kilpailusääntöjä demokraattisten arvojen mukaisesti; kehottaa komissiota edistämään EU:n toimielinten ja kansallisten viranomaisten välistä tiedonvaihtoa välineistöön kuuluviin toimenpiteisiin liittyvistä haasteista, parhaista käytännöistä ja ratkaisuista; katsoo, että EU:n olisi investoitava enemmän valmiuksiinsa 5G-teknologian ja 5G:n jälkeisen teknologian alalla, jotta voidaan vähentää riippuvuutta ulkomaisista toimittajista; |
| --- | --- |

96.

| 97. | korostaa, että kyberrikollisuudella ei ole rajoja, ja kehottaa EU:ta tehostamaan kansainvälisiä toimiaan sen torjumiseksi tehokkaasti; huomauttaa, että EU:n pitäisi johtaa sellaisen kyberturvallisuutta koskevan kansainvälisen sopimuksen kehittämistä, jossa määrätään kyberturvallisuutta koskevista kansainvälisistä normeista kyberrikosten torjumiseksi; |
| --- | --- |

97.

| 98. | korostaa, että EU:n, Naton ja samanmielisten kansainvälisten kumppaneiden on lisättävä kyberturvallisuusapuaan Ukrainalle; pitää myönteisenä PRY-rahoitteisen kyberalan nopean toiminnan ryhmän asiantuntijoiden alkuvaiheen lähettämistä ja kehottaa hyödyntämään täysimääräisesti EU:n kyberpakotejärjestelmää sellaisia henkilöitä, yhteisöjä ja elimiä vastaan, jotka ovat vastuussa erilaisista Ukrainaan kohdistuvista kyberhyökkäyksistä tai osallistuvat niihin; |
| --- | --- |

98.

| 99. | panee tyytyväisenä merkille ilmoituksen EU:n kyberpuolustuspolitiikkaa täydentävän kyberresilienssiä koskevan säädöksen laatimisesta, koska kyber- ja puolustusala liittyvät läheisesti yhteen; kehottaa lisäämään investointeja EU:n kyberpuolustusvalmiuksiin ja -koordinointiin; suosittelee, että kumppaniemme kybervalmiuksien kehittämistä edistetään EU:n koulutusoperaatioilla tai siviilialan kyberoperaatioilla; korostaa tarvetta yhdenmukaistaa ja standardoida kyberalan koulutusta ja kehottaa myöntämään rakenteellista EU-rahoitusta tällä alalla; |
| --- | --- |

99.

| 100. | tuomitsee sen, että valtiolliset toimijat muun muassa Marokossa, Saudi-Arabiassa, Unkarissa, Puolassa, Bahrainissa, Yhdistyneissä arabiemiirikunnissa ja Azerbaidžanissa käyttävät NSO Groupin Pegasus-valvontaohjelmistoa laajamittaisesti ja laittomasti toimittajia, ihmisoikeuksien puolustajia ja poliitikkoja vastaan; muistuttaa, että Pegasus on vain yksi esimerkki monista valtiollisten toimijoiden viattomia kansalaisia vastaan kohdentamista laittomista laajamittaisista valvontaohjelmista; tuomitsee myös muut valtioiden vakoilutoimet, joita kohdennetaan eurooppalaisiin poliitikkoihin; kehottaa komissiota laatimaan luettelon laittomista valvontaohjelmistoista ja päivittämään sitä jatkuvasti; kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita käyttämään tätä luetteloa, jotta voidaan varmistaa, että ihmisoikeuksia koskeva huolellisuusvelvoite on täysimääräinen ja että eurooppalaisen valvontateknologian ja teknisen avun vienti ja tuonti jäsenvaltioihin, jotka aiheuttavat selvän oikeusvaltioperiaatteeseen kohdistuvan riskin, tutkitaan asianmukaisesti; kehottaa lisäksi perustamaan Kanadan mallin mukaan EU:n kansalaislaboratorion, johon kuuluu toimittajia, ihmisoikeusasiantuntijoita ja haittaohjelmien käänteismallintamisen asiantuntijoita ja joka pyrkisi havaitsemaan ja paljastamaan ohjelmistojen laittoman käytön laittomiin valvontatarkoituksiin; |
| --- | --- |

100.

| 101. | kehottaa EU:ta hyväksymään vankan sääntelykehyksen tällä alalla sekä EU:ssa että kansainvälisellä tasolla; suhtautuu tältä osin myönteisesti Yhdysvaltain kauppa- ja teollisuusministeriön teollisuus- ja turvallisuusosaston päätökseen panna NSO Group Technologies mustalle listalle estäen sitä näin saamasta yhdysvaltalaista teknologiaa; |
| --- | --- |

101.

| 102. | on huolissaan siitä, että EU tekee oikeus- ja lainvalvonta-asioissa yhteistyötä sellaisten kolmansien maiden kanssa, jotka ovat toimineet NSO Groupin kanssa ja ovat käyttäneet Pegasus-vakoiluohjelmistoa vakoillakseen EU:n kansalaisia; kehottaa lisäämään takeita ja parantamaan demokraattista valvontaa kyseisen yhteistyön osalta; |
| --- | --- |

102.

| 103. | kehottaa komissiota tarkastelemaan EU:n investointeja NSO Group Technogiesiin ja toteuttamaan kohdennettuja toimenpiteitä niitä ulkovaltoja vastaan, jotka vakoilevat ohjelmistolla EU:n kansalaisia tai EU:n jäsenvaltioissa pakolaisasemassa olevia henkilöitä; |
| --- | --- |

103.

| 104. | on huolissaan siitä, että autoritaariset hallinnot voivat laittomasti valvoa ja häiritä niiltä pakenemaan pyrkiviä toimittajia ja demokratia-aktivisteja jopa EU:n maaperällä, ja katsoo, että tämä rikkoo vakavasti perusoikeuskirjassa, Euroopan ihmisoikeussopimuksessa ja kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevassa kansainvälisessä yleissopimuksessa vahvistettuja unionin perusarvoja ja yksilöiden perusoikeuksia; pitää valitettavana, että tämän vakoiluohjelman uhreille ei ole annettu oikeudellista tukea; |
| --- | --- |

104.

| 105. | toteaa, että lainsäädäntökehystä on kiireesti vahvistettava, jotta voidaan saattaa vastuuseen tahot, jotka levittävät, käyttävät ja väärinkäyttävät tällaisia ohjelmistoja laittomiin ja luvattomiin tarkoituksiin; viittaa erityisesti autoritaarisen hallinnon esimerkiksi poliittisen opposition mielenosoittajien tunnistamiseksi käyttämää kasvontunnistusohjelmistoa valmistavan valkovenäläisen yrityksen toimitusjohtajalle Alexander Shatroville 21. kesäkuuta 2021 määrättyihin pakotteisiin; kehottaa komissiota estämään laittoman valvontateknologian käytön tai rahoituksen EU:ssa; kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä kolmansien maiden hallitusten kanssa kyberturvallisuutta ja terrorismin torjuntaa koskevan sortavien käytäntöjen ja lainsäädännön lopettamiseksi tehostetun demokraattisen valvonnan puitteissa; kehottaa EU:n toimivaltaisia viranomaisia tekemään tutkinnan vakoiluohjelmistojen laittomasta käytöstä EU:ssa ja näiden ohjelmistojen viennistä EU:sta ja kehottaa määräämään seuraamuksia jäsenvaltioille ja assosioituneille maille ja myös EU:n ohjelmiin osallistuneille maille, jotka ovat ostaneet ja käyttäneet tällaisia vakoiluohjelmistoja ja joista niitä on viety toimittajien, ihmisoikeuksien puolustajien, asianajajien ja poliitikkojen laitonta vakoilua varten; |
| --- | --- |

105.

| 106. | kehottaa tarkistamaan kunnianhimoisesti sähköisen viestinnän tietosuojadirektiiviä (21), jotta voidaan vahvistaa viestinnän ja henkilötietojen luottamuksellisuutta sähköisiä laitteita käytettäessä heikentämättä kuitenkaan direktiivin tarjoaman suojan tasoa ja vaikuttamatta jäsenvaltioiden vastuuseen kansallisen turvallisuuden varmistamisesta; korostaa, että viranomaisten olisi oltava velvollisia paljastamaan tietoteknisistä laitteista löytämänsä haavoittuvuudet; kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita koordinoimaan tiiviimmin tietojärjestelmiin kohdistuvista hyökkäyksistä annettuun direktiiviin (22) perustuvia toimiaan sen varmistamiseksi, että laiton pääsy tietojärjestelmiin ja laiton tietokaappaus määritellään rikoksiksi ja niistä määrätään asianmukaiset seuraamukset; muistuttaa, että kaikki kansalliseen turvallisuuteen liittyvät luottamuksellisuuden loukkaukset on demokraattisessa yhteiskunnassa toteutettava laillisesti ja nimenomaisissa ja oikeutetuissa tarkoituksissa välttämättömyys- ja suhteellisuusperiaatteen mukaisesti, kuten Euroopan ihmisoikeussopimus ja Euroopan unionin tuomioistuin edellyttävät; |
| --- | --- |

106.

EU:n jäsenvaltioiden, toimielinten, virastojen, edustustojen ja operaatioiden suojelu

| 107. | korostaa, että EU:n toimielinten, elinten, virastojen, edustustojen ja operaatioiden verkot, rakennukset ja henkilöstö ovat ulkomaisten valtiollisten toimijoiden toteuttamien kaikentyyppisten hybridiuhkien ja -hyökkäysten kohde, ja siksi niitä olisi suojeltava asianmukaisesti ja kiinnitettävä erityistä huomiota EUH:n ulkomailla sijaitseviin varoihin, tiloihin ja toimintoihin ja sellaisen EU:n henkilöstön turvallisuuteen, joka on lähetetty epädemokraattisiin maihin, joissa on sortohallinnot; kehottaa reagoimaan näihin uhkiin jäsennellysti YTPP-operaatioissa ja antamaan näille operaatioille konkreettisempaa tukea strategisen viestinnän kautta; toteaa, että valtioiden tukemat hyökkäykset EU:n toimielimiä, elimiä ja virastoja, myös EMAa, sekä jäsenvaltioiden instituutioita ja viranomaisia vastaan lisääntyvät jatkuvasti; |
| --- | --- |

107.

| 108. | kehottaa tarkastelemaan perusteellisesti ja säännöllisesti kaikkia EU:n toimielinten, elinten, virastojen, edustustojen ja operaatioiden palveluja, verkkoja, varusteita ja laitteistoja, jotta voidaan vahvistaa niiden kykyä selviytyä kyberturvallisuusuhista ja sulkea pois mahdollisesti vaaralliset ohjelmat ja laitteet, kuten Kaspersky Labin kehittämät ohjelmat ja laitteet; kehottaa EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita varmistamaan, että henkilöstölle annetaan asianmukaista ohjausta ja turvalliset välineet; korostaa tarvetta lisätä tietoisuutta turvallisten palvelujen ja verkkojen käytöstä toimielimissä ja hallinnoissa myös virkamatkojen aikana; panee merkille luottamus- ja turvallisuusedut, jotka liittyvät liittoutuneiden sotilas- ja valtionvirastoissa laajasti käytettyihin avoimeen lähteeseen perustuviin verkkokäyttöjärjestelmiin; |
| --- | --- |

108.

| 109. | korostaa, että on tärkeää, että kyberturvallisuuteen erikoistuneet EU:n eri toimielimet, elimet ja virastot – kuten CERT-EU, jonka operatiivisia valmiuksia on samalla kehitettävä täysipainoisesti, sekä ENISA ja tuleva yhteinen kyberturvallisuusyksikkö, jonka tehtävänä on varmistaa koordinoitu reagointi laajamittaisiin kyberturvallisuusuhkiin EU:ssa – koordinoivat toimintaansa tehokkaasti ja tiiviisti keskenään; suhtautuu myönteisesti CERT-EU:n ja ENISAn käynnissä olevaan rakenteelliseen yhteistyöhön; suhtautuu myönteisesti myös INTCENin yhteyteen perustetun EU:n kybertiedustelutyöryhmän perustamiseen strategisen tiedusteluyhteistyön edistämiseksi; arvostaa EU:n toimielinten pääsihteerien hiljattain tekemiä aloitteita yhteisten tieto- ja kyberturvallisuussääntöjen laatimiseksi; |
| --- | --- |

109.

| 110. | odottaa mielenkiinnolla komission kahta asetusehdotusta, joilla luodaan normatiivinen kehys kaikkien EU:n toimielinten, elinten ja virastojen tieto- ja kyberturvallisuudelle, ja katsoo, että näihin asetuksiin olisi sisällyttävä myös valmiuksien ja häiriönsietokyvyn kehittäminen; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita osoittamaan lisävaroja ja -resursseja EU:n toimielinten kyberturvallisuuteen, jotta voidaan vastata jatkuvasti kehittyvän uhkaympäristön haasteisiin; |
| --- | --- |

110.

| 111. | odottaa mielenkiinnolla kyberturvallisuutta koskevaa Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomusta, jonka odotetaan valmistuvan vuoden 2022 alussa; |
| --- | --- |

111.

| 112. | kehottaa tutkimaan perusteellisesti EU:n toimielinten henkilöstön keskuuteen tapahtuvaa ulkomaista soluttautumista koskevat ilmoitetut tapaukset; kehottaa tarkastelemaan ja mahdollisesti tarkistamaan henkilöresursseja koskevia menettelyjä, mukaan lukien työhönottoa edeltävä seulonta, jotta voidaan tukkia porsaanreiät, jotka mahdollistavat ulkomaisen soluttautumisen; kehottaa parlamentin hallintoelimiä parantamaan henkilöstön turvallisuusselvitysmenettelyjä ja tiukentamaan parlamentin tiloihin pääsyä koskevia sääntöjä ja tarkastuksia, jotta estetään ulkomaisiin etuihin läheisesti sidoksissa olevien henkilöiden pääsy luottamuksellisiin kokouksiin ja tietoihin; kehottaa Belgian viranomaisia tarkistamaan ja saattamaan ajan tasalle vakoilun vastaisen kansallisen kehyksen, jotta voidaan tehokkaasti havaita vakoiluun syyllistyneet, asettaa heidät syytteeseen ja rangaista heitä; kehottaa toteuttamaan vastaavanlaisia toimia muissa jäsenvaltioissa EU:n toimielinten ja virastojen suojelemiseksi niiden maaperällä; |
| --- | --- |

112.

| 113. | kehottaa kaikkia EU:n toimielimiä lisäämään henkilöstönsä tietoisuutta asianmukaisella koulutuksella ja ohjeistuksella kyberturvallisuusriskien ja muiden turvallisuusriskien ehkäisemiseksi ja vähentämiseksi ja niihin puuttumiseksi; kehottaa aloittamaan koko henkilöstölle (myös harjoittelijoille) ja Euroopan parlamentin jäsenille suunnatun pakollisen ja säännöllisen turvallisuus- ja tietotekniikkakoulutuksen; kehottaa toteuttamaan säännöllisiä ja kohdennettuja kartoituksia ja riskiarviointeja ulkomaisesta vaikutusvallasta toimielimissä; |
| --- | --- |

113.

| 114. | korostaa, että tietojen manipulointitapauksia varten tarvitaan asianmukaisia kriisinhallintamenettelyjä, mukaan lukien hallinnon eri tasojen ja eri alojen väliset varoitusjärjestelmät, jotta voidaan varmistaa keskinäinen tietojen vaihtaminen ja estää tietojen manipuloinnin leviäminen; suhtautuu tältä osin myönteisesti ennen vuoden 2019 EU-vaaleja perustettuihin varhaisvaroitusjärjestelmään ja -menettelyyn sekä menettelyihin, joita komission ja parlamentin hallinnot ovat ottaneet käyttöön varoittaakseen mahdollisista tapauksista, jotka vaikuttavat toimielimiin tai EU:n demokraattisiin prosesseihin; pyytää EU:n hallintoa vahvistamaan seurantaansa, muun muassa perustamalla keskusrekisterin ja häiriöiden jäljitysvälineen, ja kehittämään yhteistä välineistöä, joka aktivoitaisiin varhaisvaroitusjärjestelmän hälytyksen tapahtuessa; |
| --- | --- |

114.

| 115. | vaatii pakollisia avoimuussääntöjä matkoista, joita ulkomaat ja ulkomaiset toimijat tarjoavat EU:n toimielinten virkamiehille, myös EP:n jäsenille, valtuutetuille avustajille ja ryhmän neuvonantajille, sekä kansallisille virkailijoille, ja katsoo, että sääntöjen olisi sisällettävä muun muassa seuraavat seikat: maksavan tahon nimi, matkan hinta ja ilmoitetut syyt; muistuttaa, että tällaisia järjestettyjä matkoja ei voida katsoa Euroopan parlamentin virallisiksi valtuuskunniksi, ja kehottaa määräämään ankarat seuraamukset, jos tätä ei noudatettaisi; korostaa, että epäviralliset ystävyysryhmät voivat horjuttaa Euroopan parlamentin virallisten elinten työtä sekä heikentää parlamentin mainetta ja sen toiminnan johdonmukaisuutta; vaatii parlamentin hallintoelimiä lisäämään näiden ryhmien avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta, valvomaan nykyisten sääntöjen noudattamista ja ryhtymään tarvittaviin toimenpiteisiin, kun kolmannet maat käyttävät näitä ystävyysryhmiä väärin; pyytää kvestoreita kehittämään ja ylläpitämään helposti saatavilla olevaa ja ajantasaista rekisteriä ystävyysryhmistä ja ilmoituksista; |
| --- | --- |

115.

Eliitin jäsenten valjastamisen, kansallisten maahanmuuttajayhteisöjen, korkeakoulujen ja kulttuuritapahtumien välityksellä globaalien toimijoiden kautta tapahtuva sekaantuminen

| 116. | tuomitsee kaikenlaisen eliitin jäsenten valjastamisen ja huippuvirkamiesten ja entisten EU-poliitikkojen värväämisen tekniikan, jota EU:n vastaisia sekaantumistoimia aktiivisesti harjoittaviin hallituksiin yhteydessä olevat ulkomaiset yritykset käyttävät, ja pitää valitettavana, että näiden käytäntöjen ehkäisemiseen ei ole tarvittavia välineitä ja valvontaa; katsoo, että julkista tehtävää tai virkamiestehtäviä suoritettaessa saatujen luottamuksellisten tietojen paljastamisella EU:n ja sen jäsenvaltioiden strategisten etujen kustannuksella olisi oltava oikeudellisia seurauksia ja niistä olisi aiheuduttava vakava seuraamus, mukaan lukien välitön irtisanominen ja/tai sulkeminen pois toimielinten rekrytoinnista tulevaisuudessa; katsoo, että tällaisten henkilöiden tulo- ja varallisuusilmoitukset olisi asetettava julkisesti saataville; |
| --- | --- |

116.

| 117. | kehottaa komissiota edistämään ja koordinoimaan toimia, joilla torjutaan eliitin jäsenten valjastamista – kuten lisäämään ja panemaan poikkeuksetta täytäntöön EU:n komission jäsenten ja korkean tason EU-virkamiesten karenssiaikaa ja kauden jälkeistä raportointivelvollisuutta, jotta päästään eroon pyöröovi-ilmiöstä – sekä antamaan jäsenneltyjä sääntöjä eliitin jäsenten valjastamisen torjumiseksi EU:n tasolla; kehottaa komissiota arvioimaan, ovatko nykyiset karenssivaatimukset edelleen tarkoituksenmukaisia; korostaa, että entisten EU-poliitikkojen ja -virkamiesten olisi ilmoitettava erityiselle valvontaelimelle tapauksista, joissa ulkomainen valtio lähestyy heitä, ja saatava väärinkäytösten paljastajalle annettava suoja; kehottaa kaikkia jäsenvaltioita soveltamaan ja yhdenmukaistamaan poliittista johtoaan koskevia karenssiaikoja ja varmistamaan, että niillä on käytössä toimenpiteitä ja järjestelmiä, joiden mukaan virkamiesten on ilmoitettava ulkopuolisesta toiminnastaan, työpaikoistaan, investoinneistaan, omaisuudestaan ja merkittävistä lahjoista tai eduista, joista voi aiheutua eturistiriita; |
| --- | --- |

117.

| 118. | on huolissaan integroiduista lobbausstrategioista, joissa yhdistetään teolliset edut ja ulkopoliittiset tavoitteet, erityisesti silloin, kun ne edistävät autoritaarisen valtion etuja; kehottaa siksi EU:n toimielimiä uudistamaan avoimuusrekisteriä muun muassa ottamalla käyttöön tiukempia avoimuussääntöjä, kartoittamalla EU:hun liittyvän lobbauksen ulkomaista rahoitusta ja varmistamalla merkitsemisen rekisteriin, mikä mahdollistaa ulkomaisilta hallituksilta peräisin olevan rahoituksen tunnistamisen; kehottaa kaikkia EU:n toimielimiä tekemään tehokasta yhteistyötä tässä asiassa; katsoo, että ulkomaista vaikuttamista koskeva Australian avoimuusjärjestely on hyvä käytäntö, josta voitaisiin ottaa mallia; |
| --- | --- |

118.

| 119. | kehottaa jäsenvaltioita harkitsemaan ulkomaista vaikuttamista koskevan rekisteröintijärjestelmän perustamista ja valtion hallinnoiman rekisterin luomista jonkin ulkovallan hyväksi tai sen puolesta toteutetuille ilmoitetuille toimille muiden samanmielisten demokratioiden hyvän käytännön mukaisesti; |
| --- | --- |

119.

| 120. | on huolissaan ulkomaisten autoritaaristen valtioiden yrityksistä harjoittaa valvontaa, joka kohdistuu EU:ssa asuviin maastamuuttajayhteisöihin; korostaa sitä keskeistä roolia, joka on Kiinan kommunistisen puolueen keskuskomitealle suoraan raportoivalla Kiinan yhtenäinen rintama -osastolla (United Front), jonka tehtävänä on koordinoida Kiinan ulkoisen vaikuttamisen strategiaa valvomalla tiukasti ulkomaille sijoittautuneita kiinalaisia yksityishenkilöitä ja yrityksiä; kiinnittää huomiota Australian ja Uuden-Seelannin kokemuksiin, joita ne ovat saaneet United Frontin käsittelemisestä; |
| --- | --- |

120.

| 121. | tuomitsee jyrkästi Venäjän pyrkimykset välineellistää vähemmistöjä EU:n jäsenvaltioissa toteuttamalla niin kutsuttua ulkomailla asuvia venäläisiä koskevaa politiikkaa erityisesti Baltian maissa ja itäisissä naapurimaissa osana Putinin hallinnon geopoliittista strategiaa, jonka tavoitteena on jakaa EU:n yhteiskuntia sekä toteuttaa ”venäläisen maailman” käsitettä, jonka tarkoituksena on oikeuttaa hallinnon laajentumistoimet; toteaa, että monet venäläiset ”yksityiset säätiöt”, ”yksityiset yritykset”, ”mediaorganisaatiot” ja ”kansalaisjärjestöt” ovat joko valtion omistuksessa tai niillä on salaisia siteitä Venäjän valtioon; korostaa, että Venäjän kansalaisyhteiskunnan kanssa käytävässä vuoropuhelussa on olennaista erottaa toisistaan ne organisaatiot, jotka pysyvät erossa Venäjän hallituksen vaikutusvallasta, ja organisaatiot, joilla on yhteyksiä Kremliin; muistuttaa, että on myös näyttöä Venäjän suorittamasta sekaantumisesta ja manipuloinnista monissa muissa länsimaisissa liberaaleissa demokratioissa sekä aktiivisesta tuesta ääriliikkeille ja radikaaleille tahoille sen pyrkiessä edistämään unionin vakauden horjuttamista; toteaa, että Venäjä hyödyntää laajasti kulttuuria, mukaan lukien populaarimusiikkia, audiovisuaalista sisältöä ja kirjallisuutta, osana disinformaatioekosysteemiään; pitää valitettavana Venäjän pyrkimyksiä olla tunnustamatta täysin Neuvostoliiton rikosten historiaa ja ottaa sen sijaan käyttöön uusi venäläinen narratiivi; |
| --- | --- |

121.

| 122. | on huolissaan Turkin hallituksen pyrkimyksistä vaikuttaa taustaltaan turkkilaisiin ihmisiin tarkoituksenaan käyttää maahanmuuttajayhteisöjä maan kantojen välittäjänä ja jakaa eurooppalaisia yhteiskuntia erityisesti ulkomailla asuville turkkilaisille suunnatun Presidency for Turks Abroad and Related Communities (YTB) -instituutin kautta; tuomitsee Turkin avoimet pyrkimykset käyttää sen maahanmuuttajayhteisöä Euroopassa vaalien kulun muuttamiseen; |
| --- | --- |

122.

| 123. | tuomitsee Venäjän pyrkimykset hyödyntää etnisiä jännitteitä Länsi-Balkanilla konfliktien lietsomiseksi ja yhteisöjen jakamiseksi, mikä voisi johtaa koko alueen vakauden horjumiseen; ilmaisee huolensa siitä, että ortodoksinen kirkko pyrkii Serbian, Montenegron ja Bosnia ja Hertsegovinan (etenkin Bosnian serbitasavallan osan) kaltaisissa maissa edistämään kuvaa Venäjästä perinteisten perhearvojen turvaajana ja vahvistamaan valtion ja kirkon välisiä suhteita; pitää hälyttävänä, että Unkari ja Serbia auttavat Kiinaa ja Venäjää niiden geopoliittisissa tavoitteissa; suosittelee käymään vuoropuhelua Länsi-Balkanin kansalaisyhteiskunnan ja yksityisen sektorin kanssa disinformaation vastaisten toimien koordinoimiseksi alueella korostaen tutkimusta ja analyysia sekä alueellisten asiantuntijoiden mukaan ottamista; kehottaa komissiota rakentamaan infrastruktuurin, jonka avulla voidaan tuottaa näyttöön perustuvia reaktioita sekä lyhyen että pitkän aikavälin disinformaatiouhkiin Länsi-Balkanilla; kehottaa EUH:ta omaksumaan ennakoivamman asenteen ja keskittymään EU:n uskottavuuden lisäämiseen alueella sen puolustamisen sijaan ja laajentamaan StratCom-seurantaa siten, että siinä keskitytään Länsi-Balkanin maista ja niiden naapureista lähtöisin oleviin rajat ylittäviin disinformaatiouhkiin; |
| --- | --- |

123.

| 124. | korostaa, että EU:n ja sen jäsenvaltioiden on tehostettava itäisen kumppanuuden maiden tukemista erityisesti tekemällä yhteistyötä rakentaakseen valtion ja yhteiskunnan häiriönsietokykyä disinformaatiota ja Venäjän valtionpropagandaa vastaan, jotta voidaan torjua itäisen kumppanuuden maiden yhteiskuntien ja instituutioiden strategista heikentymistä ja hajanaistumista; |
| --- | --- |

124.

| 125. | on huolissaan Hongkongin uudesta kansallisesta turvallisuuslaista ja ulkomaisten pakotteiden torjuntaa koskevasta Kiinan laista johtuvien pakkokeinojen ekstraterritoriaalisesta soveltamisesta yhdistettynä Kiinan muiden maiden kanssa tekemiin luovutussopimuksiin, joiden ansiosta Kiina voi toteuttaa laajamittaisia pelotetoimia sitä kritisoivia muita kuin kiinalaisia kansalaisia vastaan, esimerkiksi äskettäin kahta Tanskan parlamentin jäsentä vastaan, ja Kiinan vastapakotteista viittä Euroopan parlamentin jäsentä, ihmisoikeuksien alivaliokuntaa, kolmea EU:n jäsenvaltioiden kansanedustajaa, EU:n neuvoston poliittisten ja turvallisuusasioiden komiteaa, kahta eurooppalaista tutkijaa ja kahta Saksassa ja Tanskassa sijaitsevaa eurooppalaista ajatushautomoa vastaan; kehottaa kaikkia jäsenvaltioita vastustamaan tätä, kieltäytymään luovuttamasta henkilöitä ja tarjoamaan tarvittaessa asianomaisille henkilöille asianmukaista suojelua mahdollisten ihmisoikeusrikkomusten estämiseksi; |
| --- | --- |

125.

| 126. | on huolissaan siitä, että niin monet eurooppalaiset yliopistot, oppilaitokset ja kulttuurikeskukset ovat kumppanuussuhteissa kiinalaisten yhteisöjen, mukaan lukien Konfutse-instituuttien, kanssa, mahdollistaen tieteellisen tiedon varastamisen ja kaikkien Kiinaan liittyvien aiheiden tiukan valvonnan tutkimuksen ja opetuksen alalla, mikä rikkoo akateemisen vapauden ja riippumattomuuden perustuslaillista suojelua, sekä Kiinaan liittyvien kulttuuritoimien valintaan vaikuttamisen; on huolissaan siitä, että tällaiset toimet voivat johtaa tietämyksen menetykseen Kiinaan liittyvissä kysymyksissä ja riistää EU:lta tarvittavan osaamisen; on huolestunut muun muassa siitä, että Kiinan hallituksen valtioneuvoston tiedotustoimisto sponsoroi vuonna 2014 College of Europen Kiina-kirjastoa (23); on erittäin huolissaan Kiinan pyrkimyksistä painostaa ja sensuroida esimerkiksi Nantesin museon Tšingis-kaania käsittelevää näyttelyä, jota suunniteltiin alun perin vuodeksi 2020 (24); kehottaa komissiota edistämään hyvien käytäntöjen vaihtoa jäsenvaltioiden välillä, jotta voidaan puuttua ulkomaiseen sekaantumiseen kulttuuri- ja koulutusaloilla; |
| --- | --- |

126.

| 127. | on huolissaan tapauksista, joissa Euroopassa on tehty tutkimusta salatulla rahoituksella, mukaan lukien Kiinan pyrkimykset houkutella lahjakkuuksia Thousand Talents Plan -järjestelyn ja Konfutse-instituuttien stipendien kautta, sekä sotilaallisten ja muiden kuin sotilaallisten tiedehankkeiden tarkoituksellisesta sulauttamista toisiinsa Kiinan siviili- ja sotilasasioiden yhdistämisstrategian kautta; korostaa Kiinan korkea-asteen oppilaitosten pyrkimyksiä allekirjoittaa Euroopassa sijaitsevien kumppanilaitosten kanssa yhteisymmärryspöytäkirjoja, jotka sisältävät lausekkeita, joilla pidetään yllä Kiinan propagandaa tai joiden avulla kannustetaan tukemaan Kiinan kommunistisen puolueen näkemyksiä tai poliittisia aloitteita, kuten uusi silkkitie -aloitetta, päästen näin kiertämään kyseisten maiden hallitusten viralliset kannat ja heikentämään niitä; pyytää kulttuurillisia, akateemisia ja valtioista riippumattomia instituutioita lisäämään avoimuutta Kiinan vaikutusvallan suhteen ja kehottaa niitä tiedottamaan keskusteluista ja vuorovaikutuksesta Kiinan hallituksen ja siihen liittyvien organisaatioiden kanssa; |
| --- | --- |

127.

| 128. | tuomitsee Unkarin hallituksen päätöksen avata Fudan-yliopiston toimipiste Budapestissa, jossa se samanaikaisesti sulki Central European University -yliopiston; on huolissaan siitä, että eurooppalaiset yliopistot ovat yhä enemmän taloudellisesti riippuvaisia Kiinasta ja muista ulkovalloista, koska riskinä on, että arkaluonteisia tietoja, teknologioita ja tutkimustuloksia virtaa ulkomaille ja koska tällä riippuvaisuudella voi olla vaikutuksia akateemiseen vapauteen; korostaa akateemisen vapauden merkitystä disinformaatio- ja vaikuttamisoperaatioihin puuttumisessa; kannustaa näitä instituutioita tekemään yksityiskohtaisia haavoittuvuusarviointeja ennen uusien kumppanuuksien solmimista ulkomaisten kumppanien kanssa; korostaa, että akateemista henkilöstöä olisi koulutettava ilmoittamaan salaisesta rahoituksesta tai vaikuttamisesta erityisen vihjelinjan kautta ja että näille henkilöille olisi aina annettava väärinkäytösten paljastajia koskevaa suojelua; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että geopoliittisen tutkimuksen rahoitus Euroopan yliopistoissa tulee eurooppalaisista lähteistä; kehottaa komissiota ehdottamaan lainsäädäntöä yliopistojen sekä kansalaisjärjestöjen ja ajatushautomoiden ulkomaisen rahoituksen avoimuuden lisäämiseksi esimerkiksi pakollisten lahjoitusilmoitusten, rahoitusvirtoja koskevan asianmukaisen huolellisuusvelvollisuuden sekä ulkomaisten puolueiden antaman rahoituksen, luontoissuoritusten ja tuen julkistamisen avulla; kehottaa jäsenvaltioiden viranomaisia hyväksymään korkea-asteen oppilaitosten ulkomaista rahoitusta koskevat tehokkaat säännöt, mukaan lukien tiukat enimmäismäärät ja raportointivaatimukset; |
| --- | --- |

128.

| 129. | korostaa, että samanlaisia turvallisuusriskejä ja teollis- ja tekijänoikeusvarkausriskejä on yksityisellä sektorilla, jossa työntekijöillä saattaa olla pääsy keskeisiin teknologioihin ja liikesalaisuuksiin; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kannustamaan sekä akateemisia instituutioita että yksityistä sektoria laatimaan kattavia turvallisuus- ja vaatimustenmukaisuusohjelmia, mukaan lukien uusia sopimuksia koskevat erityiset turvallisuuskatselmukset; toteaa, että järjestelmien ja verkon käyttöoikeuksien tiukemmat rajoitukset sekä turvallisuusselvitykset voivat olla perusteltuja joillekin professoreille tai työntekijöille, jotka työskentelevät kriittisten tutkimusten ja tuotteiden parissa; |
| --- | --- |

129.

| 130. | toteaa, että tarkistettu sinistä korttia koskeva direktiivi (25), jolla helpotetaan ammattitaitoisten EU:n ulkopuolisten maahanmuuttajien tuloa EU:hun, antaa Eurooppaan sijoittautuneille kiinalaisille ja venäläisille yrityksille esimerkiksi mahdollisuuden kutsua ammattitaitoisia maahanmuuttajia kotimaastaan; huomauttaa, että tämä saattaa tehdä näiden kansalaisten muuttovirran valvomisesta vaikeampaa jäsenvaltioille, mikä voisi johtaa ulkomaisen sekaantumisen riskeihin; |
| --- | --- |

130.

| 131. | panee merkille, että Konfutse-instituutteja perustetaan yhä enemmän eri puolille maailmaa ja erityisesti Eurooppaan; huomauttaa, että kieltenopetuksen ja yhteistyön keskus, joka tunnetaan aiemmin nimellä Konfutse-instituutin keskustoimistona tai Hanbanina (Chinese Language Council Internationalin toimisto), joka vastaa Konfutse-instituutti–ohjelmasta maailmanlaajuisesti, on osa Kiinan puoluevaltion propagandajärjestelmää; kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota tukemaan riippumattomia kiinan kielen kursseja, joilla ei ole kytköksiä Kiinan valtioon tai siihen sidoksissa oleviin organisaatioihin; katsoo, että äskettäin Ruotsiin perustettu kansallinen Kiina-keskus voisi olla tärkeä esimerkki siitä, miten lisätä riippumatonta Kiina-kompetenssia Euroopassa; |
| --- | --- |

131.

| 132. | katsoo lisäksi, että Konfutse-instituutit toimivat lobbausalustana Kiinan taloudellisille eduille ja Kiinan tiedustelupalvelulle sekä agenttien ja vakoojien värväykselle; muistuttaa, että monet yliopistot, kuten Düsseldorfin yliopistot vuonna 2016, Brysselin (VUB ja ULB) yliopistot vuonna 2019, Hampurin yliopistot vuonna 2020 ja kaikki Ruotsin yliopistot, ovat päättäneet lopettaa yhteistyönsä Konfutse-instituuttien kanssa Kiinan harjoittamaa vakoilua ja sekaantumista koskevien riskien vuoksi; kehottaa useampia yliopistoja pohtimaan nykyistä yhteistyötään sen varmistamiseksi, että se ei vaikuta niiden akateemiseen vapauteen; kehottaa jäsenvaltioita seuraamaan tiiviisti opetusta, tutkimusta ja muuta toimintaa Konfutse-instituuteissa ja, jos väitetystä vakoilusta tai sekaantumisesta on selkeää näyttöä, ryhtymään täytäntöönpanotoimiin Euroopan taloudellisen ja poliittisen suvereniteetin turvaamiseksi, mukaan lukien epäämällä asianomaisten instituuttien rahoituksen tai peruuttamalla niiden toimiluvat; |
| --- | --- |

132.

| 133. | toteaa, että ulkomaista sekaantumista voidaan toteuttaa myös vaikuttamalla uskonnollisiin instituutteihin ja välineellistämällä niitä, kuten Venäjän vaikutusvalta ortodoksikirkkoihin erityisesti Serbiassa, Montenegrossa, Bosnia ja Hertsegovinassa (etenkin Bosnian serbitasavallassa), Georgiassa ja jossain määrin Ukrainassa, muun muassa kylvämällä erimielisyyttä paikallisen väestön keskuudessa, kirjoittamalla historiaa puolueellisesti ja edistämällä EU:n vastaista agendaa, ja Turkin vaikutusvalta Ranskan ja Saksan moskeijoiden kautta sekä Saudi-Arabian vaikutusvalta salafi-moskeijoiden kautta kaikkialla Euroopassa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan paremman koordinoinnin uskonnollisten instituutioiden suojelemiseksi ulkomaiselta sekaantumiselta sekä rajoittamaan rahoitusta ja lisäämään sen avoimuutta; kehottaa jäsenvaltioita seuraamaan tiiviisti uskonnollisten instituutioiden toimintaa ja ryhtymään tarvittaessa ja näytön perusteella toimiin, mukaan lukien epäämällä asianomaisten instituutioiden rahoituksen tai peruuttamalla niiden toimiluvat; |
| --- | --- |

133.

| 134. | kehottaa EUH:ta tuottamaan tutkimuksen pahantahtoisten valtiollisten toimijoiden yleisyydestä ja niiden vaikutuksesta Euroopan ajatushautomoissa, yliopistoissa, uskonnollisissa organisaatioissa ja viestintäalan laitoksissa; kehottaa kaikkia EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä ja osallistumaan järjestelmälliseen vuoropuheluun sidosryhmien ja asiantuntijoiden kanssa, jotta voidaan tarkasti kartoittaa ja seurata ulkomaista vaikuttamista kulttuurin, akateemisella ja uskonnon alalla; kehottaa lisäämään sisällön jakamista eurooppalaisten kansallisten ja myös naapurimaiden yleisradioyhtiöiden välillä; |
| --- | --- |

134.

| 135. | on huolissaan tiedoista, joita on kantautunut ulkomaisesta sekaantumisesta Euroopan oikeusjärjestelmissä; kiinnittää erityistä huomiota siihen, että Euroopassa tuomioistuimet panevat täytäntöön Venäjän tuomioita Kremlin vastustajia vastaan; kehottaa jäsenvaltioita lisäämään tietoisuutta oikeuslaitoksen henkilöstön keskuudessa ja tekemään yhteistyötä kansalaisyhteiskunnan kanssa, jotta ulkomaisia hallituksia estetään käyttämästä väärin kansainvälistä oikeudellista yhteistyötä ja eurooppalaisia tuomioistuimia; kehottaa EUH:ta teettämään tutkimuksen ulkomaisen sekaantumisen yleisyydestä ja sen vaikutuksesta unionin tuomioistuinmenettelyissä; toteaa, että tämän tutkimuksen perusteella saattaa olla tarpeen ehdottaa muutoksia tuomioistuinmenettelyjen avoimuus- ja rahoitusvaatimuksiin; |
| --- | --- |

135.

Varoittavat toimenpiteet, vastuussa olevien selvittäminen ja yhteiset vastatoimet, mukaan lukien pakotteet

| 136. | katsoo, että EU:n hiljattain luomat pakotejärjestelmät, joita ovat 17. toukokuuta 2019 hyväksytyt unionia tai sen jäsenvaltioita uhkaavien kyberhyökkäysten vastaiset rajoittavat toimenpiteet (26) ja 7. joulukuuta 2020 hyväksytty EU:n maailmanlaajuinen ihmisoikeuspakotejärjestelmä (27) (EU Magnitsky Act), ovat todistetusti tuoneet lisäarvoa tarjoamalla EU:lle arvokkaita varoittavia välineitä; kehottaa komissiota esittämään lainsäädäntöehdotuksen uuden aihekohtaisen pakotejärjestelmän hyväksymiseksi, jotta voidaan puuttua vakaviin korruptiotapauksiin; muistuttaa, että kyberhyökkäyksiä ja ihmisoikeuksia koskevia pakotejärjestelmiä on käytetty kahdesti, vuonna 2020 ja vuonna 2021; vaatii, että kyberhyökkäyksiä koskevasta pakotejärjestelmästä tehdään pysyvä, ja kehottaa jäsenvaltioita jakamaan kaikki kerätyt todisteet ja tiedustelutiedot kyberseuraamusluetteloiden laatimiseksi; |
| --- | --- |

136.

| 137. | kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita toteuttamaan lisätoimenpiteitä ulkomaisen sekaantumisen, myös laajamittaisten disinformaatiokampanjoiden, hybridiuhkien ja hybridisodankäynnin torjumiseksi siten, että kunnioitetaan kaikilta osin sananvapautta ja tiedonvälityksen vapautta, myös perustamalla pakotejärjestelmä; katsoo, että tähän olisi sisällyttävä monialaisen ja epäsymmetrisen pakotekehyksen käyttöönotto sekä diplomaattiset pakotteet, matkustuskiellot, varojen jäädyttäminen ja EU:n oleskelulupien poistaminen sellaisilta ulkomaisilta henkilöiltä ja heidän perheenjäseniltään, jotka liittyvät ulkomaisiin sekaantumisyrityksiin, ja että nämä toimet olisi kohdennettava mahdollisimman tarkasti aggressiivisista toimista vastuussa oleviin päättäjiin ja elimiin välttäen samalla mitalla antamisen kierteen ja SEU 29 artiklan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 215 artiklan (rajoittavat toimenpiteet) mukaisesti ja että niiden olisi sisällyttävä tiukasti unionin yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan ja YTPP:n pilareihin; kehottaa jäsenvaltioita tekemään ulko- ja kotimaisesta sekaantumisesta ja disinformaatiosta vakiokohdan ulkoasiainneuvoston asialistalla; kehottaa EU:ta määrittelemään, mitä kansainvälisesti lainvastainen teko on, ja hyväksymään tämän uuden määritelmän seurauksena vähimmäisrajat vastatoimenpiteiden käynnistämiselle sekä suorittamaan määrittelyn yhteydessä vaikutustenarvioinnin oikeusvarmuuden takaamiseksi; toteaa, että neuvoston olisi voitava päättää kolmansille maille ulkomaisesta sekaantumisesta määrättävistä pakotteista määräenemmistöllä yksimielisyyden sijasta; katsoo, että ulkomaista sekaantumista ja tiedon manipulointia EU:n tilanteen epävakauttamiseksi harjoittavien maiden olisi maksettava päätöksistään hinta ja vastattava taloudellisista ja/tai maineeseen vaikuttavista ja/tai diplomaattisista seurauksista; kehottaa komissiota ja ulkopolitiikan korkeaa edustajaa esittämään tältä osin konkreettisia ehdotuksia; |
| --- | --- |

137.

| 138. | painottaa, että vaikka perussopimuksissa määritellyt demokraattiset prosessit, ihmisoikeudet ja vapaudet pyritään säilyttämään, pakotejärjestelmässä on perusoikeuskirjan noudattamiseksi kiinnitettävä erityistä huomiota määrättyjen pakotteiden vaikutuksiin perusoikeuksiin ja -vapauksiin ja sen on oltava täysin avoin pakotteen täytäntöönpanopäätöksen perusteiden suhteen; korostaa tarvetta selkeyttää EU:n tasolla pakotteiden soveltamisalaa ja niiden vaikutuksia asiaan liittyviin henkilöihin, kuten EU:n kansalaisiin ja yrityksiin; |
| --- | --- |

138.

| 139. | toteaa, että tällaisten hybridihyökkäysten luonne vaihtelee, mutta niiden aiheuttama vaara EU:n ja jäsenvaltioiden arvoille, perustavanlaatuisille eduille, turvallisuudelle, riippumattomuudelle ja eheydelle sekä demokratian, oikeusvaltion, ihmisoikeuksien ja kansainvälisen oikeuden periaatteiden ja perusvapauksien lujittamiselle ja tukemiselle voi olla merkittävä joko hyökkäysten laajuuden, luonteen tai kumulatiivisen vaikutuksen kannalta; pitää myönteisenä, että demokratiatoimintasuunnitelman mukaan komissio ja EUH kehittävät yhdessä välineistön ulkomaisten sekaantumis- ja vaikuttamistoimien varalta, mukaan lukien hybridioperaatiot sekä kolmansien osapuolten ja maiden EU:hun kohdistamista vihamielisistä hyökkäyksistä vastuussa olevien selkeä selvittäminen; |
| --- | --- |

139.

| 140. | huomauttaa, että käsitys, jonka mukaan tietyt ulkomaiset sekaantumistoimet vaikuttavat merkittävästi demokraattisiin prosesseihin ja oikeuksien tai velvollisuuksien toteuttamiseen, valtaa kansainvälisesti alaa; korostaa tässä yhteydessä Australiassa vuonna 2018 kansallisen turvallisuuslainsäädännön tarkistamista vakoilun ja ulkomaisen sekaantumisen osalta koskevaan lakiin hyväksyttyjä tarkistuksia, koska laissa pyritään kriminalisoimaan ulkomaisten toimijoiden salainen ja vilpillinen toiminta, jolla aiotaan sekaantua poliittisiin tai valtiollisiin menettelyihin, vaikuttaa oikeuksiin tai velvollisuuksiin tai tukea ulkomaisen hallituksen tiedustelutoimia, määrittämällä uusia rikoksia, kuten ”tahallinen ulkomainen sekaantuminen”; |
| --- | --- |

140.

| 141. | on tietoinen siitä, että SEU- 21 artiklan 3 kohdan nojalla unionin on varmistettava ulkoisten toimiensa johdonmukaisuus eri alojen sekä muiden politiikkojen kanssa, kuten perussopimuksissa määritellään; huomauttaa tässä yhteydessä, että ulkomaiseen sekaantumiseen, kuten terrorismiin syyllistyvien vierastaistelijoiden ja EU:ssa oleskeleviin henkilöihin vaikuttavien ryhmien aiheuttamaan uhkaan, puututtiin myös terrorismin torjumisesta 15. maaliskuuta 2017 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä (EU) 2017/541 (28); |
| --- | --- |

141.

| 142. | korostaa, että pakotteiden vaikutuksen tehostamiseksi olisi määrättävä yhteisesti samanmielisten kumppanien kanssa mahdollisuuksien mukaan toteutettavaan koordinointiin perustuvia pakotteita, joissa on mukana mahdollisesti kansainvälisiä organisaatioita ja jotka virallistetaan kansainvälisellä sopimuksella, ottaen huomioon myös muunlaisia hyökkäyksiin liittyviä reaktioita; toteaa, että ehdokasmaiden ja mahdollisten ehdokasmaiden olisi myös hyväksyttävä nämä pakotteet, jotta niiden toiminta olisi yhdenmukaista EU:n YUTP:n kanssa; panee merkille Naton tekemän tärkeän työn hybridiuhkien alalla ja palauttaa tässä yhteydessä mieliin 14. kesäkuuta 2021 pidetyn Naton kokouksen julkilausuman, jossa vahvistettiin, että Pohjois-Atlantin neuvosto tekee tapauskohtaisesti päätöksen siitä, milloin kyberhyökkäys johtaisi Naton perustamissopimuksen 5 artiklan soveltamiseen, ja että merkittävän haitallisen, kumulatiivisen kybertoiminnan vaikutusta voitaisiin tietyissä olosuhteissa pitää aseellisena hyökkäyksenä (29); korostaa, että EU:n ja Naton olisi omaksuttava hybridiuhkien suhteen ennakoivampi ja strategisempi lähestymistapa, jossa keskitytään vastustajien motiiveihin ja tavoitteisiin, ja olisi selvennettävä, missä tapauksissa EU:lla on paremmat valmiudet puuttua uhkaan ja mitkä ovat niiden valmiuksien suhteelliset edut toisiinsa verrattuina; palauttaa mieliin, että useat EU:n jäsenvaltiot eivät ole Naton jäseniä, mutta tekevät kuitenkin yhteistyötä Naton kanssa esimerkiksi rauhankumppanuutta koskevan ohjelman ja kumppanuuden yhteentoimintakykyaloitteen kautta, ja korostaa siksi, että EU:n ja Naton yhteistyö ei saa vaikuttaa Natoon kuulumattomien EU:n jäsenvaltioiden turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaan, mukaan lukien ne jäsenvaltiot, joilla on käytössä puolueettomuuspolitiikka; korostaa keskinäisen avun ja solidaarisuuden merkitystä SEU 42 artiklan 7 kohdan ja SEUT 222 artiklan mukaisesti ja kehottaa EU:ta laatimaan konkreettisia skenaarioita näiden artiklojen aktivoimiseksi ajateltavissa olevan kyberhyökkäyksen yhteydessä; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita yhdistämään tämän kysymyksen muihin näkökohtiin niiden suhteissa sellaisten valtioiden kanssa, jotka ovat sekaantumis- ja disinformaatiokampanjoiden takana, ja erityisesti Venäjän ja Kiinan kanssa; |
| --- | --- |

142.

Maailmanlaajuinen yhteistyö ja monenvälisyys

| 143. | toteaa, että moniin demokraattisiin maihin eri puolilla maailmaa kohdistuu samanlaisia epävakautta luovia operaatioita, joita toteuttavat ulkomaiset valtiolliset ja valtiosta riippumattomat toimijat; |
| --- | --- |

143.

| 144. | korostaa, että näissä elintärkeissä kysymyksissä tarvitaan maailmanlaajuista yhteistyötä samanmielisten maiden välillä asiaa koskevilla kansainvälisillä foorumeilla ja että yhteistyön on pohjauduttava yhteisymmärrykseen ja yhteisiin määritelmiin perustuvaan kumppanuuteen kansainvälisten normien ja periaatteiden luomiseksi; korostaa, että on tärkeää tehdä tiivistä yhteistyötä Yhdysvaltojen ja muiden samanmielisten valtioiden kanssa monenvälisten järjestöjen nykyaikaistamiseksi; suhtautuu tältä osin myönteisesti demokratiaa käsittelevään huippukokoukseen ja odottaa sen johtavan konkreettisiin ehdotuksiin ja toimiin, joilla voidaan puuttua demokratioihin tällä hetkellä kohdistuviin suurimpiin uhkiin yhteistoimin; |
| --- | --- |

144.

| 145. | katsoo, että samanmielisten kumppaneiden olisi yhteisen tilannetietoisuuden pohjalta vaihdettava parhaita käytäntöjä ja löydettävä yhteisiä ratkaisuja, mutta jaettava myös omia haasteitaan, mukaan lukien yhteiset seuraamukset sekä ihmisoikeuksien ja demokraattisten standardien suojaaminen; kehottaa EU:ta johtamaan keskustelua ulkomaisen sekaantumisen oikeudellisista vaikutuksista, edistämään yhteisiä kansainvälisiä määritelmiä ja vastuussa olevien selvittämistä koskevia sääntöjä ja kehittämään kansainvälisen kehyksen vaaleihin sekaantumiseen puuttumiselle, jotta voidaan laatia maailmanlaajuiset käytännesäännöt vapaita ja kestäviä demokraattisia prosesseja varten; |
| --- | --- |

145.

| 146. | kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita harkitsemaan otollisia kansainvälisiä kokoonpanoja, jotka mahdollistavat tällaisen kumppanuuden ja yhteistyön samanmielisten kumppaneiden välillä; kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita käynnistämään YK:n tasolla prosessin sellaisen demokratian edistämistä ja puolustamista koskevan maailmanlaajuisen yleissopimuksen hyväksymiseksi, jossa vahvistetaan yhteinen määritelmä ulkomaiselle sekaantumiselle; kehottaa EU:ta ehdottamaan yleissopimukseen sisällytettävää maailmanlaajuista demokratian puolustamisen välineistöä, joka sisältää yhteisiä toimia ja pakotteita ulkomaisen sekaantumisen torjumiseksi; |
| --- | --- |

146.

| 147. | suhtautuu myönteisesti 14. kesäkuuta 2021 annettuun Naton julkilausumaan, jossa todetaan, että kyber- ja hybridiuhat sekä muut epäsymmetriset uhat, myös disinformaatiokampanjat, ja yhä kehittyneempien uusien ja murroksellisten teknologioiden vahingollinen käyttö aiheuttavat yhä suuremman haasteen; pitää myönteisenä EU:n ja Naton yhteistyön edistymistä kyberpuolustuksen alalla; pitää myönteisenä, että Liettua on perustanut alueellisen kyberpuolustuskeskuksen, johon Yhdysvallat ja itäisen kumppanuuden maat osallistuvat; kannattaa tiiviimpää yhteistyötä kumppanimaiden kanssa kyberpuolustuksen alalla tietojen jakamisen ja operatiivisen työn osalta; suhtautuu myönteisesti Yhdysvaltojen ja EU:n välisiin keskusteluihin verkkovalvontatuotteiden monenvälisestä vientivalvonnasta kauppa- ja teknologianeuvoston puitteissa; |
| --- | --- |

147.

| 148. | suhtautuu myönteisesti erityisesti hallinnollisella tasolla jo toteutettuihin aloitteisiin, joilla jaetaan tietoa hybridihyökkäysten ja disinformaatiotoimien tilanteesta reaaliaikaisesti, kuten EUH:n perustamaan varhaisvaroitusjärjestelmään, joka on osittain avattu samanmielisille kolmansille maille sekä G7-maiden perustamaan nopean toiminnan mekanismiin ja Naton yhteiseen tiedustelu- ja turvallisuusosastoon; |
| --- | --- |

148.

| 149. | korostaa, että maailmanlaajuisen yhteistyön olisi perustuttava yhteisiin arvoihin, jotka heijastuvat hankkeisiin, joihin osallistuvat kansainväliset järjestöt, kuten Etyj ja Unesco, sekä demokraattisten valmiuksien kehittämiseen ja kestävään rauhaan ja turvallisuuteen maissa, joihin kohdistuu samanlaisia ulkomaisen sekaantumisen uhkia; kehottaa EU:ta perustamaan riippumatonta journalismia unionin (mahdollisissa) laajentumismaissa, naapuruusmaissa sekä ehdokasmaissa ja mahdollisissa ehdokasmaissa tukevan Euroopan demokraattisen mediarahaston; korostaa käytännön tarpeita, kuten teknisten työvälineiden hankkimista, joita naapurimaiden riippumattomat journalistit tuovat säännöllisesti esiin; |
| --- | --- |

149.

| 150. | korostaa kiireellistä tarvetta puuttua ilmastoon liittyvään mis- ja disinformaatioon; suhtautuu myönteisesti COP26-konferenssin pyrkimyksiin laatia ilmastoon liittyvää mis- ja disinformaatiota koskevan yleismaailmallisen määritelmän ja hahmotella toimia tämän asian ratkaisemiseksi; kehottaa rakentamaan hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin kaltaisia malleja disinformaatiota koskevien maailmanlaajuisten käytännesääntöjen luomiseksi, koska tällainen prosessi muodostaisi perustan disinformaatiota koskevalle Pariisin sopimukselle; |
| --- | --- |

150.

| 151. | korostaa, että on tärkeää tarjota ehdokasmaille ja mahdollisille ehdokasmaille selkeä jäsenyysnäkymä ja tukea Länsi-Balkanin maiden ja EU:n itäisen ja eteläisen naapuruston kumppani- ja naapurimaita, koska muun muassa Venäjä, Turkki ja Kiina pyrkivät käyttämään näitä maita tiedon manipuloinnin ja hybridisodankäynnin koekenttänä EU:n heikentämiseksi; katsoo, että Yhdysvallat on tärkeä kumppani ulkomaisen sekaantumisen, disinformaatiokampanjoiden ja hybridiuhkien torjunnassa näillä alueilla; on huolissaan erityisesti Serbian ja Unkarin roolista disinformaation laajassa levittämisessä niitä ympäröiviin maihin; korostaa, että EU:n olisi tuettava näitä maita ja toimittava niiden kanssa NDICI-asetuksen (30) mukaisesti; katsoo, että sen toimilla voidaan edistää EU:n lisäarvoa ja myönteisiä vaikutuksia alueella, rahoittaa hankkeita, joilla pyritään varmistamaan tiedotusvälineiden vapaus, vahvistamaan kansalaisyhteiskuntaa ja oikeusvaltioperiaatetta, sekä tehostamaan media-, digi- ja informaatiolukutaitoa koskevaa yhteistyötä kunnioittaen samalla kyseisten maiden suvereniteettia; kehottaa lisäämään EUH:n valmiuksia tässä asiassa; |
| --- | --- |

151.

| 152. | kannustaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita syventämään yhteistyötä Taiwanin kanssa pahantahtoisista kolmansista maista peräisin olevien sekaantumisoperaatioiden ja disinformaatiokampanjoiden torjumiseksi, mukaan lukien parhaiden käytäntöjen jakaminen, yhteiset lähestymistavat median ja journalismin vapauden lujittamiseksi, kyberturvallisuutta ja -uhkia koskevan yhteistyön syventäminen, kansalaisten tietoisuuden lisääminen ja yleisen digilukutaidon parantaminen väestön keskuudessa, jotta voidaan lujittaa demokraattisten järjestelmiemme häiriönsietokykyä; tukee tiiviimpää yhteistyötä asiaan liittyvien eurooppalaisten ja Taiwanin viranomaisten sekä kansalaisjärjestöjen ja alan ajatushautomoiden välillä; |
| --- | --- |

152.

| 153. | kehottaa parlamenttia edistämään aktiivisesti EU:n narratiivia ja toimimaan johtavassa asemassa tiedonvaihdon edistämisessä ja keskustelujen käymisessä parhaista käytännöistä kumppaniparlamenttien kanssa kaikkialla maailmassa hyödyntämällä tässä yhteydessä laajaa parlamenttien välisistä suhteista vastaavien valtuuskuntien verkostoaan sekä demokratia-aloitteita ja demokratiatukitoimia, joita koordinoi sen demokratiatuki- ja vaalikoordinointiryhmä; korostaa, että on tärkeää toimia tiiviissä yhteistyössä kolmansien maiden parlamenttien jäsenten kanssa sellaisten räätälöityjen hankkeiden kautta, joilla tuetaan ehdokasmaiden ja mahdollisten ehdokasmaiden eurooppalaista tulevaisuutta; |
| --- | --- |

153.

| 154. | kehottaa EUH:ta vahvistamaan EU:n edustustojen ja EU:n YTPP-operaatioiden asemaa kolmansissa maissa, jotta voidaan lujittaa niiden kykyä havaita ja kumota ulkomaisten valtiollisten toimijoiden järjestämiä disinformaatiokampanjoita, ja rahoittamaan valistushankkeita, joilla tuetaan demokraattisia arvoja ja perusoikeuksia; suosittelee painokkaasti, että perustetaan EUH:n aloitteesta Taipeihin strateginen viestintäkeskus, jonka avulla voidaan käynnistää disinformaation ja ulkomaisen sekaantumisen torjuntaa koskeva rakenteellinen yhteistyö; kehottaa lisäksi EU:n edustustoja edistämään EU:n aloitetta disinformaation torjumiseksi käännättämällä asiaankuuluvat EU:n päätökset, kuten parlamentin kiireelliset päätöslauselmat, asemamaan kielelle; |
| --- | --- |

154.

| 155. | kehottaa käsittelemään ulkomaista pahantahtoista sekaantumista koskevaa kysymystä EU:n tulevan uuden strategisen kompassin puitteissa; |
| --- | --- |

155.

| 156. | kehottaa perustamaan Euroopan parlamenttiin pysyvän mekanismin seuraamaan näiden suositusten toteutumista, jotta voidaan käsitellä ulkomaista sekaantumista ja disinformaatiota EU:ssa järjestelmällisellä tavalla ja mennä INGE-erityisvaliokunnan nykyistä toimeksiantoa pidemmälle; kehottaa parantamaan komission, EUH:n ja parlamentin välistä institutionaalista vaihtoa tämän mekanismin kautta; |
| --- | --- |

156.

o

o o

| 157. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

157.

---

(1)  EUVL C 224, 27.6.2018, s. 58.

(2)  EUVL C 23, 21.1.2021, s. 152.

(3)  EUVL C 28, 27.1.2020, s. 57.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0428.

(5)  EUVL L 79 I, 21.03.2019, s. 1.

(6)  EUVL L 151, 7.6.2019, s. 15.

(7)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0412.

(8)  EUVL C 362, 8.9.2021, s. 186.

(9)  EUVL L 317, 4.11.2014, s. 1.

(10)  https://www.consilium.europa.eu/fi/policies/cybersecurity/

(11)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/ BRP_CYBERSECURITY/BRP_CYBERSECURITY_fi.pdf

(12)  Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö, Lobbying in the 21st Century: Transparency, Integrity and Access, 2021, OECD Publishing, Pariisi, saatavilla osoitteessa: https://doi.org/10.1787/c6d8eff8-en

(13)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/13/EU, annettu 10. maaliskuuta 2010, audiovisuaalisten mediapalvelujen tarjoamista koskevien jäsenvaltioiden tiettyjen lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta (EUVL L 95, 15.4.2010, s. 1).

(14)  EUVL L 331, 20.9.2021, s. 8.

(15)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679, annettu 27. huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1).

(16)  https://www.europarl.europa.eu/cmsdata/232164/revised_Agenda%20item%207_Clare%20Melford_GDI_Deck_EU-Ad-funded_Disinfo.pdf

(17)  Henkilö, joka lahjoittaa omissa nimissään jonkun toisen rahoja poliittiselle puolueelle tai ehdokkaalle.

(18)  Tämä porsaanreikä kattaa itse asiassa kaksi eri todellisuutta: pöytälaatikkoyhtiöt, jotka eivät harjoita todellista liiketoimintaa vaan ovat pelkästään rahoituksen salaamisen väline, sekä ulkomaisten emoyhtiöiden kotimaiset tytäryhtiöt, joita käytetään rahavirtojen ohjaamiseen poliittiseen toimintaan.

(19)  Voittoa tavoittelemattomien järjestöjen ja kolmansien osapuolten ei edellytetä paljastavan lahjoittajiensa henkilöllisyyttä, vaan ne saavat rahoittaa poliittisia puolueita ja ehdokkaita useissa EU:n jäsenvaltioissa.

(20)  Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi toimenpiteistä yhteisen korkean kyberturvatason varmistamiseksi koko unionissa ja direktiivin (EU) 2016/1148 kumoamisesta (COM(2020)0823).

(21)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/58/EY, annettu 12. heinäkuuta 2002, henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla (EYVL L 201, 31.7.2002, s. 37).

(22)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/40/EU, annettu 12. elokuuta 2013, tietojärjestelmiin kohdistuvista hyökkäyksistä ja neuvoston puitepäätöksen 2005/222/YOS korvaamisesta (EUVL L 218, 14.8.2013, s. 8).

(23)  https://www.coleurope.eu/events/official-inauguration-china-library

(24)  https://www.chateaunantes.fr/expositions/fils-du-ciel-et-des-steppes/

(25)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2021/1883, annettu 20. lokakuuta 2021, kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksistä korkeaa osaamistasoa vaativaa työtä varten ja neuvoston direktiivin 2009/50/EY kumoamisesta (EUVL L 382, 28.10.2021, s. 1).

(26)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=OJ%3AL%3A2019%3A129I%3ATOC

(27)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=OJ:L:2020:410I:TOC

(28)  EUVL L 88, 31.3.2017, s. 6.

(29)  https://www.nato.int/cps/en/natohq/news_185000.htm

(30)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/947, annettu 9. kesäkuuta 2021, naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen Globaali Eurooppa perustamisesta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 466/2014/EU, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1601 ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 480/2009 kumoamisesta (EUVL L 209, 14.6.2021, s. 1).

---

| 9.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 347/97 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 347/97

---

P9_TA(2022)0065

Sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyt

Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. maaliskuuta 2022 ehdotuksista komissiolle sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyistä (2021/2026(INL))

(2022/C 347/08)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 225 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 225 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 4 artiklan 3 kohdan ja 49 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 4 artiklan 3 kohdan ja 49 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 21 artiklan 1 ja 2 kohdan, 77 artiklan 2 kohdan a alakohdan, 79 artiklan 2 kohdan sekä 80, 82, 87, 114, 311, 377 ja 352 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 21 artiklan 1 ja 2 kohdan, 77 artiklan 2 kohdan a alakohdan, 79 artiklan 2 kohdan sekä 80, 82, 87, 114, 311, 377 ja 352 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen 7, 8 ja 20 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen 7, 8 ja 20 artiklan,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn eurooppalaisen yleissopimuksen ja erityisesti sen 8 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn eurooppalaisen yleissopimuksen ja erityisesti sen 8 artiklan,

| — | ottaa huomioon oikeudesta perheenyhdistämiseen 22. syyskuuta 2003 annetun neuvoston direktiivin 2003/86/EY (1), jäljempänä ”perheenyhdistämisdirektiivi”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudesta perheenyhdistämiseen 22. syyskuuta 2003 annetun neuvoston direktiivin 2003/86/EY (1), jäljempänä ”perheenyhdistämisdirektiivi”,

| — | ottaa huomioon pitkään oleskelleiden kolmansien maiden kansalaisten asemasta 25. marraskuuta 2003 annetun neuvoston direktiivin 2003/109/EY (2), jäljempänä ”pitkäaikaista oleskelua koskeva direktiivi”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon pitkään oleskelleiden kolmansien maiden kansalaisten asemasta 25. marraskuuta 2003 annetun neuvoston direktiivin 2003/109/EY (2), jäljempänä ”pitkäaikaista oleskelua koskeva direktiivi”,

| — | ottaa huomioon luettelon vahvistamisesta kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ulkorajoja ylittäessään, ja niistä kolmansista maista, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske, 14. marraskuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1806 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luettelon vahvistamisesta kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ulkorajoja ylittäessään, ja niistä kolmansista maista, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske, 14. marraskuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1806 (3),

| — | ottaa huomioon rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/60/EY ja komission direktiivin 2006/70/EY kumoamisesta 20. toukokuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2015/849 (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/60/EY ja komission direktiivin 2006/70/EY kumoamisesta 20. toukokuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2015/849 (4),

| — | ottaa huomioon Kööpenhaminan kriteerit sekä unionin säännöstön, joka ehdokasvaltion on otettava käyttöön ja pantava täytäntöön ja jonka noudattamista sen on valvottava, jotta se voi liittyä unioniin, ja erityisesti sen 23 ja 24 luvun, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kööpenhaminan kriteerit sekä unionin säännöstön, joka ehdokasvaltion on otettava käyttöön ja pantava täytäntöön ja jonka noudattamista sen on valvottava, jotta se voi liittyä unioniin, ja erityisesti sen 23 ja 24 luvun,

| — | ottaa huomioon komission 20. lokakuuta 2020 antamat viralliset ilmoitukset Kyprokselle ja Maltalle niiden sijoittajien kansalaisuusjärjestelyjä koskevien rikkomusmenettelyjen aloittamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 20. lokakuuta 2020 antamat viralliset ilmoitukset Kyprokselle ja Maltalle niiden sijoittajien kansalaisuusjärjestelyjä koskevien rikkomusmenettelyjen aloittamisesta,

| — | ottaa huomioon komission 20. lokakuuta 2020 Bulgarialle lähetettämän kirjeen, jossa tuodaan esiin sijoittajien kansalaisuusjärjestelyä koskevia huolenaiheita ja pyydetään lisätietoja, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 20. lokakuuta 2020 Bulgarialle lähetettämän kirjeen, jossa tuodaan esiin sijoittajien kansalaisuusjärjestelyä koskevia huolenaiheita ja pyydetään lisätietoja,

| — | ottaa huomioon 23. tammikuuta 2019 annetun komission kertomuksen ”Sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyt Euroopan unionissa”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. tammikuuta 2019 annetun komission kertomuksen ”Sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyt Euroopan unionissa”,

| — | ottaa huomioon komission 20. heinäkuuta 2021 esittämän neljän lainsäädäntöehdotuksen paketin, jolla vahvistetaan rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevia EU:n sääntöjä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 20. heinäkuuta 2021 esittämän neljän lainsäädäntöehdotuksen paketin, jolla vahvistetaan rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevia EU:n sääntöjä,

| — | ottaa huomioon 16. tammikuuta 2014 antamansa päätöslauselman unionin kansalaisuuden myymisestä (5), 26. maaliskuuta 2019 antamansa päätöslauselman talousrikoksista, veropetoksista ja veronkierrosta (6), 18. joulukuuta 2019 antamansa päätöslauselman oikeusvaltioperiaatteen toteutumisesta Maltalla Daphne Caruana Galizian murhasta äskettäin selvinneiden seikkojen valossa (7), 10. heinäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevasta kokonaisvaltaisesta unionin toimintapolitiikasta – komission toimintasuunnitelma ja muu viimeaikainen kehitys (8), 17. joulukuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n turvallisuusunionistrategiasta (9) sekä 29. huhtikuuta 2021 antamansa päätöslauselman Daphne Caruana Galizian murhasta ja oikeusvaltioperiaatteesta Maltassa (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. tammikuuta 2014 antamansa päätöslauselman unionin kansalaisuuden myymisestä (5), 26. maaliskuuta 2019 antamansa päätöslauselman talousrikoksista, veropetoksista ja veronkierrosta (6), 18. joulukuuta 2019 antamansa päätöslauselman oikeusvaltioperiaatteen toteutumisesta Maltalla Daphne Caruana Galizian murhasta äskettäin selvinneiden seikkojen valossa (7), 10. heinäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevasta kokonaisvaltaisesta unionin toimintapolitiikasta – komission toimintasuunnitelma ja muu viimeaikainen kehitys (8), 17. joulukuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n turvallisuusunionistrategiasta (9) sekä 29. huhtikuuta 2021 antamansa päätöslauselman Daphne Caruana Galizian murhasta ja oikeusvaltioperiaatteesta Maltassa (10),

| — | ottaa huomioon 17. lokakuuta 2018 päivätyn Euroopan parlamentin tutkimuspalvelun tutkimuksen ”Citizenship by Investment (CBI) and Residency by Investment (RBI) schemes in the EU”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. lokakuuta 2018 päivätyn Euroopan parlamentin tutkimuspalvelun tutkimuksen ”Citizenship by Investment (CBI) and Residency by Investment (RBI) schemes in the EU”,

| — | ottaa huomioon 22. lokakuuta 2021 päivätyn Euroopan parlamentin tutkimuspalvelun tutkimuksen ”Avenues for EU action in citizenship and residence by investment schemes – European added value assessment”, jäljempänä ”Euroopan tason lisäarvoyksikön tutkimus”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. lokakuuta 2021 päivätyn Euroopan parlamentin tutkimuspalvelun tutkimuksen ”Avenues for EU action in citizenship and residence by investment schemes – European added value assessment”, jäljempänä ”Euroopan tason lisäarvoyksikön tutkimus”,

| — | ottaa huomioon Milieu Ltd:n komissiolle tekemän tutkimuksen ”Factual analysis of Member States Investors’ Schemes granting citizenship or residence to third-country nationals investing in the said Member State – Study Overview” heinäkuulta 2018, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Milieu Ltd:n komissiolle tekemän tutkimuksen ”Factual analysis of Member States Investors’ Schemes granting citizenship or residence to third-country nationals investing in the said Member State – Study Overview” heinäkuulta 2018,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan alaisuuteen perustetun demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia käsittelevän seurantaryhmän (DRFMG) toimet tässä asiassa, erityisesti sen näkemysten vaihdon muun muassa komission, tutkijoiden, kansalaisyhteiskunnan ja toimittajien kanssa 19. joulukuuta 2019, 11. syyskuuta 2020 ja 4. joulukuuta 2020 sekä sen vierailun Maltaan 19. syyskuuta 2018, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan alaisuuteen perustetun demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia käsittelevän seurantaryhmän (DRFMG) toimet tässä asiassa, erityisesti sen näkemysten vaihdon muun muassa komission, tutkijoiden, kansalaisyhteiskunnan ja toimittajien kanssa 19. joulukuuta 2019, 11. syyskuuta 2020 ja 4. joulukuuta 2020 sekä sen vierailun Maltaan 19. syyskuuta 2018,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 47 ja 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 47 ja 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0028/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0028/2022),

| A. | ottaa huomioon, että komission puheenjohtaja von der Leyen totesi ennen nimityksensä vahvistamista parlamentissa poliittisissa suuntaviivoissa seuraavalle Euroopan komissiolle 2019–2024 (11) kannattavansa parlamentin aloiteoikeutta ja sitoutui vastaamaan lainsäädäntötoimella, kun parlamentti hyväksyy päätöslauselmia, joissa pyydetään komissiota esittämään lainsäädäntöehdotuksia; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että komission puheenjohtaja von der Leyen totesi ennen nimityksensä vahvistamista parlamentissa poliittisissa suuntaviivoissa seuraavalle Euroopan komissiolle 2019–2024 (11) kannattavansa parlamentin aloiteoikeutta ja sitoutui vastaamaan lainsäädäntötoimella, kun parlamentti hyväksyy päätöslauselmia, joissa pyydetään komissiota esittämään lainsäädäntöehdotuksia;

| B. | ottaa huomioon, että komission puheenjohtaja von der Leyen totesi 16. syyskuuta 2020 pitämässään unionin tilaa koskevassa puheessa, että ”olipa kyseessä unionin oikeuden ensisijaisuus, tiedotusvälineiden vapaus, oikeuslaitoksen riippumattomuus tai nk. kultaisten passien hankinta kansalaisuuden saamiseksi – eurooppalaiset arvot eivät ole kaupan”; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että komission puheenjohtaja von der Leyen totesi 16. syyskuuta 2020 pitämässään unionin tilaa koskevassa puheessa, että ”olipa kyseessä unionin oikeuden ensisijaisuus, tiedotusvälineiden vapaus, oikeuslaitoksen riippumattomuus tai nk. kultaisten passien hankinta kansalaisuuden saamiseksi – eurooppalaiset arvot eivät ole kaupan”;

| C. | ottaa huomioon, että useilla jäsenvaltioilla on käytössä sijoittajien kansalaisuusjärjestelyjä ja sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyjä, joilla kolmansien maiden kansalaisille myönnetään kansalaisuus tai oleskeluoikeus vastineeksi ensisijaisesti taloudellisesta panoksesta ”passiivisten” pääomasijoitusten muodossa; ottaa huomioon, että tällaisille sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyille on ominaista se, että niihin ei kuulu lainkaan tai juuri ollenkaan fyysistä läsnäoloa koskevia vaatimuksia ja että ne tarjoavat kansalaisuuden tai oleskeluoikeuden jäsenvaltiossa nopeammin kuin tavanomaiset kanavat; ottaa huomioon, että hakemusten käsittelyaika vaihtelee huomattavasti jäsenvaltioiden välillä (12); toteaa, että se, että kansalaisuuden tai oleskeluoikeuden saa tällaisten järjestelyjen avulla vaivattomasti, on räikeässä ristiriidassa niiden esteiden kanssa, jotka jarruttavat kansainvälisen suojelun hakemista, laillista maahanmuuttoa tai kansalaisuuden saamista tavanomaisten kanavien kautta; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että useilla jäsenvaltioilla on käytössä sijoittajien kansalaisuusjärjestelyjä ja sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyjä, joilla kolmansien maiden kansalaisille myönnetään kansalaisuus tai oleskeluoikeus vastineeksi ensisijaisesti taloudellisesta panoksesta ”passiivisten” pääomasijoitusten muodossa; ottaa huomioon, että tällaisille sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyille on ominaista se, että niihin ei kuulu lainkaan tai juuri ollenkaan fyysistä läsnäoloa koskevia vaatimuksia ja että ne tarjoavat kansalaisuuden tai oleskeluoikeuden jäsenvaltiossa nopeammin kuin tavanomaiset kanavat; ottaa huomioon, että hakemusten käsittelyaika vaihtelee huomattavasti jäsenvaltioiden välillä (12); toteaa, että se, että kansalaisuuden tai oleskeluoikeuden saa tällaisten järjestelyjen avulla vaivattomasti, on räikeässä ristiriidassa niiden esteiden kanssa, jotka jarruttavat kansainvälisen suojelun hakemista, laillista maahanmuuttoa tai kansalaisuuden saamista tavanomaisten kanavien kautta;

| D. | ottaa huomioon, että sijoittajien kansalaisuusjärjestelyjen olemassaolo vaikuttaa kaikkiin jäsenvaltioihin, koska yhden jäsenvaltion tekemä päätös myöntää kansalaisuus sijoitusta vastaan antaa automaattisesti oikeuksia suhteessa muihin jäsenvaltioihin, erityisesti oikeuden vapaaseen liikkuvuuteen, äänioikeuden ja vaalikelpoisuuden paikallisvaaleissa ja Euroopan parlamentin vaaleissa, oikeuden konsuliviranomaisten antamaan suojeluun unionin ulkopuolella edustusta vailla oleville sekä oikeuden päästä sisämarkkinoille ja harjoittaa taloudellista toimintaa; ottaa huomioon, että yksittäisten jäsenvaltioiden käyttämät sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyt aiheuttavat myös muihin jäsenvaltioihin kohdistuvia merkittäviä ulkoisvaikutuksia, kuten korruptioon ja rahanpesuun liittyviä riskejä; katsoo, että unionin on aihetta säädellä näitä ulkoisvaikutuksia; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että sijoittajien kansalaisuusjärjestelyjen olemassaolo vaikuttaa kaikkiin jäsenvaltioihin, koska yhden jäsenvaltion tekemä päätös myöntää kansalaisuus sijoitusta vastaan antaa automaattisesti oikeuksia suhteessa muihin jäsenvaltioihin, erityisesti oikeuden vapaaseen liikkuvuuteen, äänioikeuden ja vaalikelpoisuuden paikallisvaaleissa ja Euroopan parlamentin vaaleissa, oikeuden konsuliviranomaisten antamaan suojeluun unionin ulkopuolella edustusta vailla oleville sekä oikeuden päästä sisämarkkinoille ja harjoittaa taloudellista toimintaa; ottaa huomioon, että yksittäisten jäsenvaltioiden käyttämät sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyt aiheuttavat myös muihin jäsenvaltioihin kohdistuvia merkittäviä ulkoisvaikutuksia, kuten korruptioon ja rahanpesuun liittyviä riskejä; katsoo, että unionin on aihetta säädellä näitä ulkoisvaikutuksia;

| E. | ottaa huomioon, että unionin kansalaisuus on EU:n kansalaisille annettava jäsenvaltion kansalaisuutta täydentävä ainutlaatuinen ja perustavanlaatuinen asema, joka on yksi unionin yhdentymisen tärkeimmistä saavutuksista ja antaa kansalaisille yhtäläiset oikeudet kaikkialla unionissa; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että unionin kansalaisuus on EU:n kansalaisille annettava jäsenvaltion kansalaisuutta täydentävä ainutlaatuinen ja perustavanlaatuinen asema, joka on yksi unionin yhdentymisen tärkeimmistä saavutuksista ja antaa kansalaisille yhtäläiset oikeudet kaikkialla unionissa;

| F. | toteaa, että jäsenvaltion kansalaisuuden myöntäminen on jäsenvaltioiden yksinoikeus mutta tätä oikeutta on käytettävä vilpittömässä mielessä, keskinäisen kunnioituksen hengessä, avoimesti, vilpittömän yhteistyön periaatteen mukaisesti ja unionin oikeutta täysimääräisesti noudattaen; ottaa huomioon, että unioni on toteuttanut toimenpiteitä unioniin suuntautuvan laillisen muuttoliikkeen väylien ja oleskeluun liittyvien oikeuksien yhdenmukaistamiseksi, esimerkiksi antamalla pitkäaikaista oleskelua koskevan direktiivin; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että jäsenvaltion kansalaisuuden myöntäminen on jäsenvaltioiden yksinoikeus mutta tätä oikeutta on käytettävä vilpittömässä mielessä, keskinäisen kunnioituksen hengessä, avoimesti, vilpittömän yhteistyön periaatteen mukaisesti ja unionin oikeutta täysimääräisesti noudattaen; ottaa huomioon, että unioni on toteuttanut toimenpiteitä unioniin suuntautuvan laillisen muuttoliikkeen väylien ja oleskeluun liittyvien oikeuksien yhdenmukaistamiseksi, esimerkiksi antamalla pitkäaikaista oleskelua koskevan direktiivin;

| G. | katsoo, että sijoittajien kansalaisuusjärjestelyjen käyttö johtaa unionin kansalaisuuden hyödykkeistymiseen; toteaa, että tällainen oikeuksien hyödykkeistyminen on vastoin unionin arvoja ja etenkin tasa-arvoa; ottaa huomioon, että unioniin suuntautuvan laillisen muuttoliikkeen väylät ja oleskeluun liittyvät oikeudet kuuluvat jo unionin lainsäädännön, esimerkiksi pitkäaikaista oleskelua koskevan direktiivin, piiriin; |
| --- | --- |

G.

katsoo, että sijoittajien kansalaisuusjärjestelyjen käyttö johtaa unionin kansalaisuuden hyödykkeistymiseen; toteaa, että tällainen oikeuksien hyödykkeistyminen on vastoin unionin arvoja ja etenkin tasa-arvoa; ottaa huomioon, että unioniin suuntautuvan laillisen muuttoliikkeen väylät ja oleskeluun liittyvät oikeudet kuuluvat jo unionin lainsäädännön, esimerkiksi pitkäaikaista oleskelua koskevan direktiivin, piiriin;

| H. | ottaa huomioon, että Bulgarialla, Kyproksella ja Maltalla on tällä hetkellä voimassa lainsäädäntöä, joka mahdollistaa sijoittajien kansalaisuusjärjestelyjen käytön; ottaa huomioon, että Bulgarian hallitus on esittänyt lainsäädäntöä oman sijoittajien kansalaisuusjärjestelynsä lakkauttamiseksi; ottaa huomioon, että Kyproksen hallitus ilmoitti 13. lokakuuta 2020 keskeyttävänsä sijoittajien kansalaisuusjärjestelynsä; ottaa huomioon, että Kyproksen hallitus on ilmoittanut saattaneensa päätökseen kaikkien Kyproksen kansalaisuutta koskevien vireillä olevien, ennen marraskuuta 2020 vastaanotettujen hakemusten käsittelyn; ottaa huomioon, että eräät muutkin jäsenvaltiot palkitsevat suursijoittajia kansalaisuudella käyttäen poikkeuksellisia menettelyjä; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että Bulgarialla, Kyproksella ja Maltalla on tällä hetkellä voimassa lainsäädäntöä, joka mahdollistaa sijoittajien kansalaisuusjärjestelyjen käytön; ottaa huomioon, että Bulgarian hallitus on esittänyt lainsäädäntöä oman sijoittajien kansalaisuusjärjestelynsä lakkauttamiseksi; ottaa huomioon, että Kyproksen hallitus ilmoitti 13. lokakuuta 2020 keskeyttävänsä sijoittajien kansalaisuusjärjestelynsä; ottaa huomioon, että Kyproksen hallitus on ilmoittanut saattaneensa päätökseen kaikkien Kyproksen kansalaisuutta koskevien vireillä olevien, ennen marraskuuta 2020 vastaanotettujen hakemusten käsittelyn; ottaa huomioon, että eräät muutkin jäsenvaltiot palkitsevat suursijoittajia kansalaisuudella käyttäen poikkeuksellisia menettelyjä;

| I. | ottaa huomioon, että Alankomaissa, Bulgariassa, Espanjassa, Irlannissa, Italiassa, Kreikassa, Kyproksessa, Latviassa, Luxemburgissa, Maltassa, Portugalissa ja Virossa käytetään tällä hetkellä sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyjä, joiden vähimmäisinvestointitaso vaihtelee 60 000 eurosta (Latvia) 1 250 000 euroon (Alankomaat); katsoo, että investointien houkutteleminen on tavanomainen menetelmä jäsenvaltioiden hyvin toimivien talouksien ylläpitämiseksi mutta se ei saisi aiheuttaa oikeudellisia ja turvallisuusriskejä unionin kansalaisille; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Alankomaissa, Bulgariassa, Espanjassa, Irlannissa, Italiassa, Kreikassa, Kyproksessa, Latviassa, Luxemburgissa, Maltassa, Portugalissa ja Virossa käytetään tällä hetkellä sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyjä, joiden vähimmäisinvestointitaso vaihtelee 60 000 eurosta (Latvia) 1 250 000 euroon (Alankomaat); katsoo, että investointien houkutteleminen on tavanomainen menetelmä jäsenvaltioiden hyvin toimivien talouksien ylläpitämiseksi mutta se ei saisi aiheuttaa oikeudellisia ja turvallisuusriskejä unionin kansalaisille;

| J. | ottaa huomioon, että Euroopan tason lisäarvoyksikön tutkimuksessa arvioidaan, että vuosina 2011–2019 sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyjen puitteissa hyväksyttiin 42 180 hakemusta ja että yli 132 000 henkilöä, kolmansien maiden hakijoiden perheenjäsenet mukaan luettuina, sai jäsenvaltioissa oleskeluluvan tai kansalaisuuden sijoittajien kansalaisuus- tai oleskeluoikeusjärjestelyjen kautta ja kokonaisinvestointien arvioidaan olleen 21,4 miljardia euroa (13); |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että Euroopan tason lisäarvoyksikön tutkimuksessa arvioidaan, että vuosina 2011–2019 sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyjen puitteissa hyväksyttiin 42 180 hakemusta ja että yli 132 000 henkilöä, kolmansien maiden hakijoiden perheenjäsenet mukaan luettuina, sai jäsenvaltioissa oleskeluluvan tai kansalaisuuden sijoittajien kansalaisuus- tai oleskeluoikeusjärjestelyjen kautta ja kokonaisinvestointien arvioidaan olleen 21,4 miljardia euroa (13);

| K. | ottaa huomioon, että sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyjen puitteissa jätettyjen hakemusten käsittelyssä on usein mukana kaupallisia välittäjiä, jotka saattavat saada tietyn prosenttiosuuden hakemusmaksusta; ottaa huomioon, että joissakin jäsenvaltioissa kaupalliset välittäjät ovat osallistuneet sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyjen kehittämiseen ja edistämiseen; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyjen puitteissa jätettyjen hakemusten käsittelyssä on usein mukana kaupallisia välittäjiä, jotka saattavat saada tietyn prosenttiosuuden hakemusmaksusta; ottaa huomioon, että joissakin jäsenvaltioissa kaupalliset välittäjät ovat osallistuneet sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyjen kehittämiseen ja edistämiseen;

| L. | ottaa huomioon, että komissio on käynnistänyt rikkomusmenettelyt Kyprosta ja Maltaa vastaan sillä perusteella, että unionin kansalaisuuden myöntäminen ennalta määrättyjä maksuja tai investointeja vastaan ilman yhteyttä asianomaisiin jäsenvaltioihin heikentää unionin kansalaisuuden perustaa; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että komissio on käynnistänyt rikkomusmenettelyt Kyprosta ja Maltaa vastaan sillä perusteella, että unionin kansalaisuuden myöntäminen ennalta määrättyjä maksuja tai investointeja vastaan ilman yhteyttä asianomaisiin jäsenvaltioihin heikentää unionin kansalaisuuden perustaa;

| M. | toteaa, että sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyt muodostavat eriasteisia riskejä, jotka liittyvät muun muassa korruptioon, rahanpesuun, turvallisuusuhkiin, veronkiertoon, makrotalouden epätasapainoon, kiinteistöalaan kohdistuviin paineisiin, jotka heikentävät asuntojen saatavuutta, ja sisämarkkinoiden yhtenäisyyden murenemiseen; toteaa, että näiden riskien suuruusluokkaa on vaikea näyttää toteen tietojen rajallisen saatavuuden ja heikon avoimuuden vuoksi eikä niitä hallita tällä hetkellä riittävästi, mikä johtaa hakijoiden heikkoon taustaselvitykseen ja tuntemisvelvollisuuden noudattamatta jättämiseen jäsenvaltioiden sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyissä; toteaa, että kaikki nämä riskit olisi arvioitava asianmukaisesti ja järjestelyjen täytäntöönpanoon ja seurauksiin liittyvää avoimuutta olisi lisättävä; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyt muodostavat eriasteisia riskejä, jotka liittyvät muun muassa korruptioon, rahanpesuun, turvallisuusuhkiin, veronkiertoon, makrotalouden epätasapainoon, kiinteistöalaan kohdistuviin paineisiin, jotka heikentävät asuntojen saatavuutta, ja sisämarkkinoiden yhtenäisyyden murenemiseen; toteaa, että näiden riskien suuruusluokkaa on vaikea näyttää toteen tietojen rajallisen saatavuuden ja heikon avoimuuden vuoksi eikä niitä hallita tällä hetkellä riittävästi, mikä johtaa hakijoiden heikkoon taustaselvitykseen ja tuntemisvelvollisuuden noudattamatta jättämiseen jäsenvaltioiden sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyissä; toteaa, että kaikki nämä riskit olisi arvioitava asianmukaisesti ja järjestelyjen täytäntöönpanoon ja seurauksiin liittyvää avoimuutta olisi lisättävä;

| N. | ottaa huomioon, että tutkimusten mukaan sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyjä käyttävät jäsenvaltiot ovat alttiimpia rahoitussalaisuuteen ja korruptioon liittyville riskeille kuin muut jäsenvaltiot; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että tutkimusten mukaan sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyjä käyttävät jäsenvaltiot ovat alttiimpia rahoitussalaisuuteen ja korruptioon liittyville riskeille kuin muut jäsenvaltiot;

| O. | toteaa, että nykyisessä unionin lainsäädännössä ei säädetä unionin laaja-alaisten tietojärjestelmien järjestelmällisestä käytöstä sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyjen piirissä olevien hakijoiden taustatarkastuksiin; ottaa huomioon, että nykyisissä unionin ja kansallisissa säännöissä ei edellytetä, että ennen kansalaisuuden tai oleskeluoikeuden myöntämistä sijoittajien kansalaisuus- tai oleskeluoikeusjärjestelyjen kautta olisi toteutettava mitään taustaselvityksiä; ottaa huomioon, että jäsenvaltiot eivät aina tee tietokantahakuja, sovella perusteellisia menettelyjä tai jaa tarkastusten ja menettelyjen tuloksia; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että nykyisessä unionin lainsäädännössä ei säädetä unionin laaja-alaisten tietojärjestelmien järjestelmällisestä käytöstä sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyjen piirissä olevien hakijoiden taustatarkastuksiin; ottaa huomioon, että nykyisissä unionin ja kansallisissa säännöissä ei edellytetä, että ennen kansalaisuuden tai oleskeluoikeuden myöntämistä sijoittajien kansalaisuus- tai oleskeluoikeusjärjestelyjen kautta olisi toteutettava mitään taustaselvityksiä; ottaa huomioon, että jäsenvaltiot eivät aina tee tietokantahakuja, sovella perusteellisia menettelyjä tai jaa tarkastusten ja menettelyjen tuloksia;

| P. | ottaa huomioon, että Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö (OECD) on antanut ohjeet siitä, miten rajoittaa sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyjen väärinkäytön avulla tapahtuvaa yhteisen tietojenvaihtostandardin kiertämistä (14); |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö (OECD) on antanut ohjeet siitä, miten rajoittaa sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyjen väärinkäytön avulla tapahtuvaa yhteisen tietojenvaihtostandardin kiertämistä (14);

| Q. | ottaa huomioon, että komission aloite sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyjä käsittelevän asiantuntijaryhmän perustamisesta tähtäsi siihen, että jäsenvaltioiden edustajat sopisivat yhteisistä turvallisuustarkastuksista, mutta ryhmä ei ehdottanut tällaisia tarkastuksia; panee merkille, että ryhmä ei ole kokoontunut vuoden 2019 jälkeen; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että komission aloite sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyjä käsittelevän asiantuntijaryhmän perustamisesta tähtäsi siihen, että jäsenvaltioiden edustajat sopisivat yhteisistä turvallisuustarkastuksista, mutta ryhmä ei ehdottanut tällaisia tarkastuksia; panee merkille, että ryhmä ei ole kokoontunut vuoden 2019 jälkeen;

| R. | ottaa huomioon, että eräissä asetuksen (EU) 2018/1806 liitteeseen II sisällytetyissä kolmansissa maissa, joiden kansalaisilla on viisumivapaa pääsy unioniin, on käytössä sijoittajien kansalaisuusjärjestelyjä, joihin sisältyy vain vähän tai ei sisälly lainkaan oleskelua koskevia vaatimuksia ja joiden turvallisuustarkastukset ovat heikkoja erityisesti rahanpesun vastaisen lainsäädännön osalta; toteaa, että tällaisia sijoittajien kansalaisuusjärjestelyjä mainostetaan ”kultaisina passeina”, joiden nimenomaisena tarkoituksena on helpottaa viisumivapaata matkustamista unioniin; ottaa huomioon, että joillakin ehdokasvaltioilla on samanlaisia järjestelyjä, joiden odotettavissa olevana lisähyötynä on tuleva unionin jäsenyys; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että eräissä asetuksen (EU) 2018/1806 liitteeseen II sisällytetyissä kolmansissa maissa, joiden kansalaisilla on viisumivapaa pääsy unioniin, on käytössä sijoittajien kansalaisuusjärjestelyjä, joihin sisältyy vain vähän tai ei sisälly lainkaan oleskelua koskevia vaatimuksia ja joiden turvallisuustarkastukset ovat heikkoja erityisesti rahanpesun vastaisen lainsäädännön osalta; toteaa, että tällaisia sijoittajien kansalaisuusjärjestelyjä mainostetaan ”kultaisina passeina”, joiden nimenomaisena tarkoituksena on helpottaa viisumivapaata matkustamista unioniin; ottaa huomioon, että joillakin ehdokasvaltioilla on samanlaisia järjestelyjä, joiden odotettavissa olevana lisähyötynä on tuleva unionin jäsenyys;

| S. | ottaa huomioon, että sitten kun sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyjen edunsaajille on myönnetty oleskeluoikeus tai kansalaisuus, he saavat välittömästi oikeuden liikkumisvapauteen (15) Schengen-alueella; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että sitten kun sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyjen edunsaajille on myönnetty oleskeluoikeus tai kansalaisuus, he saavat välittömästi oikeuden liikkumisvapauteen (15) Schengen-alueella;

| T. | toteaa, että kolmansien maiden oikeus antaa kansalaisilleen mahdollisuus muuttaa nimeään on riski, koska kolmansien maiden kansalaiset voivat saada jonkin kolmannen maan kansalaisuuden sijoittajien kansalaisuusjärjestelyn kautta ja muuttaa sitten nimeään ja tulla unioniin tällä uudella nimellä; |
| --- | --- |

T.

toteaa, että kolmansien maiden oikeus antaa kansalaisilleen mahdollisuus muuttaa nimeään on riski, koska kolmansien maiden kansalaiset voivat saada jonkin kolmannen maan kansalaisuuden sijoittajien kansalaisuusjärjestelyn kautta ja muuttaa sitten nimeään ja tulla unioniin tällä uudella nimellä;

| U. | ottaa huomioon, että Kyproksen viranomaiset ilmoittivat 15. lokakuuta 2021 peruuttavansa kansalaisuuden 39 ulkomaiselta sijoittajalta ja kuudelta heidän perheenjäseneltään, joista oli tullut Kyproksen kansalaisia sijoittajien kansalaisuusjärjestelyn nojalla; ottaa huomioon, että hieman yli puolet Kyproksen kyseisen järjestelyn nojalla vuosina 2007–2020 myöntämistä 6 779 passista myönnettiin ilman, että hakijoille oli tehty riittäviä taustatarkastuksia (16); |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että Kyproksen viranomaiset ilmoittivat 15. lokakuuta 2021 peruuttavansa kansalaisuuden 39 ulkomaiselta sijoittajalta ja kuudelta heidän perheenjäseneltään, joista oli tullut Kyproksen kansalaisia sijoittajien kansalaisuusjärjestelyn nojalla; ottaa huomioon, että hieman yli puolet Kyproksen kyseisen järjestelyn nojalla vuosina 2007–2020 myöntämistä 6 779 passista myönnettiin ilman, että hakijoille oli tehty riittäviä taustatarkastuksia (16);

| V. | ottaa huomioon, että komissio totesi vuonna 2019, että vastaanotetuista, hyväksytyistä ja hylätyistä sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyjä koskevista hakemuksista ei ollut selkeitä tilastoja tai tilastot ovat riittämättömiä; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että komissio totesi vuonna 2019, että vastaanotetuista, hyväksytyistä ja hylätyistä sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyjä koskevista hakemuksista ei ollut selkeitä tilastoja tai tilastot ovat riittämättömiä;

| W. | toteaa, että sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyt ovat hyvin erityisluonteisia; katsoo, että unionin lainsäädäntöön mahdollisesti tehtävät sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyjen piiriin kuuluvia hakijoita koskevat muutokset olisi kohdistettava nimenomaan kyseiseen oleskeluoikeusaseman tyyppiin eikä niillä saisi olla haitallisia vaikutuksia muun tyyppisten oleskeluoikeuksien hakijoiden, kuten opiskelijoiden, työntekijöiden ja perheenjäsenten, oikeuksiin; toteaa, että sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyjen piirissä olevien hakijoiden tiukempia turvallisuustarkastuksia ei pitäisi soveltaa niihin, jotka hakevat oleskeluoikeutta unionissa unionin lainsäädännön soveltamisalaan jo kuuluvien oleskelujärjestelyjen puitteissa; |
| --- | --- |

W.

toteaa, että sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyt ovat hyvin erityisluonteisia; katsoo, että unionin lainsäädäntöön mahdollisesti tehtävät sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyjen piiriin kuuluvia hakijoita koskevat muutokset olisi kohdistettava nimenomaan kyseiseen oleskeluoikeusaseman tyyppiin eikä niillä saisi olla haitallisia vaikutuksia muun tyyppisten oleskeluoikeuksien hakijoiden, kuten opiskelijoiden, työntekijöiden ja perheenjäsenten, oikeuksiin; toteaa, että sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyjen piirissä olevien hakijoiden tiukempia turvallisuustarkastuksia ei pitäisi soveltaa niihin, jotka hakevat oleskeluoikeutta unionissa unionin lainsäädännön soveltamisalaan jo kuuluvien oleskelujärjestelyjen puitteissa;

| X. | ottaa huomioon, että Montenegron hallitus ei ole päättänyt luopua sijoittajien kansalaisuusjärjestelystään, vaikka se oli ilmaissut pitävänsä tärkeänä järjestelyn lakkauttamista asteittain kokonaan ja vaikuttavasti mahdollisimman pian; kehottaa Montenegron hallitusta tekemään näin viipymättä; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että Montenegron hallitus ei ole päättänyt luopua sijoittajien kansalaisuusjärjestelystään, vaikka se oli ilmaissut pitävänsä tärkeänä järjestelyn lakkauttamista asteittain kokonaan ja vaikuttavasti mahdollisimman pian; kehottaa Montenegron hallitusta tekemään näin viipymättä;

| 1. | katsoo, että sijoittajien kansalaisuusjärjestelyt eli järjestelyt, joilla myönnetään kansalaisuus rahoitussijoitusten perusteella ja joita kutsutaan myös ”kultaisiksi passeiksi”, ovat eettisesti, oikeudellisesti ja taloudellisesti moitittavia ja muodostavat unionin kansalaisten kannalta useita vakavia turvallisuusriskejä, jotka johtuvat muun muassa rahanpesusta ja korruptiosta; katsoo, että myös sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyt eli järjestelyt, joilla myönnetään oleskeluoikeus rahoitussijoitusten perusteella, saattavat yhteisten standardien ja yhdenmukaistettujen sääntöjen puuttumisen vuoksi muodostaa tällaisia turvallisuusriskejä, vaikuttaa henkilöiden vapaaseen liikkuvuuteen Schengen-alueella ja heikentää osaltaan unionin yhtenäisyyttä; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palauttaa mieliin kantansa, jonka mukaan sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyt aiheuttavat luontaisesti vakavia riskejä ja niiden käytöstä olisi luovuttava asteittain kaikissa jäsenvaltioissa (17); toteaa jälleen, että komissio ja jäsenvaltiot eivät ole toteuttaneet riittäviä toimia näiden järjestelyjen torjumiseksi sen jälkeen, kun parlamentti antoi 16. tammikuuta 2014 päätöslauselmansa unionin kansalaisuuden myymisestä; |
| --- | --- |

2.

| 3. | toteaa, että unionin kansalaisuus on yksi unionin yhdentymisen tärkeimmistä saavutuksista, sillä se antaa unionin kansalaisille ainutlaatuisen ja perustavanlaatuisen aseman ja siihen sisältyy äänioikeus Euroopan parlamentin vaaleissa ja paikallisvaaleissa, ja katsoo, että sijoittajien kansalaisuusjärjestelyt heikentävät sen perustaa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | katsoo, että unionin kansalaisuus ei ole hyödyke, jota voidaan kaupitella tai myydä, eikä sitä ole koskaan ajateltu sellaiseksi perussopimuksissa; |
| --- | --- |

4.

| 5. | korostaa, että vaikka kansalaisuuden saamisen sääntely kuuluu tietenkin ensisijaisesti jäsenvaltioiden toimivaltaan, tätä toimivaltaa on käytettävä vilpittömässä mielessä, keskinäisen kunnioituksen hengessä, avoimesti, tuntemisvelvollisuudesta ja asianmukaisesta valvonnasta huolehtien sekä vilpittömän yhteistyön periaatteen mukaisesti ja unionin oikeutta täysimääräisesti noudattaen (18); katsoo, että jos jäsenvaltiot eivät toimi täysin näiden vaatimusten ja periaatteiden mukaisesti, unionilla on oikeudellinen peruste ryhtyä toimiin; katsoo, että unionilla voitaisiin väittää olevan toimivaltaa myös Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ”SEUT”, 21 artiklan 1 kohdan perusteella jäsenvaltioiden kansalaisuuslainsäädännön tiettyjen näkökohtien osalta (19); |
| --- | --- |

5.

| 6. | katsoo, että sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyissä sijoittajille asetetut suotuisat ehdot ja nopeammat menettelyt verrattuna ehtoihin ja menettelyihin, joita sovelletaan muihin kolmansien maiden kansalaisiin, jotka haluavat saada kansainvälistä suojelua, oleskeluoikeuden tai kansalaisuuden, ovat syrjiviä ja epäoikeudenmukaisia ja uhkaavat heikentää unionin turvapaikka- ja muuttoliikesäännöstön yhtenäisyyttä; |
| --- | --- |

6.

| 7. | katsoo, että sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyjen välille on tehtävä ero, koska niiden aiheuttamat riskit eroavat toisistaan vakavuudeltaan ja edellyttävät siksi unionilta räätälöityjä lainsäädännöllisiä ja toimintapoliittisia lähestymistapoja; toteaa kuitenkin, että oleskeluoikeusjärjestelyjen ja kansalaisuuden välillä on yhteys, sillä oleskeluoikeuden saaminen voi helpottaa kansalaisuuden saamista; |
| --- | --- |

7.

| 8. | panee merkille, että sijoittajien kansalaisuusjärjestelyt mahdollistavaa lainsäädäntöä on kolmessa jäsenvaltiossa eli Bulgariassa (jonka hallitus tosin on esittänyt lainsäädäntöä oman sijoittajien kansalaisuusjärjestelynsä lakkauttamiseksi), Kyproksessa ja Maltassa ja että 12 jäsenvaltiolla on käytössä sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyjä, joissa kaikissa on erilaiset investointimäärät ja -vaihtoehdot sekä erilaiset tarkastuksia ja menettelyjä koskevat vaatimukset; pitää valitettavana, että nämä erot voisivat käynnistää kilpailun hakijoista jäsenvaltioiden välillä ja aiheuttavat riskin siitä, että syntyy kilpailu alhaisimmalla sääntelytasolla, joka johtaa taustaselvitysvaatimusten madaltamiseen ja tuntemisvelvollisuuden heikentämiseen järjestelyjen käytön lisäämiseksi (20); |
| --- | --- |

8.

| 9. | katsoo, että välittäjien rooli sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyjen kehittämisessä ja edistämisessä sekä yksittäisten hakemusten valmistelussa, usein ilman avoimuutta tai vastuuvelvollisuutta, muodostaa väärinkäytöksille alttiin eturistiriidan ja edellyttää siksi myös tällaisten välittäjien tiukkaa ja sitovaa sääntelyä pelkän itsesääntelyn ja käytännesääntöjen sijaan; pyytää lopettamaan välittäjien palvelut sijoittajien kansalaisuusjärjestelyissä; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pitää valitettavana, että jäsenvaltioissa, joissa on käytössä sijoittajien kansalaisuus- tai oleskeluoikeusjärjestelyjä, ei ole käytössä kattavia turvallisuustarkastuksia, taustaselvitysmenettelyjä ja tuntemisvelvollisuutta; panee merkille, että jäsenvaltiot eivät aina käytä saatavilla olevia unionin tietokantoja tai vaihda tietoja tällaisten tarkastusten ja menettelyjen tuloksista, mikä mahdollistaa peräkkäiset sijoittajien kansalaisuus- tai oleskeluoikeusjärjestelyjä koskevat hakemukset unionin eri jäsenvaltioissa; kehottaa jäsenvaltioita tähän; katsoo, että jäsenvaltioiden viranomaisilla on oltava käytössään asianmukaiset prosessit sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyjen piiriin kuuluvien hakijoiden taustojen selvittämiseksi, koska oleskelu- ja kansalaisuusoikeuksien myöntäminen on valtion vastuulla, ja että jäsenvaltioiden viranomaisten ei pidä turvautua välittäjien ja muiden valtiosta riippumattomien toimijoiden toteuttamiin taustatarkastuksiin ja tuntemismenettelyihin, vaikka jäsenvaltiot voivatkin käyttää riippumattomilta muilta kuin valtiollisilta toimijoilta saatuja asiaan liittyviä tietoja; ilmaisee huolensa tiedoista, joiden mukaan joissakin jäsenvaltioissa kansalaisuushakemuksia on hyväksytty silloinkin, kun hakijat eivät ole täyttäneet turvallisuusvaatimuksia; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pitää valitettavana, että sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyjä käsittelevä asiantuntijaryhmä, joka koostuu jäsenvaltioiden edustajista, ei ole sopinut yhteisistä turvallisuustarkastuksista, kuten sen oli tehtävänantonsa mukaisesti määrä tehdä vuoden 2019 loppuun mennessä; katsoo, että se, ettei yhteisistä turvallisuustarkastuksista onnistuttu sopimaan, osoittaa hallitustenvälisen lähestymistavan rajoitukset asiassa ja korostaa tarvetta unionin toimiin; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pitää valitettavana, että jäsenvaltioiden sijoittajien oleskeluoikeus- ja kansalaisuusjärjestelyissä edellytettyihin asuinpaikkavaatimuksiin ei aina kuulu yhtäjaksoista ja tosiasiallista fyysistä läsnäoloa ja että niitä on vaikea valvoa, mikä saattaa houkutella vilpillisiä hakijoita, jotka ostavat jäsenvaltion kansalaisuuden yksinomaan päästäkseen sen avulla unionin alueelle ja sen sisämarkkinoille ilman minkäänlaista yhteyttä kyseiseen jäsenvaltioon; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa jäsenvaltioita valvomaan sitä, että kolmansien maiden kansalaisilla, jotka haluavat saada pitkäaikaista oleskelua koskevan direktiivin mukaisen pitkäaikaisen oleskeluoikeuden ilman direktiivissä edellytettyä viiden vuoden yhtäjaksoista ja laillista oleskelua, tosiasiallisesti on edellytyksenä oleva fyysinen asuinpaikka; |
| --- | --- |

13.

| 14. | suhtautuu myönteisesti rikkomusmenettelyihin, jotka komissio käynnisti lokakuussa 2020 Kyprosta ja Maltaa vastaan niiden sijoittajien kansalaisuusjärjestelyjen vuoksi; kehottaa komissiota vauhdittamaan näitä menettelyjä, koska niiden avulla saataisiin parempi selvyys siitä, miten sijoittajien kansalaisuusjärjestelyihin voidaan puuttua tässä ehdotettujen lainsäädäntötoimien lisäksi, sekä käynnistämään perustelluissa tapauksissa jäsenvaltioita vastaan rikkomusmenettelyjä myös sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyjen vuoksi; kehottaa komissiota seuraamaan huolellisesti kaikkia sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyjä, raportoimaan niistä ja toteuttamaan niihin liittyviä toimia kaikkialla unionissa; |
| --- | --- |

14.

| 15. | katsoo, että unionin rahanpesun vastainen lainsäädäntö on ratkaisevan tärkeä tekijä sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyjen aiheuttamien riskien torjumisessa; pitää tervetulleena sitä, että rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnasta 20. heinäkuuta 2021 annetussa komission lainsäädäntöehdotuspaketissa käsitellään sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyjä, erityisesti edistämällä välittäjien sisällyttämistä ilmoitusvelvollisten luetteloon; katsoo kuitenkin, että lainsäädäntöön jää edelleen puutteita, kuten se, että julkisyhteisöjä, jotka käsittelevät sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeushakemuksia, ei sisällytetä ilmoitusvelvollisten luetteloon; |
| --- | --- |

15.

| 16. | toteaa, että sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyjen puitteissa tehtyjä hakemuksia on erityisen vaikea seurata ja arvioida, kun kyseessä ovat yhteiset hakemukset, jotka kattavat eri perheenjäseniä; toteaa, että tietyissä kansallisissa sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyissä oleskeluoikeudet voidaan myöntää päähakijoihin liittyvien perhe-, henkilökohtaisten tai muiden siteiden perusteella; panee merkille, että perheenyhdistämisdirektiivin mukaisia perheenyhdistämisoikeuksia sovelletaan sen jälkeen, kun jäsenvaltiossa on saatu oleskeluoikeus, jolloin perheenjäsenet voivat tulla unioniin ilman erityisiä lisätarkastuksia, joita yleensä edellytetään sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyissä; |
| --- | --- |

16.

| 17. | toteaa, että kolmansista maista, joilla on käytössä sijoittajien kansalaisuusjärjestelyjä ja jotka hyötyvät viisumivapaasta matkustamisesta unioniin (21), aiheutuu riski, koska kolmansien maiden kansalaiset voivat ostaa kyseisten kolmansien maiden kansalaisuuden ainoastaan päästäkseen unioniin ilman lisäseulontaa; korostaa, että riskit ovat suurempia niiden unionin ehdokasmaiden kohdalla, joilla on käytössä sijoittajien kansalaisuus- tai oleskeluoikeusjärjestelyjä (22), koska unionin tulevan jäsenyyden ja unionin alueella tapahtuvan viisumivapaan matkustamisen odotettavissa olevat hyödyt voivat olla yksi tekijä; |
| --- | --- |

17.

| 18. | katsoo, että koska sijoittajien kansalaisuusjärjestelyt aiheuttavat erityisiä riskejä ja ovat luontaisesti ristiriidassa vilpittömän yhteistyön periaatteen kanssa, mikä todetaan komission käynnissä olevissa rikkomusmenettelyissä kahta jäsenvaltiota vastaan, sijoittajien kansalaisuusjärjestelyt olisi asteittain lakkautettava kokonaan kaikissa jäsenvaltioissa, ja pyytää komissiota antamaan tätä varten ennen nykyisen toimikautensa päättymistä säädösehdotuksen, joka voisi perustua SEUT 21 artiklan 2 kohtaan, 79 artiklan 2 kohtaan, 114 artiklaan tai 352 artiklaan; |
| --- | --- |

18.

| 19. | katsoo, että sijoittajien kansalaisuusjärjestelyjen asteittainen lakkauttaminen edellyttää siirtymäkautta, ja on sitä mieltä, että koska sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyt ovat vapaamatkustajuutta ja aiheuttavat vakavia seurauksia unionille ja jäsenvaltioille, muun muassa SEUT 80 artiklan mukaisena konkreettisena solidaarisuuden osoituksena rahoitusosuus unionin talousarvioon on perusteltu sekä sijoittajien kansalaisuusjärjestelyjen että sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyjen kohdalla ja sijoittajien kansalaisuusjärjestelyjen osalta siihen asti, että ne on kokonaan lakkautettu; pyytääkin komissiota tekemään vuonna 2022 SEUT 311 artiklaan perustuvan ehdotuksen uudesta unionin omien varojen luokasta, joka koostuu ”sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyjen mukautusmekanismista”, jonka avulla jäsenvaltioissa sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyjen puitteissa tehdyistä investoinneista perittäisiin maksu, joka olisi tuntuva prosenttiosuus kyseisistä investoinneista ja joka arvioitaisiin asianmukaisesti järjestelyistä koko unionille aiheutuvien kielteisten ulkoisvaikutusten perusteella; |
| --- | --- |

19.

| 20. | katsoo, että sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyjen vaikutus jäsenvaltioiden reaalitalouteen on vähäinen työpaikkojen luomisen, innovoinnin ja kasvun kannalta ja että merkittävä osa investoinneista tehdään suoraan kiinteistömarkkinoille tai rahastoihin; katsoo, että sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyihin liittyvät suuret investoinnit saattavat vaikuttaa rahoitusvakauteen erityisesti pienissä jäsenvaltioissa, joissa tulovirrat saattavat muodostaa suuren osan bruttokansantuotteesta tai ulkomaisista investoinneista (23); pyytää, että komissio esittää vuonna 2022 SEUT 79 artiklan 2 kohtaan sekä 80, 82, 87 ja 114 artiklaan perustuvan ehdotuksen säädökseksi, joka sisältäisi unionin tason säännöt sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyjen mukaisista investoinneista, jotta voidaan vahvistaa niiden lisäarvoa reaalitaloudelle ja luoda yhteyksiä unionin talouden elpymisen painopisteisiin; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pyytää komissiota esittämään ennen nykyisen toimikautensa päättymistä mahdollisesti SEUT 79 artiklan 2 kohtaan sekä 80, 82, 87 ja 114 artiklaan perustuvan ehdotuksen asetukseksi, jota tarvittaessa voitaisiin täydentää muilla lainsäädäntötoimenpiteillä ja jolla säänneltäisiin kattavasti sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyjen eri näkökohtia tavoitteena yhdenmukaistaa vaatimuksia ja menettelyjä sekä tehostaa järjestäytyneen rikollisuuden, rahanpesun, korruption ja verovilpin torjuntaa muun muassa seuraavien seikkojen osalta:






  a) | hakijoiden ja tarvittaessa heidän perheenjäsentensä korotettu tuntemisvelvollisuus ja tarkat taustatarkastukset, jotka kattavat heidän varojensa lähteet, pakolliset tarkastukset unionin laaja-alaisista oikeus- ja sisäasioiden tietojärjestelmistä ja taustaselvitysmenettelyt kolmansissa maissa; |
| --- | --- | --- |

21.

a)

hakijoiden ja tarvittaessa heidän perheenjäsentensä korotettu tuntemisvelvollisuus ja tarkat taustatarkastukset, jotka kattavat heidän varojensa lähteet, pakolliset tarkastukset unionin laaja-alaisista oikeus- ja sisäasioiden tietojärjestelmistä ja taustaselvitysmenettelyt kolmansissa maissa;

| b) | välittäjien sääntely, asianmukainen sertifiointi ja valvonta sekä niiden toiminnan rajoittaminen ja, jos kyseessä ovat sijoittajien kansalaisuusjärjestelyt, niiden palvelujen lakkauttaminen; |
| --- | --- |

b)

välittäjien sääntely, asianmukainen sertifiointi ja valvonta sekä niiden toiminnan rajoittaminen ja, jos kyseessä ovat sijoittajien kansalaisuusjärjestelyt, niiden palvelujen lakkauttaminen;

| c) | jäsenvaltioita koskevat yhdenmukaistetut säännöt ja velvoitteet raportoida komissiolle sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyistään ja niiden puitteissa tehdyistä hakemuksista; |
| --- | --- |

c)

jäsenvaltioita koskevat yhdenmukaistetut säännöt ja velvoitteet raportoida komissiolle sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyistään ja niiden puitteissa tehdyistä hakemuksista;

| d) | fyysistä asuinpaikkaa koskevat vähimmäisvaatimukset ja vähimmäistason aktiivinen osallistuminen investointeihin sekä investointien laatu, lisäarvo ja vaikutus talouteen edellytyksinä oleskeluoikeuden saamiselle sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyjen kautta; |
| --- | --- |

d)

fyysistä asuinpaikkaa koskevat vähimmäisvaatimukset ja vähimmäistason aktiivinen osallistuminen investointeihin sekä investointien laatu, lisäarvo ja vaikutus talouteen edellytyksinä oleskeluoikeuden saamiselle sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyjen kautta;

| e) | seurantamekanismi, jolla valvotaan jälkikäteen, että hyväksytyt hakijat noudattavat edelleen sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyjen oikeudellisia vaatimuksia; |
| --- | --- |

e)

seurantamekanismi, jolla valvotaan jälkikäteen, että hyväksytyt hakijat noudattavat edelleen sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyjen oikeudellisia vaatimuksia;

| 22. | pyytää komissiota varmistamaan sekä sijoittajien kansalaisuus- että sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyjen tiukat sääntelynormit ja ylläpitämään niitä, jos sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyihin sovelletaan kattavaa asetusta ennen sijoittajien kansalaisuusjärjestelyjen lakkauttamista kokonaan; |
| --- | --- |

22.

| 23. | panee tyytyväisenä merkille jäsenvaltioiden esittämän sitoumuksen toteuttaa toimenpiteitä, joilla rajoitetaan kansalaisuuden myyntiä venäläisille, joilla on yhteyksiä Venäjän hallitukseen; kehottaa kaikkia jäsenvaltioita jättämään kaikki venäläiset hakijat välittömästi sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyjen ulkopuolelle; pyytää jäsenvaltioita painokkaasti arvioimaan uudelleen kaikki Venäjän kansalaisten viime vuosina tekemät hyväksytyt hakemukset ja hyödyntämään kaikkia kansallisen ja unionin lainsäädännön tarjoamia mahdollisuuksia sen varmistamiseksi, ettei yksikään venäläinen henkilö, jolla on taloudellisia yhteyksiä, liikesuhteita tai muita yhteyksiä Putinin hallintoon, säilytä kansalaisuus- ja oleskeluoikeuksiaan tai että tällaisia henkilöitä estetään tilapäisesti käyttämästä näitä oikeuksia; kehottaa komissiota tarkistamaan tällaiset jäsenvaltioiden tekemät uudelleenarvioinnit ja esittämään pikaisesti lainsäädäntöehdotuksen, jolla kielletään kokonaan sijoittajien kansalaisuusjärjestelyt ja kielletään sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyjen soveltaminen kohdennettujen toimenpiteiden piiriin kuuluviin Venäjän kansalaisiin; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pyytää komissiota sisällyttämään ehdotukseensa nykyisiä unionin säädöksiä koskevia kohdennettuja tarkistuksia, jotka voisivat auttaa saamaan jäsenvaltiot luopumaan haitallisten sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyjen käyttöönotosta, tiukentamalla rahanpesun torjuntaa koskevia säädöksiä sekä pitkäaikaista oleskelua koskevan direktiivin asiaankuuluvia säännöksiä; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pyytää komissiota painostamaan kolmansia maita mahdollisimman voimakkaasti sen varmistamiseksi, että kolmannet maat, joilla on käytössä sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyjä ja jotka hyötyvät viisumivapaasta matkustamisesta asetuksen (EU) 2018/1806 liitteen II nojalla, lakkauttavat sijoittajien kansalaisuusjärjestelynsä ja uudistavat sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyjään saattaakseen ne unionin oikeuden ja vaatimusten mukaisiksi, ja pyytää komissiota esittämään vuonna 2022 SEUT 77 artiklan 2 kohdan a alakohtaan perustuvan ehdotuksen säädökseksi, jolla muutetaan asetusta (EU) 2018/1806 tältä osin; panee merkille, että unionin tarkistetussa laajentumismenetelmässä sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyihin liittyviä kysymyksiä pidetään monimutkaisina ja että käsitellään useissa eri neuvottelukokonaisuuksissa ja -luvuissa; korostaa, että ehdokasmaiden ja mahdollisten ehdokasmaiden on tärkeää mukauttaa lainsäädäntönsä asteittain ja huolellisesti näihin järjestelyihin sovellettavaan unionin lainsäädäntöön; ehdottaa, että sijoittajien kansalaisuusjärjestelyjen lakkauttaminen ja sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyjen sääntely sisällytetään liittymisperusteisiin; |
| --- | --- |

25.

| 26. | muistuttaa komission puheenjohtajaa siitä, että hän sitoutui poliittisissa suuntaviivoissa seuraavalle Euroopan komissiolle 2019–2024 parlamentin aloiteoikeuteen ja lupasi toteuttaa parlamentin valiokunta-aloitteisten lainsäädäntömietintöjen johdosta lainsäädäntötoimia unionin oikeuden periaatteiden mukaisesti; odottaa siksi komission vastaavan tähän päätöslauselmaan konkreettisilla lainsäädäntöehdotuksilla; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman sekä liitteenä olevat ehdotukset komissiolle ja neuvostolle. |
| --- | --- |

27.

---

(1)  EUVL L 251, 3.10.2003, s. 12.

(2)  EUVL L 16, 23.1.2004, s. 44.

(3)  EUVL L 303, 28.11.2018, s. 39.

(4)  EUVL L 141, 5.6.2015, s. 73.

(5)  EUVL C 482, 23.12.2016, s. 117.

(6)  EUVL C 108, 26.3.2021, s. 8.

(7)  EUVL C 255, 29.6.2021, s. 22.

(8)  EUVL C 371, 15.9.2021, s. 92.

(9)  EUVL C 445, 29.10.2021, s. 140.

(10)  EUVL C 506, 15.12.2021, s. 64.

(11)  Kunnianhimoisempi unioni: Ohjelma Euroopalle – Poliittiset suuntaviivat seuraavalle Euroopan komissiolle (2019–2024). Euroopan komission puheenjohtajaehdokas Ursula von der Leyen. https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/political-guidelines-next-commission_fi.pdf.

(12)  Euroopan tason lisäarvoyksikön tutkimus, taulukko 9, s. 28–29.

(13)  Euroopan tason lisäarvoyksikön tutkimus.

(14)  ”Preventing abuse of residence by investment schemes to circumvent the CRS”, OECD, 19. helmikuuta 2018, ja ”Corruption Risks Associated with Citizen- and Resident-by-Investment Schemes”, OECD, 2019.

(15)  Koska Bulgaria, Irlanti, Kroatia, Kypros ja Romania eivät ole Schengen-maita, kolmannen maan kansalaisella, jolla on jonkin näistä jäsenvaltioista myöntämä oleskelulupa, ei automaattisesti ole oikeutta vapaaseen liikkuvuuteen Schengen-alueella.

(16)  https://agenceurope.eu/en/bulletin/article/12814/25.

(17)  Euroopan parlamentin 18. joulukuuta 2019 antama päätöslauselma oikeusvaltioperiaatteen toteutumisesta Maltalla Daphne Caruana Galizian murhasta äskettäin selvinneiden seikkojen valossa, 10. heinäkuuta 2020 antama päätöslauselma rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevasta kokonaisvaltaisesta unionin toimintapolitiikasta – komission toimintasuunnitelma ja muu viimeaikainen kehitys, 17. joulukuuta 2020 antama päätöslauselma EU:n turvallisuusunionistrategiasta sekä 29. huhtikuuta 2021 antama päätöslauselma Daphne Caruana Galizian murhasta ja oikeusvaltioperiaatteesta Maltassa.

(18)  Ks. komission esittämät perustelut Maltaa ja Kyprosta vastaan käynnistetyissä rikkomusmenettelyissä niiden sijoittajien kansalaisuusjärjestelyjen osalta (https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/ip_20_1925) ja Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntö: yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 7.7.1992, Mario Vicente Micheletti ym. v. Delegación del Gobierno en Cantabria, C-369/90, ECLI:EU:C:1992:295; yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 11.11.1999, Belgian valtio v. Fatna Mesbah, C-179/98, ECLI:EU:C:1999:549; yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 20.2.2001, The Queen v. Secretary of State for the Home Department, ex parte: Manjit Kaur, C-192/99, ECLI:EU:C:2001:106; unionin tuomioistuimen tuomio, 2.3.2010, Janko Rottman v. Freistaat Bayern, C-135/08, ECLI:EU:C:2010:104; unionin tuomioistuimen tuomio, 12.3.2019, M.G. Tjebbes ym. v. Minister van Buitenlandse Zaken, C-221/17, ECLI:EU:C:2019:189.

(19)  Euroopan tason lisäarvoyksikön tutkimus, s. 43–44.

(20)  Euroopan tason lisäarvoyksikön tutkimus, s. 57; ”Preventing abuse of residence by investment schemes to circumvent the CRS”, OECD, 19. helmikuuta 2018.

(21)  Antigua ja Barbuda, Dominica, Grenada, Saint Kitts ja Nevis sekä Saint Lucia.

(22)  Serbia, Albania, Turkki, Montenegro ja Pohjois-Makedonia.

(23)  Euroopan tason lisäarvoyksikön tutkimus, s. 36–39.

---

PÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE

KATTAVAA LAINSÄÄDÄNTÖPAKETTIA KOSKEVAT EHDOTUKSET

Ehdotus 1: sijoittajien kansalaisuusjärjestelyjen unionin laajuinen asteittainen lakkauttaminen vuoteen 2025 mennessä

| — | Olisi perustettava mitattavissa olevia tavoitteita sisältävä unionin laajuinen ilmoitusjärjestelmä, jota sovelletaan tiukasti vain nykyisiin ohjelmiin ja joka ei siten mahdollista uusien ohjelmien legitimointia järjestelmän kautta. Järjestelmässä vahvistettaisiin sijoittajien kansalaisuusjärjestelyjen kautta myönnettyjen kansalaisuuksien enimmäismäärä kaikissa jäsenvaltioissa, ja määrää vähennettäisiin asteittain vuosittain niin, että se laskisi nollaan vuonna 2025, mikä johtaisi sijoittajien kansalaisuusjärjestelyjen täydelliseen lakkauttamiseen. Asteittainen lakkauttaminen antaa niille jäsenvaltioille, joilla on käytössä sijoittajien kansalaisuusjärjestelyjä, mahdollisuuden löytää vaihtoehtoisia keinoja houkutella investointeja ja ylläpitää julkista talouttaan. Tällainen lakkauttaminen on useissa päätöslauselmissa esitetyn parlamentin aiemman kannan mukaista, ja se on tarpeen, kun otetaan huomioon se perustavanlaatuinen haaste, jonka sijoittajien kansalaisuusjärjestelyt aiheuttavat perussopimusten mukaiselle vilpittömän yhteistyön periaatteelle (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 4 artiklan 3 kohta). |
| --- | --- |

—

Olisi perustettava mitattavissa olevia tavoitteita sisältävä unionin laajuinen ilmoitusjärjestelmä, jota sovelletaan tiukasti vain nykyisiin ohjelmiin ja joka ei siten mahdollista uusien ohjelmien legitimointia järjestelmän kautta. Järjestelmässä vahvistettaisiin sijoittajien kansalaisuusjärjestelyjen kautta myönnettyjen kansalaisuuksien enimmäismäärä kaikissa jäsenvaltioissa, ja määrää vähennettäisiin asteittain vuosittain niin, että se laskisi nollaan vuonna 2025, mikä johtaisi sijoittajien kansalaisuusjärjestelyjen täydelliseen lakkauttamiseen. Asteittainen lakkauttaminen antaa niille jäsenvaltioille, joilla on käytössä sijoittajien kansalaisuusjärjestelyjä, mahdollisuuden löytää vaihtoehtoisia keinoja houkutella investointeja ja ylläpitää julkista talouttaan. Tällainen lakkauttaminen on useissa päätöslauselmissa esitetyn parlamentin aiemman kannan mukaista, ja se on tarpeen, kun otetaan huomioon se perustavanlaatuinen haaste, jonka sijoittajien kansalaisuusjärjestelyt aiheuttavat perussopimusten mukaiselle vilpittömän yhteistyön periaatteelle (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 4 artiklan 3 kohta).

| — | Ehdotus voisi perustua SEUT 21 artiklan 2 kohtaan ja 79 artiklan 2 kohtaan ja, koska sijoittajien kansalaisuusjärjestelyt vaikuttavat sisämarkkinoihin, 114 artiklaan. |
| --- | --- |

—

Ehdotus voisi perustua SEUT 21 artiklan 2 kohtaan ja 79 artiklan 2 kohtaan ja, koska sijoittajien kansalaisuusjärjestelyt vaikuttavat sisämarkkinoihin, 114 artiklaan.

Ehdotus 2: kattava asetus, joka kattaa kaikki sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyt unionissa

| — | Jotta voidaan puuttua sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyjen erityispiirteisiin ja laajaan käyttöön jäsenvaltioissa, on tarpeen laatia erityinen unionin oikeudellinen kehys asetuksen muodossa. Tällaisella asetuksella varmistetaan unionin tason yhdenmukaistaminen, rajoitetaan sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyjen aiheuttamia riskejä ja asetetaan nämä järjestelyt unionin valvonnan alaiseksi, mikä lisää avoimuutta ja parantaa hallintoa. Sen avulla voidaan myös estää jäsenvaltioita luomasta haitallisia sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyjä. |
| --- | --- |

—

Jotta voidaan puuttua sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyjen erityispiirteisiin ja laajaan käyttöön jäsenvaltioissa, on tarpeen laatia erityinen unionin oikeudellinen kehys asetuksen muodossa. Tällaisella asetuksella varmistetaan unionin tason yhdenmukaistaminen, rajoitetaan sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyjen aiheuttamia riskejä ja asetetaan nämä järjestelyt unionin valvonnan alaiseksi, mikä lisää avoimuutta ja parantaa hallintoa. Sen avulla voidaan myös estää jäsenvaltioita luomasta haitallisia sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyjä.

| — | Asetuksen olisi sisällettävä unionin tason vaatimuksia ja menettelyjä, joilla tiukennetaan tuntemisvelvollisuutta ja varmistetaan hakijoita ja heidän varallisuutensa lähteitä koskevat tarkat taustatarkastukset. Jäsenvaltioiden viranomaisten olisi erityisesti ristiintarkastettava kaikki hakijat rakenteellisesti kaikkia asiaankuuluvia kansallisia, unionin ja kansainvälisiä tietokantoja vasten perusoikeuksia koskevia normeja noudattaen. Toimitetut asiakirjat olisi todennettava riippumattomasti, kaikki poliisirekisteritiedot ja osallisuus aiempiin ja vireillä oleviin siviili- ja rikosoikeudellisiin oikeudenkäynteihin olisi tarkastettava, hakijoita olisi haastateltava henkilökohtaisesti, ja olisi tarkastettava perusteellisesti, miten hakijan varallisuus on kerrytetty ja mikä on sen suhde ilmoitettuihin tuloihin. Menettelyn olisi jätettävä riittävästi aikaa asianmukaisiin tuntemismenettelyihin ja mahdollistettava myönteisten päätösten kumoaminen taannehtivasti tapauksissa, joissa on kyse todistetusta väärien tietojen antamisesta tai petoksesta. |
| --- | --- |

—

Asetuksen olisi sisällettävä unionin tason vaatimuksia ja menettelyjä, joilla tiukennetaan tuntemisvelvollisuutta ja varmistetaan hakijoita ja heidän varallisuutensa lähteitä koskevat tarkat taustatarkastukset. Jäsenvaltioiden viranomaisten olisi erityisesti ristiintarkastettava kaikki hakijat rakenteellisesti kaikkia asiaankuuluvia kansallisia, unionin ja kansainvälisiä tietokantoja vasten perusoikeuksia koskevia normeja noudattaen. Toimitetut asiakirjat olisi todennettava riippumattomasti, kaikki poliisirekisteritiedot ja osallisuus aiempiin ja vireillä oleviin siviili- ja rikosoikeudellisiin oikeudenkäynteihin olisi tarkastettava, hakijoita olisi haastateltava henkilökohtaisesti, ja olisi tarkastettava perusteellisesti, miten hakijan varallisuus on kerrytetty ja mikä on sen suhde ilmoitettuihin tuloihin. Menettelyn olisi jätettävä riittävästi aikaa asianmukaisiin tuntemismenettelyihin ja mahdollistettava myönteisten päätösten kumoaminen taannehtivasti tapauksissa, joissa on kyse todistetusta väärien tietojen antamisesta tai petoksesta.

| — | Yhteisiä hakemuksia koskeva menettely, jossa päähakija ja perheenjäsenet voivat olla osa samaa hakemusta, olisi kiellettävä; olisi sallittava ainoastaan yksittäiset hakemukset, joihin sovelletaan henkilökohtaisia ja tiukkoja tarkastuksia, ottaen kuitenkin huomioon hakijoiden väliset yhteydet. Tiukkoja tarkastuksia olisi sovellettava myös silloin, kun hyväksyttyjen hakijoiden perheenjäsenet voivat tavoitella oleskeluoikeuksia perheenyhdistämistä koskevien sääntöjen tai muiden vastaavien säännösten nojalla. |
| --- | --- |

—

Yhteisiä hakemuksia koskeva menettely, jossa päähakija ja perheenjäsenet voivat olla osa samaa hakemusta, olisi kiellettävä; olisi sallittava ainoastaan yksittäiset hakemukset, joihin sovelletaan henkilökohtaisia ja tiukkoja tarkastuksia, ottaen kuitenkin huomioon hakijoiden väliset yhteydet. Tiukkoja tarkastuksia olisi sovellettava myös silloin, kun hyväksyttyjen hakijoiden perheenjäsenet voivat tavoitella oleskeluoikeuksia perheenyhdistämistä koskevien sääntöjen tai muiden vastaavien säännösten nojalla.

| — | Asetuksen tärkeänä osana pitäisi olla välittäjien sääntely, ja tätä voitaisiin tarvittaessa täydentää muilla lainsäädäntötoimenpiteillä. Säännösten olisi katettava seuraavat näkökohdat:






  a) | välittäjiä koskeva unionin tason lupamenettely, joka sisältää välittäjäyrityksen, sen omistajien ja siihen yhteydessä olevien yritysten perusteellisen tuntemis- ja tarkastusmenettelyn. Toimilupa olisi uusittava joka toinen vuosi, ja se olisi kirjattava välittäjiä koskevaan julkiseen unionin rekisteriin. Jos hakemuksiin osallistuu välittäjiä, jäsenvaltioiden olisi sallittava käsitellä tällaisia hakemuksia ainoastaan, jos unionin toimiluvan saaneet välittäjät valmistelevat ne. Lupahakemukset olisi osoitettava komissiolle, ja asianomaisten unionin elinten ja laitosten olisi avustettava komissiota tarkastusten ja menettelyn suorittamisessa; |
| --- | --- | --- |

—

Asetuksen tärkeänä osana pitäisi olla välittäjien sääntely, ja tätä voitaisiin tarvittaessa täydentää muilla lainsäädäntötoimenpiteillä. Säännösten olisi katettava seuraavat näkökohdat:

a)

välittäjiä koskeva unionin tason lupamenettely, joka sisältää välittäjäyrityksen, sen omistajien ja siihen yhteydessä olevien yritysten perusteellisen tuntemis- ja tarkastusmenettelyn. Toimilupa olisi uusittava joka toinen vuosi, ja se olisi kirjattava välittäjiä koskevaan julkiseen unionin rekisteriin. Jos hakemuksiin osallistuu välittäjiä, jäsenvaltioiden olisi sallittava käsitellä tällaisia hakemuksia ainoastaan, jos unionin toimiluvan saaneet välittäjät valmistelevat ne. Lupahakemukset olisi osoitettava komissiolle, ja asianomaisten unionin elinten ja laitosten olisi avustettava komissiota tarkastusten ja menettelyn suorittamisessa;

| b) | välittäjien toimintaa koskevat erityissäännöt. Sääntöihin olisi sisällyttävä yksityiskohtaiset säännöt, jotka koskevat välittäjien hakijoille tekemiä taustatarkastuksia, hakijan tunnistamista ja tuntemista koskevia tarkastuksia ja turvallisuustarkastuksia; |
| --- | --- |

b)

välittäjien toimintaa koskevat erityissäännöt. Sääntöihin olisi sisällyttävä yksityiskohtaiset säännöt, jotka koskevat välittäjien hakijoille tekemiä taustatarkastuksia, hakijan tunnistamista ja tuntemista koskevia tarkastuksia ja turvallisuustarkastuksia;

| c) | unionin laajuinen kielto markkinoida sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyjä käyttämällä unionin lippua tai muita unioniin liittyviä symboleja materiaaleissa, verkkosivustoilla tai asiakirjoissa tai liittämällä sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyt perussopimuksiin ja unionin säännöstöön kytkeytyviin etuihin; |
| --- | --- |

c)

unionin laajuinen kielto markkinoida sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyjä käyttämällä unionin lippua tai muita unioniin liittyviä symboleja materiaaleissa, verkkosivustoilla tai asiakirjoissa tai liittämällä sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyt perussopimuksiin ja unionin säännöstöön kytkeytyviin etuihin;

| d) | välittäjien avoimuutta ja omistajuutta koskevat selkeät säännöt; |
| --- | --- |

d)

välittäjien avoimuutta ja omistajuutta koskevat selkeät säännöt;

| e) | korruption vastaiset toimenpiteet ja tuntemisvelvollisuutta koskevat parhaat käytännöt, jotka välittäjän on otettava käyttöön, mukaan lukien asianmukainen palkka henkilöstölle, kahden henkilön sääntö (jokaisen vaiheen tarkastaa vähintään kaksi ihmistä), säännökset toisesta lausunnosta hakemuksia valmisteltaessa ja hakemuksia koskevia tarkastuksia suoritettaessa sekä henkilöstön kierrättäminen sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyjen piirissä olevien hakijoiden kotimaiden kesken; |
| --- | --- |

e)

korruption vastaiset toimenpiteet ja tuntemisvelvollisuutta koskevat parhaat käytännöt, jotka välittäjän on otettava käyttöön, mukaan lukien asianmukainen palkka henkilöstölle, kahden henkilön sääntö (jokaisen vaiheen tarkastaa vähintään kaksi ihmistä), säännökset toisesta lausunnosta hakemuksia valmisteltaessa ja hakemuksia koskevia tarkastuksia suoritettaessa sekä henkilöstön kierrättäminen sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyjen piirissä olevien hakijoiden kotimaiden kesken;

| f) | kielto yhdistää hallitusten konsultointi sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyjen perustamisesta ja ylläpidosta niiden osallistumiseen hakemusten valmisteluun. Tällainen yhdistelmä luo eturistiriidan ja tarjoaa vääriä kannustimia. Välittäjien ei myöskään pitäisi voida itse panna sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyjä täytäntöön jäsenvaltioiden viranomaisten puolesta, vaan niiden olisi voitava toimia välittäjinä vain yksittäisissä hakemuksissa ja vain silloin, kun yksittäiset hakijat ottavat yhteyttä niihin. Välittäjien yleinen edunvalvontatoiminta olisi erotettava organisatorisesti niiden muusta toiminnasta, ja siinä olisi noudatettava kaikkia avoimuutta koskevia oikeudellisia vaatimuksia ja käytännesääntöjä unionin ja kansallisella tasolla; |
| --- | --- |

f)

kielto yhdistää hallitusten konsultointi sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyjen perustamisesta ja ylläpidosta niiden osallistumiseen hakemusten valmisteluun. Tällainen yhdistelmä luo eturistiriidan ja tarjoaa vääriä kannustimia. Välittäjien ei myöskään pitäisi voida itse panna sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyjä täytäntöön jäsenvaltioiden viranomaisten puolesta, vaan niiden olisi voitava toimia välittäjinä vain yksittäisissä hakemuksissa ja vain silloin, kun yksittäiset hakijat ottavat yhteyttä niihin. Välittäjien yleinen edunvalvontatoiminta olisi erotettava organisatorisesti niiden muusta toiminnasta, ja siinä olisi noudatettava kaikkia avoimuutta koskevia oikeudellisia vaatimuksia ja käytännesääntöjä unionin ja kansallisella tasolla;

| g) | seuranta-, tutkinta- ja seuraamusjärjestelmä, jolla varmistetaan, että välittäjät noudattavat asetusta. Asianomaisten lainvalvontaviranomaisten olisi voitava suorittaa peitetutkimuksia muun muassa esittämällä mahdollisia hakijoita. Seuraamusten olisi sisällettävä varoittavat sakot ja johdettava unionin toimiluvan kumoamiseen, jos rikkomuksia todetaan kahdesti. |
| --- | --- |

g)

seuranta-, tutkinta- ja seuraamusjärjestelmä, jolla varmistetaan, että välittäjät noudattavat asetusta. Asianomaisten lainvalvontaviranomaisten olisi voitava suorittaa peitetutkimuksia muun muassa esittämällä mahdollisia hakijoita. Seuraamusten olisi sisällettävä varoittavat sakot ja johdettava unionin toimiluvan kumoamiseen, jos rikkomuksia todetaan kahdesti.

| — | Olisi otettava käyttöön jäsenvaltioiden velvollisuus raportoida komissiolle sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyistään. Jäsenvaltioiden olisi toimitettava komissiolle vuosittain yksityiskohtaiset raportit järjestelyjensä yleisistä institutionaalisista ja hallintoon liittyvistä osatekijöistä sekä käytössä olevista valvontamekanismeista. Niiden olisi lisäksi raportoitava yksittäisistä hakemuksista, myös hakemusten hylkäämisestä ja hyväksymisestä ja hyväksymisen tai hylkäämisen syistä, joita ovat esimerkiksi rahanpesun vastaisten säännösten noudattamatta jättäminen. Tilastoihin olisi sisällyttävä hakijoiden jaottelu lähtömaan mukaan sekä tiedot perheenjäsenistä ja huollettavista, jotka ovat saaneet oikeuksia sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyn piiriin kuuluvan hakijan kautta. Komission olisi julkaistava nämä vuosiraportit, joista on tarvittaessa poistettava tietoja tietosuoja-asetusten ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan mukaisesti, ja julkaistava vuosiraporttien yhteydessä niitä koskeva arviointinsa. |
| --- | --- |

—

Olisi otettava käyttöön jäsenvaltioiden velvollisuus raportoida komissiolle sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyistään. Jäsenvaltioiden olisi toimitettava komissiolle vuosittain yksityiskohtaiset raportit järjestelyjensä yleisistä institutionaalisista ja hallintoon liittyvistä osatekijöistä sekä käytössä olevista valvontamekanismeista. Niiden olisi lisäksi raportoitava yksittäisistä hakemuksista, myös hakemusten hylkäämisestä ja hyväksymisestä ja hyväksymisen tai hylkäämisen syistä, joita ovat esimerkiksi rahanpesun vastaisten säännösten noudattamatta jättäminen. Tilastoihin olisi sisällyttävä hakijoiden jaottelu lähtömaan mukaan sekä tiedot perheenjäsenistä ja huollettavista, jotka ovat saaneet oikeuksia sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyn piiriin kuuluvan hakijan kautta. Komission olisi julkaistava nämä vuosiraportit, joista on tarvittaessa poistettava tietoja tietosuoja-asetusten ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan mukaisesti, ja julkaistava vuosiraporttien yhteydessä niitä koskeva arviointinsa.

| — | Olisi perustettava unionin tasolla hallinnoitava järjestelmä, jossa kaikille muille jäsenvaltioille ja komissiolle ilmoitetaan etukäteen ja niitä kuullaan ennen oleskeluoikeuden myöntämistä sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyn nojalla. Sen, että jäsenvaltiot eivät esitä vastalausetta 20 päivän kuluessa, pitäisi tarkoittaa, etteivät ne vastusta oleskeluoikeuden myöntämistä (1). Tämä antaisi kaikille jäsenvaltioille mahdollisuuden havaita kaksinkertaiset tai myöhemmät hakemukset ja tehdä tarkastuksia kansallisissa tietokannoissa. Komission olisi näiden 20 päivän kuluessa myös tehtävä yhteistyössä asiaankuuluvien unionin elinten ja laitosten kanssa (myös niiden kolmansissa maissa olevien yhteyshenkilöiden kautta) hakemuksista unionin tason lopulliset tarkastukset asianomaisia unionin ja kansainvälisiä tietokantoja vasten ja tehtävä myös tarkempia turvallisuus- ja taustatarkastuksia. Tämän perusteella komission olisi annettava jäsenvaltiolle lausunto. Toimivalta myöntää tai olla myöntämättä oleskeluoikeutta sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyjen nojalla olisi säilytettävä jäsenvaltioilla. Komission olisi annettava kaikki tarvittavat tiedot sellaisten tapausten esiin tuomiseksi, joissa samat henkilöt ovat tehneet useita tuloksettomia hakemuksia. |
| --- | --- |

—

Olisi perustettava unionin tasolla hallinnoitava järjestelmä, jossa kaikille muille jäsenvaltioille ja komissiolle ilmoitetaan etukäteen ja niitä kuullaan ennen oleskeluoikeuden myöntämistä sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyn nojalla. Sen, että jäsenvaltiot eivät esitä vastalausetta 20 päivän kuluessa, pitäisi tarkoittaa, etteivät ne vastusta oleskeluoikeuden myöntämistä (1). Tämä antaisi kaikille jäsenvaltioille mahdollisuuden havaita kaksinkertaiset tai myöhemmät hakemukset ja tehdä tarkastuksia kansallisissa tietokannoissa. Komission olisi näiden 20 päivän kuluessa myös tehtävä yhteistyössä asiaankuuluvien unionin elinten ja laitosten kanssa (myös niiden kolmansissa maissa olevien yhteyshenkilöiden kautta) hakemuksista unionin tason lopulliset tarkastukset asianomaisia unionin ja kansainvälisiä tietokantoja vasten ja tehtävä myös tarkempia turvallisuus- ja taustatarkastuksia. Tämän perusteella komission olisi annettava jäsenvaltiolle lausunto. Toimivalta myöntää tai olla myöntämättä oleskeluoikeutta sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyjen nojalla olisi säilytettävä jäsenvaltioilla. Komission olisi annettava kaikki tarvittavat tiedot sellaisten tapausten esiin tuomiseksi, joissa samat henkilöt ovat tehneet useita tuloksettomia hakemuksia.

| — | Jäsenvaltiot olisi velvoitettava tarkastamaan tosiasiallisesti fyysinen asuinpaikka alueellaan, esimerkiksi käyttäen mahdollisuutta vahvistaa fyysistä läsnäoloa koskevat vähimmäisvaatimukset, ja kirjattava tiedot rekisteriin, johon komissiolla ja unionin virastoilla on pääsy. Tähän olisi sisällyttävä vähintään puolivuosittain tapahtuvia henkilökohtaisia ilmoittautumiskäyntejä ja käyntejä asianomaisten henkilöiden kotipaikan osoitteessa. |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltiot olisi velvoitettava tarkastamaan tosiasiallisesti fyysinen asuinpaikka alueellaan, esimerkiksi käyttäen mahdollisuutta vahvistaa fyysistä läsnäoloa koskevat vähimmäisvaatimukset, ja kirjattava tiedot rekisteriin, johon komissiolla ja unionin virastoilla on pääsy. Tähän olisi sisällyttävä vähintään puolivuosittain tapahtuvia henkilökohtaisia ilmoittautumiskäyntejä ja käyntejä asianomaisten henkilöiden kotipaikan osoitteessa.

| — | Veronkierron torjumiseksi olisi otettava käyttöön erityisiä unionin toimenpiteitä, erityisesti tehostettu tietojenvaihto veroviranomaisten ja rahanpesun selvittelykeskusten välillä, jotta estetään ja torjutaan yhteisen tietojenvaihtostandardin kiertäminen sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyjen avulla (2). |
| --- | --- |

—

Veronkierron torjumiseksi olisi otettava käyttöön erityisiä unionin toimenpiteitä, erityisesti tehostettu tietojenvaihto veroviranomaisten ja rahanpesun selvittelykeskusten välillä, jotta estetään ja torjutaan yhteisen tietojenvaihtostandardin kiertäminen sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyjen avulla (2).

| — | Olisi otettava käyttöön sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyissä edellytettyjä investointityyppejä koskevat säännöt. Merkittävän enemmistön vaadituista investoinneista olisi koostuttava tuottavista investoinneista reaalitalouteen elpymis- ja palautumistukivälineen vihreän ja digitaalisen kasvun painopistealueiden mukaisesti. Investoinnit kiinteistöihin, investointi- tai erityisrahastoihin tai valtion joukkovelkakirjalainoihin tai maksut suoraan jäsenvaltion talousarvioon saisivat muodostaa vain vähäisen osan investoidusta määrästä. Lisäksi jäsenvaltioiden talousarvioon suoraan suoritettavia maksuja olisi rajoitettava, jotta talousarvio ei tulisi riippuvaiseksi tästä lähteestä, ja komission olisi pyydettävä jäsenvaltioita arvioimaan tällaisia maksuja talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä. |
| --- | --- |

—

Olisi otettava käyttöön sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyissä edellytettyjä investointityyppejä koskevat säännöt. Merkittävän enemmistön vaadituista investoinneista olisi koostuttava tuottavista investoinneista reaalitalouteen elpymis- ja palautumistukivälineen vihreän ja digitaalisen kasvun painopistealueiden mukaisesti. Investoinnit kiinteistöihin, investointi- tai erityisrahastoihin tai valtion joukkovelkakirjalainoihin tai maksut suoraan jäsenvaltion talousarvioon saisivat muodostaa vain vähäisen osan investoidusta määrästä. Lisäksi jäsenvaltioiden talousarvioon suoraan suoritettavia maksuja olisi rajoitettava, jotta talousarvio ei tulisi riippuvaiseksi tästä lähteestä, ja komission olisi pyydettävä jäsenvaltioita arvioimaan tällaisia maksuja talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä.

| — | Asetus voisi perustua SEUT 79 artiklan 2 kohtaan sekä 80, 82 ja 87 artiklaan ja, koska sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyt vaikuttavat sisämarkkinoihin, 114 artiklaan. |
| --- | --- |

—

Asetus voisi perustua SEUT 79 artiklan 2 kohtaan sekä 80, 82 ja 87 artiklaan ja, koska sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyt vaikuttavat sisämarkkinoihin, 114 artiklaan.

| — | Jos asetus tai muu sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyjä koskeva säädös tulee voimaan ennen sijoittajien kansalaisuusjärjestelyjen täysimääräistä lakkauttamista, kaikkia sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyihin sovellettavia sääntöjä olisi sovellettava myös sijoittajien kansalaisuusjärjestelyihin, jotta estetään se, että sijoittajien kansalaisuusjärjestelyihin kohdistuu vähemmän tiukkaa valvontaa kuin sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyihin. |
| --- | --- |

—

Jos asetus tai muu sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyjä koskeva säädös tulee voimaan ennen sijoittajien kansalaisuusjärjestelyjen täysimääräistä lakkauttamista, kaikkia sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyihin sovellettavia sääntöjä olisi sovellettava myös sijoittajien kansalaisuusjärjestelyihin, jotta estetään se, että sijoittajien kansalaisuusjärjestelyihin kohdistuu vähemmän tiukkaa valvontaa kuin sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyihin.

Ehdotus 3: uusi unionin omien varojen luokka, joka koostuu ”sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyjen mukautusmekanismista”

| — | Koska joidenkin jäsenvaltioiden käyttämien sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyjen riskit ja kustannukset kohdistuvat kaikkiin jäsenvaltioihin ja unionin toimielimiin, on perusteltua luoda asianmukaiseen dataan ja tietoon perustuva yhteinen mekanismi sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyjen koko unioniin kohdistuvien kielteisten vaikutusten tasoittamiseksi. Lisäksi jäsenvaltioiden kansalaisuuden tai viisumien myynnin arvo liittyy luontaisesti unionin oikeuksiin ja vapauksiin, jotka tulevat niiden mukana. Perustamalla sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyjen mukautusmekanismi kompensoidaan kaikkiin jäsenvaltioihin kohdistuvat kielteiset seuraukset oikeudenmukaisella rahoitusosuudella unionin talousarvioon. Kyse on solidaarisuudesta sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyjä käyttävien jäsenvaltioiden ja muiden jäsenvaltioiden ja unionin toimielinten välillä. Jotta mekanismi olisi vaikuttava, unionille maksettavaksi maksuksi olisi vahvistettava tuntuva prosenttiosuus jäsenvaltioissa osana sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyjä tehdyistä investoinneista, joka arvioidaan asianmukaisesti kaikkien järjestelyissä yksilöityjen kielteisten ulkoisvaikutusten perusteella. |
| --- | --- |

—

Koska joidenkin jäsenvaltioiden käyttämien sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyjen riskit ja kustannukset kohdistuvat kaikkiin jäsenvaltioihin ja unionin toimielimiin, on perusteltua luoda asianmukaiseen dataan ja tietoon perustuva yhteinen mekanismi sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyjen koko unioniin kohdistuvien kielteisten vaikutusten tasoittamiseksi. Lisäksi jäsenvaltioiden kansalaisuuden tai viisumien myynnin arvo liittyy luontaisesti unionin oikeuksiin ja vapauksiin, jotka tulevat niiden mukana. Perustamalla sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyjen mukautusmekanismi kompensoidaan kaikkiin jäsenvaltioihin kohdistuvat kielteiset seuraukset oikeudenmukaisella rahoitusosuudella unionin talousarvioon. Kyse on solidaarisuudesta sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyjä käyttävien jäsenvaltioiden ja muiden jäsenvaltioiden ja unionin toimielinten välillä. Jotta mekanismi olisi vaikuttava, unionille maksettavaksi maksuksi olisi vahvistettava tuntuva prosenttiosuus jäsenvaltioissa osana sijoittajien kansalaisuus- ja oleskeluoikeusjärjestelyjä tehdyistä investoinneista, joka arvioidaan asianmukaisesti kaikkien järjestelyissä yksilöityjen kielteisten ulkoisvaikutusten perusteella.

| — | Mekanismi voitaisiin perustaa SEUT 311 artiklan nojalla, jonka mukaan ”unioni huolehtii siitä, että sillä on tavoitteidensa saavuttamiseksi ja politiikkansa toteuttamiseksi tarvittavat varat”, mukaan lukien mahdollisuus, että unioni ”ottaa käyttöön uusia omien varojen luokkia tai poistaa olemassa olevan luokan”. Lisää täytäntöönpanotoimenpiteitä voitaisiin hyväksyä asetuksen muodossa. Hieman vastaavasti toimittiin 1. tammikuuta 2021 käyttöön otetun muovipakkausjätteeseen perustuvan omien varojen luokan suhteen. Tässä vaihtoehdossa menettely on kieltämättä melko pitkä, kun omia varoja koskeva päätös hyväksytään muodollisesti ja sen hyväksymiselle on asetettu kansallisia perustuslaillisia vaatimuksia. Se voitaisiin yhdistää SEUT 80 artiklan oikeusperustaan, jossa määrätään ”jäsenvaltioiden yhteisvastuun ja oikeudenmukaisen vastuunjaon periaatteesta, myös rahoituksen osalta”, myös maahanmuuton alalla. |
| --- | --- |

—

Mekanismi voitaisiin perustaa SEUT 311 artiklan nojalla, jonka mukaan ”unioni huolehtii siitä, että sillä on tavoitteidensa saavuttamiseksi ja politiikkansa toteuttamiseksi tarvittavat varat”, mukaan lukien mahdollisuus, että unioni ”ottaa käyttöön uusia omien varojen luokkia tai poistaa olemassa olevan luokan”. Lisää täytäntöönpanotoimenpiteitä voitaisiin hyväksyä asetuksen muodossa. Hieman vastaavasti toimittiin 1. tammikuuta 2021 käyttöön otetun muovipakkausjätteeseen perustuvan omien varojen luokan suhteen. Tässä vaihtoehdossa menettely on kieltämättä melko pitkä, kun omia varoja koskeva päätös hyväksytään muodollisesti ja sen hyväksymiselle on asetettu kansallisia perustuslaillisia vaatimuksia. Se voitaisiin yhdistää SEUT 80 artiklan oikeusperustaan, jossa määrätään ”jäsenvaltioiden yhteisvastuun ja oikeudenmukaisen vastuunjaon periaatteesta, myös rahoituksen osalta”, myös maahanmuuton alalla.

Ehdotus 4: rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevien säädösten kohdennettu tarkistaminen

| — | Komissio on ottanut tervetulleen askeleen sisällyttämällä sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyt ja erityisesti välittäjiä koskevat säännökset näkyvästi 20. heinäkuuta 2021 antamiinsa lainsäädäntöehdotuksiin rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevien säädösten tarkistamiseksi. Mukana olisi oltava vielä kolme muuta osatekijää:






  a) | viranomaiset, jotka käsittelevät sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyjen mukaisia hakemuksia, olisi sisällytettävä niiden tahojen luetteloon, jotka katsotaan ilmoitusvelvollisiksi rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevien säädösten nojalla, erityisesti rahoitusjärjestelmän käytön estämistä rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen koskevan asetusehdotuksen (2021/0239(COD)) 3 artiklan 3 alakohdassa; |
| --- | --- | --- |

—

Komissio on ottanut tervetulleen askeleen sisällyttämällä sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyt ja erityisesti välittäjiä koskevat säännökset näkyvästi 20. heinäkuuta 2021 antamiinsa lainsäädäntöehdotuksiin rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevien säädösten tarkistamiseksi. Mukana olisi oltava vielä kolme muuta osatekijää:

a)

viranomaiset, jotka käsittelevät sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyjen mukaisia hakemuksia, olisi sisällytettävä niiden tahojen luetteloon, jotka katsotaan ilmoitusvelvollisiksi rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevien säädösten nojalla, erityisesti rahoitusjärjestelmän käytön estämistä rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen koskevan asetusehdotuksen (2021/0239(COD)) 3 artiklan 3 alakohdassa;

| b) | olisi lisättävä sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyjen piirissä olevia hakijoita koskevien tietojen vaihtoa rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevissa säädöksissä tarkoitettujen jäsenvaltioiden viranomaisten ja erityisesti rahanpesun selvittelykeskusten välillä; |
| --- | --- |

b)

olisi lisättävä sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyjen piirissä olevia hakijoita koskevien tietojen vaihtoa rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevissa säädöksissä tarkoitettujen jäsenvaltioiden viranomaisten ja erityisesti rahanpesun selvittelykeskusten välillä;

| c) | OECD:n suosittelemien tehostettujen tuntemista ja tunnistamista koskevien toimenpiteiden, joilla lievennetään sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyjen aiheuttamia riskejä, olisi koskettava kaikkia tällaiseen järjestelyyn liittyvään prosessiin osallistuvia ilmoitusvelvollisia. |
| --- | --- |

c)

OECD:n suosittelemien tehostettujen tuntemista ja tunnistamista koskevien toimenpiteiden, joilla lievennetään sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyjen aiheuttamia riskejä, olisi koskettava kaikkia tällaiseen järjestelyyn liittyvään prosessiin osallistuvia ilmoitusvelvollisia.

Ehdotus 5: pitkäaikaista oleskelua koskevan direktiivin kohdennettu tarkistus

| — | Kun komissio esittää odotetut ehdotuksensa pitkäaikaista oleskelua koskevan direktiivin tarkistamiseksi, sen olisi rajoitettava sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyn kautta oleskeluoikeuden saaneiden kolmansien maiden kansalaisten mahdollisuutta hyötyä kyseisen direktiivin mukaisesta suotuisammasta kohtelusta. Tämä voitaisiin saavuttaa muuttamalla pitkäaikaista oleskelua koskevan direktiivin 13 artiklaa sen soveltamisalan supistamiseksi sulkemalla nimenomaisesti pois sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyjen edunsaajat. |
| --- | --- |

—

Kun komissio esittää odotetut ehdotuksensa pitkäaikaista oleskelua koskevan direktiivin tarkistamiseksi, sen olisi rajoitettava sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyn kautta oleskeluoikeuden saaneiden kolmansien maiden kansalaisten mahdollisuutta hyötyä kyseisen direktiivin mukaisesta suotuisammasta kohtelusta. Tämä voitaisiin saavuttaa muuttamalla pitkäaikaista oleskelua koskevan direktiivin 13 artiklaa sen soveltamisalan supistamiseksi sulkemalla nimenomaisesti pois sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyjen edunsaajat.

| — | Komission olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että pitkäaikaista oleskelua koskevan direktiivin 4 artiklan 1 kohdassa edellytettyä viiden vuoden laillista ja yhtäjaksoista oleskelua ei kierretä sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyjen avulla, muun muassa varmistamalla, että jäsenvaltiot soveltavat tiukempaa valvontaa ja raportointivelvoitteita sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyjen piiriin kuuluviin hakijoihin. |
| --- | --- |

—

Komission olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että pitkäaikaista oleskelua koskevan direktiivin 4 artiklan 1 kohdassa edellytettyä viiden vuoden laillista ja yhtäjaksoista oleskelua ei kierretä sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyjen avulla, muun muassa varmistamalla, että jäsenvaltiot soveltavat tiukempaa valvontaa ja raportointivelvoitteita sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyjen piiriin kuuluviin hakijoihin.

Ehdotus 6: sen varmistaminen, että kolmansissa maissa ei ole käytössä haitallisia sijoittajien oleskeluoikeus- ja kansalaisuusjärjestelyjä

| — | Kolmansien maiden sijoittajien kansalaisuusjärjestelyt olisi sisällytettävä asetukseen (EU) 2018/1806 erityisenä tekijänä, joka otetaan huomioon päätettäessä siitä, sisällytetäänkö tietty kolmas maa kyseisen asetuksen liitteisiin, eli tekijänä, jonka perusteella päätetään niistä kolmansista maista, joiden kansalaiset on vapautettu viisumivaatimuksista. Tämä tekijä olisi sisällytettävä myös kyseisen asetuksen 8 artiklassa säädettyyn viisumivapauden keskeyttämismekanismiin ja suunniteltuun seurantaan. |
| --- | --- |

—

Kolmansien maiden sijoittajien kansalaisuusjärjestelyt olisi sisällytettävä asetukseen (EU) 2018/1806 erityisenä tekijänä, joka otetaan huomioon päätettäessä siitä, sisällytetäänkö tietty kolmas maa kyseisen asetuksen liitteisiin, eli tekijänä, jonka perusteella päätetään niistä kolmansista maista, joiden kansalaiset on vapautettu viisumivaatimuksista. Tämä tekijä olisi sisällytettävä myös kyseisen asetuksen 8 artiklassa säädettyyn viisumivapauden keskeyttämismekanismiin ja suunniteltuun seurantaan.

| — | Yhteisön viisumisäännöstön laatimisesta 13. heinäkuuta 2009 annettuun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EY) N:o 810/2009 (viisumisäännöstö) (3) olisi lisättävä uusi artikla, joka koskee yhteistyötä kolmansien maiden kanssa niiden sijoittajien kansalaisuusjärjestelyjen lakkauttamiseksi asteittain ja niiden sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyjen saattamiseksi edellä ehdotuksessa 2 ehdotetun uuden asetuksen mukaisiksi. |
| --- | --- |

—

Yhteisön viisumisäännöstön laatimisesta 13. heinäkuuta 2009 annettuun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EY) N:o 810/2009 (viisumisäännöstö) (3) olisi lisättävä uusi artikla, joka koskee yhteistyötä kolmansien maiden kanssa niiden sijoittajien kansalaisuusjärjestelyjen lakkauttamiseksi asteittain ja niiden sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyjen saattamiseksi edellä ehdotuksessa 2 ehdotetun uuden asetuksen mukaisiksi.

| — | Ehdokasmaiden ja mahdollisten ehdokasmaiden osalta sijoittajien kansalaisuusjärjestelyjen täysimääräisen lakkauttamisen ja sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyjen tiukan sääntelyn olisi oltava näkyvä ja olennainen osa liittymisperusteita. |
| --- | --- |

—

Ehdokasmaiden ja mahdollisten ehdokasmaiden osalta sijoittajien kansalaisuusjärjestelyjen täysimääräisen lakkauttamisen ja sijoittajien oleskeluoikeusjärjestelyjen tiukan sääntelyn olisi oltava näkyvä ja olennainen osa liittymisperusteita.

---

(1)  Yhteisön viisumisäännöstön laatimisesta (viisumisäännöstö) 13. heinäkuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 810/2009 (EUVL L 243, 15.9.2009, s. 1) 22 artiklassa tarkoitetun järjestelmän tavoin.

(2)  Ks. ”Preventing abuse of residence by investment schemes to circumvent the CRS”, OECD, 19. helmikuuta 2018; neuvoston direktiivi 2014/107/EU, annettu 9. joulukuuta 2014, direktiivin 2011/16/EU muuttamisesta siltä osin kuin on kyse pakollisesta automaattisesta tietojenvaihdosta verotuksen alalla (EUVL L 359, 16.12.2014, s. 1).

(3)  EUVL L 243, 15.9.2009, s. 1.

---

| 9.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 347/110 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 347/110

---

P9_TA(2022)0066

Kansalaisten osallistuminen: oikeus esittää vetoomus ja oikeus tehdä kantelu Euroopan oikeusasiamiehelle, eurooppalainen kansalaisaloite

Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. maaliskuuta 2022 kansalaisten osallistumisesta: oikeus esittää vetoomus, oikeus tehdä kantelu Euroopan oikeusasiamiehelle ja eurooppalainen kansalaisaloite (2020/2275(INI))

(2022/C 347/09)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 10 ja 11 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 10 ja 11 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 24 ja 227 artiklan, joista käy ilmi, kuinka tärkeänä perussopimuksessa pidetään unionin kansalaisten ja asukkaiden oikeutta saattaa huolenaiheensa parlamentin tietoon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 24 ja 227 artiklan, joista käy ilmi, kuinka tärkeänä perussopimuksessa pidetään unionin kansalaisten ja asukkaiden oikeutta saattaa huolenaiheensa parlamentin tietoon,

| — | ottaa huomioon SEUT 228 artiklan Euroopan oikeusasiamiehen asemasta ja tehtävistä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon SEUT 228 artiklan Euroopan oikeusasiamiehen asemasta ja tehtävistä,

| — | ottaa huomioon neuvoston toimenpiteen, jolla perustettiin vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen 33 artiklan 2 kohdassa edellytetty tarkistettu EU:n rakenne, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston toimenpiteen, jolla perustettiin vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen 33 artiklan 2 kohdassa edellytetty tarkistettu EU:n rakenne,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan, jäljempänä ”perusoikeuskirja”, 11, 41, 42, 43 ja 44 artiklan oikeudesta esittää vetoomus Euroopan parlamentille, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan, jäljempänä ”perusoikeuskirja”, 11, 41, 42, 43 ja 44 artiklan oikeudesta esittää vetoomus Euroopan parlamentille,

| — | ottaa huomioon rikkomusmenettelyä koskevat SEUT-sopimuksen määräykset ja erityisesti sen 258 ja 260 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rikkomusmenettelyä koskevat SEUT-sopimuksen määräykset ja erityisesti sen 258 ja 260 artiklan,

| — | ottaa huomioon päätöslauselmansa vetoomusvaliokunnan käsittelemistä asioista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon päätöslauselmansa vetoomusvaliokunnan käsittelemistä asioista,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 222, 230 ja 216 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 222, 230 ja 216 artiklan,

| — | ottaa huomioon SEU 10 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon SEU 10 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon SEUT 20 artiklan, joka koskee oikeutta vedota Euroopan parlamenttiin ja kääntyä Euroopan oikeusasiamiehen, unionin toimielinten ja neuvoa-antavien elinten puoleen jollakin perussopimusten kielellä ja saada vastaus samalla kielellä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon SEUT 20 artiklan, joka koskee oikeutta vedota Euroopan parlamenttiin ja kääntyä Euroopan oikeusasiamiehen, unionin toimielinten ja neuvoa-antavien elinten puoleen jollakin perussopimusten kielellä ja saada vastaus samalla kielellä,

| — | ottaa huomioon oikeusasiamiehen ohjesäännöstä ja hänen tehtäviensä hoitamista koskevista yleisistä ehdoista 9. maaliskuuta 1994 tehdyn Euroopan parlamentin päätöksen 94/262/EHTY, EY, Euratom (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeusasiamiehen ohjesäännöstä ja hänen tehtäviensä hoitamista koskevista yleisistä ehdoista 9. maaliskuuta 1994 tehdyn Euroopan parlamentin päätöksen 94/262/EHTY, EY, Euratom (1),

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Euroopan oikeusasiamiehen toiminnasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Euroopan oikeusasiamiehen toiminnasta,

| — | ottaa huomioon eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta 17. huhtikuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/788 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta 17. huhtikuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/788 (2),

| — | ottaa huomioon eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta annetussa asetuksessa (EU) 2019/788 säädettyjen keruu-, tarkastus- ja tutkintavaiheiden määräaikoja koskevista väliaikaisista toimenpiteistä covid-19:n leviämisen vuoksi 15. heinäkuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/1042 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta annetussa asetuksessa (EU) 2019/788 säädettyjen keruu-, tarkastus- ja tutkintavaiheiden määräaikoja koskevista väliaikaisista toimenpiteistä covid-19:n leviämisen vuoksi 15. heinäkuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/1042 (3),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan lausunnon,

| — | ottaa huomioon vetoomusvaliokunnan mietinnön (A9-0018/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vetoomusvaliokunnan mietinnön (A9-0018/2022),

| A. | ottaa huomioon, että SEU 10 artiklan 3 kohdan mukaan ”kaikilla kansalaisilla on oikeus osallistua demokratian toteuttamiseen unionissa” ja että ”päätökset tehdään mahdollisimman avoimesti ja mahdollisimman lähellä kansalaisia”; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että SEU 10 artiklan 3 kohdan mukaan ”kaikilla kansalaisilla on oikeus osallistua demokratian toteuttamiseen unionissa” ja että ”päätökset tehdään mahdollisimman avoimesti ja mahdollisimman lähellä kansalaisia”;

| B. | ottaa huomioon, että vetoomusvaliokunnalla on ”suojelutehtävä”, jotta varmistetaan, että unioni noudattaa vammaisyleissopimusta päätöksenteossaan ja lainsäädäntötoimissaan; ottaa huomioon, että vetoomusvaliokunta muodostaa EU:n rakenteen yhdessä Euroopan oikeusasiamiehen, EU:n perusoikeusviraston ja Euroopan vammaisfoorumin kanssa neuvoston 3513. istunnossaan 16. tammikuuta 2017 hyväksymän EU:n rakenteen tarkistuksen mukaisesti; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että vetoomusvaliokunnalla on ”suojelutehtävä”, jotta varmistetaan, että unioni noudattaa vammaisyleissopimusta päätöksenteossaan ja lainsäädäntötoimissaan; ottaa huomioon, että vetoomusvaliokunta muodostaa EU:n rakenteen yhdessä Euroopan oikeusasiamiehen, EU:n perusoikeusviraston ja Euroopan vammaisfoorumin kanssa neuvoston 3513. istunnossaan 16. tammikuuta 2017 hyväksymän EU:n rakenteen tarkistuksen mukaisesti;

| C. | katsoo, että kansalaisten osallistumisen ja avoimuuden parantaminen unionin tasolla on avain unionin ja sen kansalaisten sekä etujärjestöjen välisen kuilun kaventamiseen; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että kansalaisten osallistumisen ja avoimuuden parantaminen unionin tasolla on avain unionin ja sen kansalaisten sekä etujärjestöjen välisen kuilun kaventamiseen;

| D. | ottaa huomioon, että perusoikeuskirjan 44 artiklassa vahvistettu oikeus esittää vetoomus Euroopan parlamentille on yksi unionin kansalaisten perusoikeuksista; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että perusoikeuskirjan 44 artiklassa vahvistettu oikeus esittää vetoomus Euroopan parlamentille on yksi unionin kansalaisten perusoikeuksista;

| E. | toteaa, että vetoomusten määrä on edelleen vaatimaton suhteessa unionin kokonaisväestöön, minkä vuoksi tarvitaan mittavia toimia ja räätälöityjä toimenpiteitä kansalaisten tietoisuuden lisäämiseksi ja vetoomusoikeuden käyttöä koskevien merkittävien parannusten aikaansaamiseksi; ottaa huomioon, että Euroopan parlamentille esitetään vuosittain keskimäärin noin 1 200 vetoomusta; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että vetoomusten määrä on edelleen vaatimaton suhteessa unionin kokonaisväestöön, minkä vuoksi tarvitaan mittavia toimia ja räätälöityjä toimenpiteitä kansalaisten tietoisuuden lisäämiseksi ja vetoomusoikeuden käyttöä koskevien merkittävien parannusten aikaansaamiseksi; ottaa huomioon, että Euroopan parlamentille esitetään vuosittain keskimäärin noin 1 200 vetoomusta;

| F. | toteaa, että Euroopan parlamentille osoitettujen vetoomusten määrä oli huipussaan vuonna 2013 ja on nyt laskussa; ottaa huomioon, että suuri joukko unionin kansalaisia ei edelleenkään tunne vetoomusoikeutta; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että Euroopan parlamentille osoitettujen vetoomusten määrä oli huipussaan vuonna 2013 ja on nyt laskussa; ottaa huomioon, että suuri joukko unionin kansalaisia ei edelleenkään tunne vetoomusoikeutta;

| G. | ottaa huomioon, että vetoomusten käsiteltäväksi ottamisen edellytyksistä määrätään SEUT 227 artiklassa ja parlamentin työjärjestyksen 226 artiklassa, joiden mukaan vetoomusten on oltava unionin kansalaisten tai asukkaiden esittämiä asioista, jotka koskevat heitä välittömästi ja jotka kuuluvat unionin toiminnan alaan; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että vetoomusten käsiteltäväksi ottamisen edellytyksistä määrätään SEUT 227 artiklassa ja parlamentin työjärjestyksen 226 artiklassa, joiden mukaan vetoomusten on oltava unionin kansalaisten tai asukkaiden esittämiä asioista, jotka koskevat heitä välittömästi ja jotka kuuluvat unionin toiminnan alaan;

| H. | ottaa huomioon, että parlamentilla on unionin avoimin ja läpinäkyvin vetoomusmenettely, joka mahdollistaa vetoomuksen esittäjien osallistumisen sen toimintaan, myös valiokuntakeskusteluihin ja kuulemistilaisuuksiin; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että parlamentilla on unionin avoimin ja läpinäkyvin vetoomusmenettely, joka mahdollistaa vetoomuksen esittäjien osallistumisen sen toimintaan, myös valiokuntakeskusteluihin ja kuulemistilaisuuksiin;

| I. | ottaa huomioon, että vetoomusvaliokunta tarkastelee ja käsittelee kutakin vetoomusta ja on ainoa valiokunta, joka käy päivittäistä vuoropuhelua kansalaisten kanssa; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että vetoomusvaliokunta tarkastelee ja käsittelee kutakin vetoomusta ja on ainoa valiokunta, joka käy päivittäistä vuoropuhelua kansalaisten kanssa;

| J. | ottaa huomioon, että vetoomusoikeutta käyttävät usein yksityishenkilöt; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että vetoomusoikeutta käyttävät usein yksityishenkilöt;

| K. | katsoo, että vetoomusoikeutta voidaan tehostaa vain parantamalla unionin toimielinten ja jäsenvaltioiden valmiuksia löytää oikea-aikaisia ja tehokkaita ratkaisuja vetoomusten esittäjien esiin tuomiin kysymyksiin samalla kun varmistetaan kansalaisten perusoikeuksien täysimääräinen suojelu; |
| --- | --- |

K.

katsoo, että vetoomusoikeutta voidaan tehostaa vain parantamalla unionin toimielinten ja jäsenvaltioiden valmiuksia löytää oikea-aikaisia ja tehokkaita ratkaisuja vetoomusten esittäjien esiin tuomiin kysymyksiin samalla kun varmistetaan kansalaisten perusoikeuksien täysimääräinen suojelu;

| L. | ottaa huomioon, että joitakin vetoomuksia ei oteta käsiteltäväksi, koska kansalaisilla ei ole riittävästi tietoa tai heillä on epäselvä käsitys Euroopan unionin toimivallasta; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että joitakin vetoomuksia ei oteta käsiteltäväksi, koska kansalaisilla ei ole riittävästi tietoa tai heillä on epäselvä käsitys Euroopan unionin toimivallasta;

| M. | toteaa, että komissio ei ole vieläkään toimittanut kattavia tietoja niiden vetoomusten lukumäärästä, jotka ovat johtaneet rikkomusmenettelyn käynnistämiseen tai muunlaisiin lainsäädäntötoimiin tai muihin kuin lainsäädäntötoimiin; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että komissio ei ole vieläkään toimittanut kattavia tietoja niiden vetoomusten lukumäärästä, jotka ovat johtaneet rikkomusmenettelyn käynnistämiseen tai muunlaisiin lainsäädäntötoimiin tai muihin kuin lainsäädäntötoimiin;

| N. | katsoo, että parlamentin työjärjestyksen tarkistaminen on tarpeen vetoomusmenettelyä koskevien määräysten parantamiseksi, jotta voidaan lisätä vetoomusten näkyvyyttä ja seurantaa, myös parlamentin täysistunnoissa, ja jotta vetoomuksissa esiin tuodut kysymykset voidaan ottaa paremmin huomioon unionin poliittisen asialistan painopisteissä; |
| --- | --- |

N.

katsoo, että parlamentin työjärjestyksen tarkistaminen on tarpeen vetoomusmenettelyä koskevien määräysten parantamiseksi, jotta voidaan lisätä vetoomusten näkyvyyttä ja seurantaa, myös parlamentin täysistunnoissa, ja jotta vetoomuksissa esiin tuodut kysymykset voidaan ottaa paremmin huomioon unionin poliittisen asialistan painopisteissä;

| O. | toteaa, että komission vetoomuksia koskeva strategia perustuu sen vuoden 2016 tiedonantoon ”EU:n lainsäädäntö: parempiin tuloksiin soveltamista parantamalla”, jossa ei ole määräyksiä vetoomuksia koskevista hallinnollisista menettelyistä tai käytännöistä; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että komission vetoomuksia koskeva strategia perustuu sen vuoden 2016 tiedonantoon ”EU:n lainsäädäntö: parempiin tuloksiin soveltamista parantamalla”, jossa ei ole määräyksiä vetoomuksia koskevista hallinnollisista menettelyistä tai käytännöistä;

| P. | ottaa huomioon, että SEUT-sopimuksella vahvistetaan unionin kansalaisuutta ja parannetaan sen demokraattista toimintaa määräämällä muun muassa, että jokaisella kansalaisella on oikeus osallistua demokratian toteuttamiseen unionissa eurooppalaisen kansalaisaloitteen avulla; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että SEUT-sopimuksella vahvistetaan unionin kansalaisuutta ja parannetaan sen demokraattista toimintaa määräämällä muun muassa, että jokaisella kansalaisella on oikeus osallistua demokratian toteuttamiseen unionissa eurooppalaisen kansalaisaloitteen avulla;

| Q. | katsoo, että eurooppalaisen kansalaisaloitteen merkitystä unionin politiikka-aloitteiden ja poliittisen kehityksen muokkaamisessa on korostettava; |
| --- | --- |

Q.

katsoo, että eurooppalaisen kansalaisaloitteen merkitystä unionin politiikka-aloitteiden ja poliittisen kehityksen muokkaamisessa on korostettava;

| R. | ottaa huomioon, että unionin kansalaisilla on oikeus kääntyä suoraan komission puoleen ja pyytää sitä tekemään ehdotus unionin säädökseksi perussopimusten soveltamiseksi; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että unionin kansalaisilla on oikeus kääntyä suoraan komission puoleen ja pyytää sitä tekemään ehdotus unionin säädökseksi perussopimusten soveltamiseksi;

| S. | katsoo, että unionin on taattava kansalaisille, erityisesti vammaisten henkilöiden erityistarpeet huomioon ottaen, oikeus osallistua aktiivisesti unionin demokraattiseen toimintaan millä tahansa unionin virallisista kielistä kaikenlaisen syrjinnän välttämiseksi ja monikielisyyden edistämiseksi; |
| --- | --- |

S.

katsoo, että unionin on taattava kansalaisille, erityisesti vammaisten henkilöiden erityistarpeet huomioon ottaen, oikeus osallistua aktiivisesti unionin demokraattiseen toimintaan millä tahansa unionin virallisista kielistä kaikenlaisen syrjinnän välttämiseksi ja monikielisyyden edistämiseksi;

| T. | toteaa, että eurooppalainen kansalaisaloite vahvistaa osaltaan unionin demokraattista toimintaa siten, että kansalaiset osallistuvat demokratian toteuttamiseen ja unionin poliittiseen elämään; katsoo, että eurooppalaista kansalaisaloitetta olisi pidettävä yhtenä keinoista, joiden avulla kansalaiset voivat saattaa tiettyjä kysymyksiä unionin toimielinten tietoon ja lähestyä niitä, jotta ne antaisivat lainsäädäntöä kysymyksistä, jotka kuuluvat unionin toimivaltaan ja koskevat kansalaisia; toteaa, että muita keinoja ovat vuoropuhelu etujärjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan kanssa, sidosryhmien kuuleminen, oikeus esittää vetoomus ja oikeus tehdä kantelu Euroopan oikeusasiamiehelle; |
| --- | --- |

T.

toteaa, että eurooppalainen kansalaisaloite vahvistaa osaltaan unionin demokraattista toimintaa siten, että kansalaiset osallistuvat demokratian toteuttamiseen ja unionin poliittiseen elämään; katsoo, että eurooppalaista kansalaisaloitetta olisi pidettävä yhtenä keinoista, joiden avulla kansalaiset voivat saattaa tiettyjä kysymyksiä unionin toimielinten tietoon ja lähestyä niitä, jotta ne antaisivat lainsäädäntöä kysymyksistä, jotka kuuluvat unionin toimivaltaan ja koskevat kansalaisia; toteaa, että muita keinoja ovat vuoropuhelu etujärjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan kanssa, sidosryhmien kuuleminen, oikeus esittää vetoomus ja oikeus tehdä kantelu Euroopan oikeusasiamiehelle;

| U. | ottaa huomioon, että asetus (EU) 2019/788, joka tuli voimaan 1. tammikuuta 2020, on tehnyt eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta helpommin käytettävän ja täytäntöönpantavan järjestäjien kannalta erityisesti siten, että aloitteet käännetään kaikille unionin virallisille kielille; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että asetus (EU) 2019/788, joka tuli voimaan 1. tammikuuta 2020, on tehnyt eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta helpommin käytettävän ja täytäntöönpantavan järjestäjien kannalta erityisesti siten, että aloitteet käännetään kaikille unionin virallisille kielille;

| V. | ottaa huomioon, että komissio on pannut merkille joitakin asetuksen (EU) N:o 211/2011 (4) täytäntöönpanoon liittyviä ongelmia ja että uuden asetuksen (EU) 2019/788 tavoitteena on käsitellä näitä kysymyksiä yksityiskohtaisesti ottaen huomioon eurooppalaisen kansalaisaloitteen tehokkuus välineenä ja parantaa sen toimintaa; katsoo, että sen täytäntöönpanoa on arvioitava tehokkaasti ja oikea-aikaisesti; katsoo, että komission olisi joka tapauksessa esitettävä virallinen kertomus viimeistään 1. tammikuuta 2024 ja sen jälkeen joka neljäs vuosi; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että komissio on pannut merkille joitakin asetuksen (EU) N:o 211/2011 (4) täytäntöönpanoon liittyviä ongelmia ja että uuden asetuksen (EU) 2019/788 tavoitteena on käsitellä näitä kysymyksiä yksityiskohtaisesti ottaen huomioon eurooppalaisen kansalaisaloitteen tehokkuus välineenä ja parantaa sen toimintaa; katsoo, että sen täytäntöönpanoa on arvioitava tehokkaasti ja oikea-aikaisesti; katsoo, että komission olisi joka tapauksessa esitettävä virallinen kertomus viimeistään 1. tammikuuta 2024 ja sen jälkeen joka neljäs vuosi;

| W. | katsoo, että näiden tavoitteiden saavuttamiseksi ja eurooppalaisen kansalaisaloitteen täyden potentiaalin hyödyntämiseksi sen esittämistä varten vaadittavilla menettelyillä ja edellytyksillä olisi varmistettava, että komissio käsittelee asetuksen (EU) 2019/788 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti pätevät aloitteet asianmukaisesti ja antaa niihin asianmukaisen vastauksen; ottaa huomioon, että komissiolla on oikeudellinen velvoite ilmoittaa toimet, joita se mahdollisesti aikoo toteuttaa pätevän eurooppalaisen kansalaisaloitteen johdosta, sekä ilmoittaa selvästi, ymmärrettävästi ja yksityiskohtaisesti perustelut toimien toteuttamiselle tai toteuttamatta jättämiselle; ottaa huomioon, että pätevän eurooppalaisen kansalaisaloitteen toimittaminen komissiolle edellyttää vähintään miljoonaa allekirjoitusta vähintään neljäsosasta jäsenvaltioita; ottaa huomioon, että asetus (EU) 2020/1042 on tehnyt keruu-, tarkastus- ja tutkintavaiheiden määräajoista joustavampia covid-19-pandemian vuoksi käyttöön otettujen väliaikaisten toimenpiteiden johdosta; ottaa huomioon, että näiden toimenpiteiden soveltamista on jatkettu komission täytäntöönpanosäädöksillä; ottaa huomioon, että tämä asetus on luonteeltaan vain väliaikainen ja sitä sovelletaan ainoastaan vuoden 2022 loppuun asti, johon mennessä myös asetuksen (EU) 2019/788 11 artiklassa säädetyt yksittäiset verkossa toteutettavat keruujärjestelmät poistetaan vaiheittain käytöstä; |
| --- | --- |

W.

katsoo, että näiden tavoitteiden saavuttamiseksi ja eurooppalaisen kansalaisaloitteen täyden potentiaalin hyödyntämiseksi sen esittämistä varten vaadittavilla menettelyillä ja edellytyksillä olisi varmistettava, että komissio käsittelee asetuksen (EU) 2019/788 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti pätevät aloitteet asianmukaisesti ja antaa niihin asianmukaisen vastauksen; ottaa huomioon, että komissiolla on oikeudellinen velvoite ilmoittaa toimet, joita se mahdollisesti aikoo toteuttaa pätevän eurooppalaisen kansalaisaloitteen johdosta, sekä ilmoittaa selvästi, ymmärrettävästi ja yksityiskohtaisesti perustelut toimien toteuttamiselle tai toteuttamatta jättämiselle; ottaa huomioon, että pätevän eurooppalaisen kansalaisaloitteen toimittaminen komissiolle edellyttää vähintään miljoonaa allekirjoitusta vähintään neljäsosasta jäsenvaltioita; ottaa huomioon, että asetus (EU) 2020/1042 on tehnyt keruu-, tarkastus- ja tutkintavaiheiden määräajoista joustavampia covid-19-pandemian vuoksi käyttöön otettujen väliaikaisten toimenpiteiden johdosta; ottaa huomioon, että näiden toimenpiteiden soveltamista on jatkettu komission täytäntöönpanosäädöksillä; ottaa huomioon, että tämä asetus on luonteeltaan vain väliaikainen ja sitä sovelletaan ainoastaan vuoden 2022 loppuun asti, johon mennessä myös asetuksen (EU) 2019/788 11 artiklassa säädetyt yksittäiset verkossa toteutettavat keruujärjestelmät poistetaan vaiheittain käytöstä;

| X. | ottaa huomioon, että eurooppalaisen kansalaisaloitteen järjestäminen ja tukeminen on unionin kansalaisten poliittinen oikeus ja ainutlaatuinen väline osallistavan demokratian painopisteiden määrittämiseen unionissa ja että sen avulla kansalaiset voivat osallistua aktiivisesti heitä koskeviin hankkeisiin ja prosesseihin; ottaa huomioon, että tähän mennessä päteviä kansalaisaloitteita on ollut kuusi ja komissio on toteuttanut toimia niiden kaikkien johdosta; toteaa, että niistä viimeisimpiä ovat Minority SafePack ja End the Cage Age -aloitteet; ottaa huomioon, että nämä aloitteet olivat ensimmäisiä eurooppalaisia kansalaisaloitteita, joista keskusteltiin parlamentissa uuden asetuksen (EU) 2019/788 voimaantulon jälkeen ja parlamentin työjärjestyksen hiljattain käyttöönotetun 222 artiklan 8 kohdan mukaisesti; ottaa huomioon, että parlamentti hyväksyi keskustelun päätteeksi päätöslauselmat joulukuussa 2020 ja kesäkuussa 2021 ylivoimaisella enemmistöllä 76 prosentilla ja 82 prosentilla annetuista äänistä; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että eurooppalaisen kansalaisaloitteen järjestäminen ja tukeminen on unionin kansalaisten poliittinen oikeus ja ainutlaatuinen väline osallistavan demokratian painopisteiden määrittämiseen unionissa ja että sen avulla kansalaiset voivat osallistua aktiivisesti heitä koskeviin hankkeisiin ja prosesseihin; ottaa huomioon, että tähän mennessä päteviä kansalaisaloitteita on ollut kuusi ja komissio on toteuttanut toimia niiden kaikkien johdosta; toteaa, että niistä viimeisimpiä ovat Minority SafePack ja End the Cage Age -aloitteet; ottaa huomioon, että nämä aloitteet olivat ensimmäisiä eurooppalaisia kansalaisaloitteita, joista keskusteltiin parlamentissa uuden asetuksen (EU) 2019/788 voimaantulon jälkeen ja parlamentin työjärjestyksen hiljattain käyttöönotetun 222 artiklan 8 kohdan mukaisesti; ottaa huomioon, että parlamentti hyväksyi keskustelun päätteeksi päätöslauselmat joulukuussa 2020 ja kesäkuussa 2021 ylivoimaisella enemmistöllä 76 prosentilla ja 82 prosentilla annetuista äänistä;

| Y. | ottaa huomioon, että vetoomusvaliokunta vastaanotti eurooppalaisen kansalaisaloitteen käynnistämisestä 107 pyyntöä, joista 83:n katsottiin täyttävän käsiteltäväksi ottamisen edellytykset ja olevan rekisteröintikelpoisia; toteaa, että näistä kuusi oli menestyksekkäitä; |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että vetoomusvaliokunta vastaanotti eurooppalaisen kansalaisaloitteen käynnistämisestä 107 pyyntöä, joista 83:n katsottiin täyttävän käsiteltäväksi ottamisen edellytykset ja olevan rekisteröintikelpoisia; toteaa, että näistä kuusi oli menestyksekkäitä;

| Z. | katsoo, että yhtenä unionin ensisijaisista tavoitteista on oltava sen toimielinten demokraattisen legitiimiyden vahvistaminen ja unionin päätöksentekoprosessien täyden avoimuuden varmistaminen sekä kansalaisten perusoikeuksien tehokas suojelu ja kansalaisten osallistumisen tehostaminen unionin poliittisen asialistan muokkaamiseen vahvempien, tehokkaampien ja avoimempien kansalaisten osallistumisen välineiden avulla; |
| --- | --- |

Z.

katsoo, että yhtenä unionin ensisijaisista tavoitteista on oltava sen toimielinten demokraattisen legitiimiyden vahvistaminen ja unionin päätöksentekoprosessien täyden avoimuuden varmistaminen sekä kansalaisten perusoikeuksien tehokas suojelu ja kansalaisten osallistumisen tehostaminen unionin poliittisen asialistan muokkaamiseen vahvempien, tehokkaampien ja avoimempien kansalaisten osallistumisen välineiden avulla;

| AA. | ottaa huomioon, että SEUT 20, 24 ja 228 artiklalla ja perusoikeuskirjan 43 artiklalla Euroopan oikeusasiamiehelle annetaan valtuudet ottaa vastaan kanteluja unionin toimielinten, elinten ja laitosten toiminnassa ilmenneistä epäkohdista, lukuun ottamatta Euroopan unionin tuomioistuimen toimintaa lainkäyttöelimenä; |
| --- | --- |

AA.

ottaa huomioon, että SEUT 20, 24 ja 228 artiklalla ja perusoikeuskirjan 43 artiklalla Euroopan oikeusasiamiehelle annetaan valtuudet ottaa vastaan kanteluja unionin toimielinten, elinten ja laitosten toiminnassa ilmenneistä epäkohdista, lukuun ottamatta Euroopan unionin tuomioistuimen toimintaa lainkäyttöelimenä;

| AB. | ottaa huomioon, että oikeusasiamiehen tutkimukset koskevat pääasiassa avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta, palvelukulttuuria, harkintavallan asianmukaista käyttöä ja prosessuaalisten oikeuksien kunnioittamista; |
| --- | --- |

AB.

ottaa huomioon, että oikeusasiamiehen tutkimukset koskevat pääasiassa avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta, palvelukulttuuria, harkintavallan asianmukaista käyttöä ja prosessuaalisten oikeuksien kunnioittamista;

| AC. | ottaa huomioon, että vuonna 2020 tuli kuluneeksi 25 vuotta Euroopan oikeusasiamiehen toimen perustamisesta; ottaa huomioon, että oikeusasiamiehen toimisto on käsitellyt toimintansa aloittamisen jälkeen 57 000 kantelua, jotka ovat johtaneet yli 7 600 tutkimukseen; |
| --- | --- |

AC.

ottaa huomioon, että vuonna 2020 tuli kuluneeksi 25 vuotta Euroopan oikeusasiamiehen toimen perustamisesta; ottaa huomioon, että oikeusasiamiehen toimisto on käsitellyt toimintansa aloittamisen jälkeen 57 000 kantelua, jotka ovat johtaneet yli 7 600 tutkimukseen;

| AD. | ottaa huomioon, että oikeus esittää vetoomus, oikeus tehdä kantelu Euroopan oikeusasiamiehelle ja eurooppalainen kansalaisaloite ovat osallistumisen välineitä, jotka kannustavat avoimuuteen, osallistavaan demokratiaan ja aktiiviseen unionin kansalaisuuteen; |
| --- | --- |

AD.

ottaa huomioon, että oikeus esittää vetoomus, oikeus tehdä kantelu Euroopan oikeusasiamiehelle ja eurooppalainen kansalaisaloite ovat osallistumisen välineitä, jotka kannustavat avoimuuteen, osallistavaan demokratiaan ja aktiiviseen unionin kansalaisuuteen;

Oikeus esittää vetoomus

| 1. | muistuttaa, että oikeus esittää vetoomus on vanhin kansalaisten suoran osallistumisen väline unionin tasolla ja että se on kansalaisille yksinkertaisin ja suorin keino ottaa yhteyttä unionin toimielimiin, ilmaista näkemyksensä unionin tasolla hyväksytystä lainsäädännöstä ja tehdyistä strategisista valinnoista ja tehdä kantelu porsaanrei’istä ja puutteellisesta täytäntöönpanosta; muistuttaa, että vastaanotettujen vetoomusten määrä suhteessa unionin väestöön on edelleen vaatimaton ja että vetoomusoikeuden käytössä on merkittäviä eroja jäsenvaltioiden, alueiden ja kielten välillä; katsoo, että unionin kansalaisuuteen liittyviä oikeuksia koskevat kohdennetut tiedotuskampanjat ja kansalaiskasvatus voivat tavoittaa laajempia väestöryhmiä ja tuottaa konkreettisia tuloksia kansalaisten oikeuksien tunnetuksi tekemisessä unionin tasolla; korostaa, että vetoomusvaliokunnalla on käytössään monenlaisia välineitä, kuten mietintöjen ja päätöslauselmien laatiminen, julkiset kuulemiset, aihekohtaiset työpajat ja tiedonhankintamatkat, joiden avulla voidaan vastata kansalaisten huolenaiheisiin ja saada Euroopan parlamentti, muut unionin toimielimet ja kansalliset viranomaiset ryhtymään toimiin; kehottaa vetoomusvaliokuntaa tehostamaan yhteistyötään kansallisten parlamenttien kanssa ja luomaan kumppanuuden, joka mahdollistaa parhaiden käytäntöjen vaihdon; |
| --- | --- |

1.

| 2. | muistuttaa, että tapa, jolla vetoomuksissa esiin tuotuja kysymyksiä käsitellään, vaikuttaa ratkaisevasti kansalaisiin EU:n perussopimuksiin kirjatun vetoomusoikeuden tosiasiallisen kunnioittamisen osalta ja kansalaisten näkemykseen unionin toimielimistä; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pitää valitettavana, että komission kieltäytyminen toteuttamasta toimia yksittäisissä vetoomuksissa esiin tuotujen kysymysten johdosta on vastoin vetoomusoikeutta koskevia nykyisiä EU:n perussopimusten määräyksiä, koska vetoomusoikeus ei rajoitu strategisesti tärkeisiin kysymyksiin tai rakenteellisiin ongelmiin; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa komissiota tarkistamaan viipymättä nykyistä strategiaansa vetoomusten käsittelyssä, sillä käsittelemättä jää muun muassa kysymyksiä, jotka koskevat unionin lainsäädännön vakavia rikkomuksia, mikä haittaa kansalaisten oikeuksien suojelua; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa parlamenttia ja komissiota hyväksymään sitovan toimielinten välisen sopimuksen vetoomusten käsittelystä, jotta voidaan varmistaa selkeä, ennakoitava ja avoin oikeudellinen kehys, jolla pyritään panemaan johdonmukaisesti täytäntöön EU:n perussopimuksissa vahvistettu vetoomusoikeus ja suojelemaan tehokkaasti kansalaisten perusoikeuksia; |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa, että vetoomusoikeus on osallistavan demokratian keskeinen osatekijä; kehottaa tässä yhteydessä neuvostoa ja komissiota pitämään vetoomusoikeutta kansalaisten ja unionin toimielinten välisenä keskeisenä viestintävälineenä sekä demokraattisen ja avoimen hallinnon olennaisena osana unionin tasolla; |
| --- | --- |

6.

| 7. | muistuttaa, että monilta unionin kansalaisilta on evätty heidän oikeutensa esittää vetoomus, koska heidän käytettävissään olevat alustat eivät täytä esteettömyysnormeja ja YK:n vammaisyleissopimuksen 33 artiklan 2 kohdassa vahvistettuja vaatimuksia; |
| --- | --- |

7.

| 8. | toteaa, että tarvitaan merkittäviä parannuksia EU:n perussopimusten asettamissa rajoissa, jotta voidaan vastata kansalaisten odotuksiin heidän käyttäessään oikeuttaan esittää vetoomus yksittäisten ongelmien ratkaisemiseksi ja jotta voidaan estää tilanteet, joissa kansalaiset tuntevat pettymystä unionin toimielimiä kohtaan; kehottaa antamaan kansalaisille enemmän tietoa vetoomusoikeudesta ja tehostamaan yhteistyötä jäsenvaltioiden viranomaisten kanssa, jotta unionin lainsäädännöstä johtuvia kansalaisten oikeuksia voidaan suojella täysimääräisesti; kehottaa unionin toimielimiä antamaan selkeää tietoa vetoomusoikeudesta ja kannustamaan järjestelmällisesti tämän välineen käyttöön; |
| --- | --- |

8.

| 9. | katsoo, että on tärkeää monipuolistaa viestintävälineitä ja antaa kansalaisille tietoa tiiviissä yhteistyössä kansallisten ja paikallisten yhdistysten kanssa tiedotuskampanjoiden ja unionin politiikanaloja koskevan jatkuvan julkisen keskustelun avulla; katsoo, että erityisesti nuorten tavoittamiseksi olisi kehitettävä interaktiivisia verkkofoorumeita, joissa kansalaiset voivat saada tietoa, vaihtaa näkemyksiä ja ilmaista mielipiteensä vapaasti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | huomauttaa, että vetoomuksen esittäjien turhautuminen siihen, että heidän ongelmiinsa ei löydy todellisia ratkaisuja, voi johtaa unionin toimielimistä etääntymiseen ja euroskeptisyyteen vastausten puuttumisen vuoksi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa ottamaan käyttöön yhteiset kriteerit erilaisten vetoomusten käsittelyssä, jotta voidaan taata vetoomusten yhdenmukainen ja johdonmukainen käsittely ja välttää kansalaisten pyyntöjen mielivaltainen tai puolueellinen hyödyntäminen; korostaa, että vetoomusten käsittelyn epäyhtenäisyys voi aiheuttaa sekaannusta vetoomusten esittäjien keskuudessa ja johtaa siihen, että kansalaiset eivät yleensäkään halua käyttää vetoomusoikeuttaan; |
| --- | --- |

11.

| 12. | muistuttaa tässä yhteydessä, että perusoikeuskirjan 51 artiklan liian suppea tai epäjohdonmukainen tulkinta heikentää kansalaisten luottamusta unioniin; kehottaa komissiota esittämään toimia, joilla varmistetaan 51 artiklan määräysten johdonmukainen ja laaja soveltaminen, ja kehottaa Euroopan tulevaisuutta käsittelevää konferenssia tarkastelemaan tätä kysymystä; |
| --- | --- |

12.

| 13. | muistuttaa vetoomusoikeuden tarjoamista mahdollisuuksista tuoda unionin toimielinten tietoon mahdollisia unionin lainsäädännön porsaanreikiä tai sen rikkomisia tai puutteellista täytäntöönpanoa sekä konkreettisissa tapauksissa että yleisellä tasolla; korostaa yksittäisten vetoomusten potentiaalia unionin lainsäädännön soveltamisen ja parantamisen välineenä; kehottaa komissiota perussopimusten valvojana kiinnittämään enemmän huomiota vetoomuksissa esiin tuotuihin kysymyksiin, myös yksittäisiin kysymyksiin, ja varmistamaan, että vetoomukset johtavat asianmukaisiin tutkimuksiin, jotta voidaan saada aikaan todellisia parannuksia unionin lainsäädännön asianmukaisessa soveltamisessa kaikkialla unionissa; korostaa, että tapauksissa, joissa komissiolla ei ole lainsäädäntövaltaa, sen on käytettävä tehokkaasti mahdollisuutta toimia koordinoimalla tai tukemalla, jotta vetoomusten esittäjien ongelmiin ja tarpeisiin vastataan asianmukaisesti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | panee merkille, että vetoomusvaliokunta on käsitellyt monia covid-19-pandemiaa koskevia vetoomuksia pääasiassa kiireellisessä menettelyssä; kiittää vetoomusvaliokuntaa vetoomusten nopeasta ja tehokkaasta käsittelystä tämän vakavan kriisin aikana, sillä se on edellytys sille, että kansalaiset luottavat unionin toimielimiin; |
| --- | --- |

14.

| 15. | muistuttaa, että vetoomusoikeus on olennainen osa unionin kansalaisuutta; pitää erittäin valitettavana, että komission katsauksessa Euroopan unionin kansalaisuuteen vuonna 2020 ja tiedonannossa Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmasta ei mainita vetoomusoikeutta; katsoo, että tässä on hukattu tilaisuus lisätä unionin kansalaisuuden yhden osan näkyvyyttä; kehottaa komissiota sisällyttämään vetoomusoikeuden strategia-asiakirjoihinsa; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa laatimaan yksityiskohtaisen analyysin syistä siihen, miksi rekisteröityjen vetoomusten määrä on vähentynyt viime vuosina; kehottaa komissiota koordinoimaan toimiaan vetoomusvaliokunnan kanssa, jotta voidaan tehdä tutkimus vetoomusoikeuden käyttämisessä kohdattujen suurimpien esteiden ja mahdollisten viestintäongelmien havaitsemiseksi; kehottaa ottamaan käyttöön tarvittavat mekanismit tutkimuksessa havaittujen mahdollisten puutteiden ja ongelmien ratkaisemiseksi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pitää valitettavana, että komissiolla ei ole asianmukaista järjestelmää tiedon keräämiseksi vetoomuksista ja siitä, millainen yhteys niillä on rikkomusmenettelyihin tai unionin säädöksiin; toteaa, että tämä käy ilmi myös puutteista, joita on Euroopan unionin lainsäädännön soveltamisen valvontaa koskevissa komission vuosikertomuksissa, joissa viitataan vetoomuksiin hyvin yleisluonteisesti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kehottaa komissiota valvomaan ja arvioimaan käsiteltyjä vetoomuksia ja raportoimaan niistä vuosittain sekä varmistamaan, että tämä arvio otetaan huomioon komission poliittisessa päätöksenteossa; kehottaa komissiota lyhentämään aikaa, joka tarvitaan parlamentin vetoomuksia koskeviin pyyntöihin vastaamiseen; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa neuvostoa ja jäsenvaltioita osoittamaan aktiivisuutta ja osallistumaan vetoomuksia koskeviin keskusteluihin ja antamaan vastauksia vetoomusten esittäjien esiin tuomiin kysymyksiin unionin tasolla, etenkin toimittamalla vetoomukset asianomaisille toimivaltaisille viranomaisille, varmistamalla asianmukaiset jatkotoimet ja osallistumalla parlamentin keskusteluihin; |
| --- | --- |

19.

| 20. | korostaa tarvetta varmistaa vetoomusten asianmukaiset jatkotoimet parlamentaarisessa ja lainsäädäntötyössä; muistuttaa, että vetoomuksia voitaisiin pitää strategisena välineenä, jolla edistetään SEUT 225 artiklassa vahvistettua Euroopan parlamentin lainsäädäntöaloiteoikeutta puuttumalla vetoomuksissa esiin tuotuihin unionin lainsäädännön porsaanreikiin ja epäjohdonmukaisuuksiin, jotta voidaan varmistaa kansalaisten oikeuksien täysimääräinen suojelu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa unionin toimielimiä ja parlamentin valiokuntia sekä jäsenvaltioita parantamaan yhteistyötä vetoomusvaliokunnan kanssa, jotta voidaan vastata tehokkaasti vetoomuksen esittäjille ja täyttää heidän pyyntöjään; pitää olennaisen tärkeänä, että varmistetaan jäsenvaltioiden edustajien läsnäolo ja osallistuminen vetoomuksista valiokunnassa käytäviin keskusteluihin; kehottaa tässä yhteydessä komissiota välttämään yleisluonteisia vastauksia ja antamaan vetoomuksen esittäjille kohdennettuja ja räätälöityjä vastauksia heidän pyyntöihinsä; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kehottaa kansalaisyhteiskuntaa kokonaisuudessaan hyödyntämään vetoomusoikeuden koko potentiaalia politiikan ja lainsäädännön muutosten toteuttamisessa unionin tasolla; kannustaa kansalaisyhteiskunnan järjestöjä hyödyntämään vetoomuksia paremmin suoran demokratian välineinä, jotta niiden huolenaiheet ja mahdollinen unionin lainsäädännön noudattamatta jättäminen voidaan tuoda unionin toimielinten tietoon; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kehottaa Euroopan tulevaisuutta käsittelevää konferenssia pohtimaan vetoomusoikeutta ja keskustelemaan siitä sekä selvittämään kansalaisten kanssa, miten vetoomusoikeutta koskevaa tiedonsaantia ja mahdollisuutta käyttää vetoomusoikeutta voitaisiin parantaa, jotta siitä voidaan tehdä demokraattisempi ja hyödyllisempi väline unionin kansalaisille ja asukkaille siten, että he voivat olla suorassa yhteydessä unionin toimielimiin ja että heidän valituksensa välitetään eteenpäin; kehottaa Euroopan tulevaisuutta käsittelevää konferenssia esittämään ehdotuksia vetoomusoikeuden täytäntöönpanon parantamiseksi unionin tasolla; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kehottaa vahvistamaan vetoomusvaliokunnan asemaa parlamentissa ja sen toimielinten välisissä suhteissa, koska se on ainoa valiokunta, joka on suoraan yhteydessä kansalaisiin; korostaa tarvetta osoittaa vetoomusvaliokunnalle enemmän henkilöstöä ja resursseja sen työn laajuus huomioon ottaen; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kehottaa muita valiokuntia osallistumaan hyvissä ajoin parlamentin pyrkimyksiin vastata nopeammin ja tehokkaammin kansalaisten huolenaiheisiin ja ottamaan huomioon meneillä olevassa lainsäädäntötyössä vetoomuksen esittäjien esiin tuomat kysymykset; kehottaa muita valiokuntia ottamaan huomioon niiden toimivaltaan kuuluvat vetoomukset parlamentin päivittäisessä lainsäädäntötoiminnassa ja vastaamaan virallisesti ja konkreettisesti odotuksiin, joita kansalaisten esittämissä vetoomuksissa tuodaan esiin; |
| --- | --- |

25.

| 26. | katsoo, että vetoomusverkosto on välttämätön väline, jolla helpotetaan vetoomusten seurantaa osana parlamentaarista ja lainsäädäntötoimintaa sekä edistetään tietojen ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa sen jäsenten kesken sekä teknisellä että poliittisella tasolla; katsoo, että tämän verkoston olisi tehostettava komission ja muiden unionin toimielinten kanssa käytävää vuoropuhelua ja niiden kanssa tehtävää yhteistyötä; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ottaa huomioon, että suuntaviivojen (5) mukaan valiokunta, jolta pyydetään lausuntoa, punnitsee vetoomusoikeuden ja lainsäädäntötyönsä merkitystä ennen kuin se päättää lausunnon antamisesta; toteaa, että tämä sääntö on laadittu ennen Lissabonin sopimusta ja heijastaa vanhaa käsitystä vetoomusten merkityksestä parlamentin työssä; kehottaa päivittämään suuntaviivoja, jotta vetoomusvaliokunnalle ja muille valiokunnille annetaan tarvittavat valtuudet hoitaa työnsä tehokkaasti; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kehottaa toteuttamaan Eurobarometri-tutkimuksen, jossa tarkastellaan unionin kansalaisten tietämystä oikeudesta esittää vetoomus Euroopan parlamentille, jotta voidaan kerätä tietoja, joiden avulla voidaan toteuttaa tehokas ja saavutettava tiedotuskampanja; katsoo, että rajat ylittäviin kyselyihin perustuvien säännöllisten unionin laajuisten tutkimusten ansiosta unionin toimielimet saavat enemmän tietoa kansalaisten huolenaiheista; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kehottaa perustamaan parlamentin ja komission välisen yhteisen tietokannan, jotta voidaan jakaa avoimesti ja yhteistyössä tietoa kaikista jatkotoimista, joita komissio on toteuttanut vetoomusten johdosta, mukaan lukien EU Pilot -menettelyt ja rikkomusmenettelyt, lainsäädäntöehdotukset ja kaikki muut unionin toimet; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kehottaa tekemään vetoomusoikeutta ja parlamentin vetoomusportaalia aktiivisemmin tunnetuksi sosiaalisen median ja tiedotuskampanjoiden avulla, antamalla koulutusta toimittajille ja yhdistämällä parlamentin vetoomusportaali suosittuihin vetoomusportaaleihin, joita kansalaiset käyttävät saadakseen tukea unionin ja kansallisella tasolla; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kehottaa neuvostoa ja komissiota yhdistämään verkkosivustonsa ja Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin alustan vetoomusportaaliin ja tekemään vetoomusportaalia tunnetuksi kanaviensa kautta, mukaan lukien jäsenvaltioissa olevat komission edustustot, joita olisi kannustettava tekemään yhteistyötä Euroopan parlamentin yhteystoimistojen kanssa; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kehottaa parantamaan vetoomusportaalia ja tekemään siitä kansalaisten kannalta näkyvämmän, käyttäjäystävällisemmän, helpommin ja intuitiivisemmin navigoitavan ja saavutettavan kaikille kansalaisille, erityisesti vammaisille henkilöille; kehottaa parantamaan ePetition-tietokannan tietojen analysointitoimintoa, jotta samaa aihetta koskevien aiempien vetoomusten haku ePetitionista olisi helpompaa; kehottaa yksinkertaistamaan menettelyä, jotta kansalaiset voivat tukea verkkoportaalin kautta esitettyä vetoomusta, mikä antaisi heille mahdollisuuden käyttää paremmin vetoomusoikeuttaan; |
| --- | --- |

32.

| 33. | huomauttaa, että vetoomuksen esittäjät eivät saa reaaliaikaisesti tietoa vetoomustensa tilasta; kehottaa siksi asettamaan julkisesti saataville ja julkaisemaan vetoomusportaalissa enemmän tietoja esimerkiksi vetoomuksen käsittelyn etenemisestä ja muissa toimielimissä tätä varten aloitetuista tutkimuksista; kehottaa lisäämään portaalin ja parlamentin sisäisen tietokannan välistä synergiaa vetoomusten käsittelyn avoimuuden lisäämiseksi; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kehottaa keräämään lisää tietoja vetoomuksen esittäjien profiileista varmistaen samalla henkilötietojen suojaa koskevien sääntöjen täysimääräisen noudattamisen, jotta voidaan tunnistaa ryhmät, jotka ovat aliedustettuja, kun on kyse vetoomusoikeuden käyttämisestä, ja kohdistaa näihin ryhmiin tarkoituksenmukaisia tiedotuskampanjoita; |
| --- | --- |

34.

Oikeusasiamiehen toimi

| 35. | muistuttaa, että on tärkeää, että jokaisella unionin kansalaisella ja unionissa asuvalla luonnollisella henkilöllä tai unioniin sijoittautuneella oikeushenkilöllä on oikeus tehdä kantelu Euroopan oikeusasiamiehelle unionin toimielimissä ilmenneistä hallinnollisista epäkohdista; katsoo, että kansalaisten oikeusasiamiehelle tekemät kantelut ovat olennainen osa osallistavaa demokratiaa ja unionin päätöksentekoprosessin legitiimiyttä; muistuttaa, että oikeus tehdä kantelu Euroopan oikeusasiamiehelle lisää kansalaisten osallistumista ja heidän luottamustaan unionin toimielimiin, sillä se lisää avoimuutta ja edistää hyvää hallintoa unionin toimielimissä ja elimissä; |
| --- | --- |

35.

| 36. | korostaa oikeusasiamiehen aseman kehittymistä, sillä oikeusasiamies voi oma-aloitteisesti tukea järjestelmätason ongelmien torjuntaa unionin hallinnossa ja pyrkiä edistämään hyvää hallintoa eli sitä, että unionin toimielimet, elimet ja laitokset noudattavat mahdollisimman tiukkoja normeja; pitää tässä yhteydessä oikeusasiamiehen asemaa tärkeämpänä kuin koskaan, kun otetaan huomioon, että unionin hallinnolla on virastojensa kautta yhä tärkeämpi rooli kansalaisten elämässä esimerkiksi ympäristön, muuttoliikkeen ja terveyden alalla; |
| --- | --- |

36.

| 37. | palauttaa mieliin, että Euroopan oikeusasiamiehellä on oikeus antaa suosituksia ja ratkaisuehdotuksia ja ehdottaa parannuksia ongelman ratkaisemiseksi tapauksissa, joissa on ilmennyt erilaisia hallinnollisia epäkohtia; huomauttaa, että jos kantelu ei kuulu oikeusasiamiehen toimivaltaan, tämä voi suositella kantelun tekijälle kääntymistä toisen viranomaisen tai vetoomusvaliokunnan puoleen; panee merkille, että vuonna 2020 oikeusasiamies vastaanotti yli 1 400 kantelua, jotka eivät kuuluneet hänen toimivaltaansa pääasiassa siksi, että ne eivät koskeneet hallinnon toimintaa unionin tasolla; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kehottaa oikeusasiamiestä valvomaan entistä tiiviimmin, miten unionin varoja ja talousarviota käytetään, ja varmistamaan, että oikeusvaltioperiaatteen rikkominen, unionin periaatteiden ja arvojen loukkaaminen, korruptio tai eturistiriidat eivät vaaranna unionin etuja, etenkään Euroopan elpymissuunnitelman eli Next Generation EU -välineen yhteydessä; korostaa, että oikeusvaltioperiaatteen kunnioittaminen on olennainen edellytys unionin varojen saamiselle; katsoo, että tämä oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamista koskeva ehto ja se, että unioni ei tingi arvoistaan, vahvistavat kansalaisten luottamusta unioniin ja osoittavat, että unioni on sitoutunut vakaasti demokratian laatuun koko alueellaan; |
| --- | --- |

38.

| 39. | muistuttaa, että suhteet oikeusasiamieheen kuuluvat parlamentin työjärjestyksessä vetoomusvaliokunnalle osoitettuihin tehtäviin; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pitää myönteisinä oikeusasiamiehen ohjesääntöön äskettäin tehtyjä muutoksia, joilla oikeusasiamiehen tehtävien hoitaminen saatetaan Lissabonin sopimuksen mukaiseksi ja vahvistetaan entisestään unionin kansalaisten ja asukkaiden oikeutta tehdä kantelu hallinnollisista epäkohdista erityisesti väärinkäytösten paljastajien suojelun, häirinnän ja eturistiriitojen alalla unionin toimielimissä, elimissä ja laitoksissa; muistuttaa, että oikeusasiamiehen uudessa ohjesäännössä selvennetään myös edellytyksiä, joiden täyttyessä oikeusasiamies voi suorittaa oma-aloitteisia tutkimuksia, ja toteaa, että oikeusasiamies voi tehdä yhteistyötä jäsenvaltioiden viranomaisten ja unionin toimielinten, elinten ja laitosten kanssa; on tässä yhteydessä vahvasti sitä mieltä, että oikeusasiamiehelle olisi osoitettava enemmän määrärahoja ja että hänelle olisi annettava tarvittavat resurssit, jotta hän voi hoitaa tehokkaasti lisääntyneen työmäärän ja jatkaa pätevää työtään unionin kansalaisten palveluksessa; kehottaa unionin toimielimiä, elimiä ja laitoksia noudattamaan oikeusasiamiehen suosituksia avoimuudesta ja muista eettisistä kysymyksistä; |
| --- | --- |

40.

| 41. | muistuttaa, että unionin kansalaisilla on oikeus tutustua unionin toimielinten asiakirjoihin; kiittää oikeusasiamiestä unionin asiakirjojen saatavuutta koskevasta merkittävästä työstä ja erityisesti nopeutetun menettelyn soveltamisesta tällaisten pyyntöjen käsittelyyn; kehottaa lainsäätäjiä noudattamaan oikeusasiamiehen suosituksia, jotka liittyvät asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi annettuun asetukseen (EY) N:o 1049/2001 (6), ja kannustamaan sen tarkistamiseen; pitää asetuksen (EY) N:o 1049/2001 tarkistamista ensisijaisena tavoitteena, jotta voidaan taata täysi avoimuus ja kansalaisten oikeus tutustua kaikkiin unionin toimielinten hallussa oleviin asiakirjoihin; korostaa avoimuutta koskevien oikeusasiamiehen tehtävien merkitystä eurooppalaiselle demokratialle ja erityisesti niiden tehtävien merkitystä, jotka koskevat unionin kansalaisten oikeutta tutustua asiakirjoihin, jotta he voivat käyttää täysimääräisesti tiedonsaantioikeuttaan ja jotta voidaan lisätä kansalaisten luottamusta Euroopan yhdentymishankkeeseen; kehottaa oikeusasiamiestä toteuttamaan edelleen tämän suuntaisia toimiaan, koska asiakirjojen oikea-aikainen saatavuus unionin 24 virallisella kielellä on olennaisen tärkeää, jotta voidaan varmistaa kansalaisten ja kansalaisyhteiskunnan asianmukainen osallistuminen päätöksentekoprosessiin; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kiittää oikeusasiamiestä tämän tekemästä työstä monikielisyyden edistämiseksi kansalaisia varten ja suositusten julkaisemisesta unionin hallinnolle unionin virallisten kielten käytöstä viestinnässä kansalaisten kanssa sekä suosituksista, joissa annetaan ohjeita siitä, miten ja milloin viestitään milläkin kielillä unionin kielellisen monimuotoisuuden turvaamiseksi; |
| --- | --- |

42.

| 43. | muistuttaa, että yksi keino parantaa kansalaisten käsitystä unionista on tehdä siitä ymmärrettävämpi ja avoimempi kansalaisille; katsoo, että neuvoston olisi pyrittävä edelleen lisäämään avoimuuttaan, ja kehottaa sitä panemaan täytäntöön joitakin parlamentin ja oikeusasiamiehen toistuvasti antamia suosituksia; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pitää erittäin tärkeänä, että unionin kansalaisille annetaan jatkossakin riittävästi tietoa oikeusasiamiehen asemasta ja hänen toimintansa laajuudesta sekä oikeusasiamiehen vaikutuksesta unionin toimielinten kehitykseen; kehottaa oikeusasiamiestä edelleen levittämään tietoa sellaisten tutkimusten tuloksista, jotka ovat johtaneet avoimuuden lisääntymiseen unionin kauppaneuvotteluissa, unionissa arvioituihin lääkkeisiin liittyvien kliinisten tutkimusten tulosten julkistamiseen, turvapaikanhakijoille tarkoitettujen valitusmekanismien perustamiseen ja Euroopan komission jäseniin sovellettavien eettisten sääntöjen vahvistamiseen; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kehottaa oikeusasiamiestä vahvistamaan edelleen Euroopan oikeusasiamiesten verkostoa, jotta voidaan edistää oikeutta vedota oikeusasiamieheen sekä kansallisella että unionin tasolla ja jotta oikeusasiamies voi pysyä ajan tasalla kansalaisten kansallisista realiteeteista ja huomioida ne; katsoo, että on tarpeen tehostaa vuorovaikutusta ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa kansallisten ja alueellisten oikeusasiamiesten ja Euroopan oikeusasiamiehen välillä, jotta varmistetaan, että kansalaiset saavat enemmän tietoa oikeuksistaan ja parempaa ohjausta kanteluja tehdessään; |
| --- | --- |

45.

Eurooppalainen kansalaisaloite

| 46. | korostaa, että eurooppalainen kansalaisaloite on ainutlaatuinen osallistavan demokratian väline ja perustavaa laatua oleva väline; korostaa, että eurooppalainen kansalaisaloite tarjoaa unionin kansalaisille poikkeuksellisen mahdollisuuden määrittää ja asettaa heitä koskevat kysymykset tai asiat unionin poliittiselle asialistalle, ilmaista pyrkimyksiään ja pyytää unionia toimimaan ja antamaan lainsäädäntöä; painottaa, että eurooppalaisen kansalaisaloitteen käyttöä on edistettävä ja sitä on tuettava kaikin käytettävissä olevin keinoin; muistuttaa tässä yhteydessä komissiolle ja jäsenvaltioille asetuksen (EU) 2019/788 nojalla kuuluvista velvoitteista, erityisesti velvoitteesta tiedottaa unionin kansalaisille paremmin eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta, sen tavoitteista ja toiminnasta sekä tarjota apua ja käytännön tukea eurooppalaisen kansalaisaloitteen järjestäjille; katsoo tältä osin, että parlamentin panosta komission viestintävelvoitteisiin olisi selkeytettävä; |
| --- | --- |

46.

| 47. | kehottaa komissiota sitoutumaan paremmin päteviin eurooppalaisiin kansalaisaloitteisiin ja korjaamaan lainsäädännöllisten jatkotoimien puutteen, jotta saavutetaan tavoite unionin demokraattisen legitiimiyden vahvistamisesta lisäämällä kansalaisten osallistumista demokratian toteuttamiseen ja unionin poliittiseen elämään; katsoo sen vuoksi, että komission olisi osoitettava aitoa huomiota ja sitoutumista kansalaisten odotusten täyttämiseen pätevien kansalaisaloitteiden yhteydessä; |
| --- | --- |

47.

| 48. | muistuttaa, että komissio on toteuttanut asianmukaisia jatkotoimia vain muutamien menestyksekkäiden eurooppalaisten kansalaisaloitteiden osalta; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pitää eurooppalaisen demokratian kannalta olennaisen tärkeänä, että kansalaiset voivat osallistua unionin lainsäädäntöprosessiin ja olla suoraan mukana lainsäädäntöehdotusten esittämisessä; kehottaa sen vuoksi komissiota arvioimaan huolellisesti kaikkia päteviä eurooppalaisia kansalaisaloitteita koskevat ehdotukset ja noudattamaan kaikilta osin oikeudellista velvoitettaan ilmoittaa selvästi, ymmärrettävästi ja yksityiskohtaisesti perustelunsa toimien toteuttamiselle tai toteuttamatta jättämiselle; muistuttaa parlamentin velvollisuudesta arvioida kaikkia päteviä eurooppalaisia kansalaisaloitteita ja komission toteuttamia toimia asetuksen (EU) 2019/788 16 artiklan ja parlamentin työjärjestyksen 222 artiklan 9 kohdan mukaisesti erityisesti siinä tapauksessa, että komissio ei esitä tällaisia ehdotuksia tai ei pane niitä täytäntöön; |
| --- | --- |

49.

| 50. | kehottaa vahvistamaan entisestään parlamentin roolia ja sen yhteyksiä kansalaisyhteiskunnan organisaatioihin, kun on kyse pätevistä eurooppalaisista kansalaisaloitteista ja komission toimista niiden täytäntöönpanemiseksi; katsoo, että tietyissä tapauksissa, jos komissio ei ole tiedottanut aikomuksistaan asetuksen (EU) 2019/788 15 artiklan mukaisesti asetetussa määräajassa tai jos se esittää tiedonannossaan, että se ei aio toteuttaa toimia sellaisen eurooppalaisen kansalaisaloitteen johdosta, joka täyttää menettelyvaatimukset eli on EU:n primaarilainsäädännön mukainen eikä ole SEU- 2 artiklassa vahvistettujen unionin perusarvojen ja perusoikeuskirjassa vahvistettujen oikeuksien vastainen, parlamentti voisi päättää laatia eurooppalaisen kansalaisaloitteen johdosta valiokunta-aloitteisen lainsäädäntömietinnön työjärjestyksen 222 artiklan mukaisesti; kehottaa komissiota sitoutumaan säädösehdotuksen esittämiseen, jos parlamentti hyväksyy tällaisen lainsäädäntömietinnön; katsoo, että tällaisessa tapauksessa komission olisi arvioitava perusteellisesti uudelleen alkuperäistä vastaustaan ja otettava siinä kaikilta osin huomioon parlamentin valiokunta-aloitteinen lainsäädäntömietintö; pyytää muuttamaan asetusta (EU) 2019/788 siten, että komissiota kannustetaan esittämään säädösehdotus, jos toimitettu kansalaisaloite täyttää asiaankuuluvat vaatimukset; |
| --- | --- |

50.

| 51. | kehottaa komissiota antamaan kansalaisille selvästi tietoa unionin ja jäsenvaltioiden välisestä toimivallanjaosta, jotta eurooppalaiset kansalaisaloitteet koskisivat aiheita ja kysymyksiä, jotka kuuluvat komission toimivaltaan esittää säädösehdotuksia, ja antamaan järjestäjille oikea-aikaista käytännön neuvontaa eurooppalaisten kansalaisaloitteiden laatimisesta ja mahdollisuudesta hyödyntää asianmukaisesti eurooppalaisen kansalaisaloitteen osittaista rekisteröintiä; korostaa, että viimeaikaisissa eurooppalaisissa kansalaisaloitteissa on vaadittu unionia toteuttamaan enemmän ja nopeammin toimia erityisesti ympäristönsuojelun, terveyden, eläinten hyvinvoinnin sekä kansalaisoikeuksien ja poliittisten oikeuksien alalla, kuten Minority SafePack ja End the Cage Age -aloitteissa, jotka saivat erittäin laajan tuen; muistuttaa sen vuoksi tarpeesta tulkita mahdollisimman laajasti komission toimivaltuuksia ehdottaa säädöstä; |
| --- | --- |

51.

| 52. | kiittää komissiota siitä, että se on järjestänyt tiedotusseminaareja ja että se järjesti vuonna 2020 eurooppalaisen kansalaisaloiteviikon, johon osallistui toimielinten edustajia, kansalaisyhteiskunnan jäseniä sekä aiempien ja nykyisten aloitteiden järjestäjiä ja jonka tarkoituksena oli pohtia, miten tätä välinettä voitaisiin parantaa; katsoo kuitenkin, että eurooppalaista kansalaisaloitetta ei juurikaan tunneta; kehottaa siksi komissiota lisäämään tämän osallistavan välineen näkyvyyttä tiedotusvälineissä asetuksen (EU) 2019/788 18 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pyytää komissiota arvioimaan kaikilta osin asetuksen (EU) 2020/1042 väliaikaisia toimenpiteitä, erityisesti keruuaikojen pidentämistä ja sen vaikutusta järjestäjien mahdollisuuksiin saada tukea eurooppalaiselle kansalaisaloitteilleen, jotta saadaan tietoa muun muassa asetuksen (EU) 2019/788 uudelleentarkasteluprosessia varten; katsoo, että jos tämä arviointi johtaa myönteiseen tulokseen, voitaisiin harkita näiden väliaikaisten toimenpiteiden voimassaolon jatkamista pidemmäksi ajanjaksoksi; |
| --- | --- |

53.

| 54. | kehottaa komissiota parantamaan eurooppalaisen kansalaisaloitteen välinettä, jotta kansalaisten osallistuminen olisi helpompaa, kun otetaan huomioon niiden menestyksekkäiden eurooppalaisten kansalaisaloitteiden vähäinen määrä, jotka ovat lopulta johtaneet säädösten antamiseen; nostaa tässä yhteydessä esille asetuksessa (EU) 2019/788 esitetyt toimenpiteet sen parantamiseksi, miten unionin kansalaiset voivat käyttää oikeuttaan tukea eurooppalaista kansalaisaloitetta, ja kehottaa arvioimaan näiden toimenpiteiden täytäntöönpanoa; kehottaa komissiota arvioimaan perusteellisesti tämän oikeuden käyttöä seuraavassa katsauksessa Euroopan unionin kansalaisuuteen ja hahmottelemaan lainsäädäntö- ja muita toimenpiteitä, joita voitaisiin ottaa käyttöön tämän oikeuden käytön parantamiseksi; |
| --- | --- |

54.

| 55. | on sitä mieltä, että tapa, jolla komission viralliset vastaukset menestyksekkäisiin kansalaisaloitteisiin muotoillaan, voi vaikuttaa merkittävästi siihen, miten kansalaiset arvioivat välinettä; katsoo, että jokaisen menestyksekkään aloitteen kohdalla tarvitaan tehokkaampia toimia ja huolellisempaa tarkastelua sen varmistamiseksi, että komissio ottaa kansalaisten ehdotukset asianmukaisesti huomioon; |
| --- | --- |

55.

| 56. | korostaa, että tarvitaan pysyviä osallistavia mekanismeja, joiden avulla kansalaiset voivat osallistua unionin päätöksentekoprosesseihin; |
| --- | --- |

56.

| 57. | korostaa, että sellaisia eurooppalaisia kansalaisaloitteita varten, jotka eivät johda jatkotoimiin, on luotava asianmukainen seurantamekanismi, jotta kansalaisten panosta voidaan arvioida vakavasti ja tosiasiallisesti, mihin kuuluu kansalaisten ohjaaminen kääntymään vetoomusvaliokunnan puoleen, koska vaikuttavuuden puute voi johtaa osallistumattomuuteen; korostaa vahvempaa roolia, joka vetoomusvaliokunnalla on oltava kuulemisprosessien kaikissa vaiheissa; kehottaa komissiota tekemään hyvissä ajoin yhteistyötä parlamentin kanssa sen jälkeen, kun eurooppalainen kansalaisaloite todetaan päteväksi, jotta parlamentti voi käyttää kolmen kuukauden määräajan kokonaisuudessaan julkisten kuulemisten järjestämiseen asianomaisissa valiokunnissa sekä täysistuntokeskustelujen valmistelemiseen ja päätöslauselmien laatimiseen pätevistä eurooppalaisista kansalaisaloitteista; korostaa, että asetuksen (EU) 2019/788 mukaisella pidemmällä määräajalla, johon mennessä komission olisi vastattava päteviin eurooppalaisiin kansalaisaloitteisiin, pyritään pohjimmiltaan siihen, että komissio voi ottaa kaikilta osin huomioon eurooppalaisista kansalaisaloitteista esitetyt näkemykset ja kannat tutkintavaiheessa ja käsitellä asianmukaisesti mahdolliset vaihtoehdot säädösehdotuksiksi; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pitää myönteisenä, että komissio on sitoutunut EU:n kansalaisaloitefoorumin parantamiseen ja vahvistamiseen, mikä on myös asetukseen (EU) 2019/788 perustuva oikeudellinen velvoite; vaatii, että foorumin olisi tarjottava käytännön ohjausta ja oikeudellista tukea järjestäjille ja toimittava valmiuksien kehittämisen välineenä eurooppalaisten kansalaisaloitteiden käynnistämiseksi, tukemiseksi ja ylläpitämiseksi keruuvaiheessa ja eurooppalaisen kansalaisaloitteen tekemiseksi tunnetuksi välineenä, jonka avulla kansalaiset voivat osallistua demokratian toteuttamiseen unionissa; |
| --- | --- |

58.

| 59. | kehottaa Euroopan tulevaisuuskonferenssia antamaan äänen suoraan unionin kansalaisille, keskustelemaan eurooppalaisen kansalaisaloitteen täytäntöönpanon tehokkuudesta ja sen nykyisestä oikeudellisesta kehyksestä sekä tekemään tunnetuksi eurooppalaista kansalaisaloitetta hyödyllisenä välineenä, joka antaa kansalaisille mahdollisuuden osallistua unionin politiikkojen täytäntöönpanoon; |
| --- | --- |

59.

| 60. | korostaa, että Euroopan tulevaisuutta käsittelevä konferenssi tarjoaa tilaisuuden ymmärtää paremmin unionin toimintaan osallistumisen tarpeellisuutta ja että siinä voitaisiin näin ollen pohtia, miten kansalaisten osallistumisprosessia voitaisiin parantaa ja miten se pantaisiin täytäntöön; korostaa, että konferenssi antaa uutta pontta demokratian ja erityisesti eurooppalaisten kansalaisaloitteiden vahvistamisesta käytävälle keskustelulle unionissa; kehottaa komissiota kannustamaan kansalaisia, joiden Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin yhteydessä tekemiä ehdotuksia ei ole sisällytetty komission ehdotuksiin, käyttämään kaikkia heidän käytettävissään olevia välineitä, myös eurooppalaisia kansalaisaloitteita; |
| --- | --- |

60.

Lopuksi

| 61. | korostaa kolmen osallistavan välineen merkitystä, sillä niillä helpotetaan unionin kansalaisten ja asukkaiden osallistumista ja kannustetaan siihen ja vaikutetaan siten konkreettisesti suoraan unionin poliittiseen asialistaan; kehottaa luomaan laaja-alaisen, keskitetyn ja saavutettavan toimielinten välisen unionin kansalaisille tarkoitetun verkkosivuston (ja helppokäyttöisen sovelluksen), joka tarjoaisi tietoa kaikista oikeuksista ja demokraattisista välineistä, joiden avulla kansalaiset voivat osallistua suoraan ja vaikuttaa päätöksentekoon unionin tasolla, ja tekemään tätä verkkosivustoa tunnetuksi; katsoo, että tällainen keskitetty alusta paitsi lisäisi kansalaisten tietoisuutta oikeuksistaan myös edistäisi eri välineiden keskinäistä täydentävyyttä; |
| --- | --- |

61.

| 62. | korostaa, että säännöllinen tiedonkeruu kansalaisia kiinnostavista aiheista ja vetoomuksissa toistuvasti esiin tuoduista kysymyksistä, Euroopan oikeusasiamiehen tutkimukset ja eurooppalaiset kansalaisaloitteet auttaisivat löytämään ratkaisuja nopeammin ja varmistaisivat samalla, että unionin politiikkatoimet ovat sen kansalaisten kannalta johdonmukaisia; |
| --- | --- |

62.

| 63. | katsoo, että on välttämätöntä analysoida unionin toimielinten ja kansalaisten välisiä viestintäongelmia, joiden vuoksi eurooppalaiset eivät käytä riittävästi kansalaisten osallistumismekanismeja; kehottaa ottamaan käyttöön tarvittavat resurssit näiden välineiden olemassaoloa ja toimintaa koskevan tiedon levittämiseksi suuren yleisön keskuudessa; |
| --- | --- |

63.

| 64. | kehottaa antamaan kansalaisille, erityisesti nuorille, enemmän tietoa näistä kolmesta osallistavasta välineestä, jotta niistä saadaan tehokkaita ja hyödyllisiä demokraattisen osallistumisen välineitä; korostaa, että kaikkien unionin toimielinten olisi tehostettava viestintätoimiaan paikallisella, alueellisella ja kansallisella tasolla, jotta mahdollisimman monet kansalaiset saisivat tietoa näistä kolmesta välineestä eli eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta, kanteluista Euroopan oikeusasiamiehelle ja vetoomusoikeudesta, ja jotta heitä kannustettaisiin osallistumaan aktiivisesti näihin välineisiin ja käyttämään niitä; korostaa, että kansalaisille on tärkeää tarjota apua sekä unionin että paikallisella tasolla Europe Direct -tiedotuspisteiden ja Eurooppa-talojen (7) kautta vetoomusten ja eurooppalaisten kansalaisaloitteiden esittämisestä sekä kantelujen tekemisestä Euroopan oikeusasiamiehelle; |
| --- | --- |

64.

| 65. | korostaa, että akateemisilla sidosryhmillä on oltava keskeinen kasvatuksellinen rooli eurooppalaisen kansalaiskasvatuksen tarjoamisessa; kehottaa jäsenvaltioita tarjoamaan perus- ja keskiasteen koulujen oppilaille ja yliopisto-opiskelijoille opetusta unionin kolmesta osallistavasta välineestä, jotta he saisivat tietoa unionin päätöksentekoprosessista ja siitä, miten he voivat osallistua siihen aktiivisesti; pyytää komissiota tiukentamaan Erasmus+-ohjelman tavoitteita, jotka koskevat nuorten aktiivista osallistumista demokraattiseen toimintaan, erityisesti toteuttamalla oppimistoimia kansalaistaitojen kehittämiseksi ja unionin politiikkojen ymmärtämiseksi; muistuttaa, että nuorten osallistuminen kansalaistoimintaan on olennaisen tärkeää kaikkien demokratioiden tulevaisuuden kannalta; |
| --- | --- |

65.

| 66. | korostaa, että on tärkeää antaa vammaisille henkilöille esteetön pääsy kaikkiin unionin kansalaisilleen tarjoamiin välineisiin, erityisesti viittomakielelle ja selkokielelle tapahtuvalla järjestelmällisellä tulkkauksella ja kääntämisellä; |
| --- | --- |

66.

| 67. | kehottaa unionin toimielimiä käsittelemään niiden haavoittuvassa asemassa olevien väestöryhmien kohtaamia haasteita, jotka ovat aliedustettuina ja jotka eivät pysty tuomaan ongelmiaan esille, ja ottamaan heidät mukaan päätöksentekoon; |
| --- | --- |

67.

| 68. | kehottaa komissiota sisällyttämään kolme osallistavaa välinettä nuorisostrategian 2019–2027 (”EU:n uusi nuorisostrategia: nuorten osallistaminen, yhdistäminen ja vaikutusmahdollisuudet”) täytäntöönpanoon erityisesti toiminta-aloilla ”sitouttaminen” ja ”yhdistäminen”; |
| --- | --- |

68.

| 69. | muistuttaa, että unionin monikielinen viestintäpolitiikka sekä tietojen ja asiakirjojen julkaiseminen kaikilla unionin virallisilla kielillä on ratkaisevan tärkeä tekijä kaikkien jäsenvaltioiden kansalaisten kanssa käytävässä viestinnässä ja kansalaisten osallistamisessa, jota on lujitettava; korostaa sen merkitystä kaikissa viestintäkanavissa, myös sosiaalisessa mediassa, jotta voidaan parantaa yhteydenpitoa kansalaisiin, ja kehottaa ottamaan erityisesti huomioon vammaisten henkilöiden erityistarpeet; suhtautuu myönteisesti oikeusasiamiehen julkaisemiin ohjeisiin, joissa toimielimille annetaan ohjeita siitä, miten niiden kielipolitiikkaa olisi kehitettävä kansalaisia parhaiten palvelevalla tavalla; |
| --- | --- |

69.

| 70. | korostaa, että parlamentin on keskusteltava vetoomusvaliokunnan roolista ja koosta; huomauttaa, että kansalaisten vaatimukset voidaan ottaa paremmin huomioon vain, jos asiasta vastaava elin vastaa jatkotoimista; korostaa, että vetoomusvaliokunta ei ole tällä hetkellä riittävän suuri eikä sillä ole riittäviä valtuuksia vastata kansalaisten avuntarpeeseen; |
| --- | --- |

70.

| 71. | korostaa tarvetta puuttua unionin vetoomusjärjestelmän puutteisiin vammaisten henkilöiden erityistarpeet huomioon ottaen, jotta voidaan varmistaa sen täysi demokraattinen potentiaali ja merkitys asialistan laatimisessa; kehottaa unionin toimielimiä käyttämään resurssejaan lisätäkseen tämän välineen houkuttelevuutta ja edistääkseen kansalaisten osallistumista unionin lainsäädäntöprosessiin; korostaa tässä yhteydessä tarvetta osoittaa enemmän unionin rahoitusta osallistavien mekanismien tunnetuksi tekemiseen; |
| --- | --- |

71.

| 72. | korostaa, että kansalaisten osallistumisen parantamiseksi kansalaisilla on oltava selkeät ohjeet, joiden avulla he voivat valita sopivimman osallistavan välineen, joka voi tarjota vastauksen heidän huolenaiheisiinsa; katsoo, että on välttämätöntä ymmärtää esteitä, joita unionin kansalaiset, erityisesti vammaiset henkilöt, kohtaavat laatiessaan vetoomuksen parlamentille, tehdessään kantelun oikeusasiamiehelle tai esittäessään aloitteen komissiolle, ja poistaa nämä esteet; |
| --- | --- |

72.

| 73. | korostaa lisäksi, että on tarkasteltava eurooppalaisia kansalaisaloitteita ja vetoomuksia, joilla on ollut vaikutusta muun muassa valtavan medianäkyvyyden ansiosta tai komission tai parlamentin käsiteltyä niitä, jotta voidaan määrittää onnistuneita strategioita ja parhaita käytäntöjä, joita voitaisiin käyttää tulevaisuudessa opetusvälineinä; |
| --- | --- |

73.

| 74. | korostaa avoimuuden merkitystä kansalaisaloitteiden ja kantelujen käsittelyssä; kehottaa komissiota ryhtymään tarvittaviin toimiin täyden avoimuuden varmistamiseksi; ilmaisee tukensa Euroopan oikeusasiamiehen pyrkimyksille tehdä kaikista unionin toimielimistä ja elimistä avoimempia ja vastuullisempia unionin kansalaisiin nähden; |
| --- | --- |

74.

| 75. | uskoo vahvasti, että kansalaisten oikeus tutustua unionin toimielinten asiakirjoihin on osallistavan demokratian perusta; korostaa tässä yhteydessä, että toimielinten on oltava avoimia ja vastuullisia kansalaisiin nähden; |
| --- | --- |

75.

| 76. | korostaa, että unionin tulevaisuudesta käytävän keskustelun olisi johdettava kansalaisten osallistumista koskevien välineiden parantamiseen, jotta voidaan saavuttaa kansalaisten kannalta demokraattisempi, läpinäkyvämpi ja avoimempi unioni; |
| --- | --- |

76.

o

o o

| 77. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, Euroopan oikeusasiamiehelle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä niiden oikeusasiamiehille tai vastaaville toimivaltaisille elimille. |
| --- | --- |

77.

---

(1)  EYVL L 113, 4.5.1994, s. 15.

(2)  EUVL L 130, 17.5.2019, s. 55.

(3)  EUVL L 213, 17.7.2020, s. 7.

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 211/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, kansalaisaloitteesta (EUVL L 65, 11.3.2011, s. 1).

(5)  Euroopan parlamentin valiokuntien puheenjohtajakokous, Suuntaviivat vetoomusten käsittelystä pysyvissä valiokunnissa, 14. heinäkuuta 1998, PE 225.233.

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1049/2001, annettu 30 päivänä toukokuuta 2001, Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi (EUVL L 145, 31.5.2001, s. 43).

(7)  ”Maison de l’Europe” ranskaksi, https://www.maisons-europe.eu/

---

Torstai 10. maaliskuuta 2022

| 9.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 347/122 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 347/122

---

P9_TA(2022)0068

Työterveyttä ja -turvallisuutta koskeva EU:n uusi strategiakehys vuoden 2020 jälkeen

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. maaliskuuta 2022 työterveyttä ja -turvallisuutta koskevasta EU:n uudesta strategiakehyksestä vuoden 2020 jälkeen (mukaan lukien työntekijöiden parempi suojelu altistumiselta haitallisille aineille, työstressiltä ja rasitusvammoilta) (2021/2165(INI))

(2022/C 347/10)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 153 ja 168 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 153 ja 168 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston Euroopan sosiaalisen peruskirjan 3 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston Euroopan sosiaalisen peruskirjan 3 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 3 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 3 artiklan,

| — | ottaa huomioon Kansainvälisen työjärjestön (ILO) työterveyttä ja -turvallisuutta koskevat yleissopimukset ja suositukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kansainvälisen työjärjestön (ILO) työterveyttä ja -turvallisuutta koskevat yleissopimukset ja suositukset,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien vuoden 2030 kestävän kehityksen tavoitteet ja erityisesti tavoitteen 8.8 ”Suojata työelämän oikeuksia ja taata turvallinen työympäristö”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien vuoden 2030 kestävän kehityksen tavoitteet ja erityisesti tavoitteen 8.8 ”Suojata työelämän oikeuksia ja taata turvallinen työympäristö”,

| — | ottaa huomioon vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen, jonka jäseniä EU ja kaikki sen jäsenvaltiot ovat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen, jonka jäseniä EU ja kaikki sen jäsenvaltiot ovat,

| — | ottaa huomioon YK:n hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) raportin ”AR6 Climate Change 2021: The Physical Science Basis”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) raportin ”AR6 Climate Change 2021: The Physical Science Basis”,

| — | ottaa huomioon Maailman terveysjärjestön (WHO) mielenterveyttä koskevan eurooppalaisen toimintakehyksen 2021–2025 (World Health Organization (WHO) European Framework for Action on Mental Health 2021–2025) (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Maailman terveysjärjestön (WHO) mielenterveyttä koskevan eurooppalaisen toimintakehyksen 2021–2025 (World Health Organization (WHO) European Framework for Action on Mental Health 2021–2025) (1),

| — | ottaa huomioon yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27. marraskuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27. marraskuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY (2),

| — | ottaa huomioon 3. helmikuuta 2021 annetun komission tiedonannon EU:n syöväntorjuntasuunnitelmasta (COM(2021)0044), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. helmikuuta 2021 annetun komission tiedonannon EU:n syöväntorjuntasuunnitelmasta (COM(2021)0044),

| — | ottaa huomioon 28. kesäkuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Työterveyttä ja -turvallisuutta koskeva EU:n strategiakehys 2021–2027 – Työturvallisuus ja -terveys muuttuvassa työelämässä” (COM(2021)0323), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. kesäkuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Työterveyttä ja -turvallisuutta koskeva EU:n strategiakehys 2021–2027 – Työturvallisuus ja -terveys muuttuvassa työelämässä” (COM(2021)0323),

| — | ottaa huomioon 23. kesäkuuta 2021 annetun komission asiantuntijalautakunnan lausunnon, joka käsittelee tehokkaita keinoja panostaa terveyteen ”Supporting Mental Health of Health Workforce and other Essential Workers”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. kesäkuuta 2021 annetun komission asiantuntijalautakunnan lausunnon, joka käsittelee tehokkaita keinoja panostaa terveyteen ”Supporting Mental Health of Health Workforce and other Essential Workers”,

| — | ottaa huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin, josta Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio antoivat juhlallisen julistuksen 17. marraskuuta 2017, ja erityisesti sen periaatteet 5–10, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin, josta Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio antoivat juhlallisen julistuksen 17. marraskuuta 2017, ja erityisesti sen periaatteet 5–10,

| — | ottaa huomioon 4. maaliskuuta 2021 annetun komission Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan toimintasuunnitelman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. maaliskuuta 2021 annetun komission Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan toimintasuunnitelman,

| — | ottaa huomioon 8. toukokuuta 2021 annetun Eurooppa-neuvoston Porton julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. toukokuuta 2021 annetun Eurooppa-neuvoston Porton julistuksen,

| — | ottaa huomioon lokakuussa 2019 annetut hyvinvointitaloutta koskevat neuvoston päätelmät, joissa korostettiin, että on tärkeää edistää mielenterveyttä työpaikoilla, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon lokakuussa 2019 annetut hyvinvointitaloutta koskevat neuvoston päätelmät, joissa korostettiin, että on tärkeää edistää mielenterveyttä työpaikoilla,

| — | ottaa huomioon 20. lokakuuta 2021 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon ”Työterveyttä ja -turvallisuutta koskeva EU:n strategiakehys (2021–2027)”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. lokakuuta 2021 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon ”Työterveyttä ja -turvallisuutta koskeva EU:n strategiakehys (2021–2027)”,

| — | ottaa huomioon mielenterveyttä ja henkistä hyvinvointia koskevan EU:n toimintakehyksen, joka hyväksyttiin 21.–22. tammikuuta 2016 pidetyssä mielenterveyttä ja henkistä hyvinvointia koskevassa EU:n toimintakehystä käsitelleessä loppukonferenssissa (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon mielenterveyttä ja henkistä hyvinvointia koskevan EU:n toimintakehyksen, joka hyväksyttiin 21.–22. tammikuuta 2016 pidetyssä mielenterveyttä ja henkistä hyvinvointia koskevassa EU:n toimintakehystä käsitelleessä loppukonferenssissa (3),

| — | ottaa huomioon vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan EU:n strategian vuosiksi 2021–2030, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan EU:n strategian vuosiksi 2021–2030,

| — | ottaa huomioon ensimmäisen yhteisen kertomuksen digitalisaatiota koskevan Euroopan tason työmarkkinaosapuolten puitesopimuksen (2021) täytäntöönpanosta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ensimmäisen yhteisen kertomuksen digitalisaatiota koskevan Euroopan tason työmarkkinaosapuolten puitesopimuksen (2021) täytäntöönpanosta,

| — | ottaa huomioon 24. huhtikuuta 2020 annetut Euroopan työterveys- ja työturvallisuusviraston (EU-OSHA) ohjeet ”Covid-19 – Takaisin työpaikalle – Työpaikkojen mukauttaminen ja työntekijöiden suojelu”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. huhtikuuta 2020 annetut Euroopan työterveys- ja työturvallisuusviraston (EU-OSHA) ohjeet ”Covid-19 – Takaisin työpaikalle – Työpaikkojen mukauttaminen ja työntekijöiden suojelu”,

| — | ottaa huomioon 22. lokakuuta 2021 annetun EU-OSHA:n raportin ”Telework and health risks in the context of the COVID-19 pandemic: evidence from the field and policy implications”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. lokakuuta 2021 annetun EU-OSHA:n raportin ”Telework and health risks in the context of the COVID-19 pandemic: evidence from the field and policy implications”,

| — | ottaa huomioon 11. syyskuuta 2018 antamansa päätöslauselman ”Keinot loukkaantumisesta tai sairaudesta toipuvien työntekijöiden integroimiseksi uudelleen laadukkaisiin työpaikkoihin” (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. syyskuuta 2018 antamansa päätöslauselman ”Keinot loukkaantumisesta tai sairaudesta toipuvien työntekijöiden integroimiseksi uudelleen laadukkaisiin työpaikkoihin” (4),

| — | ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman raja- ja kausityöntekijöiden eurooppalaisesta suojelusta covid-19-kriisin yhteydessä (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman raja- ja kausityöntekijöiden eurooppalaisesta suojelusta covid-19-kriisin yhteydessä (5),

| — | ottaa huomioon 17. joulukuuta 2020 antamansa päätöslauselman vahvasta sosiaalisesta Euroopasta oikeudenmukaisten siirtymien toteuttamiseksi (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. joulukuuta 2020 antamansa päätöslauselman vahvasta sosiaalisesta Euroopasta oikeudenmukaisten siirtymien toteuttamiseksi (6),

| — | ottaa huomioon 21. tammikuuta 2021 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle oikeudesta olla tavoittamattomissa (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. tammikuuta 2021 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle oikeudesta olla tavoittamattomissa (7),

| — | ottaa huomioon 16. syyskuuta 2021 antamansa päätöslauselman oikeudenmukaisista työoloista, oikeuksista ja sosiaalisesta suojelusta alustatalouden työntekijöille – digitaaliseen kehitykseen liittyvät työllisyyden uudet muodot (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. syyskuuta 2021 antamansa päätöslauselman oikeudenmukaisista työoloista, oikeuksista ja sosiaalisesta suojelusta alustatalouden työntekijöille – digitaaliseen kehitykseen liittyvät työllisyyden uudet muodot (8),

| — | ottaa huomioon 20. lokakuuta 2021 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle työntekijöiden suojelemisesta asbestilta (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. lokakuuta 2021 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle työntekijöiden suojelemisesta asbestilta (9),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0023/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0023/2022),

| A. | toteaa, että kaikkien unionin politiikkojen ja toimintojen määrittelyssä ja toteuttamisessa on varmistettava ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että kaikkien unionin politiikkojen ja toimintojen määrittelyssä ja toteuttamisessa on varmistettava ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu;

| B. | ottaa huomioon, että WHO:n perussäännön mukaan terveydellä tarkoitetaan täydellistä ruumiillisen, henkisen ja sosiaalisen hyvinvoinnin tilaa eikä ainoastaan taudin tai vamman puuttumista (10); |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että WHO:n perussäännön mukaan terveydellä tarkoitetaan täydellistä ruumiillisen, henkisen ja sosiaalisen hyvinvoinnin tilaa eikä ainoastaan taudin tai vamman puuttumista (10);

| C. | ottaa huomioon, että WHO:n mukaan mielenterveys on hyvinvoinnin tila, jossa henkilö tiedostaa omat kykynsä, voi sietää elämän normaalia stressiä, voi työskennellä tuottavasti ja kykenee antamaan panoksensa yhteisölleen (11); |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että WHO:n mukaan mielenterveys on hyvinvoinnin tila, jossa henkilö tiedostaa omat kykynsä, voi sietää elämän normaalia stressiä, voi työskennellä tuottavasti ja kykenee antamaan panoksensa yhteisölleen (11);

| D. | ottaa huomioon, että vuonna 2018 EU-27:ssä tapahtui yli 3 300 kuolemaan johtanutta tapaturmaa ja 3,1 miljoonaa työkyvyttömyystapaturmaa; ottaa huomioon, että työperäisiin sairauksiin kuolee vuosittain yli 200 000 työntekijää (12); ottaa huomioon, että näihin tietoihin eivät sisälly pimeästä työstä aiheutuneet tapaturmat, minkä vuoksi voidaan olettaa, että todelliset luvut ovat paljon suuremmat kuin virallisissa tilastoissa esitetyt (13); ottaa huomioon, että Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön (Eurofound) mukaan vuonna 2017 Euroopan työpaikoista 20 prosenttia oli ”huonolaatuisia” ja että ne lisäsivät työntekijöiden fyysiseen tai henkiseen terveyteen kohdistuvaa riskiä; ottaa huomioon, että 14 prosenttia työntekijöistä on altistunut suurille psykososiaalisille riskeille (14); ottaa huomioon, että 23 prosenttia eurooppalaisista työntekijöistä katsoo työnsä vaarantavan heidän turvallisuutensa tai terveytensä; ottaa huomioon, että Euroopan työolotutkimuksen (EWCS) mukaan vuonna 2015 Euroopan työpaikoista 21 prosentissa tehtiin ”kunnianhimoista” työtä (15); ottaa huomioon, että EWCS:n kenttätyö keskeytettiin vuonna 2020 covid-19-pandemian puhkeamisen takia mutta käynnistettiin uudelleen heinäkuussa 2021 tavoitteena julkaista tulokset vuoden 2022 lopussa; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että vuonna 2018 EU-27:ssä tapahtui yli 3 300 kuolemaan johtanutta tapaturmaa ja 3,1 miljoonaa työkyvyttömyystapaturmaa; ottaa huomioon, että työperäisiin sairauksiin kuolee vuosittain yli 200 000 työntekijää (12); ottaa huomioon, että näihin tietoihin eivät sisälly pimeästä työstä aiheutuneet tapaturmat, minkä vuoksi voidaan olettaa, että todelliset luvut ovat paljon suuremmat kuin virallisissa tilastoissa esitetyt (13); ottaa huomioon, että Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön (Eurofound) mukaan vuonna 2017 Euroopan työpaikoista 20 prosenttia oli ”huonolaatuisia” ja että ne lisäsivät työntekijöiden fyysiseen tai henkiseen terveyteen kohdistuvaa riskiä; ottaa huomioon, että 14 prosenttia työntekijöistä on altistunut suurille psykososiaalisille riskeille (14); ottaa huomioon, että 23 prosenttia eurooppalaisista työntekijöistä katsoo työnsä vaarantavan heidän turvallisuutensa tai terveytensä; ottaa huomioon, että Euroopan työolotutkimuksen (EWCS) mukaan vuonna 2015 Euroopan työpaikoista 21 prosentissa tehtiin ”kunnianhimoista” työtä (15); ottaa huomioon, että EWCS:n kenttätyö keskeytettiin vuonna 2020 covid-19-pandemian puhkeamisen takia mutta käynnistettiin uudelleen heinäkuussa 2021 tavoitteena julkaista tulokset vuoden 2022 lopussa;

| E. | ottaa huomioon, että työperäisen vamman riski on yli kolme kertaa suurempi työntekijöille, jotka ovat työskennelleet työssään alle neljä viikkoa, kuin työntekijöille, jotka ovat työskennelleet työssään yli vuoden (16); |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että työperäisen vamman riski on yli kolme kertaa suurempi työntekijöille, jotka ovat työskennelleet työssään alle neljä viikkoa, kuin työntekijöille, jotka ovat työskennelleet työssään yli vuoden (16);

| F. | ottaa huomioon, että työtapaturmien ja työhön liittyvien kuolemantapausten laskevat trendit eivät ole samoja kaikissa maissa; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että työtapaturmien ja työhön liittyvien kuolemantapausten laskevat trendit eivät ole samoja kaikissa maissa;

| G. | ottaa huomioon, että EU:n syöväntorjuntasuunnitelman tarkoituksena on vähentää syövästä aiheutuvaa rasitusta potilaille, heidän perheilleen ja terveydenhuoltojärjestelemälle; ottaa huomioon, että syöpä on suurin työperäisten kuolemantapausten aiheuttaja ja että sen osuus kaikista työperäisistä kuolemantapauksista EU:ssa on 52 prosenttia; ottaa huomioon, että syöpää aiheuttavat aineet aiheuttavat vuosittain arviolta 100 000 syövästä johtuvaa työperäistä kuolemantapausta (17); ottaa huomioon, että eri virastot, sidosryhmät ja Maailman terveysjärjestö ovat sisällyttäneet 50:stä 70:een ainetta tai aineiden ryhmää ensisijaisten aineiden luetteloihin työpaikoilla käytettävistä syöpää aiheuttavista aineista, perimän muutoksia aiheuttavista aineista ja lisääntymiselle vaarallisista aineista, joille tarvitaan sitovat raja-arvot; ottaa huomioon, että työntekijät voivat altistua työpaikalla erilaisten aineiden yhdistelmälle, mikä voi lisätä terveysriskejä, aiheuttaa haittoja lisääntymiselimille, esimerkiksi hedelmällisyyden heikentymistä tai hedelmättömyyttä, sekä haitata sikiön kehittymistä ja maidoneritystä; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että EU:n syöväntorjuntasuunnitelman tarkoituksena on vähentää syövästä aiheutuvaa rasitusta potilaille, heidän perheilleen ja terveydenhuoltojärjestelemälle; ottaa huomioon, että syöpä on suurin työperäisten kuolemantapausten aiheuttaja ja että sen osuus kaikista työperäisistä kuolemantapauksista EU:ssa on 52 prosenttia; ottaa huomioon, että syöpää aiheuttavat aineet aiheuttavat vuosittain arviolta 100 000 syövästä johtuvaa työperäistä kuolemantapausta (17); ottaa huomioon, että eri virastot, sidosryhmät ja Maailman terveysjärjestö ovat sisällyttäneet 50:stä 70:een ainetta tai aineiden ryhmää ensisijaisten aineiden luetteloihin työpaikoilla käytettävistä syöpää aiheuttavista aineista, perimän muutoksia aiheuttavista aineista ja lisääntymiselle vaarallisista aineista, joille tarvitaan sitovat raja-arvot; ottaa huomioon, että työntekijät voivat altistua työpaikalla erilaisten aineiden yhdistelmälle, mikä voi lisätä terveysriskejä, aiheuttaa haittoja lisääntymiselimille, esimerkiksi hedelmällisyyden heikentymistä tai hedelmättömyyttä, sekä haitata sikiön kehittymistä ja maidoneritystä;

| H. | ottaa huomioon, että asbestialtistuminen aiheuttaa Euroopassa vuosittain noin 88 000 ihmishengen menetystä, että sen osuus työperäisistä keuhkosyövistä on 55-75 prosenttia ja että asbesti on 45 prosentin osuudella yleisin keuhkosyövän syy (18); ottaa huomioon, että arvioiden mukaan tästä altistumisesta johtuva kuolleisuus lisääntyy edelleen 2020-luvun lopulla ja 2030-luvulla (19); ottaa huomioon, että vaikka asbesti on ollut kielletty EU:ssa vuodesta 2005, sitä esiintyy edelleen usein hallintorakennuksissa, kouluissa, asuinrakennuksissa, infrastruktuureissa, julkisissa liikennevälineissä ja vesihuoltoverkoissa; ottaa huomioon, että 80 prosenttia työperäisiksi tunnustetuista syövistä jäsenvaltioissa liittyy asbestiin; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että asbestialtistuminen aiheuttaa Euroopassa vuosittain noin 88 000 ihmishengen menetystä, että sen osuus työperäisistä keuhkosyövistä on 55-75 prosenttia ja että asbesti on 45 prosentin osuudella yleisin keuhkosyövän syy (18); ottaa huomioon, että arvioiden mukaan tästä altistumisesta johtuva kuolleisuus lisääntyy edelleen 2020-luvun lopulla ja 2030-luvulla (19); ottaa huomioon, että vaikka asbesti on ollut kielletty EU:ssa vuodesta 2005, sitä esiintyy edelleen usein hallintorakennuksissa, kouluissa, asuinrakennuksissa, infrastruktuureissa, julkisissa liikennevälineissä ja vesihuoltoverkoissa; ottaa huomioon, että 80 prosenttia työperäisiksi tunnustetuista syövistä jäsenvaltioissa liittyy asbestiin;

| I. | ottaa huomioon, että säteilyn, stressin, työn organisoinnin ja työolojen kaltaiset tekijät on kaikki yhdistetty työperäiseen syöpään; ottaa huomioon, että ihosyövät kuuluvat kaikkein yleisimpiin työperäisiin sairauksiin ja johtuvat yhä useammin erilaisista tekijöistä, kuten ilmastonmuutoksesta, mutta vain pieni osa työhön liittyvistä ihokasvaimista tunnustetaan työperäisiksi sairauksiksi; ottaa huomioon, että ulkona työskentelevillä työntekijöillä, erityisesti maa- ja metsätaloudessa sekä rakennus- ja matkailualalla työskentelevillä, on huomattava riski saada sellaisia ihosyöpiä, jotka eivät ole melanoomaa, koska he altistuvat runsaalle ultraviolettisäteilylle; ottaa huomioon, että myös terveydenhuolto- ja pelastusalalla työskentelevät, joilla on keskeinen rooli katastrofivalmiudessa ja nopeissa toimissa, kuten palomiehet ja sairaanhoitajat, altistuvat samalla tavalla, ja että lisäksi heidän psykososiaaliset riskinsä saattavat kasvaa suuren työtaakan aiheuttaman stressin takia; ottaa huomioon, että ultraviolettisäteilylle altistumista koskevaa yhteistä eurooppalaista lähestymistapaa ei vielä ole (20); ottaa huomioon, että tällä hetkellä ei ole saatavilla luotettavia ja vertailukelpoisia EU:n tason tietoja altistumisesta syövän riskitekijöille työpaikalla (21); ottaa huomioon, että EU:ssa syövän aiheuttamasta rasitteesta noin kahden prosentin voidaan katsoa johtuvan ionisoivasta säteilystä ja että radonille ja sen hajoamistuotteille altistuminen sisätiloissa on toiseksi merkittävin keuhkosyövän aiheuttaja Euroopassa (22) (23); |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että säteilyn, stressin, työn organisoinnin ja työolojen kaltaiset tekijät on kaikki yhdistetty työperäiseen syöpään; ottaa huomioon, että ihosyövät kuuluvat kaikkein yleisimpiin työperäisiin sairauksiin ja johtuvat yhä useammin erilaisista tekijöistä, kuten ilmastonmuutoksesta, mutta vain pieni osa työhön liittyvistä ihokasvaimista tunnustetaan työperäisiksi sairauksiksi; ottaa huomioon, että ulkona työskentelevillä työntekijöillä, erityisesti maa- ja metsätaloudessa sekä rakennus- ja matkailualalla työskentelevillä, on huomattava riski saada sellaisia ihosyöpiä, jotka eivät ole melanoomaa, koska he altistuvat runsaalle ultraviolettisäteilylle; ottaa huomioon, että myös terveydenhuolto- ja pelastusalalla työskentelevät, joilla on keskeinen rooli katastrofivalmiudessa ja nopeissa toimissa, kuten palomiehet ja sairaanhoitajat, altistuvat samalla tavalla, ja että lisäksi heidän psykososiaaliset riskinsä saattavat kasvaa suuren työtaakan aiheuttaman stressin takia; ottaa huomioon, että ultraviolettisäteilylle altistumista koskevaa yhteistä eurooppalaista lähestymistapaa ei vielä ole (20); ottaa huomioon, että tällä hetkellä ei ole saatavilla luotettavia ja vertailukelpoisia EU:n tason tietoja altistumisesta syövän riskitekijöille työpaikalla (21); ottaa huomioon, että EU:ssa syövän aiheuttamasta rasitteesta noin kahden prosentin voidaan katsoa johtuvan ionisoivasta säteilystä ja että radonille ja sen hajoamistuotteille altistuminen sisätiloissa on toiseksi merkittävin keuhkosyövän aiheuttaja Euroopassa (22) (23);

| J. | ottaa huomioon, että ilmastonmuutoksella on jo ollut ja sillä tulee olemaan jatkossakin haitallisia vaikutuksia ihmisten terveyteen, työturvallisuuteen sekä työskentelyoloihin; ottaa huomioon, että IPCC:n uusimman raportin mukaan sääolojen huomattavat muutokset, kuten lämpöaallot ja voimakkaat sateet, tulevat vaikuttamaan yhä enemmän työoloihin; ottaa huomioon, että lisääntynyt altistuminen korkeille lämpötiloille työpaikoilla lisää lämpöhalvauksen, nestehukan, uupumisen, keskittymiskyvyn puutteen ja kroonisiin sairauksiin liittyvien häiriöiden riskiä; ottaa huomioon, että ilmastonmuutos vaikuttaa myös biologisten tekijöiden aiheuttamiin työperäisiin sairauksiin, koska esimerkiksi lämpötilan nousu voi vaikuttaa biologisten tekijöiden kantajien (punkit, sääsket) maantieteelliseen leviämiseen ja siten edistää alueelle uusien sairauksien leviämistä; katsoo, että on tärkeää mukauttaa työtapoja niin, että ilmastonmuutoksen vaikutukset otetaan huomioon (24); |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että ilmastonmuutoksella on jo ollut ja sillä tulee olemaan jatkossakin haitallisia vaikutuksia ihmisten terveyteen, työturvallisuuteen sekä työskentelyoloihin; ottaa huomioon, että IPCC:n uusimman raportin mukaan sääolojen huomattavat muutokset, kuten lämpöaallot ja voimakkaat sateet, tulevat vaikuttamaan yhä enemmän työoloihin; ottaa huomioon, että lisääntynyt altistuminen korkeille lämpötiloille työpaikoilla lisää lämpöhalvauksen, nestehukan, uupumisen, keskittymiskyvyn puutteen ja kroonisiin sairauksiin liittyvien häiriöiden riskiä; ottaa huomioon, että ilmastonmuutos vaikuttaa myös biologisten tekijöiden aiheuttamiin työperäisiin sairauksiin, koska esimerkiksi lämpötilan nousu voi vaikuttaa biologisten tekijöiden kantajien (punkit, sääsket) maantieteelliseen leviämiseen ja siten edistää alueelle uusien sairauksien leviämistä; katsoo, että on tärkeää mukauttaa työtapoja niin, että ilmastonmuutoksen vaikutukset otetaan huomioon (24);

| K. | ottaa huomioon, että hyvä psykososiaalinen työympäristö lisää työntekijöiden henkistä ja fyysistä hyvinvointia; ottaa huomioon, että psykososiaalisia riskejä voi syntyä työn huonosta suunnittelusta, organisoinnista ja johtamisesta sekä työn huonosta sosiaalisesta kontekstista, ja ne saattavat aiheuttaa kielteisiä henkisiä, fyysisiä ja sosiaalisia tuloksia, kuten stressiä, ahdistuneisuutta, työuupumusta ja masennusta, jotka kuuluvat toiseksi suurimpaan itseilmoitettujen työhön liittyvien terveysongelmien ryhmään (25); ottaa huomioon, että työperäinen stressi voi huomattavasti lisätä riskiä sairastua tuki- ja liikuntaelimistön sairauksiin, sydänsairauksiin, autoimmuunisairauksiin tai reumaattisiin sairauksiin ja kroonisiin tulehdussairauksiin tai pahentaa niitä (26); ottaa huomioon, että Eurofoundin ja EU-OSHAn mukaan neljäsosa työntekijöistä Euroopassa kärsii liiallisesta työperäisestä stressistä; ottaa huomioon, että 51 prosenttia EU:n työntekijöistä sanoo stressin olevan yleistä työpaikallaan ja lähes 80 prosenttia johtajista on huolissaan työperäisestä stressistä (27), mikä osoittaa, että psykososiaaliset riskit ovat huolenaihe suurimmassa osassa yrityksiä (28); ottaa huomioon, että yli puolet kaikista menetetyistä työpäivistä EU:ssa johtuu työperäisestä stressistä (29); ottaa huomioon, että psykososiaalisia riskejä koskevat lähestymistavat ja lainsäädäntö vaihtelevat huomattavasti eri jäsenvaltioissa; katsoo, että Euroopan väestön mielenterveyteen ja hyvinvointiin voidaan vaikuttaa myönteisesti kiinnittämällä huomiota työpaikoilla noudatettaviin strategioihin; ottaa huomioon, että mielenterveysongelmien estämisellä ja mielenterveyden edistämisellä myötävaikutettaisiin myös niihin liittyvän terveyttä vaarantavan käyttäytymisen vähentämiseen, kuten alkoholin, huumeiden ja tupakan käyttöön, vähäiseen liikkumiseen ja huonon ruokavalion noudattamiseen; ottaa huomioon, että fysiologisen ja fyysisen hyvinvoinnin parempi taso on suoraan yhteydessä parempaan työsuoritukseen; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että hyvä psykososiaalinen työympäristö lisää työntekijöiden henkistä ja fyysistä hyvinvointia; ottaa huomioon, että psykososiaalisia riskejä voi syntyä työn huonosta suunnittelusta, organisoinnista ja johtamisesta sekä työn huonosta sosiaalisesta kontekstista, ja ne saattavat aiheuttaa kielteisiä henkisiä, fyysisiä ja sosiaalisia tuloksia, kuten stressiä, ahdistuneisuutta, työuupumusta ja masennusta, jotka kuuluvat toiseksi suurimpaan itseilmoitettujen työhön liittyvien terveysongelmien ryhmään (25); ottaa huomioon, että työperäinen stressi voi huomattavasti lisätä riskiä sairastua tuki- ja liikuntaelimistön sairauksiin, sydänsairauksiin, autoimmuunisairauksiin tai reumaattisiin sairauksiin ja kroonisiin tulehdussairauksiin tai pahentaa niitä (26); ottaa huomioon, että Eurofoundin ja EU-OSHAn mukaan neljäsosa työntekijöistä Euroopassa kärsii liiallisesta työperäisestä stressistä; ottaa huomioon, että 51 prosenttia EU:n työntekijöistä sanoo stressin olevan yleistä työpaikallaan ja lähes 80 prosenttia johtajista on huolissaan työperäisestä stressistä (27), mikä osoittaa, että psykososiaaliset riskit ovat huolenaihe suurimmassa osassa yrityksiä (28); ottaa huomioon, että yli puolet kaikista menetetyistä työpäivistä EU:ssa johtuu työperäisestä stressistä (29); ottaa huomioon, että psykososiaalisia riskejä koskevat lähestymistavat ja lainsäädäntö vaihtelevat huomattavasti eri jäsenvaltioissa; katsoo, että Euroopan väestön mielenterveyteen ja hyvinvointiin voidaan vaikuttaa myönteisesti kiinnittämällä huomiota työpaikoilla noudatettaviin strategioihin; ottaa huomioon, että mielenterveysongelmien estämisellä ja mielenterveyden edistämisellä myötävaikutettaisiin myös niihin liittyvän terveyttä vaarantavan käyttäytymisen vähentämiseen, kuten alkoholin, huumeiden ja tupakan käyttöön, vähäiseen liikkumiseen ja huonon ruokavalion noudattamiseen; ottaa huomioon, että fysiologisen ja fyysisen hyvinvoinnin parempi taso on suoraan yhteydessä parempaan työsuoritukseen;

| L. | ottaa huomioon, että työpaikoilla voi niiden logististen resurssien mukaan olla tärkeä rooli kansanterveydessä, kun ne edistävät terveellisiä elintapoja, kannustavat liikuntaan ja fyysiseen aktiivisuuteen ja edistävät terveyden kaikkia näkökohtia laajemmin työntekijöiden keskuudessa; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että työpaikoilla voi niiden logististen resurssien mukaan olla tärkeä rooli kansanterveydessä, kun ne edistävät terveellisiä elintapoja, kannustavat liikuntaan ja fyysiseen aktiivisuuteen ja edistävät terveyden kaikkia näkökohtia laajemmin työntekijöiden keskuudessa;

| M. | katsoo, että terveysosaaminen on keskeisessä asemassa, kun halutaan lieventää terveysuhkien vaikutusta ja auttaa väestöä ymmärtämään paremmin erilaisten terveysuhkien vastatoimia ja riskinarviointia; |
| --- | --- |

M.

katsoo, että terveysosaaminen on keskeisessä asemassa, kun halutaan lieventää terveysuhkien vaikutusta ja auttaa väestöä ymmärtämään paremmin erilaisten terveysuhkien vastatoimia ja riskinarviointia;

| N. | ottaa huomioon, että covid-19-pandemia on osoittanut, että olisi varmistettava työntekijöiden turvallisuus ja suojelu, myös heidän mielenterveytensä osalta; toteaa pandemian tuoneen esiin, että on tärkeää investoida kansanterveyteen; ottaa huomioon, että covid-19-pandemia lisäsi etätyöntekoa nopeasti ja että lähes puolet kaikista EU:n työntekijöistä työskenteli ainakin osan työajastaan kotona (30) sulkutoimien aikana ja samalla heidän hoitovelvoitteensa lisääntyivät; toteaa, että etätyöllä on todistetusti suuri vaikutus työajan järjestämiseen, koska se lisää joustavuutta ja työntekijöiden jatkuvaa saatavilla oloa (31), mikä usein hankaloittaa työ- ja yksityiselämän yhteensovittamista; ottaa huomioon, että etätyön odotetaan pysyvän yleisempänä kuin ennen covid-19-kriisiä tai jopa lisääntyvän entisestään (32); ottaa huomioon, että kriisin aikana etätyö toimi puskurina ja säilytti työpaikkoja, jotka muussa tapauksessa olisi ehkä menetetty (33); ottaa huomioon, että etätyö tarjoaa työntekijöille myös vapauden mukauttaa työaikansa ja -kalenterinsa omien henkilökohtaisten ja perheensä tarpeisiin; (34) ottaa huomioon, että eräät tutkimukset viittaavat siihen, että suhtautuminen etätyöhön on parantunut oleellisesti pandemian alun jälkeen, mikä puolestaan on johtanut siihen, että yleisesti suositaan hybridityöjärjestelyjä (35); |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että covid-19-pandemia on osoittanut, että olisi varmistettava työntekijöiden turvallisuus ja suojelu, myös heidän mielenterveytensä osalta; toteaa pandemian tuoneen esiin, että on tärkeää investoida kansanterveyteen; ottaa huomioon, että covid-19-pandemia lisäsi etätyöntekoa nopeasti ja että lähes puolet kaikista EU:n työntekijöistä työskenteli ainakin osan työajastaan kotona (30) sulkutoimien aikana ja samalla heidän hoitovelvoitteensa lisääntyivät; toteaa, että etätyöllä on todistetusti suuri vaikutus työajan järjestämiseen, koska se lisää joustavuutta ja työntekijöiden jatkuvaa saatavilla oloa (31), mikä usein hankaloittaa työ- ja yksityiselämän yhteensovittamista; ottaa huomioon, että etätyön odotetaan pysyvän yleisempänä kuin ennen covid-19-kriisiä tai jopa lisääntyvän entisestään (32); ottaa huomioon, että kriisin aikana etätyö toimi puskurina ja säilytti työpaikkoja, jotka muussa tapauksessa olisi ehkä menetetty (33); ottaa huomioon, että etätyö tarjoaa työntekijöille myös vapauden mukauttaa työaikansa ja -kalenterinsa omien henkilökohtaisten ja perheensä tarpeisiin; (34) ottaa huomioon, että eräät tutkimukset viittaavat siihen, että suhtautuminen etätyöhön on parantunut oleellisesti pandemian alun jälkeen, mikä puolestaan on johtanut siihen, että yleisesti suositaan hybridityöjärjestelyjä (35);

| O. | ottaa huomioon, että säännöllisesti kotoa käsin työskentelevillä ihmisillä todennäköisyys työskennellä yli 48 tuntia viikossa on yli kaksi kertaa suurempi ja he ovat vaarassa levätä alle 11 tuntia työpäivien välillä; ottaa huomioon, että lähes 30 prosenttia etätyön tekijöistä ilmoittaa työskentelevänsä vapaa-ajallaan päivittäin tai useamman kerran viikossa, kun työpaikalla työtä tekevien joukossa osuus on alle viisi prosenttia, ja että etätyöntekijöillä työajat ovat todennäköisemmin epäsäännölliset; ottaa huomioon, että henkiset riskit ovat yleisimpiä etätyöhön liittyviä riskejä (36); ottaa huomioon, että etätyön yleistyminen on johtanut myös fyysisten ongelmien, kuten tuki- ja liikuntaelimistön sairauksien, yleistymiseen, mikä liittyy runsaaseen istumiseen, heikkoon ergonomiaan, pitkiin työaikoihin ja työperäiseen stressiin; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että säännöllisesti kotoa käsin työskentelevillä ihmisillä todennäköisyys työskennellä yli 48 tuntia viikossa on yli kaksi kertaa suurempi ja he ovat vaarassa levätä alle 11 tuntia työpäivien välillä; ottaa huomioon, että lähes 30 prosenttia etätyön tekijöistä ilmoittaa työskentelevänsä vapaa-ajallaan päivittäin tai useamman kerran viikossa, kun työpaikalla työtä tekevien joukossa osuus on alle viisi prosenttia, ja että etätyöntekijöillä työajat ovat todennäköisemmin epäsäännölliset; ottaa huomioon, että henkiset riskit ovat yleisimpiä etätyöhön liittyviä riskejä (36); ottaa huomioon, että etätyön yleistyminen on johtanut myös fyysisten ongelmien, kuten tuki- ja liikuntaelimistön sairauksien, yleistymiseen, mikä liittyy runsaaseen istumiseen, heikkoon ergonomiaan, pitkiin työaikoihin ja työperäiseen stressiin;

| P. | ottaa huomioon, että muuttuvat työmarkkinat voivat vaikuttaa työterveyteen ja -turvallisuuteen sekä työoloihin demografisen kehityksen, uusien teknologioiden, kuten nanoteknologioiden ja tekoälyn, käyttöönoton kautta sekä olemassa olevien työkalu- ja konesukupolvien, uusien aineiden ja kemiallisten tuotteiden sekä uudentyyppisten työpaikkojen kautta; ottaa huomioon, että yhä useammat työntekijät siirtyvät alustatyöhön, perinteisestä poikkeavaan työhön tai epätyypilliseen työhön; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että muuttuvat työmarkkinat voivat vaikuttaa työterveyteen ja -turvallisuuteen sekä työoloihin demografisen kehityksen, uusien teknologioiden, kuten nanoteknologioiden ja tekoälyn, käyttöönoton kautta sekä olemassa olevien työkalu- ja konesukupolvien, uusien aineiden ja kemiallisten tuotteiden sekä uudentyyppisten työpaikkojen kautta; ottaa huomioon, että yhä useammat työntekijät siirtyvät alustatyöhön, perinteisestä poikkeavaan työhön tai epätyypilliseen työhön;

| Q. | ottaa huomioon, että covid-19-kriisi on paljastanut epätyypillisissä työsuhteissa olevien työntekijöiden, myös digitaalista työtä tekevien tai alustatyöntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien, haavoittuvuuden; ottaa huomioon, että alustatyön osuuden lisääntyminen edelleen työmarkkinoilla on erittäin todennäköistä; toteaa, että itsenäiset ammatinharjoittajat on jätetty työterveyttä ja -turvallisuutta koskevan strategiakehyksen soveltamisalan ulkopuolelle, koska he eivät kuulu EU:n työterveys- ja työturvallisuuslainsäädännön soveltamisalaan; ottaa huomioon, että alustatyöntekijöihin voi kohdistua kasvaneita terveys- ja turvallisuusriskejä, jotka eivät rajoitu fyysisen terveyden riskeihin vaan voivat vaikuttaa myös henkiseen terveyteen ennakoimattomien työaikojen, työn intensiivisyyden, kilpailullisen ympäristön, informaatiotulvan ja eristäytymisen vuoksi; ottaa huomioon, että algoritmeihin perustuva johtaminen aiheuttaa uusia haasteita työnteon tulevaisuudelle, koska se voi aiheuttaa työntekijöille kohtuuttomia nopeuteen ja tehokkuuteen liittyviä paineita; katsoo, että tällainen johtaminen saattaa vaarantaa kuljetus- ja jakelualalla työskentelevien alustatyöntekijöiden, erityisesti pyöräilijöiden liikenneturvallisuuden, sillä he ovat suojattomia tienkäyttäjiä, sekä vaarantaa muiden tienkäyttäjien turvallisuuden; ottaa huomioon, että erityisesti kuljettajina toimivilla sekä yksityisasunnoissa siivous- ja hoivapalveluja tarjoavilla naispuolisilla alustatyöntekijöillä voi olla suurempi vaara joutua seksuaalisen häirinnän ja sukupuolistuneen väkivallan uhreiksi ja he saattavat pidättyä ilmoittamasta niistä, koska saatavilla ei ole raportointivälineitä tai yhteyttä työnjohtajaan tai koska he pelkäävät saavansa huonoja arviointeja ja menettävänsä tulevia töitä; ottaa huomioon, että alustatyössä seksuaalinen häirintä ja sukupuolistunut väkivalta ovat aliraportoituja (37); |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että covid-19-kriisi on paljastanut epätyypillisissä työsuhteissa olevien työntekijöiden, myös digitaalista työtä tekevien tai alustatyöntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien, haavoittuvuuden; ottaa huomioon, että alustatyön osuuden lisääntyminen edelleen työmarkkinoilla on erittäin todennäköistä; toteaa, että itsenäiset ammatinharjoittajat on jätetty työterveyttä ja -turvallisuutta koskevan strategiakehyksen soveltamisalan ulkopuolelle, koska he eivät kuulu EU:n työterveys- ja työturvallisuuslainsäädännön soveltamisalaan; ottaa huomioon, että alustatyöntekijöihin voi kohdistua kasvaneita terveys- ja turvallisuusriskejä, jotka eivät rajoitu fyysisen terveyden riskeihin vaan voivat vaikuttaa myös henkiseen terveyteen ennakoimattomien työaikojen, työn intensiivisyyden, kilpailullisen ympäristön, informaatiotulvan ja eristäytymisen vuoksi; ottaa huomioon, että algoritmeihin perustuva johtaminen aiheuttaa uusia haasteita työnteon tulevaisuudelle, koska se voi aiheuttaa työntekijöille kohtuuttomia nopeuteen ja tehokkuuteen liittyviä paineita; katsoo, että tällainen johtaminen saattaa vaarantaa kuljetus- ja jakelualalla työskentelevien alustatyöntekijöiden, erityisesti pyöräilijöiden liikenneturvallisuuden, sillä he ovat suojattomia tienkäyttäjiä, sekä vaarantaa muiden tienkäyttäjien turvallisuuden; ottaa huomioon, että erityisesti kuljettajina toimivilla sekä yksityisasunnoissa siivous- ja hoivapalveluja tarjoavilla naispuolisilla alustatyöntekijöillä voi olla suurempi vaara joutua seksuaalisen häirinnän ja sukupuolistuneen väkivallan uhreiksi ja he saattavat pidättyä ilmoittamasta niistä, koska saatavilla ei ole raportointivälineitä tai yhteyttä työnjohtajaan tai koska he pelkäävät saavansa huonoja arviointeja ja menettävänsä tulevia töitä; ottaa huomioon, että alustatyössä seksuaalinen häirintä ja sukupuolistunut väkivalta ovat aliraportoituja (37);

| R. | ottaa huomioon, että covid-19-pandemia on osoittanut, että työpaikat voivat olla merkittäviä tartunnan leviämiskeskuksia; ottaa huomioon, että Euroopan kausityöntekijöiden huonot työ- ja elinolot erityisesti maatalousalalla oli dokumentoitu hyvin jo ennen covid-19-kriisiä (38); ottaa huomioon, että pandemian aikana on kuultu hälyttäviä uutisia raja- ja kausityöntekijöiden työ- ja elinoloja koskevien oikeuksien loukkauksista ja niiden mukaan heidän olonsa heikentyivät entisestään; ottaa huomioon, että lyhytaikaisessa työsuhteessa olevat työntekijät asuvat usein ryhmämajoituksessa, jossa lähikontaktien välttäminen on vaikeaa, mikä lisää heidän tartuntariskiään; ottaa huomioon, että covid-19-tartuntojen leviäminen on ollut ajoittain laajaa ruuanjalostusteollisuuden kaltaisilla aloilla; ottaa huomioon, että työn epävarmoissa muodoissa, kuten tilapäistyössä, näennäisyrittäjyydessä tai työssä alihankintaketjuissa, työntekijät jätetään säännöllisesti työturvallisuus- ja työterveyspalvelujen ja niitä koskevan koulutuksen ulkopuolelle; ottaa huomioon, että Euroopan työviranomaisen tavoitteena on varmistaa työvoiman oikeudenmukainen liikkuvuus avustamalla jäsenvaltioita ja komissiota soveltamaan tehokkaasti ja panemaan täytäntöön työvoiman liikkuvuutta koskevaa unionin lainsäädäntöä ja koordinoimaan EU:n sosiaaliturvajärjestelmiä myös raportoimalla epäillyistä väärinkäytöksistä, kuten työehtojen ja terveys- ja turvallisuussääntöjen rikkomisesta, jos viranomainen tehtäviään hoitaessaan sellaista havaitsee; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että covid-19-pandemia on osoittanut, että työpaikat voivat olla merkittäviä tartunnan leviämiskeskuksia; ottaa huomioon, että Euroopan kausityöntekijöiden huonot työ- ja elinolot erityisesti maatalousalalla oli dokumentoitu hyvin jo ennen covid-19-kriisiä (38); ottaa huomioon, että pandemian aikana on kuultu hälyttäviä uutisia raja- ja kausityöntekijöiden työ- ja elinoloja koskevien oikeuksien loukkauksista ja niiden mukaan heidän olonsa heikentyivät entisestään; ottaa huomioon, että lyhytaikaisessa työsuhteessa olevat työntekijät asuvat usein ryhmämajoituksessa, jossa lähikontaktien välttäminen on vaikeaa, mikä lisää heidän tartuntariskiään; ottaa huomioon, että covid-19-tartuntojen leviäminen on ollut ajoittain laajaa ruuanjalostusteollisuuden kaltaisilla aloilla; ottaa huomioon, että työn epävarmoissa muodoissa, kuten tilapäistyössä, näennäisyrittäjyydessä tai työssä alihankintaketjuissa, työntekijät jätetään säännöllisesti työturvallisuus- ja työterveyspalvelujen ja niitä koskevan koulutuksen ulkopuolelle; ottaa huomioon, että Euroopan työviranomaisen tavoitteena on varmistaa työvoiman oikeudenmukainen liikkuvuus avustamalla jäsenvaltioita ja komissiota soveltamaan tehokkaasti ja panemaan täytäntöön työvoiman liikkuvuutta koskevaa unionin lainsäädäntöä ja koordinoimaan EU:n sosiaaliturvajärjestelmiä myös raportoimalla epäillyistä väärinkäytöksistä, kuten työehtojen ja terveys- ja turvallisuussääntöjen rikkomisesta, jos viranomainen tehtäviään hoitaessaan sellaista havaitsee;

| S. | ottaa huomioon, että ennaltaehkäisy, valistus, hyvinvointitoimet ja terveys- ja turvallisuuskulttuurin edistäminen työpaikalla voivat johtaa myönteisiin tuloksiin työntekijöiden terveyden parantamisessa ja synnyttää myös uusia työllistämisen ja vapaaehtoistoiminnan mahdollisuuksia; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että ennaltaehkäisy, valistus, hyvinvointitoimet ja terveys- ja turvallisuuskulttuurin edistäminen työpaikalla voivat johtaa myönteisiin tuloksiin työntekijöiden terveyden parantamisessa ja synnyttää myös uusia työllistämisen ja vapaaehtoistoiminnan mahdollisuuksia;

| T. | toteaa, että työsuojelutarkastuksilla on tärkeä merkitys työterveys- ja työturvallisuustoimien alue- ja paikallistason täytäntöönpanossa; ottaa huomioon, että ILO:n suosituksessa suositetaan yhtä työsuojelutarkastajaa 10 000:ta työntekijää kohti, jotta voidaan tehokkaasti ja oikea-aikaisesti toteuttaa tarkastuksia kaikenlaisten väärinkäytösten lopettamiseksi; ottaa huomioon, että EU-OSHAn tutkimuksen mukaan 88 prosenttia työnantajista toteaa, että työterveydestä ja -turvallisuudesta huolehtimisen tärkein syy on se, että he haluavat noudattaa lainsäädäntöä (39); |
| --- | --- |

T.

toteaa, että työsuojelutarkastuksilla on tärkeä merkitys työterveys- ja työturvallisuustoimien alue- ja paikallistason täytäntöönpanossa; ottaa huomioon, että ILO:n suosituksessa suositetaan yhtä työsuojelutarkastajaa 10 000:ta työntekijää kohti, jotta voidaan tehokkaasti ja oikea-aikaisesti toteuttaa tarkastuksia kaikenlaisten väärinkäytösten lopettamiseksi; ottaa huomioon, että EU-OSHAn tutkimuksen mukaan 88 prosenttia työnantajista toteaa, että työterveydestä ja -turvallisuudesta huolehtimisen tärkein syy on se, että he haluavat noudattaa lainsäädäntöä (39);

| U. | ottaa huomioon, että covid-19-pandemia on asettanut ylimääräisiä vaatimuksia terveydenhuollon ammattihenkilöille; ottaa huomioon, että vaativalla työympäristöllä ja pelolla omasta ja perheen turvallisuudesta on ollut kielteisiä psykologisia vaikutuksia; ottaa huomioon, että terveydenhuollon ammattihenkilöillä on enemmän stressiä, ahdistuneisuutta ja masentuneisuutta kuin muiden alojen ammattihenkilöillä (40); ottaa huomioon, että Euroopan unionin on opittava covid-19-kriisistä ja otettava käyttöön tehokas järjestelmä, jolla koordinoidaan reagointia kaikenlaisiin tuleviin kansanterveysuhkiin, myös ehkäisyä, varautumista ja reagointia koskevien suunnitelmien avulla työpaikoilla; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että covid-19-pandemia on asettanut ylimääräisiä vaatimuksia terveydenhuollon ammattihenkilöille; ottaa huomioon, että vaativalla työympäristöllä ja pelolla omasta ja perheen turvallisuudesta on ollut kielteisiä psykologisia vaikutuksia; ottaa huomioon, että terveydenhuollon ammattihenkilöillä on enemmän stressiä, ahdistuneisuutta ja masentuneisuutta kuin muiden alojen ammattihenkilöillä (40); ottaa huomioon, että Euroopan unionin on opittava covid-19-kriisistä ja otettava käyttöön tehokas järjestelmä, jolla koordinoidaan reagointia kaikenlaisiin tuleviin kansanterveysuhkiin, myös ehkäisyä, varautumista ja reagointia koskevien suunnitelmien avulla työpaikoilla;

| V. | ottaa huomioon, että covid-19-pandemia on tuonut esiin sukupuolten eriarvoisuuden ja pahentanut sitä; ottaa huomioon, että suurin osa etulinjan keskeisistä työntekijöistä terveys-, sosiaali-, koulutus- ja hoitoaloilla on naisia; panee merkille, että pandemian ollessa huipussaan nämä naispuoliset työntekijät joutuivat tekemään pitkiä työpäiviä ja kertoivat vaikeuksista työ- ja yksityiselämän yhteensovittamisessa; panee merkille, että vaikka näitä ammatteja pidetään keskeisinä, ne ovat yhä kaikkein vähiten arvostettujen ja heikoimmin palkattujen ammattien joukossa EU:ssa; ottaa huomioon, että covid-19-kriisi on aiheuttanut erityisen suurta vaaraa naisille ja että kriisin aiheuttamat taloudelliset ja sosiaaliset vaikutukset ovat vaikuttaneet heihin vakavammin (41); |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että covid-19-pandemia on tuonut esiin sukupuolten eriarvoisuuden ja pahentanut sitä; ottaa huomioon, että suurin osa etulinjan keskeisistä työntekijöistä terveys-, sosiaali-, koulutus- ja hoitoaloilla on naisia; panee merkille, että pandemian ollessa huipussaan nämä naispuoliset työntekijät joutuivat tekemään pitkiä työpäiviä ja kertoivat vaikeuksista työ- ja yksityiselämän yhteensovittamisessa; panee merkille, että vaikka näitä ammatteja pidetään keskeisinä, ne ovat yhä kaikkein vähiten arvostettujen ja heikoimmin palkattujen ammattien joukossa EU:ssa; ottaa huomioon, että covid-19-kriisi on aiheuttanut erityisen suurta vaaraa naisille ja että kriisin aiheuttamat taloudelliset ja sosiaaliset vaikutukset ovat vaikuttaneet heihin vakavammin (41);

| W. | katsoo, että on tärkeää soveltaa sukupuolinäkökulmaa työterveyteen ja -turvallisuuteen, koska sukupuoli voi vaikuttaa siihen, että työntekijät altistuvat enemmän erilaisille aineille tai riskeille ja ovat niiden osalta haavoittuvampia; katsoo, että sukupuolinäkökohdat on otettava huomioon tarkasteltaessa oikeutta olla tavoittamattomissa; |
| --- | --- |

W.

katsoo, että on tärkeää soveltaa sukupuolinäkökulmaa työterveyteen ja -turvallisuuteen, koska sukupuoli voi vaikuttaa siihen, että työntekijät altistuvat enemmän erilaisille aineille tai riskeille ja ovat niiden osalta haavoittuvampia; katsoo, että sukupuolinäkökohdat on otettava huomioon tarkasteltaessa oikeutta olla tavoittamattomissa;

| X. | ottaa huomioon, että vaarallisille aineille altistumisen ja työpaikan muiden riskitekijöiden käsittelemisessä on erityisen tärkeää puuttua terveyttä koskevaan eriarvoisuuteen, koska jotkut kaikkein haavoittuvimpiin kuuluvat työntekijäryhmät voivat joutua myös enemmän alttiiksi tällaisille riskitekijöille; katsoo, että vammaiset henkilöt, nuoret ja ikääntyneet ovat erityisen alttiita covid-19-kriisissä; ottaa huomioon, että he todennäköisesti kärsivät kohtuuttomasti ja että heillä on erityistä tuen tarvetta, joka on otettava huomioon työterveys- ja työturvallisuusstrategiassa, kun pandemiaan reagoidaan; ottaa huomioon, että vammaiset henkilöt tai kroonisesti sairaat tai henkilöt, jotka ovat toipumassa vammasta tai sairaudesta, voivat pyytää yksilöllistä tukea ja työpaikan mukauttamista, jos he haluavat osallistua työmarkkinoille; ottaa huomioon, että tutkimusten mukaan näillä ryhmillä on suuri mielenterveysongelmariski; ottaa huomioon, että jos työpaikalla ei tehdä muutoksia ja kohtuullisia mukautuksia, mukaan lukien hätäevakuointimenettelyt, erityisesti vammaisten työntekijöiden osalta, voi syntyä fyysistä, henkistä ja psykologista kuormitusta, joka saattaa vaarantaa kyseisten työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden erityisesti silloin, kun vammaisille henkilöille tarkoitetut työhön liittyvät digitaaliset välineet eivät ole vielä täysin esteettömiä; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että vaarallisille aineille altistumisen ja työpaikan muiden riskitekijöiden käsittelemisessä on erityisen tärkeää puuttua terveyttä koskevaan eriarvoisuuteen, koska jotkut kaikkein haavoittuvimpiin kuuluvat työntekijäryhmät voivat joutua myös enemmän alttiiksi tällaisille riskitekijöille; katsoo, että vammaiset henkilöt, nuoret ja ikääntyneet ovat erityisen alttiita covid-19-kriisissä; ottaa huomioon, että he todennäköisesti kärsivät kohtuuttomasti ja että heillä on erityistä tuen tarvetta, joka on otettava huomioon työterveys- ja työturvallisuusstrategiassa, kun pandemiaan reagoidaan; ottaa huomioon, että vammaiset henkilöt tai kroonisesti sairaat tai henkilöt, jotka ovat toipumassa vammasta tai sairaudesta, voivat pyytää yksilöllistä tukea ja työpaikan mukauttamista, jos he haluavat osallistua työmarkkinoille; ottaa huomioon, että tutkimusten mukaan näillä ryhmillä on suuri mielenterveysongelmariski; ottaa huomioon, että jos työpaikalla ei tehdä muutoksia ja kohtuullisia mukautuksia, mukaan lukien hätäevakuointimenettelyt, erityisesti vammaisten työntekijöiden osalta, voi syntyä fyysistä, henkistä ja psykologista kuormitusta, joka saattaa vaarantaa kyseisten työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden erityisesti silloin, kun vammaisille henkilöille tarkoitetut työhön liittyvät digitaaliset välineet eivät ole vielä täysin esteettömiä;

| Y. | ottaa huomioon, että Yhdistyneiden kansakuntien vammaisyleissopimuksessa, joka tuli voimaan EU:ssa vuonna 2011, määrätään, että ”sopimuspuolet toteuttavat tehokkaat ja asianmukaiset toimet muun muassa vertaistuen avulla, jotta vammaiset henkilöt voisivat saavuttaa ja säilyttää mahdollisimman suuren itsenäisyyden, täysimääräiset ruumiilliset, henkiset, sosiaaliset ja ammatilliset kyvyt sekä täysimääräisen osallisuuden ja osallistumisen kaikilla elämänalueilla” ja että ”sopimuspuolet tunnustavat vammaisten henkilöiden oikeuden tehdä työtä yhdenvertaisesti muiden kanssa; tähän sisältyvät oikeus mahdollisuuteen ansaita elantonsa vapaasti valitsemallaan tai työmarkkinoilla hyväksytyllä työllä sekä työympäristö, joka on avoin, osallistava ja vammaisten henkilöiden saavutettavissa”; |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että Yhdistyneiden kansakuntien vammaisyleissopimuksessa, joka tuli voimaan EU:ssa vuonna 2011, määrätään, että ”sopimuspuolet toteuttavat tehokkaat ja asianmukaiset toimet muun muassa vertaistuen avulla, jotta vammaiset henkilöt voisivat saavuttaa ja säilyttää mahdollisimman suuren itsenäisyyden, täysimääräiset ruumiilliset, henkiset, sosiaaliset ja ammatilliset kyvyt sekä täysimääräisen osallisuuden ja osallistumisen kaikilla elämänalueilla” ja että ”sopimuspuolet tunnustavat vammaisten henkilöiden oikeuden tehdä työtä yhdenvertaisesti muiden kanssa; tähän sisältyvät oikeus mahdollisuuteen ansaita elantonsa vapaasti valitsemallaan tai työmarkkinoilla hyväksytyllä työllä sekä työympäristö, joka on avoin, osallistava ja vammaisten henkilöiden saavutettavissa”;

| Z. | ottaa huomioon, että EU:n kansalaisilla ei Eurofoundin (42) mukaan ole yhtäläisiä mahdollisuuksia palata työhön vamman tai sairauden aikana tai jälkeen; ottaa huomioon, että EU:ssa vain yksi kolmesta työntekijästä, joiden päivittäistä toimintaa krooninen sairaus rajoittaa vakavasti tai jossain määrin, kertoo, että hänen työpaikkaansa on mukautettu tai sovitettu hänen terveysongelmiinsa; ottaa huomioon, että Eurofound pani lisäksi merkille, että työntekijöillä, joilla on alhainen koulutustaso, ja työntekijöillä, jotka toimivat vähän osaamista vaativissa ammateissa, on todennäköisemmin krooninen sairaus ja todennäköisemmin rajoituksia päivittäisissä toimissaan ja he myös epätodennäköisemmin hyötyvät työpaikan mukautuksesta; |
| --- | --- |

Z.

ottaa huomioon, että EU:n kansalaisilla ei Eurofoundin (42) mukaan ole yhtäläisiä mahdollisuuksia palata työhön vamman tai sairauden aikana tai jälkeen; ottaa huomioon, että EU:ssa vain yksi kolmesta työntekijästä, joiden päivittäistä toimintaa krooninen sairaus rajoittaa vakavasti tai jossain määrin, kertoo, että hänen työpaikkaansa on mukautettu tai sovitettu hänen terveysongelmiinsa; ottaa huomioon, että Eurofound pani lisäksi merkille, että työntekijöillä, joilla on alhainen koulutustaso, ja työntekijöillä, jotka toimivat vähän osaamista vaativissa ammateissa, on todennäköisemmin krooninen sairaus ja todennäköisemmin rajoituksia päivittäisissä toimissaan ja he myös epätodennäköisemmin hyötyvät työpaikan mukautuksesta;

| AA. | ottaa huomioon, että erilaisille vaaroille altistumista koskeva tieteellinen tieto on lisääntynyt merkittävästi viime vuosina; katsoo, että sen vuoksi EU:n ammattitauteja koskevaa luetteloa olisi päivitettävä; ottaa huomioon, että eurooppalaisesta ammattitautiluettelosta 19. syyskuuta 2003 annetussa komissio suosituksessa 2003/670/EY (43) suositellaan, että jäsenvaltiot sisällyttävät kansalliseen lainsäädäntöönsä mahdollisimman pian korvauskelpoisia ammattitauteja koskevia asetuksia tai hallinnollisia määräyksiä; katsoo, että jäsenvaltioiden olisi kansallisessa lainsäädännössään varmistettava, että kaikilla työntekijöillä on oikeus korvaukseen ammattitaudeista, jos työntekijä kärsii vaivasta, jonka voidaan todistaa johtuvan ammatista tai olevan luonteeltaan ammatillinen; katsoo, että ammattitautien toteamisen yhdenmukaistamisen puuttuminen saattaa johtaa joidenkin työntekijöiden syrjintään EU:ssa, kun ammattitaudin toteamisen taso jäsenvaltioissa on joko korkeampi tai matalampi; |
| --- | --- |

AA.

ottaa huomioon, että erilaisille vaaroille altistumista koskeva tieteellinen tieto on lisääntynyt merkittävästi viime vuosina; katsoo, että sen vuoksi EU:n ammattitauteja koskevaa luetteloa olisi päivitettävä; ottaa huomioon, että eurooppalaisesta ammattitautiluettelosta 19. syyskuuta 2003 annetussa komissio suosituksessa 2003/670/EY (43) suositellaan, että jäsenvaltiot sisällyttävät kansalliseen lainsäädäntöönsä mahdollisimman pian korvauskelpoisia ammattitauteja koskevia asetuksia tai hallinnollisia määräyksiä; katsoo, että jäsenvaltioiden olisi kansallisessa lainsäädännössään varmistettava, että kaikilla työntekijöillä on oikeus korvaukseen ammattitaudeista, jos työntekijä kärsii vaivasta, jonka voidaan todistaa johtuvan ammatista tai olevan luonteeltaan ammatillinen; katsoo, että ammattitautien toteamisen yhdenmukaistamisen puuttuminen saattaa johtaa joidenkin työntekijöiden syrjintään EU:ssa, kun ammattitaudin toteamisen taso jäsenvaltioissa on joko korkeampi tai matalampi;

| AB. | katsoo, että korkeat työterveyttä ja -turvallisuutta koskevat normit, työ- ja yksityiselämän tasapaino, ikään soveltuva työympäristö, matalammat määrälliset vaatimukset ja työajan itsenäinen hallinta voisivat antaa ikääntyneemmille henkilöille mahdollisuuden pysyä vapaaehtoisesti työmarkkinoilla ja kannustaa heitä jäämään työmarkkinoille; katsoo, että fyysisesti tai psyykkisesti erittäin vaativia tehtäviä hoitavien työntekijöiden tarpeisiin on kiinnitettävä erityistä huomiota; |
| --- | --- |

AB.

katsoo, että korkeat työterveyttä ja -turvallisuutta koskevat normit, työ- ja yksityiselämän tasapaino, ikään soveltuva työympäristö, matalammat määrälliset vaatimukset ja työajan itsenäinen hallinta voisivat antaa ikääntyneemmille henkilöille mahdollisuuden pysyä vapaaehtoisesti työmarkkinoilla ja kannustaa heitä jäämään työmarkkinoille; katsoo, että fyysisesti tai psyykkisesti erittäin vaativia tehtäviä hoitavien työntekijöiden tarpeisiin on kiinnitettävä erityistä huomiota;

| AC. | ottaa huomioon, että työhön liittyvät moottoriajoneuvojen liikenneonnettomuudet työpaikalla ja työhön liittyvässä ajossa tapahtuvat useimmiten silloin, kun niissä on osallisena yrityksen ajoneuvo; ottaa huomioon, että kuolemaan johtaneista työhön liittyvistä liikenneonnettomuuksista ja liikennekuolemista raportoidaan jäsenvaltioissa eri tavalla, minkä vuoksi työhön liittyvien liikenneonnettomuustilastojen vertailu on vaikeaa; ottaa huomioon, että työhön liittyvien liikenneonnettomuuksien osuuden kaikista työhön liittyvistä kuolemantapauksista arvioidaan vaihtelevan neljäsosasta yli kolmasosaan; ottaa huomioon, että työhön liittyvälle liikenneonnettomuudelle ei ole standardoitua EU:n määritelmää; ottaa huomioon, että on olemassa useita Euroopan laajuisia liikenneonnettomuuksien vähentämistä koskevia tavoitteita, mutta yksikään niistä ei suoraan koske työhön liittyviä liikenneonnettomuuksia; |
| --- | --- |

AC.

ottaa huomioon, että työhön liittyvät moottoriajoneuvojen liikenneonnettomuudet työpaikalla ja työhön liittyvässä ajossa tapahtuvat useimmiten silloin, kun niissä on osallisena yrityksen ajoneuvo; ottaa huomioon, että kuolemaan johtaneista työhön liittyvistä liikenneonnettomuuksista ja liikennekuolemista raportoidaan jäsenvaltioissa eri tavalla, minkä vuoksi työhön liittyvien liikenneonnettomuustilastojen vertailu on vaikeaa; ottaa huomioon, että työhön liittyvien liikenneonnettomuuksien osuuden kaikista työhön liittyvistä kuolemantapauksista arvioidaan vaihtelevan neljäsosasta yli kolmasosaan; ottaa huomioon, että työhön liittyvälle liikenneonnettomuudelle ei ole standardoitua EU:n määritelmää; ottaa huomioon, että on olemassa useita Euroopan laajuisia liikenneonnettomuuksien vähentämistä koskevia tavoitteita, mutta yksikään niistä ei suoraan koske työhön liittyviä liikenneonnettomuuksia;

| AD. | ottaa huomioon perinteiset terveysriskit, kuten raskaiden taakkojen käsittely käsin, melu, epämukavat työasennot ja toistuvat käsien ja käsivarsien liikkeet, ovat edelleen vaarana monille työntekijöille ja että näitä riskejä on korostettu Eurofoundin viidennessä työolotutkimuksessa (44); ottaa huomioon, että reumasairauksia ja tuki- ja liikuntaelinsairauksia koskeviin riskitekijöihin työpaikalla kuuluvat tärinä, raskaiden taakkojen nostaminen, työskentely näyttölaitteilla, koneiden käyttö ja raskaat välineet; ottaa huomioon, että kaikista ammattitaudeista reumasairaudet ja tuki- ja liikuntaelinsairaudet aiheuttavat eniten tuottavuuden menetystä (45); |
| --- | --- |

AD.

ottaa huomioon perinteiset terveysriskit, kuten raskaiden taakkojen käsittely käsin, melu, epämukavat työasennot ja toistuvat käsien ja käsivarsien liikkeet, ovat edelleen vaarana monille työntekijöille ja että näitä riskejä on korostettu Eurofoundin viidennessä työolotutkimuksessa (44); ottaa huomioon, että reumasairauksia ja tuki- ja liikuntaelinsairauksia koskeviin riskitekijöihin työpaikalla kuuluvat tärinä, raskaiden taakkojen nostaminen, työskentely näyttölaitteilla, koneiden käyttö ja raskaat välineet; ottaa huomioon, että kaikista ammattitaudeista reumasairaudet ja tuki- ja liikuntaelinsairaudet aiheuttavat eniten tuottavuuden menetystä (45);

| AE. | ottaa huomioon, että työperäiset sydän- ja verisuonisairaudet ja hengityselinsairaudet ovat toiseksi suurin työhön liittyvien kuolemantapausten syy; ottaa huomioon, että korkeat psyykkiset vaatimukset, työn kuormittavuus, pitkät työpäivät, psyykkiset haitat, työn epävarmuus ja fyysinen paikallaanolo ovat suoraan yhteydessä näihin kuolemantapauksiin (46); |
| --- | --- |

AE.

ottaa huomioon, että työperäiset sydän- ja verisuonisairaudet ja hengityselinsairaudet ovat toiseksi suurin työhön liittyvien kuolemantapausten syy; ottaa huomioon, että korkeat psyykkiset vaatimukset, työn kuormittavuus, pitkät työpäivät, psyykkiset haitat, työn epävarmuus ja fyysinen paikallaanolo ovat suoraan yhteydessä näihin kuolemantapauksiin (46);

| AF. | ottaa huomioon, että työterveyttä ja -turvallisuutta on pidettävä eettisenä ja sosiaalisena velvollisuutena sekä tiukasti sääntelyyn liittyvänä vaatimuksena, joka elinkeinonharjoittajien on täytettävä; |
| --- | --- |

AF.

ottaa huomioon, että työterveyttä ja -turvallisuutta on pidettävä eettisenä ja sosiaalisena velvollisuutena sekä tiukasti sääntelyyn liittyvänä vaatimuksena, joka elinkeinonharjoittajien on täytettävä;

| 1. | pitää myönteisenä komission strategiakehystä ja erityisesti sitä, että on otettu käyttöön työtapaturmia ja työperäisiä sairauksia koskeva Vision Zero -lähestymistapa, mukaan luettuna tulevan uuden sosiaali-indikaattoreiden tulostaulun kuolemaan johtaneita työtapaturmia koskeva indikaattori; pitää kuitenkin valitettavana, että työterveys ja -turvallisuusstrategian tavoitetaso ei vastaa sen Vision Zero -tavoitetta, ja kehottaa komissiota esittämään ehdotuksia vastaavasta tavoitetasosta; kehottaa laatimaan etenemissuunnitelman onnettomuuksien ja kuolemantapausten vähentämiseksi työpaikalla ja tarjoamaan jäsenvaltioille riittävän EU:n ja kansallisen rahoituksen kuolemantapausten nollatason saavuttamiseksi; korostaa, että Vision Zero -lähestymistapa ei saisi johtaa työtapaturmien ja työperäisten sairauksien aliraportointiin; kehottaa komissiota ottamaan Vision Zero -lähestymistavan piiriin kaikki vammat ja onnettomuudet sekä fyysisen ja henkisen uupumisen; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kiinnittämään huomattavasti enemmän huomiota ennaltaehkäisystrategioihin esimerkiksi vahvistamalla työsuojeluviranomaisia, kansallisia terveys- ja turvallisuuspalveluja ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua, jotta varmistetaan, että kaikilla työntekijöillä työnantajan tyypistä tai koosta riippumatta on oikeus mahdollisimman korkeatasoiseen terveyden ja turvallisuuden suojeluun; kehottaa työterveyttä ja -turvallisuutta koskevan EU:n uuden strategiakehyksen 2021-2027 kunnianhimoiseen täytäntöönpanoon ja seurantaan ottaen huomioon myös covid-19-pandemian vaikutukset; kehottaa päivittämään strategiakehystä säännöllisesti ja parantamaan nykyisiä kansallisia strategioita työmarkkinoiden kehityksen ja vihreän ja digitaalisen siirtymän mukaisesti; katsoo, että tarvitaan tehokasta yhteistyötä työmarkkinaosapuolten kanssa ja tehokkaita lainsäädäntötoimia useilla EU:n työterveys- ja työturvallisuuspolitiikan osa-alueilla, jotta voidaan täydentää erilaisia pehmeitä toimenpiteitä ja tehdä Vision Zero -lähestymistavasta totta; kehottaa painottamaan selkeästi työntekijöiden osallistumista ja vahvistamaan työmarkkinaosapuolten kuulemista Vision Zero -lähestymistavassa; panee tyytyväisenä merkille, että työterveyttä ja -turvallisuutta käsittelevässä huippukokouksessa vuonna 2023 keskitytään erityisesti Vision Zero -lähestymistavan edistymiseen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa komissiota korottamaan työperäisen syövän torjumista koskevia tavoitteitaan EU:n syöväntorjuntaohjelmassa; kehottaa päivittämään työntekijöiden suojelemisesta syöpäsairauden vaaraa aiheuttaville tekijöille tai perimän muutoksia aiheuttaville aineille altistumiseen työssä liittyviltä vaaroilta annettua direktiiviä 2004/37/EY (47) jatkuvasti ja kunnianhimoisessa aikataulussa muun muassa asettamalla siinä viipymättä työperäisen altistumisen raja-arvot vähintään 25 uudelle direktiivin prioriteettiaineelle ja esittämään toimintasuunnitelma vuoden 2022 loppuun mennessä, kun on kuultu työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antavaa komiteaa; korostaa tässä yhteydessä, että komission on varmistettava riittävä henkilöstö, myös asiaankuuluvissa yksiköissä ja viranomaisissa; korostaa, että perustamalla kattava kansallinen rekisteri kaikkiin jäsenvaltioihin voidaan mahdollistaa unionin laajuinen tiedonkeruu kaikista merkityksellisistä syöpää aiheuttavista aineista; kehottaa tekemään EU:n toimielinten ja asiaankuuluvien virastojen, jäsenvaltioiden ja asiaankuuluvien sidosryhmien välistä tiivistä yhteistyötä ja ottamaan työmarkkinaosapuolet tiiviisti mukaan käyttämään aktiivisesti kerättyä tietoa, jotta jatkotoimenpiteinä annetaan tarvittavaa lainsäädäntöä ja toteutetaan muita kuin lainsäädäntötoimenpiteitä työhön liittyvien syöpien torjumiseksi; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että kaikilla työntekijöillä on oikeus lopettaa työnteko joutuessaan välittömään vaaraan tai poikkeuksellisen vaarallisiin työskentelyoloihin ja noudattamaan tässä kansallisia käytäntöjä; |
| --- | --- |

2.

| 3. | panee tyytyväisenä merkille komission direktiivissä 2004/37/EY antaman sitoumuksen tarkistaa altistumisen raja-arvot lyijylle sekä sen yhdisteille ja di-isosyanaatille; panee merkille, että vaikka Euroopan kemikaaliviraston (ECHA) riskinarviointikomitea suosittelee ilman raja-arvoksi 4 μg/m3 ja biologiseksi raja-arvoksi 150 μg lyijyä verilitraa kohti ja ottaa siten askelen oikeaan suuntaan, ehdotettu biologinen raja-arvo ei suojaa kunnolla naisia eikä varsinkaan raskaana olevia naisia (48); kehottaa komissiota varmistamaan, että mahdollisella ehdotuksella tarkistetuiksi altistuksen raja-arvoiksi lyijylle ja sen yhdisteille otettaisiin käyttöön yhtäläinen suoja kaikille työntekijöille sukupuolesta riippumatta; suhtautuu myönteisesti komission sitoumukseen lisätä hormonaaliset haitta-aineet erityistä huolta aiheuttavien aineiden luokkaan asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (49) (REACH-asetus) mukaisesti ja luokitella ne asetuksen (EY) N:o 1272/2008 (50) mukaisesti; korostaa, että EU:n lainsäädännössä olisi suojeltava työntekijöitä altistumiselta hormonaalisille haitta-aineille; toteaa, että tiettyjen toimintojen automaatio ja robotisaatio voisivat huomattavasti vähentää työntekijöiden altistumisriskiä syöpää aiheuttaville aineille työpaikoilla; korostaa, että tarvitaan lisätoimia yövuorotyöhön liittyvien työperäisten syöpien ehkäisemiseksi, havaitsemiseksi ja paremmaksi tunnustamiseksi; kehottaa komissiota kiinnittämään erityistä huomiota ryhmiin, jotka erityisesti altistuvat vaarallisille kemikaaleille, kuten kemianteollisuuden ja maatalouden työntekijät, ja erityisen haavoittuviin työntekijöihin, kuten raskaana olevat tai imettävät naiset; |
| --- | --- |

3.

| 4. | suhtautuu myönteisesti komission sitoumukseen esittää vuonna 2022 lainsäädäntöehdotus, jolla vähennetään edelleen työntekijöiden altistumista asbestille; kehottaa komissiota korottamaan tavoitteitaan ja esittämään eurooppalaisen strategian kaiken asbestin poistamiseksi noudattaen Euroopan parlamentin päätöslauselmaa, joka koskee suosituksia komissiolle työntekijöiden suojelemisesta asbestilta; kehottaa komissiota toimimaan tavoitteellisesti pyrkimyksissään saada aikaan asbestin täydellinen poistaminen ja tarkistaa direktiiviä 2009/148/EC (51) asbestille altistuneiden työntekijöiden sertifioidun koulutuksen vähimmäisvaatimusten osalta ja ensisijaisena asiana päivittää altistumisraja asbestille 0,001 kuituun/cm3 (1 000 kuitua/m3); kehottaa komissiota esittämään ehdotuksen EU:n puitedirektiiviksi kansallisia asbestinpoistostrategioita varten; kehottaa komissiota päivittämään direktiiviä 2010/31/EU (52) rakennusten pakolliseksi kartoitukseksi ja sen jälkeen asbestin sekä muiden vaarallisten aiheiden poistamiseksi ennen kuin perusparannustyöt voivat alkaa ja siten kieltämään sellaisten asbestia sisältävien materiaalien kotelointi ja kapselointi, jotka on teknisesti mahdollista poistaa; kehottaa komissiota esittämään lainsäädäntöehdotuksen, jossa otetaan huomioon nykyiset kansalliset määräykset sekä vaikutustenarviointi tehokkaimmista tavoista suorittaa rakennusten pakollinen kartoitus, jossa asianmukaisen pätevyyden ja luvat omaava ammattimainen toimija kartoittaa asbestipitoisuuden pintamateriaaleissa ennen rakennusten myyntiä tai vuokraamista, ja jossa asetetaan vähimmäisvaatimukset sellaisten rakennusten asbestitodistuksille, jotka on rakennettu ennen vuotta 2005 tai ennen vastaavan kansallisen asbestikiellon voimaantulovuotta; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan asbestiin liittyvien sairauksien paremman tunnustamisen ja korvaukset niistä kaikille altistuneille työntekijöille, jotta suojellaan rakennustyöntekijöiden ja muiden työntekijöiden terveyttä vihreässä siirtymässä; kehottaa mahdollisuuksien mukaan käyttämään analyyttista transmissioelektronimikroskooppia tai vastaavia edistyneitä menetelmiä kuitujen laskennassa; |
| --- | --- |

4.

| 5. | katsoo, että toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä annettu neuvoston direktiivi 89/391/ETY (53) ei ehkä osoittaudu riittävän tehokkaaksi 2000-luvun työelämän ja työmarkkinoiden uusimman kehityksen kannalta, mukaan luettuina psykososiaalisten riskien arviointi ja hallinta; katsoo siksi, että sitä olisi täydennettävä tämän seikan vahvistamiseksi; palauttaa mieliin pyyntönsä, että komissio sisällyttäisi työterveyttä ja -turvallisuutta koskevaan strategiakehykseen oikeuden olla tavoittamattomissa ja että se nimenomaisesti kehittäisi uusia psykososiaalisia toimenpiteitä osana kehystä; kehottaa komissiota tähän liittyen nostamaan työterveyttä ja -turvallisuutta koskevan strategiakehyksen tavoitetasoa; kehottaa komissiota työmarkkinaosapuolia kuullen ehdottamaan psyykkisiä riskejä ja työhyvinvointia koskevaa direktiiviä, jonka tarkoituksena on estää tehokkaasti työpaikan psykososiaalisia riskejä, kuten ahdistuneisuutta, masennusta, työuupumusta ja stressiä, myös riskejä, joita aiheutuu rakenteellisista ongelmista, kuten työn organisoinnista (esim. huono johtaminen, huono työn suunnittelu tai työntekijöiden tietojen ja taitojen epäasianmukainen yhteensovittaminen annettujen tehtävien kanssa); kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita luomaan mekanismeja tällaisten riskien ehkäisemiseksi ja niistä kärsineiden työntekijöiden integroimiseksi takaisin työpaikalle ja siirtymään yksilötason toimista työn organisointia koskevaan lähestymistapaan direktiiviin 89/391/ETY sisältyvien työsuojeluhierarkiaperiaatteiden mukaisesti; kehottaa komissiota laatimaan ohjeita työterveyspalveluja tarjoavan henkilöstön vähimmäismäärästä, joka on tarpeen työterveyden asianmukaisen seurannan varmistamiseksi (54); katsoo, että mielenterveyden suojelu ja edistäminen on olennainen osa työterveys- ja työturvallisuusvalmiutta koskevia suunnitelmia tulevien terveyskriisien varalta; korostaa, että olisi kiinnitettävä erityistä huomiota terveydenhoidon ammattilaisten ja muiden keskeisten työntekijöiden mielenterveyteen; panee tässä yhteydessä tyytyväisenä merkille tehokkaita keinoja panostaa terveyteen käsittelevän komission asiantuntijalautakunnan lausunnon ”Supporting Mental Health of Health Workforce and other Essential Workers”; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan lausuntoon sisältyvien suositusten asianmukaisen seurannan ja täytäntöönpanon; |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa, että on tärkeää varmistaa työntekijöille asianmukaiset mahdollisuudet esittää korvausvaatimuksia työperäisissä sairaustapauksissa; kehottaa komissiota työmarkkinaosapuolia kuullen tarkistamaan komission vuonna 2003 antamaa suositusta eurooppalaisesta ammattitautiluettelosta ja lisäämään siihen esimerkiksi työperäiset tuki- ja liikuntaelinsairaudet, työperäiset mielenterveyden häiriöt, erityisesti masennuksen, työuupumuksen, ahdistuksen ja stressin, kaikki asbestiin liittyvät sairaudet ja ihosyövän sekä reumaattisen ja kroonisen tulehduksen; kehottaa komissiota työmarkkinaosapuolia kuultuaan muuttamaan tämän suosituksen direktiiviksi, jolla luodaan ammattitautien vähimmäisluettelo ja vahvistetaan niiden tunnustamista ja asianmukaista korvaamista asiaankuuluville henkilöille koskevat vähimmäisvaatimukset; |
| --- | --- |

6.

| 7. | korostaa, että naispuolisilla työntekijöillä erityisesti terveydenhuolto- ja hoiva-aloilla on yhä suurempia työterveyteen ja -hyvinvointiin liittyviä haasteita; pitää myönteisenä, että komissio painottaa sukupuolinäkökulman huomioon ottamista työterveydessä ja -turvallisuudessa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita valtavirtaistamaan sukupuolinäkökulman ja ottamaan sukupuolten erot huomioon kaikissa työterveyttä- ja työturvallisuutta koskevissa toimenpiteissä; kehottaa komissiota ottamaan naisiin kohdistuvan sukupuolistuneen väkivallan ja perheväkivallan estämistä ja torjumista koskevan tulevan lainsäädännön perustaksi puitesopimuksen työpaikalla tapahtuvasta häirinnästä ja väkivallasta; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että ennaltaehkäisy- ja suojelutoimenpiteitä, joilla pyritään poistamaan väkivalta, syrjintä ja häirintä työelämästä, mukaan lukien ja soveltuvissa tapauksissa kolmansien osapuolten (esim. asiakkaiden, vierailijoiden tai potilaiden) harjoittama väkivalta ja häirintä, sovelletaan riippumatta häirinnän syystä ja aiheesta ja rajoittamatta tapauksia syrjintätapauksiin; kehottaa jäsenvaltioita ratifioimaan ILO:n yleissopimuksen nro 190 ja suosituksen nro 206 väkivallasta ja häirinnästä ja ottamaan käyttöön tarvittavat lait ja toteuttamaan tarvittavat politiikkatoimet väkivallan ja häirinnän kieltämiseksi, ehkäisemiseksi ja torjumiseksi työelämässä; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita laatimaan strategioita, joilla valmistaudutaan työvoiman ikääntymiseen, kroonisesti sairaiden työntekijöiden lukumäärän lisääntymiseen ja työpaikan mukauttamiseen vammaisten työntekijöiden tarpeisiin, aktiivisesti tukemaan integroitumista takaisin työelämään ja syrjinnän kieltämistä sekä mukauttamaan työoloja vammaisten henkilöiden ja kroonisesti sairaiden henkilöiden ja sairaudesta toipuvien tarpeisiin; korostaa, että olisi laadittava ja pantava täytäntöön räätälöityjä ja yksilöllistettyjä strategioita, joilla edistetään työntekijöiden toipumista ja kuntoutumista; korostaa, että tällaisiin strategioihin olisi kuuluttava kaikenikäisten henkilöiden koulutuksen ja elinikäisen oppimisen sekä ja työn ja yksityiselämän paremman tasapainon edistäminen ja sukupolvien välisen vaihdon edistäminen työpaikalla; korostaa, että olisi kiinnitettävä erityistä huomiota omaishoitajiin; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa komissiota antamaan jäsenvaltioille ja työnantajille vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan vuosien 2021–2030 strategian yhteydessä selkeitä ja tavoitteellisia suuntaviivoja työpaikkojen mukauttamisesta ja mielekkäästä sovittamisesta vammaisten henkilöiden tarpeisiin; kehottaa komissiota tarkistamaan tavoitteellisesti yhdenvertaista kohtelua koskevaa direktiiviä 2000/78/EY; korostaa, että on tärkeää kiinnittää huomiota myös kroonisia sairauksia potevien työntekijöiden tilanteeseen; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kiinnittämään työterveyttä ja -turvallisuutta koskevissa strategioissaan erityistä huomiota nuoriin ja varsinkin alle 18-vuotiaisiin työntekijöihin; muistuttaa, että tilastojen mukaan 18–24-vuotiaille sattuu vanhempia aikuisia todennäköisemmin vakavia työtapaturmia, mikä johtuu nuorten riittämättömästä kokemuksesta, koulutuksesta ja valvonnasta, heidän oikeuksiaan ja työnantajien velvollisuuksia koskevasta heikosta tietoisuudesta, siitä, että työnantajat eivät kunnolla tunnusta nuorten työntekijöiden oikeuksia, sekä huonoista työoloista, jotka voivat johtaa työperäisiin sairauksiin jo nuorena tai myöhemmin elämässä (55); |
| --- | --- |

10.

| 11. | muistuttaa, että alustatyöntekijöihin voi kohdistua kasvaneita terveys- ja turvallisuusriskejä sekä työpaikalla että verkossa tehtävän työn osalta; korostaa, että nämä riskit eivät rajoitu fyysisen terveyden riskeihin vaan voivat vaikuttaa myös psykososiaaliseen terveyteen nousevien riskitekijöiden, kuten ennakoimattomien työaikojen, työn intensiivisyyden, kilpailullisen ympäristön, informaatiotulvan ja eristäytymisen, vuoksi; suhtautuu myönteisesti komission aikomukseen ehdottaa direktiiviä alustatyön työolojen parantamisesta alalla työskentelevien eduksi; korostaa, että alustatyöntekijöillä olisi oltava oikeus saada korvausta työtapaturmista ja työperäisistä sairauksista, ja että heille olisi tarjottava sosiaalista suojelua, mukaan luettuina sairaus- ja työkyvyttömyysvakuutukset, ottamalla käyttöön alustatyöntekijöiden työsuhdetta koskeva kumottavissa oleva olettama jäsenvaltioiden asiaa koskevassa lainsäädännössä tai työehtosopimuksissa vahvistettujen kansallisten määritelmien mukaisesti; korostaa tässä yhteydessä suosituksia, jotka parlamentti esitti 16. syyskuuta 2021 annetussa päätöslauselmassa oikeudenmukaisista työoloista, oikeuksista ja sosiaalisesta suojelusta alustatalouden työntekijöille – digitaaliseen kehitykseen liittyvät työllisyyden uudet muodot; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että kaikki työntekijät, myös epätyypillisissä työsuhteissa olevat työntekijät (56) sekä aidot että näennäisesti itsenäiset ammatinharjoittajat ja liikkuvat työntekijät, joilla on kansallisessa lainsäädännössä tai työehtosopimuksissa määritelty tai käytäntöön perustuva työsopimus tai työsuhde, kuuluvat työterveyttä ja -turvallisuutta koskevan lainsäädännön ja politiikkatoimien soveltamisalaan; korostaa työehtosopimusneuvottelujen ratkaisevan tärkeää merkitystä mahdollisimman korkeiden työterveys- ja -turvallisuusnormien varmistamiselle; korostaa, että unionin ja kansainväliset ihmisoikeudet takaavat kaikille työntekijöille oikeuden järjestäytyä, muodostaa ammattiliittoja ja liittyä niihin, osallistua työehtosopimusneuvotteluihin ja ryhtyä työtaistelutoimiin oikeuksiensa puolustamiseksi sekä nauttia työehtosopimusten tarjoamasta suojasta riippumatta asemastaan työntekijöinä (57); |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa komissiota sisällyttämään terveyden ja turvallisuuden kaikkiin merkityksellisiin vihreää ja digitaalista siirtymää koskeviin EU:n strategioihin ja toimintapolitiikkoihin, tekoälyä koskevat strategiat ja toimintapolitiikat mukaan luettuina; katsoo, että työpaikan tekoälysovellusten on oltava eettisiä ja ihmiskeskeisiä, avoimia ja oikeudenmukaisia ja niissä on vältettävä negatiivisia vaikutuksia työntekijöiden terveyteen ja turvallisuuteen; kehottaa komissiota harkitsemaan työmarkkinaosapuolia kuultuaan lainsäädäntöaloitetta, jolla selvennetään työterveyttä ja -turvallisuutta koskevia vastuita ja velvollisuuksia suhteessa tekoälyjärjestelmiin ja uusiin työntekotapoihin; korostaa, että tarvitaan työntekijöiden koulutusta ja toimenpiteitä, joilla varmistetaan tehokkaat työterveys- ja työturvallisuusstrategiat, jotta voidaan ottaa käyttöön tekoäly työpaikalla ja jotta työntekijät voivat käyttää sitä; painottaa, että tekoäly ja digitalisaatio lisäävät uskottavalla tavalla ihmisen ja koneiden synergioita ja tarjoavat taloudellisia ja yhteiskunnallisia etuja sekä uusia liiketoimintamahdollisuuksia mutta myös työterveyteen ja -turvallisuuteen liittyviä huolenaiheita, kuten työntekijöiden valvonnan ja johtamisen uusien muotojen syntymistä, kun kerätään suuria määriä reaaliaikaista dataa, mikä voi synnyttää oikeudellisia, sääntelyyn liittyviä ja eettisiä ongelmia; kehottaa erityisesti ottamaan käyttöön suojatoimia niitä kielteisiä vaikutuksia vastaan, joita algoritmeihin perustuva johtaminen aiheuttaa työntekijöiden terveydelle ja turvallisuudelle; korostaa, että työelämässä käyttöönotettujen algoritmien on oltava avoimia, syrjimättömiä ja eettisiä ja että algoritmeihin perustuvien päätösten on oltava vastuullisia, kyseenalaistettavia ja tarvittaessa peruutettavia, ja niiden on siten oltava ihmisen valvonnan alaisia; korostaa työmarkkinaosapuolten roolia murroksellisten teknologioiden kehittymisestä aiheutuvien uusien riskien ennakoimisessa työelämässä; |
| --- | --- |

13.

| 14. | muistuttaa, että ilmastonmuutoksella on suoria terveysvaikutuksia työntekijöihin; muistuttaa, että äärimmäisten sääilmiöiden voimistuminen lisää fyysisiä vammoja ja että ilmastonmuutos saattaa lisätä ihosyövän riskiä, pölyaltistumista ja psykososiaalisia riskejä; korostaa, että myös riittämätön työn organisointi voi pahentaa tilannetta; korostaa työmarkkinaosapuolten roolia ilmaston muutokseen liittyvien kehittymässä olevien työperäisten riskien ennakoimisessa; muistuttaa, että työntekijöiden terveys ja turvallisuus kuuluu EU:n toimivaltaan ja että direktiivin 89/391/ETY mukaisesti työntekijöitä olisi suojeltava kaikilta riskeiltä, myös kehittymässä olevilta riskeiltä; kehottaa komissiota arviomaan perusteellisesti ja kiireellisesti ilmastonmuutokseen liittyviä uusia ja kehittymässä olevia riskejä työterveydelle ja -turvallisuudelle, jotta työntekijöitä voidaan suojella paremmin altistumiselta korkeille lämpötiloille, luonnon UV-säteilyltä ja muilta turvallisuusriskeiltä; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa lisäämään UV-säteilyaltistukselta suojautumista EU:n tasolla, erityisesti ulkotyöntekijöitä koskevan työterveys- ja työturvallisuuslainsäädännön puitteissa; kehottaa siksi komissiota tarkistamaan työntekijöiden altistumista fysikaalisista tekijöistä (keinotekoinen optinen säteily) aiheutuville riskeille koskevaa direktiiviä 2006/25/EY (58) ja sisällyttämään auringon säteilyn sen soveltamisalaan; kehottaa komissiota arvioimaan niiden nykyisten toimenpiteiden täytäntöönpanoa ja tehokkuutta, joilla suojellaan ionisoivalle säteilylle altistuvia työntekijöitä, kuten lentokoneiden miehistöjä, ydinvoimalaitosten työntekijöitä, asian kannalta merkityksellisissä teollisuusympäristöissä työskenteleviä työntekijöitä, tutkijoita ja radiologian, sädehoidon tai isotooppilääketieteen parissa työskenteleviä terveydenhuollon ja eläinlääketieteen ammattilaisia, sekä tarkistamaan näitä toimenpiteitä silloin kun se on tarpeellista, jotta voidaan toteuttaa oikeasuhteisia toimenpiteitä; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa komissiota ottamaan nykyisessä toimielinten välisessä rakenteessa käyttöön varhaisvaroitusmekanismin, jotta voidaan havaita, missä tarvitaan mukautuksia ja tarkistuksia jatkuvassa muutoksessa olevia aloja koskeviin voimassa oleviin työterveys- ja työturvallisuusdirektiiveihin, joihin voivat vaikuttaa myös esimerkiksi uusi tieteellinen tieto vaarallisista tuotteista tai työmarkkinoiden ja työolojen kehitys digitaalisen ja vihreän siirtymän yhteydessä; korostaa erityisesti tarvetta sisällyttää tähän mekanismiin eri alojen työmarkkinaosapuolet, koska juuri ne joutuvat ensimmäisinä kohtaamaan muuttuvat tilanteet; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa jäsenvaltioita kehittämään kansallisia politiikkatoimia, joilla turvataan työterveys ja -turvallisuus julkisten hankintojen perustavanlaatuisena osana; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kehottaa komissiota edistämään ihmisarvoista työtä koskevaa laajempaa kysymystä EU:n tulevissa kauppasopimuksissa ja varmistamaan, että työterveys- ja -turvallisuusnormit otetaan asianmukaisesti huomioon osana työ- ja sosiaalinormeja koskevia sitovia sitoumuksia; kehottaa komissiota tukemaan ehdokasvaltioita niiden oikeuskehyksen mukauttamisessa työterveyttä ja -turvallisuutta koskevaan EU:n säännöstöön; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tekemään tiivistä yhteistyötä ILO:n ja WHO:n kanssa terveellisiä ja turvallisia työoloja koskevan oikeuden edistämiseksi ILO:n keskeisten työelämää koskevien periaatteiden ja oikeuksien puitteissa ja varmistamaan, että globaalien toimitusketjujen toimijat noudattavat näitä periaatteita; panee tyytyväisenä merkille, että komissio aikoo ehdottaa EU:n laajuista pakkotyöllä tuotettujen tuotteiden kieltoa; |
| --- | --- |

18.

| 19. | panee tyytyväisenä merkille, että tavoitteena on vahvistaa yhteistyötä EU:n kumppanimaiden, alueellisten ja kansainvälisten järjestöjen sekä muiden kansainvälisten foorumien kanssa työterveys- ja työturvallisuusnormien nostamiseksi maailmanlaajuisesti; kehottaa komissiota aktiivisesti tukemaan turvallisia ja terveellisiä työoloja koskevan oikeuden sisällyttämistä työelämän perusperiaatteita ja oikeuksia koskevaan ILO:n kehykseen; |
| --- | --- |

19.

| 20. | katsoo, että rajat ylittävillä alueilla olisi edistettävä rajat ylittävää yhteiskoulutusta ja parhaiden käytäntöjen jakamista terveydenhuoltohenkilöstölle ja kansanterveyshenkilöstölle; |
| --- | --- |

20.

Valmiussuunnitelma tulevien terveyskriisien varalta: covid-19-pandemiasta ja sen vaikutuksista työelämään saadut kokemukset

| 21. | korostaa, että on tärkeää oppia covid-19-pandemiasta ja parantaa valmiutta mahdollisten tulevien terveyskriisien varalta; tukee jäsenvaltioille esitettyä pyyntöä laatia kansallisiin työterveys- ja työturvallisuusstrategioihin valmiussuunnitelmia tulevien kriisien varalta ja kuulla tässä yhteydessä kansallisia työmarkkinaosapuolia myös EU:n suuntaviivojen ja välineiden täytäntöön panemisesta; korostaa, että näiden suunnitelmien koordinoimiseen tarvitaan tehokkaita EU:n mekanismeja; katsoo, että varmennetun tiedon välittämisen tehostamisen olisi oltava minkä tahansa terveysvalmiussuunnitelman ytimessä; katsoo, että mielenterveyden suojelu ja edistäminen on olennainen osa työterveys- ja työturvallisuusvalmiutta koskevia suunnitelmia tulevien terveyskriisien varalta, ja korostaa, että olisi kiinnitettävä erityistä huomiota terveydenhuollon ammattihenkilöiden ja muiden keskeisten työntekijöiden mielenterveyteen; panee tyytyväisenä merkille komission aikomuksen käynnistää perusteellinen arviointi pandemian vaikutuksista ja EU:n ja kansainvälisten työterveys- ja työturvallisuuskehysten tehokkuudesta hätätilamenettelyjen ja nopeaa toimintaa koskevien ohjeiden kehittämisessä sekä toimenpiteiden seurannan toteuttamisessa mahdollisissa tulevissa terveyskriiseissä tiiviissä yhteistyössä kansanterveysalan toimijoiden kanssa; kehottaa jäsenvaltioita kiinnittämään erityistä huomiota rajatylittäviin alueisiin yhteistyön tehostamiseksi; katsoo, että kun julistetaan unionin kansanterveysuhkarajat ylittäviä vakavia terveysuhkia koskevan tulevan asetuksen (59) mukaisesti, olisi käynnistettävä jäsenvaltioiden kansallisissa työterveys- ja työturvallisuussuunnitelmissa määrättyjen toimenpiteiden täytäntöönpano ja EU:n tasoinen koordinointi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | muistuttaa komission sitoumuksesta arvioida lisätoimien tarvetta EU:n nykyisen terveyttä ja turvallisuutta koskevan sääntelykehyksen toimivuuden parantamiseksi ja tarvetta muuttaa biologisille tekijöille altistumisesta työssä annettua direktiiviä 2000/54/EY; kehottaa komissiota toteuttamaan viipymättä tämän direktiivin kohdennetun tarkistuksen, jossa hyödynnetään covid-19-kriisistä saatuja kokemuksia, jotta voidaan parantaa valmius- ja reagointisuunnittelua ja lisätä selviytymiskykyä terveyskriiseistä kaikilla työpaikoilla; korostaa, että tarkistuksessa olisi varmistettava, että direktiivi soveltuu vastaamaan pandemiatilanteisiin, edistää kansallisten hätätilasuunnitelmien laatimista pandemian puhjetessa ja työnantajan laatimien ohjeiden antamista eri kielillä työterveys- ja työturvallisuusriskeistä, terveystoimenpiteistä ja työn organisoinnista kaikille työntekijöille mikäli pandemia puhkeaa; panee tyytyväisenä merkille komission aikomuksen sisällyttää covid-19 eurooppalaista ammattitautiluetteloa koskevaan suositukseen; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita asettamaan työterveyttä ja -turvallisuutta koskevan tutkimuksen ja tiedonkeruun kehittämisen sekä EU:n että kansallisella tasolla selkeästi etusijalle ja rahoittamaan niitä asianmukaisesti, erityisesti tutkimuksen ja tiedonkeruun mielenterveysvaikutusten, psykososiaalisten ja ergonomisten riskien ja tuki- ja liikuntaelinten sairauksien sekä kroonisten tulehdussairauksien syistä ja vaikutuksista kaikilla aloilla, ja toteuttamaan yksityiskohtaisen arvioinnin etätyöhön liittyvistä terveyttä ja turvallisuutta koskevista ongelmista sekä muuttuvan työelämän vaikutuksista, mukaan luettuina vaikutukset ja haasteet, sekä oikeudesta olla tavoittamattomissa, jotta voidaan analysoida sukupuolen, iän ja vammaisuuden vaikutusta; kehottaa komissiota seuraamaan tällaista tutkimusta sekä lainsäädännöllisillä että muilla toimenpiteillä työmarkkinaosapuolia kuultuaan työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojelemiseksi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kehottaa komissiota tekemään lisätutkimusta terveyspalveluista ja työmarkkinoilta syrjäytymisen taloudellisista kustannuksista; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kehottaa komissiota esittämään lainsäädäntökehyksen etätyötä koskevien vähimmäisvaatimusten vahvistamiseksi koko unionissa siten, että etätyö ei vaikuta etätyöntekijöiden työsuhteen ehtoihin; toteaa, että tämä kehys olisi kehitettävä jäsenvaltioita ja eurooppalaisia työmarkkinaosapuolia kuullen, kansallisia työmarkkinamalleja täysimääräisesti kunnioittaen ja ottaen huomioon työmarkkinaosapuolten sopimukset etätyöstä ja digitalisaatiosta; korostaa, että tällaisessa kehyksessä olisi selvennettävä työoloja ja -ehtoja, mukaan lukien laitteiden, kuten nykyisten ja uusien digitaalisten välineiden, antaminen käyttöön, käyttö ja niihin liittyvä vastuu, sekä varmistettava, että etätyön tekeminen on vapaaehtoista ja että etätyöntekijöillä on vastaavat oikeudet, työ- ja yksityiselämän tasapaino, työmäärä ja tulosvaatimukset kuin vertailukelpoisilla työpaikalla työskentelevillä työntekijöillä; korostaa, että tämän lainsäädäntöaloitteen olisi perustuttava kattavaan arviointiin, mukaan lukien digitaaliseen työhön ja etätyöhön sekä läpäiseviin työympäristöihin liittyvät psykososiaaliset riskit; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan esteettömyyttä ja osallistavaa teknologiaa koskevat toimenpiteet vammaisille henkilöille, jotka ovat siirtymässä etätyöhön ja/tai saavat ammatillista koulutusta etäyhteyden välityksellä; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kehottaa komissiota työmarkkinaosapuolia kuullen ehdottamaan direktiiviä vähimmäisnormeista ja edellytyksistä, joilla varmistetaan, että kaikki työntekijät voivat tosiasiallisesti harjoittaa oikeuttaan olla tavoittamattomissa, ja säännellään olemassa olevien jaa uusien digitaalisten välineiden käyttöä työntekoon noudattaen parlamentin 21. tammikuuta 2021 antamaa päätöslauselmaa suosituksista komissiolle oikeudesta olla tavoittamattomissa ja ottaen huomioon työmarkkinaosapuolten puitesopimus digitalisaatiosta; |
| --- | --- |

26.

| 27. | suhtautuu myönteisesti komission sitoumukseen nykyaikaistaa työterveyttä ja -turvallisuutta koskevaa lainsäädäntökehystä tarkistamalla direktiiviä 89/654/ETY (60) ja työpaikoille asetettavista turvallisuutta ja terveyttä koskevista vähimmäisvaatimuksista annettua direktiiviä 90/270/ETY (61); kehottaa komissiota nostamaan tässä yhteydessä tavoitetasoaan ja ehdottamaan viipymättä laajempaa ja kattavampaa direktiiviä työperäisten tuki- ja liikuntaelimistön sairauksien ja reumasairauksien ehkäisemisestä ja hallinnasta ja kehottaa jäsenvaltioita tehostamaan tutkimus- ja tiedonkeruutoimintaansa; kehottaa komissiota varmistamaan, että kaikki työhön liittyvät riskit, kuten raskaiden taakkojen nostaminen, toistuvat liikkeet, tärinä tai pitkään jatkuva istuminen/seisominen, jotka saattavat aiheuttaa reumaattisia/kroonisia tulehdussairauksia tai tuki- ja liikuntaelimistön sairauksia, kuuluvat direktiivin soveltamisalaan, muistuttaa, että naispuoliset työntekijät kärsivät muita todennäköisemmin tuki- ja liikuntaelimistön sairauksista; muistuttaa komissiota, että ehdotukseen työperäisistä tuki- ja liikuntaelimistön sairauksista on sisällyttävä vahva sukupuoliulottuvuus näiden sairauksien arvioinnissa, ehkäisemisessä ja hoidossa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita harkitsemaan joustavien työaikojen käyttöönottoa työntekijöille, jotka kärsivät tuki- ja liikuntaelimistön sairauksista tai reumaattisista/kroonisista tulehdussairauksista; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita puuttumaan sydän- ja verenkiertoelinten sairauksien työperäisiin riskeihin; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kannustamaan yrityksiä toteuttamaan toimia, joilla edistetään työntekijöiden terveyttä, hyödyntäen niiden käytettävissä olevia logistisia resursseja ja esittämään suosituksia terveellisistä elintavoista, kannustamaan fyysiseen aktiivisuuteen tarjoamalla pääsyn sitä varten varattuihin tiloihin yrityksessä tai helpottamalla pääsyä erityisiin ulkoisiin rakenteisiin, kannustamalla luomaan sisäisiä urheilujoukkueita, tarjoamalla polkupyörätalleja, kannustamalla hyvään ravitsemukseen tarjoamalla terveellisiä, tasapainoisia ja vaihtelevia ruokalajeja työpaikkaruokaloissa ja terveellisiä juomia juoma-automaateissa, jakelemalla merkintöjä, joissa työntekijöitä kehotetaan pitämään yhteisten sisään- ja uloskäyntien ympäristö vapaana haitallisista aineista, kuten tupakansavusta, ja muilla koulutustoimenpiteillä, jotka saattavat palvella tätä tarkoitusta, kuten edistämällä eurooppalaista syöväntorjuntaohjeistoa; korostaa johtajien ja henkilöstöasioista vastaavien työntekijöiden asianmukaisen koulutuksen merkitystä psykososiaalisten riskien ja häirinnän ehkäisemisessä työpaikalla; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että johtajat ja henkilöstöasioista vastaavat työntekijät saavat asianmukaista koulutusta tai että heillä on tällainen koulutus, mukaan lukien psykososiaalisten riskien estämistä koskeva koulutus ja häirinnän vastaiset kurssit, ennen kuin he ryhtyvät hoitamaan tehtäviään työpaikalla; kehottaa jäsenvaltioita ja työmarkkinaosapuolia ryhtymään kansallisten lakien ja käytäntöjen mukaisiin toimenpiteisiin työsuojeluedustajien ja johtajien terveys- ja turvallisuuskoulutuksen parantamiseksi; kehottaa jäsenvaltioita tukemaan työntekijöiden ottamista aktiivisesti mukaan ennaltaehkäisevien työterveys- ja työturvallisuustoimenpiteiden täytäntöönpanoon ja sen varmistamista, että työterveys- ja työturvallisuusedustajat saavat perusopintokokonaisuuksia laajempaa koulutusta; |
| --- | --- |

28.

| 29. | muistuttaa monista työntekijöiden oikeuksien rikkomistapauksista covid-19-pandemian aikana ja toteaa tämän koskevan erityisesti liikkuvia työntekijöitä, mukaan lukien rajatyöntekijät, kausityöntekijät ja siirtotyöläiset, joiden elin- tai työolot ovat epäterveellisiä tai turvattomia tai joiden majoitustilat ovat ahtaat ja joille ei ole annettu riittäviä tietoja oikeuksistaan; toistaa komissiolle esittämänsä kehotuksen toteuttaa kiireellisiä toimenpiteitä liikkuvien työntekijöiden ja siirtotyöläisten, kuten rajatyöntekijöiden, komennettujen työntekijöiden ja kausityöntekijöiden, työllisyyden, työolojen ja terveys- ja turvallisuusolojen parantamiseksi myös tarkistamalla tilapäistyötä välittävien toimistojen, rekrytointitoimistojen, muiden välittäjien ja alihankkijoiden roolia, jotta voidaan tunnistaa suojelun puutteet ja ottaa huomioon tasaveroisen kohtelun periaate ja erityisesti liikkuvien työntekijöiden ja siirtotyöläisten kohtaamat haasteet, kuten asianmukaisten välineiden ja tilojen saatavuus, majoituksen laatu, turvallinen liikenne ja kunnolliset ateriat (62), ja käsittelemään tarvetta tarkistaa olemassa olevaa lainsäädäntökehystä, jotta voidaan poistaa havaitut puutteet sekä varmistaa pandemian edellyttämät suojatoimet, ja ottamaan tässä huomioon covid-19-pandemiasta saadut kokemukset; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että työntekijöiden majoitus, silloin, kun se on työnantajan järjestämä, on turvallinen, ihmisarvoinen ja täyttää vähimmäisvaatimukset; korostaa Euroopan työviranomaisen roolia jäsenvaltioiden ja komission avustamisessa, kun ne soveltavat käytännössä työvoiman liikkuvuutta koskevaa EU:n lainsäädäntöä ja valvovat sen täytäntöönpanoa ja sovittavat yhteen sosiaaliturvajärjestelmiä EU:ssa. korostaa, että on tarpeen harkita Euroopan työviranomaisen toimeksiannon tarkistamista vuonna 2024 tehtäväksi suunnitellun arvioinnin yhteydessä, jotta siihen voidaan sisällyttää työterveyttä ja -turvallisuutta koskevia määräyksiä; kehottaa EU-OSHAa ja Euroopan työviranomaista tekemään yhteistyötä komission ja jäsenvaltioiden tukemiseksi liikkuvien työntekijöiden ja siirtotyöläisten työterveyden ja -turvallisuuden parantamisessa; kehottaa komissiota tutkimaan, miten digitaaliset välineet voivat auttaa parantamaan työterveys- ja työturvallisuusnormien noudattamisen valvontaa kaikkien liikkuvien työntekijöiden osalta, mukaan lukien vapaat ammatinharjoittajat ja liikkuvat kolmansien maiden kansalaiset, joihin sovelletaan EU:n sisäistä liikkuvuutta koskevia EU:n sääntöjä; kehottaa komissiota tiiviissä yhteistyössä Euroopan työviranomaisen kanssa ja asianmukaisen arvioinnin jälkeen esittämään lainsäädäntöehdotuksen eurooppalaisesta sosiaaliturvapassista kaikille liikkuville työntekijöille ja liikkuville kolmansien maiden kansalaisille, joihin sovelletaan EU:n sisäistä liikkuvuutta koskevia EU:n sääntöjä, sillä se tarjoaisi asiaankuuluville kansallisille viranomaisille ja työmarkkinaosapuolille välineen, jolla parannetaan työvoiman liikkuvuutta koskevien EU:n sääntöjen noudattamisen valvontaa ja sosiaaliturvan yhteensovittamista työmarkkinoilla oikeudenmukaisella ja tehokkaalla tavalla niin, että voidaan varmistaa tasapuoliset toimintaedellytykset EU:ssa, myös liikkuvien työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojelun osalta, kuten parlamentin 25. marraskuuta 2021 antamassa päätöslauselmassa eurooppalaisesta sosiaaliturvapassista sosiaaliturvaoikeuksien ja oikeudenmukaisen liikkuvuuden täytäntöönpanon parantamiseksi sähköisessä ympäristössä kehotetaan (63); |
| --- | --- |

29.

| 30. | korostaa, että on tarpeen varmistaa työterveyden ja -turvallisuuden valtavirtaistaminen julkisissa hankinnoissa, ja kehottaa jäsenvaltioita esittämään tässä yhteydessä kansallisia politiikkatoimia tämän varmistamiseksi; kehottaa komissiota jakamaan parhaita käytäntöjä siitä, miten työterveys ja -turvallisuus valtavirtaistetaan julkisiin hankintasääntöihin ja miten työterveyttä ja -turvallisuutta koskevat lausekkeet sisällytetään kansalliseen lainsäädäntöön julkisia hankintoja koskevan direktiivin mukaisesti; |
| --- | --- |

30.

Täytäntöönpano ja noudattamisen valvonta

| 31. | korostaa kansallisten työsuojeluviranomaisten keskeistä roolia työterveys- ja työturvallisuuslainsäädännön noudattamisen varmistamisessa ja työperäisten sairauksien ja vammojen ehkäisemisessä; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan riittävän rahoituksen kansallisille työsuojelutarkastajille ja panemaan täytäntöön ILO:n suositukset yhdestä työsuojelutarkastajasta 10 000:ta työntekijää kohti, jotta voidaan toteuttaa nopeita ja tehokkaita tarkastuksia ja lopettaa kaikenlaiset väärinkäytökset; kehottaa komissiota tekemään tutkimuksia siitä, miten kansalliset työsuojelutarkastajat toteuttavat tarkastuksiaan ja mikä on näiden tarkastusten laajuus ja sisältö, ja levittämään näiden tutkimusten tuloksia, myös havaittujen rikkomusten lukumäärästä ja tehokkaiden, oikeasuhteisten ja varoittavien seuraamusten määräämisestä, jotta voidaan kartoittaa niiden kykyä valvoa olemassa olevien työterveys- ja työturvallisuussääntöjen noudattamista ja pyrkiä varmistamaan tasapuoliset toimintaedellytykset riittävää suojelua varten; kehottaa komissiota perustamaan työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antavan komitean yhteyteen erityisen noudattamisen valvontaa käsittelevän kolmikantatyöryhmän seuraamaan tätä tutkimusta; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita valtavirtaistamaan työterveys- ja työturvallisuusnormit kaikkiin politiikkoihin sekä parantamaan ennaltaehkäiseviä toimenpiteitä ja olemassa olevien työterveys- ja työturvallisuussääntöjen ja lainsäädännön noudattamisen valvontaa; korostaa tässä yhteydessä työmarkkinaosapuolten ja kansallisten terveys- ja turvallisuuspalvelujen merkitystä; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että lisätään yhteensovittamista, yhteistyötä ja koulutusta Euroopan tasolla; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan riittävän rahoituksen ja kaikkien työntekijöiden pääsyn terveys- ja -turvallisuuskoulutukseen ja -oppimisjärjestelyihin, jotta voidaan torjua onnettomuuksia ja sairauksia työpaikoilla; korostaa, että tarvitaan tiivistä yhteistyötä työmarkkinaosapuolten kanssa tässä asiassa; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kehottaa komissiota puuttumaan kansallisten työterveys- ja työturvallisuuslainsäädäntöjen eroihin, jotka johtavat epäreiluun kilpailuun paitsi sisämarkkinoilla myös suhteessa kolmansiin maihin; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kehottaa komissiota käynnistämään terveys- ja turvallisuuspalvelujen työn arvioinnin ja arvioinnin saaduista kokemuksista ulkopuolisesta terveys- ja turvallisuuspalvelujen tarjonnasta siitä lähtien, kun direktiivin 89/391/ETY 7 artiklan 3 kohtaa alettiin soveltaa; kehottaa komissiota laatimaan suosituksia ulkopuolisten terveys- ja turvallisuuspalvelujen kansallisesta tarjonnasta, jotta voidaan parantaa vaarojen ehkäisyä työpaikoilla; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kehottaa jäsenvaltioita raportoimaan kansallisissa työterveys- ja työturvallisuusstrategioissa asettamistaan tavoitteista ja varmistamaan riittävä rahoitus niiden täytäntöönpanon tukemiseksi; korostaa, että työmarkkinaosapuolten olisi oltava täysimääräisesti mukana kansallisten työterveys- ja työturvallisuussuunnitelmien täytäntöönpanossa tai niitä koskevissa seurantaprosesseissa; korostaa tarvetta tunnustaa työmarkkinaosapuolet ja työterveys- ja työturvallisuusedustajat ja ottaa ne mukaan työterveys- ja työturvallisuuslainsäädännön laatimiseen, täytäntöönpanoon ja valvontaan; kehottaa komissiota käynnistämään tutkimuksen käsitteistä ja käytännöistä, joilla voidaan edistää työntekijöiden ja heidän ammattiliitoissa toimivien edustajiensa sekä yritysneuvostojen osallistumista riskinarvioinnin ja työterveys- ja työturvallisuustoimien kaikkiin vaiheisiin, ja käynnistämään rahoitettuja ohjelmia työntekijöiden osallistumisen parantamiseksi yritysten työterveys- ja työturvallisuustoimiin; kehottaa jäsenvaltioita kumoamaan kaikki kansalliset lait, jotka haittaavat työsopimusneuvotteluja, ja varmistamaan myös, että ammattiliitot pääsevät työpaikoille järjestäytymistä, tiedonjakoa, kuulemista ja työntekijöiden edustuksen vahvistamista varten ja siten voivat turvata asianmukaiset terveys- ja turvallisuusnormit työpaikoilla; |
| --- | --- |

35.

| 36. | korostaa, että liikkuvuuspaketti ja sen aloitteet, mukaan lukien komission suuntaviivat ajo- ja lepoaikasäännöistä, voivat parantaa työterveyttä ja -turvallisuutta; kehottaa jäsenvaltioita lisäämään tarkastuksia tieliikenteessä ja varmistamaan näiden sääntöjen noudattamisen, mukaan lukien varmistamalla, että työnantajat turvaavat kuljettajien asianmukaiset aikataulut liiallisen työtaakan ehkäisemiseksi ja parantavat siten liikenneturvallisuutta; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita asettamaan kansallisissa liikenneturvallisuusstrategioissaan liikennekuolemien vähentämistä koskevia selkeitä tavoitteita työhön liittyvissä onnettomuuksissa; kehottaa komissiota esittämään samanlaisia aloitteita työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden parantamiseksi ilmailussa ja meriliikenteessä; kehottaa komissiota varmistamaan, että jäsenvaltiot raportoivat ja toimittavat tilastoja työhön liittyvistä liikenneonnettomuuksista; |
| --- | --- |

36.

| 37. | korostaa, että kaikkia työntekijöitä olisi suojeltava asianmukaisesti yrityksen koosta riippumatta ja että tukea olisi annettava erityisesti mikroyrityksille ja pk-yrityksille niiden auttamiseksi soveltamaan asianmukaisesti työterveys- ja työturvallisuussääntöjä; korostaa EU-OSHAn roolia sellaisten välineiden ja normien tarjoamisessa mikroyrityksille ja pk-yrityksille, joita ne tarvitsevat työvoimaansa kohdistuvien riskien arviointiin ja asianmukaisten ennaltaehkäisevien toimenpiteiden toteuttamiseksi; katsoo, että EU-OSHAa olisi vahvistettava, jotta voidaan paremmin edistää terveellisiä ja turvallisia työpaikkoja kaikkialla unionissa ja edelleen kehittää aloitteita työsuojelun parantamiseksi kaikilla toiminnan aloilla; |
| --- | --- |

37.

o

o o

| 38. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

38.

---

(1)  Luonnos päätöslauselmaksi WHO:n toimintakehyksestä ”WHO European framework for action on mental health 2021–2025”, 71. Euroopan aluekomitea, 13.–15. syyskuuta 2021.

(2)  EYVL L 303, 2.12.2000, s. 16.

(3)  https://ec.europa.eu/research/participants/data/ref/h2020/other/guides_for_applicants/h2020-SC1-BHC-22-2019-framework-for-action_en.pdf

(4)  EUVL C 433, 23.12.2019, s. 9.

(5)  EUVL C 362, 8.9.2021, s. 82.

(6)  EUVL C 445, 29.10.2021, s. 75.

(7)  EUVL C 456, 10.11.2021, s. 161.

(8)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0385.

(9)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0427.

(10)  https://www.who.int/about/governance/constitution

(11)  WHO fact sheet ”Mental health: strengthening our response”, maaliskuu 2018. https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/mental-health-strengthening-our-response

(12)  Euroopan komission lehdistötiedote työterveydestä ja -turvallisuudesta muuttuvassa työelämässä, 28. kesäkuuta 2021. https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/fi/IP_21_3170

(13)  Eurostat, Accidents at work statistics, marraskuu 2020.

(14)  Eurofound, Kuudes Euroopan työolotutkimus – tiivistelmäraportti (vuoden 2017 päivitys), Euroopan unionin julkaisutoimisto, Luxemburg, 2017.

(15)  Työpaikkojen laatua kuvaavat mallit viittaavat siihen, että työssä esiintyy enemmän vivahteita kuin pelkkä jako korkealaatuiseen ja heikkolaatuiseen työhön antaa ymmärtää. Analyysissa työntekijät jaetaan viiteen työn laatuprofiiliin: ”kunnianhimoiset” työt (jotka kattavat 21 prosenttia työntekijöistä); ”sujuvat” työt (25 prosenttia); ”käsin tehtävät” työt (21 prosenttia); ”paineenalaiset” työt (13 prosenttia); ”heikkolaatuiset” työt (20 prosenttia); Työn laatua koskevat pisteet eri profiileissa ovat erilaisia, mikä vahvistaa oletusta, että työn laatu koostuu erilaisista ulottuvuuksista.

(16)  https://www.safetyandhealthmagazine.com/articles/14053-new-workers-higher-risk

(17)  EU-OSHA, Kansainvälinen vertailu työtapaturmien ja työperäisten sairauksien kustannuksista, 2017.

(18)  Takala, J., valmisteluasiakirja Eliminating occupational cancer in Europe and globally, 2015, s. 6.

(19)  Global Asbestos Disaster, International Journal of Environmental Research and Public Health, 2018.

(20)  https://www.euractiv.com/section/health-consumers/infographic/the-economic-impact-of-non-melanoma-skin-cancer-on-the-society-and-the-welfare-system/

(21)  EU-OSHA, kyselytutkimus työntekijöiden altistumisesta syövän riskitekijöille, 20. toukokuuta 2020.

(22)  WHO fact sheet ”Radon and health”, 2. helmikuuta 2021. https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/radon-and-health

(23)  Euroopan parlamentti, DG IPOL, Strengthening Europe in the fight against cancer – Going further, faster, heinäkuu 2020. https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2020/642388/IPOL_STU(2020)642388_EN.pdf

(24)  IPCC, sixth assessment report, regional fact sheet – Europe. https://www.ipcc.ch/report/ar6/wg1/downloads/factsheets/IPCC_AR6_WGI_Regional_Fact_Sheet_Europe.pdf

(25)  Eurostat, Self-reported work-related health problems and risk factors – key statistics, syyskuu 2021.

(26)  EU OSHA, Musculoskeletal disorders: association with psychosocial risk factors at work, 2021.

(27)  Eurofound ja EU-OSHA, Psychosocial risks in Europe: Prevalence and strategies for prevention, Euroopan unionin julkaisutoimisto, Luxemburg, 2014.

(28)  EU-OSHA, Psychosocial risks and stress at work. https://osha.europa.eu/en/themes/psychosocial-risks-and-stress

(29)  EU OSHA, OSH figures: stress at work – facts and figures, 2009.

(30)  Eurofound, Living, work and COVID-19, Euroopan unionin julkaisutoimisto, Luxemburg, 2020.

(31)  Eurofound ja Kansainvälinen työtoimisto, Working anytime, anywhere: The effects on the world of work, Euroopan unionin julkaisutoimisto, Luxemburg, ja Kansainvälinen työtoimisto, Geneve, 2017.

(32)  Euroopan ammattiyhdistysinstituutti, Teleworking in the aftermath of the Covid-19 pandemic: enabling conditions for a successful transition, 2021.

(33)  Eurofound ja Euroopan komission yhteinen tutkimuskeskus, What just happened? COVID-19 lockdowns and change in the labour market, Euroopan unionin julkaisutoimisto, Luxemburg, 2021.

(34)  Eurofound, Telework and ICT-based mobile work: Flexible working in the digital age, New forms of employment series, Euroopan unionin julkaisutoimisto, Luxemburg, 2020.

(35)  Microsoft Work Trend Index, ”The next great disruption is hybrid work – are we ready?”, 2021.

(36)  EU-OSHA, Telework and health risks in the context of the COVID-19 pandemic: evidence from the field and policy implications, Euroopan unionin julkaisutoimisto, Luxemburg, 2021.

(37)  Kansainvälinen työjärjestö, World Employment and Social Outlook 2021, The role of digital labour platforms in transforming the world of work. https://www.ilo.org/global/research/global-reports/weso/2021/lang--en/index.htm

https://eige.europa.eu/publications/gender-equality-index-2020-digitalisation-and-future-work

(38)  Euroopan ammatillinen yhteisjärjestö, muistio, jonka otsikkona on ”National measures targeting seasonal workers to address labour shortages (particularly in the agricultural sector)”, 29. toukokuuta 2020. https://www.etuc.org/sites/default/files/publication/file/2020-05/Covid-19%20Briefing%20Seasonal%20Workers%20Final_updated%2029%20May%202020.pdf

(39)  EU-OSHA, Third European Survey of Enterprises on New and Emerging Risks (ESENER 3), 2019; https://www.enshpo.eu/pdfs/news01.pdf

(40)  da Silva Neto, AM ym, ”Psychological effects caused by the COVID-19 pandemic in health professionals: A systematic review with meta-analysis”, Progress in neuro-psychopharmacology & biological psychiatry, 10. tammikuuta 2021.

(41)  Euroopan parlamentin infografiikka ”Understanding Covid-19's impact on women”, 1. maaliskuuta 2021. https://www.europarl.europa.eu/news/en/headlines/society/20210225STO98702/understanding-the-impact-of-covid-19-on-women-infographics; Euroopan tasa-arvoinstituutti. https://eige.europa.eu/covid-19-and-gender-equality/essential-workers

(42)  Eurofound, uutinen, jonka otsikkona on ”Just one in three workers with limiting chronic disease in adapted workplace”, 15. lokakuuta 2019, https://www.eurofound.europa.eu/news/news-articles/just-one-in-three-workers-with-limiting-chronic-disease-in-adapted-workplace

(43)  EUVL L 238, 25.9.2003, s. 28.

(44)  Eurofound, European working conditions survey 2021 https://www.eurofound.europa.eu/surveys/2021/european-working-conditions-survey-2021

(45)  https://eular.org/myUploadData/files/eular_vision_paper_on_eu_ health_policy_branded.pdf

(46)  Niedhammer I, Bertrais S, Witt K (2021), Psychosocial work exposures and health outcomes: a meta-review of 72 literature reviews with meta-analysis, Scand J Work Environ Health 2021;47(7):489-508.

(47)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/37/EY, annettu 29. huhtikuuta 2004, työntekijöiden suojelemisesta syöpäsairauden vaaraa aiheuttaville tekijöille tai perimän muutoksia aiheuttaville aineille altistumiseen työssä liittyviltä vaaroilta (EUVL L 158, 30.4.2004, s. 50).

(48)  Euroopan ammattiyhdistysinstituutti, Occupational Exposure Limits (OELs) for lead and lead compounds & equality of treatment of women and men at work, 14. joulukuuta 2020.

(49)  Kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista lupamenettelyistä ja rajoituksista (REACH) annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus, annettu 18. joulukuuta 2006, (EY) N:o 1907/2006 (EUVL L 396, 30.12.2006, s. 1).

(50)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1272/2008, annettu 16 päivänä joulukuuta 2008, aineiden ja seosten luokituksesta, merkinnöistä ja pakkaamisesta (EUVL L 353, 31.12.2008, s. 1).

(51)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/148/EY, annettu 30. marraskuuta 2009, työntekijöiden suojelemisesta vaaroilta, jotka liittyvät asbestialtistukseen työssä (EUVL L 330, 16.12.2009, s. 28).

(52)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/31/EU, annettu 19. toukokuuta 2010, rakennusten energiatehokkuudesta (EUVL L 153, 18.6.2010, s. 13).

(53)  EYVL L 183, 29.6.1989, s. 1.

(54)  Työterveydenhuoltoa koskeva ILO:n suositus nro 171. https://www.ilo.org/dyn/normlex/en/f?p=NORMLEXPUB:12100:0::NO::P12100_INSTRUMENT_ID:312509

(55)  https://osha.europa.eu/en/themes/young-workers

(56)  https://www.ilo.org/global/topics/non-standard-employment/lang--en/index.htm

(57)  Ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 23 artiklan mukaan jokaisella on oikeus perustaa ammattiyhdistyksiä ja liittyä niihin etujensa puolustamiseksi. ILO:n yleissopimus nro 87 ammatillisesta järjestäytymisvapaudesta ja ammatillisen järjestäytymisoikeuden suojelusta ja ILO:n yleissopimus nro 98, joka koskee järjestäytymisoikeutta ja kollektiivista neuvotteluoikeutta.

(58)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/25/EY, annettu 5. huhtikuuta 2006, terveyttä ja turvallisuutta koskevista vähimmäisvaatimuksista työntekijöiden suojelemiseksi altistumiselta fysikaalisista tekijöistä (keinotekoinen optinen säteily) aiheutuville riskeille (EUVL L 114, 27.4.2006, s. 38).

(59)  Komission ehdotus, annettu 11. marraskuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista ja päätöksen N:o 1082/2013/EU kumoamisesta (COM(2020)0727). Parlamentti hyväksyi ehdotukseen tarkistuksia 14. syyskuuta ja 11. marraskuuta 2021 (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0377 ja P9_TA(2021)0449).

(60)  Neuvoston direktiivi 89/654/ETY, annettu 30. marraskuuta 1989, työpaikoille asetettavista turvallisuutta ja terveyttä koskevista vähimmäisvaatimuksista (EYVL L 393, 30.12.1989, s. 1).

(61)  Neuvoston direktiivi 90/270/ETY, annettu 29. toukokuuta 1990, turvallisuutta ja terveyttä varten näyttöpäätetyölle asetettavista vähimmäisvaatimuksista (EYVL L 156, 21.6.1990, s. 14).

(62)  https://www.ilo.org/global/about-the-ilo/newsroom/news/WCMS_075505/lang--en/index.htm

(63)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0473.

---

| 9.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 347/139 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 347/139

---

P9_TA(2022)0072

Sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen Euroopan parlamentin toiminnassa – vuosikertomus 2020

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. maaliskuuta 2022 sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisesta Euroopan parlamentin toiminnassa – vuosikertomus 2020 (2021/2039(INI))

(2022/C 347/11)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 ja 3 artiklan sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 8, 10 ja 19 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 ja 3 artiklan sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 8, 10 ja 19 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 21 ja 23 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 21 ja 23 artiklan,

| — | ottaa huomioon 1. elokuuta 2014 voimaan tulleen Euroopan neuvoston yleissopimuksen naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta (Istanbulin yleissopimus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. elokuuta 2014 voimaan tulleen Euroopan neuvoston yleissopimuksen naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta (Istanbulin yleissopimus),

| — | ottaa huomioon 5. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: sukupuolten tasa-arvostrategia 2020–2025” (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: sukupuolten tasa-arvostrategia 2020–2025” (COM(2020)0152),

| — | ottaa huomioon 2. heinäkuuta 2008 annetun komission ehdotuksen neuvoston direktiiviksi uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä tai sukupuolisesta suuntautumisesta riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta (COM(2008)0426) – horisontaalinen syrjinnän vastainen direktiivi), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. heinäkuuta 2008 annetun komission ehdotuksen neuvoston direktiiviksi uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä tai sukupuolisesta suuntautumisesta riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta (COM(2008)0426) – horisontaalinen syrjinnän vastainen direktiivi),

| — | ottaa huomioon 14. marraskuuta 2012 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi julkisesti noteerattujen yhtiöiden toimivaan johtoon kuulumattomien johtokunnan jäsenten sukupuolijakauman tasapainottamisesta ja siihen liittyvistä toimenpiteistä (COM(2012)0614) – naisten johtokuntapaikkoja koskeva direktiivi), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. marraskuuta 2012 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi julkisesti noteerattujen yhtiöiden toimivaan johtoon kuulumattomien johtokunnan jäsenten sukupuolijakauman tasapainottamisesta ja siihen liittyvistä toimenpiteistä (COM(2012)0614) – naisten johtokuntapaikkoja koskeva direktiivi),

| — | ottaa huomioon vanhempien ja omaistaan hoitavien työ- ja yksityiselämän tasapainottamisesta ja neuvoston direktiivin 2010/18/EU kumoamisesta 20. kesäkuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/1158 (1) (työ- ja yksityiselämän tasapainottamista koskeva direktiivi), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vanhempien ja omaistaan hoitavien työ- ja yksityiselämän tasapainottamisesta ja neuvoston direktiivin 2010/18/EU kumoamisesta 20. kesäkuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/1158 (1) (työ- ja yksityiselämän tasapainottamista koskeva direktiivi),

| — | ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 10/2021 ”Sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen EU:n talousarvioon: aika siirtyä sanoista tekoihin”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 10/2021 ”Sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen EU:n talousarvioon: aika siirtyä sanoista tekoihin”,

| — | ottaa huomioon 17. joulukuuta 2018 annetun Euroopan oikeusasiamiehen kertomuksen ihmisarvoisesta kohtelusta työpaikoilla EU:n toimielimissä ja virastoissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. joulukuuta 2018 annetun Euroopan oikeusasiamiehen kertomuksen ihmisarvoisesta kohtelusta työpaikoilla EU:n toimielimissä ja virastoissa,

| — | ottaa huomioon vuonna 2021 julkaistun Euroopan parlamentin tutkimuspalvelujen pääosaston (EPRS) tutkimuksen ”Gender mainstreaming in the European Parliament: state of play”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2021 julkaistun Euroopan parlamentin tutkimuspalvelujen pääosaston (EPRS) tutkimuksen ”Gender mainstreaming in the European Parliament: state of play”,

| — | ottaa huomioon parlamentin kansalaisoikeuksien sekä perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden politiikkayksikön naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan (FEMM) pyynnöstä vuonna 2021 teettämän tutkimuksen ”Gender equality: economic value of care from the perspective of the applicable EU funds”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon parlamentin kansalaisoikeuksien sekä perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden politiikkayksikön naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan (FEMM) pyynnöstä vuonna 2021 teettämän tutkimuksen ”Gender equality: economic value of care from the perspective of the applicable EU funds”,

| — | ottaa huomioon Naiset Euroopan parlamentissa -esitteen 2021, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Naiset Euroopan parlamentissa -esitteen 2021,

| — | ottaa huomioon FEMM-valiokunnan pyytämän 16. maaliskuuta 2021 järjestetyn työpajan aiheesta ”Applying gender mainstreaming in the EU recovery package”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon FEMM-valiokunnan pyytämän 16. maaliskuuta 2021 järjestetyn työpajan aiheesta ”Applying gender mainstreaming in the EU recovery package”,

| — | ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2003 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisesta Euroopan parlamentin toiminnassa (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2003 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisesta Euroopan parlamentin toiminnassa (2),

| — | ottaa huomioon 18. tammikuuta 2007 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisesta valiokuntatyöskentelyssä (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. tammikuuta 2007 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisesta valiokuntatyöskentelyssä (3),

| — | ottaa huomioon 22. huhtikuuta 2009 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisesta valiokuntien ja valtuuskuntien työssä (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. huhtikuuta 2009 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisesta valiokuntien ja valtuuskuntien työssä (4),

| — | ottaa huomioon 7. toukokuuta 2009 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisesta EU:n ulkosuhteissa sekä rauhanrakentamisessa ja valtiorakenteiden kehittämisessä (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. toukokuuta 2009 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisesta EU:n ulkosuhteissa sekä rauhanrakentamisessa ja valtiorakenteiden kehittämisessä (5),

| — | ottaa huomioon 15. tammikuuta 2019 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisesta Euroopan parlamentin toiminnassa (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. tammikuuta 2019 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisesta Euroopan parlamentin toiminnassa (6),

| — | ottaa huomioon 24. marraskuuta 2016 antamansa päätöslauselman EU:n liittymisestä naisiin kohdistuvan väkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta tehtyyn Istanbulin yleissopimukseen (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. marraskuuta 2016 antamansa päätöslauselman EU:n liittymisestä naisiin kohdistuvan väkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta tehtyyn Istanbulin yleissopimukseen (7),

| — | ottaa huomioon 28. marraskuuta 2019 antamansa päätöslauselman EU:n liittymisestä Istanbulin yleissopimukseen ja muista toimenpiteistä sukupuoleen perustuvan väkivallan torjumiseksi (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. marraskuuta 2019 antamansa päätöslauselman EU:n liittymisestä Istanbulin yleissopimukseen ja muista toimenpiteistä sukupuoleen perustuvan väkivallan torjumiseksi (8),

| — | ottaa huomioon 26. lokakuuta 2017 antamansa päätöslauselman seksuaalisen häirinnän ja hyväksikäytön torjumisesta EU:ssa (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. lokakuuta 2017 antamansa päätöslauselman seksuaalisen häirinnän ja hyväksikäytön torjumisesta EU:ssa (9),

| — | ottaa huomioon 11. syyskuuta 2018 antamansa päätöslauselman toimenpiteistä kiusaamisen ja seksuaalisen häirinnän ehkäisemiseksi ja torjumiseksi työpaikoilla, julkisissa tiloissa ja poliittisessa elämässä EU:ssa (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. syyskuuta 2018 antamansa päätöslauselman toimenpiteistä kiusaamisen ja seksuaalisen häirinnän ehkäisemiseksi ja torjumiseksi työpaikoilla, julkisissa tiloissa ja poliittisessa elämässä EU:ssa (10),

| — | ottaa huomioon 21. tammikuuta 2021 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvoa koskevasta EU-strategiasta (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. tammikuuta 2021 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvoa koskevasta EU-strategiasta (11),

| — | ottaa huomioon 17. joulukuuta 2020 antamansa päätöslauselman tarpeesta erityiseen sukupuolten tasa-arvoa käsittelevään neuvoston kokoonpanoon (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. joulukuuta 2020 antamansa päätöslauselman tarpeesta erityiseen sukupuolten tasa-arvoa käsittelevään neuvoston kokoonpanoon (12),

| — | ottaa huomioon 26. marraskuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU-vaaleja koskevasta tilannekatsauksesta (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. marraskuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU-vaaleja koskevasta tilannekatsauksesta (13),

| — | ottaa huomioon 21. tammikuuta 2021 antamansa päätöslauselman covid-19-kriisistä ja sen jälkeisestä ajasta sukupuolinäkökulmasta tarkastellen (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. tammikuuta 2021 antamansa päätöslauselman covid-19-kriisistä ja sen jälkeisestä ajasta sukupuolinäkökulmasta tarkastellen (14),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan mietinnön (A9-0021/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan mietinnön (A9-0021/2022),

| A. | ottaa huomioon, että sukupuolten tasa-arvo on yksi EU:n perusperiaatteista; ottaa huomioon, että sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen on maailmanlaajuisesti tunnustettu strategia sen varmistamiseksi, että sukupuolinäkökulma otetaan huomioon suunniteltaessa, pantaessa täytäntöön ja arvioitaessa kaikkia toimintapolitiikkoja, ohjelmia ja toimenpiteitä sukupuolten tasa-arvon edistämiseksi ja syrjinnän torjumiseksi; ottaa huomioon, että sukupuolinkysymykset ovat läsnä kaikkialla, myös aloilla, jotka eivät ole olleet huomion kohteena, kuten verotus, kauppa ja vihreä siirtymä; katsoo, että sukupuolten tasa-arvo on saavutettava käyttäen monialaista lähestymistapaa, jossa otetaan huomioon kaikki parlamentin toiminta-alat; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että sukupuolten tasa-arvo on yksi EU:n perusperiaatteista; ottaa huomioon, että sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen on maailmanlaajuisesti tunnustettu strategia sen varmistamiseksi, että sukupuolinäkökulma otetaan huomioon suunniteltaessa, pantaessa täytäntöön ja arvioitaessa kaikkia toimintapolitiikkoja, ohjelmia ja toimenpiteitä sukupuolten tasa-arvon edistämiseksi ja syrjinnän torjumiseksi; ottaa huomioon, että sukupuolinkysymykset ovat läsnä kaikkialla, myös aloilla, jotka eivät ole olleet huomion kohteena, kuten verotus, kauppa ja vihreä siirtymä; katsoo, että sukupuolten tasa-arvo on saavutettava käyttäen monialaista lähestymistapaa, jossa otetaan huomioon kaikki parlamentin toiminta-alat;

| B. | ottaa huomioon, että vaikka sukupuolten tasa-arvo on edistynyt joillakin aloilla, naiset kärsivät edelleen sukupuoleen perustuvasta syrjinnästä julkisella ja yksityisellä sektorilla ja että parantamisen varaa on vielä paljon, muun muassa siinä, että sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen täytäntöönpano on hajanaista eri politiikanaloilla ja EU:n ja kansallisen tason instituutioissa; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että vaikka sukupuolten tasa-arvo on edistynyt joillakin aloilla, naiset kärsivät edelleen sukupuoleen perustuvasta syrjinnästä julkisella ja yksityisellä sektorilla ja että parantamisen varaa on vielä paljon, muun muassa siinä, että sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen täytäntöönpano on hajanaista eri politiikanaloilla ja EU:n ja kansallisen tason instituutioissa;

| C. | ottaa huomioon, että sukupuoleen perustuvaan syrjintään liittyy usein muihin syihin perustuvaa muuntyyppistä syrjintää, mikä johtaa tiettyihin ryhmiin kohdistuviin moninkertaisiin ja moninaisiin syrjinnän muotoihin, jotka toimivat ja ovat vuorovaikutuksessa keskenään niin, että niitä ei voida erottaa toisistaan; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että sukupuoleen perustuvaan syrjintään liittyy usein muihin syihin perustuvaa muuntyyppistä syrjintää, mikä johtaa tiettyihin ryhmiin kohdistuviin moninkertaisiin ja moninaisiin syrjinnän muotoihin, jotka toimivat ja ovat vuorovaikutuksessa keskenään niin, että niitä ei voida erottaa toisistaan;

| D. | ottaa huomioon, että toimenpiteisiin sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamiseksi sisältyy muun muassa kiintiöitä, työ- ja yksityiselämän tasapainoa koskevia toimenpiteitä, häirinnän vastaisia politiikkatoimia, sukupuolinäkökulmat huomioon ottavia rekrytointimenettelyjä, sukupuolivaikutusten arviointeja, sukupuoli-indikaattoreita, sukupuolitietoista budjetointia ja sukupuolinäkökulmat huomioon ottavan lainsäädännön hyväksymiseen tähtääviä sukupuolinäkökohdat huomioon ottavia arviointeja, sukupuolineutraalia kielenkäyttöä ja sukupuolinäkökulmat huomioon ottavaa viestintää; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että toimenpiteisiin sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamiseksi sisältyy muun muassa kiintiöitä, työ- ja yksityiselämän tasapainoa koskevia toimenpiteitä, häirinnän vastaisia politiikkatoimia, sukupuolinäkökulmat huomioon ottavia rekrytointimenettelyjä, sukupuolivaikutusten arviointeja, sukupuoli-indikaattoreita, sukupuolitietoista budjetointia ja sukupuolinäkökulmat huomioon ottavan lainsäädännön hyväksymiseen tähtääviä sukupuolinäkökohdat huomioon ottavia arviointeja, sukupuolineutraalia kielenkäyttöä ja sukupuolinäkökulmat huomioon ottavaa viestintää;

| E. | ottaa huomioon, että OECD:n määritelmän mukaan sukupuolten tasapuolinen osallistuminen tarkoittaa elämän tarjoamien mahdollisuuksien ja resurssien tasapuolista jakautumista naisten ja miesten kesken ja/tai naisten ja miesten tasapuolista edustusta; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että OECD:n määritelmän mukaan sukupuolten tasapuolinen osallistuminen tarkoittaa elämän tarjoamien mahdollisuuksien ja resurssien tasapuolista jakautumista naisten ja miesten kesken ja/tai naisten ja miesten tasapuolista edustusta;

| F. | ottaa huomioon, että Euroopan tasa-arvoinstituutin (EIGE) määritelmän mukaan horisontaalinen eriytyminen tarkoittaa naisten ja miesten keskittymistä eri aloille ja eri ammatteihin; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Euroopan tasa-arvoinstituutin (EIGE) määritelmän mukaan horisontaalinen eriytyminen tarkoittaa naisten ja miesten keskittymistä eri aloille ja eri ammatteihin;

| G. | ottaa huomioon, että MeToo-liikkeen alkamisesta on nyt kulunut neljä vuotta, ja katsoo, että edistyminen seksuaalisen häirinnän ja seksuaalisen väkivallan torjunnassa on riittämätöntä ja että EU:n toimielimissä ja muuallakin on vielä paljon tehtävää; ottaa huomioon, että tutkimusten mukaan häirintä on paljon luultua yleisempää ja siitä ilmoitetaan merkittävästi vähemmän kuin sitä todellisuudessa tapahtuu; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että MeToo-liikkeen alkamisesta on nyt kulunut neljä vuotta, ja katsoo, että edistyminen seksuaalisen häirinnän ja seksuaalisen väkivallan torjunnassa on riittämätöntä ja että EU:n toimielimissä ja muuallakin on vielä paljon tehtävää; ottaa huomioon, että tutkimusten mukaan häirintä on paljon luultua yleisempää ja siitä ilmoitetaan merkittävästi vähemmän kuin sitä todellisuudessa tapahtuu;

| H. | katsoo, että sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista on sovellettava myös talousarviomenettelyssä; ottaa huomioon, että sukupuolitietoisessa budjetoinnissa ei ole ainoastaan kyse nimenomaisesti sukupuolten tasa-arvoa edistävien aloitteiden rahoittamisesta vaan myös siitä, että ymmärretään talousarviota ja politiikkatoimia koskevien päätösten vaikutus sukupuolten tasa-arvoon ja mukautetaan julkisia menoja ja tuloja vastaavasti; katsoo, että budjettivarat ja palvelujen tarjoaminen olisi kohdennettava tietoperusteisen tarpeiden tunnistamisen mukaisesti, ja toteaa, että näihin tietoihin sisältyvät myös laadulliset tiedot sukupuolivaikutuksista; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista on sovellettava myös talousarviomenettelyssä; ottaa huomioon, että sukupuolitietoisessa budjetoinnissa ei ole ainoastaan kyse nimenomaisesti sukupuolten tasa-arvoa edistävien aloitteiden rahoittamisesta vaan myös siitä, että ymmärretään talousarviota ja politiikkatoimia koskevien päätösten vaikutus sukupuolten tasa-arvoon ja mukautetaan julkisia menoja ja tuloja vastaavasti; katsoo, että budjettivarat ja palvelujen tarjoaminen olisi kohdennettava tietoperusteisen tarpeiden tunnistamisen mukaisesti, ja toteaa, että näihin tietoihin sisältyvät myös laadulliset tiedot sukupuolivaikutuksista;

| I. | ottaa huomioon, että Euroopan tilintarkastustuomioistuin on huomauttanut, että sukupuolten tasa-arvoa ei ole otettu riittävästi huomioon EU:n talousarviosyklissä; ottaa huomioon, että tilintarkastustuomioistuin on suositellut, että komission olisi arvioitava, otetaanko sukupuolten tasa-arvo huomioon jäsenvaltioiden elpymis- ja palautumissuunnitelmissa, ja raportoitava siitä; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Euroopan tilintarkastustuomioistuin on huomauttanut, että sukupuolten tasa-arvoa ei ole otettu riittävästi huomioon EU:n talousarviosyklissä; ottaa huomioon, että tilintarkastustuomioistuin on suositellut, että komission olisi arvioitava, otetaanko sukupuolten tasa-arvo huomioon jäsenvaltioiden elpymis- ja palautumissuunnitelmissa, ja raportoitava siitä;

| J. | ottaa huomioon, että perussopimukset ja EU:n sukupuolten tasa-arvostrategia 2020–2025 ohjaavat kaikkia EU:n toimielimiä; katsoo, että parlamentin olisi johdettava muita parlamentaarisia elimiä sukupuolten tasa-arvon edistämisessä, otettava oppia muiden parlamentaaristen elinten parhaista käytännöistä sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisessa sen rakenteissa ja prosesseissa ja otettava huomioon hyvät esimerkit sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen täytäntöönpanosta julkisella ja yksityisellä sektorilla sekä kansalaisyhteiskunnassa; toteaa, että sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista ei ole vielä kaikilta osin integroitu parlamentin käytäntöihin ja sääntöihin (15); ottaa huomioon, että naisia oli alle 50 prosenttia läsnäolijoista kuulemisissa, joita useimmat parlamentin valiokunnat järjestivät kuluvan vaalikauden alun ja marraskuun 2020 välisenä aikana; ottaa huomioon, että muun muassa maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnassa, kalatalousvaliokunnassa, vetoomusvaliokunnassa sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnassa tämä osuus oli alle 25 prosenttia; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että perussopimukset ja EU:n sukupuolten tasa-arvostrategia 2020–2025 ohjaavat kaikkia EU:n toimielimiä; katsoo, että parlamentin olisi johdettava muita parlamentaarisia elimiä sukupuolten tasa-arvon edistämisessä, otettava oppia muiden parlamentaaristen elinten parhaista käytännöistä sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisessa sen rakenteissa ja prosesseissa ja otettava huomioon hyvät esimerkit sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen täytäntöönpanosta julkisella ja yksityisellä sektorilla sekä kansalaisyhteiskunnassa; toteaa, että sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista ei ole vielä kaikilta osin integroitu parlamentin käytäntöihin ja sääntöihin (15); ottaa huomioon, että naisia oli alle 50 prosenttia läsnäolijoista kuulemisissa, joita useimmat parlamentin valiokunnat järjestivät kuluvan vaalikauden alun ja marraskuun 2020 välisenä aikana; ottaa huomioon, että muun muassa maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnassa, kalatalousvaliokunnassa, vetoomusvaliokunnassa sekä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnassa tämä osuus oli alle 25 prosenttia;

| K. | ottaa huomioon, että covid-19-pandemia on vaikuttanut merkittävästi työ- ja yksityiselämän tasapainoon parlamentissa ja digitaalisten välineiden myötä se on useissa tapauksissa johtanut työaikojen pitenemiseen sekä jäsenten että henkilöstön kohdalla; toteaa, että kotietätyö ei voi korvata lastenhoitopalveluja; ottaa huomioon, että parlamentti voi työnantajana ja toimielimenä, joka toimii koko yhteiskunnan roolimallina, hyötyä motivoituneesta työvoimasta ja terveellisestä ympäristöstä, ja katsoo, että työntekijöillä olisi oltava mahdollisuus työ- ja yksityiselämän tasapainoon koko työuransa ajan; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että covid-19-pandemia on vaikuttanut merkittävästi työ- ja yksityiselämän tasapainoon parlamentissa ja digitaalisten välineiden myötä se on useissa tapauksissa johtanut työaikojen pitenemiseen sekä jäsenten että henkilöstön kohdalla; toteaa, että kotietätyö ei voi korvata lastenhoitopalveluja; ottaa huomioon, että parlamentti voi työnantajana ja toimielimenä, joka toimii koko yhteiskunnan roolimallina, hyötyä motivoituneesta työvoimasta ja terveellisestä ympäristöstä, ja katsoo, että työntekijöillä olisi oltava mahdollisuus työ- ja yksityiselämän tasapainoon koko työuransa ajan;

Yleiset huomautukset

| 1. | vahvistaa olevansa lujasti sitoutunut sukupuolten tasa-arvoon ja kannattaa sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista yhtenä virallisista toimintatavoista sukupuolten tasa-arvon varmistamiseksi; pitää valitettavana sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen hajanaista täytäntöönpanoa kaikilla politiikanaloilla ja toimielimissä EU:n tasolla; painottaa, että sukupuolten tasa-arvo on yhteinen vastuuala, joka edellyttää kaikkien EU:n toimielinten, jäsenvaltioiden ja virastojen toimia yhteistyössä kansalaisyhteiskunnan, naisjärjestöjen, työmarkkinaosapuolten ja yksityisen sektorin kanssa; |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa, että naisia on puolet väestöstä ja että he ovat siksi alttiina erilaiselle risteävälle syrjinnälle; korostaa, että sukupuolten tasa-arvoa edistäviin toimenpiteisiin on sisällytettävä moniperusteinen lähestymistapa, jotta ketään ei jätetä jälkeen ja jotta poistetaan kaikki syrjinnän muodot, moniperusteiset muodot mukaan lukien; korostaa, että on myös luotava osallistavia prosesseja, joihin osallistuvat kaikki asiaankuuluvat toimijat ja joissa yhdistyvät ylhäältä alaspäin ja alhaalta ylöspäin suuntautuvat lähestymistavat; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pitää myönteisenä, että politiikkaan osallistuu yhä enemmän naisia, mutta korostaa, että sukupuolten tasapuolisen edustuksen toteutuminen on kaukana ja että julkisesti profiloituneet naiset, kuten poliitikot ja aktivistit, joutuvat usein kärsimään häirinnästä, jonka tarkoituksena on saada heidät luopumaan osallistumisesta julkiseen toimintaan ja päätöksentekoon; painottaa, että minkäänlaista feminististä lainsäädäntöä tai toimintapolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa sukupuolten tasa-arvo kaikilla aloilla, ei voida suunnitella ilman että naiset osallistuvat päätöksentekoprosessiin; palauttaa mieliin, että on tärkeää luoda sukupuolinäkökulmat huomioon ottava työympäristö naisten edustuksen parantamiseksi parlamentin kaikilla tasoilla, myös poliittisissa ryhmissä ja parlamentin jäsenten toimistoissa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | panee merkille, että sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisesta EU:n toimielimissä ei ole saatavilla muita määrällisiä ja laadullisia tietoja kuin naisten lukumäärät eri tehtävissä; kehottaa siksi kokoamaan kattavia tasa-arvotilastoja ja sitoutuu luomaan sukupuolten tasa-arvoa koskevia laadullisia indikaattoreita, jotta voidaan kerätä lisää sukupuolen mukaan eriteltyjä tietoja sukupuolten tasa-arvon parantamiseksi edelleen; |
| --- | --- |

4.

| 5. | panee tyytyväisenä merkille EIGEn sukupuolisensitiivisiä parlamentteja koskevan välineistön, jossa keskitytään viiteen keskeiseen alaan, joihin on tarkoitus puuttua: yhtäläiset mahdollisuudet päästä parlamentin jäseneksi, yhtäläiset mahdollisuudet vaikuttaa parlamentin työmenettelyihin, naisten etujen ja huolenaiheiden riittävä huomioon ottaminen parlamentin työssä, sukupuolinäkökulmat huomioon ottavan lainsäädännön laatiminen ja parlamentin symbolisen tehtävän täyttäminen; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pitää myönteisenä, että kaikki parlamentin valiokunnat ovat hyväksyneet toimintasuunnitelmia sukupuolten tasa-arvon edistämiseksi; panee kuitenkin merkille, että näitä suunnitelmia ei ole valvottu eikä pantu täytäntöön; kehottaa sen vuoksi valiokuntia seuraamaan sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskevia toimintasuunnitelmiaan edistymisen mittaamiseksi ja niiden täytäntöönpanon varmistamiseksi; painottaa, että sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisesta vastaava parlamentin verkosto on vastuussa sukupuolineutraalin lähestymistavan valtavirtaistamisesta valiokunnissa ja valtuuskunnissa sekä niiden työssä; |
| --- | --- |

6.

| 7. | suhtautuu myönteisesti vuonna 2019 hyväksyttyyn parlamentin työjärjestyksen uuteen määräykseen, jolla vahvistetaan velvoite hyväksyä sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskeva toimintasuunnitelma, jonka tavoitteena on sukupuolinäkökulman sisällyttäminen kaikkeen parlamentin toimintaan kaikilla tasoilla ja kaikissa vaiheissa; pitää myönteisenä, että heinäkuussa 2020 hyväksyttiin toimintasuunnitelma sukupuolten tasa-arvon edistämiseksi ja huhtikuussa 2021 etenemissuunnitelma sen täytäntöönpanoa varten; pyytää laatimaan kertomuksia, joissa seurataan säännöllisesti edistymistä sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanossa; pitää valitettavana, että sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskeva toimintasuunnitelma ja etenemissuunnitelma eivät ole yleisesti saatavilla ja että suurin osa suunnitelmaan sisältyvistä toimenpiteistä on muotoiltu periaatteiksi, joihin ei kuulu selkeitä tavoitteita tai velvoitteita, mikä osoittaa, että poliittinen sitoutuminen niiden täytäntöönpanoon on puutteellista; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa vahvistamaan entisestään kaikkien EU:n toimielinten välistä jäsenneltyä yhteistyötä sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen soveltamiseksi, jotta voidaan parantaa sukupuolten tasa-arvon saavuttamista; katsoo, että parlamentin ja poliittisten ryhmien olisi yhdistettävä voimansa parantaakseen sukupuolten tasa-arvoa ja torjuakseen antifeministisiä ja sukupuolten tasa-arvoa vastustavia liikkeitä, sillä nämä ovat aina myös demokratian vastaisia, sekä Euroopassa että maailmanlaajuisesti; |
| --- | --- |

8.

Mahdollisuudet päästä parlamenttiin

| 9. | toteaa, että naispuolisten Euroopan parlamentin jäsenten osuus on pienentynyt hieman viime vaalikauden lopusta eli noin 39,6 prosentista 39,1 prosenttiin; pitää kuitenkin myönteisenä parlamentin johtoasemaa tällä alalla, myös sen edistymistä naisten poliittisessa edustuksessa, joka on suurempi kuin 30,4 prosentin keskimääräinen osuus jäsenvaltioiden kansallisissa parlamenteissa ja huomattavasti suurempi kuin kansallisten parlamenttien maailmanlaajuinen 25,2 prosentin keskiarvo; suhtautuu myönteisesti siihen, että jotkin jäsenvaltiot ja poliittiset puolueet ovat ottaneet käyttöön sääntöjä, joilla varmistetaan sukupuolten tasapuolinen edustus niiden vaaliluetteloissa, ja korostaa, että EU:n vaalilainsäädännön tulevan tarkistamisen (16) yhteydessä on varmistettava sukupuolten tasapuolinen edustus käyttämällä listoja, joissa on vuorotellen molempien sukupuolten edustajia, tai muita vastaavia menetelmiä, jotta nais- ja miesehdokkailla on yhtäläiset mahdollisuudet tulla valituksi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kannustaa jäsenvaltioita ottamaan vaalilainsäädäntöjensä tarkistamisen yhteydessä huomioon sukupuolineutraaleja parlamentteja koskevan tarpeen; kannustaa lisäksi kansallisia poliittisia puolueita ottamaan ehdokkaista päättäessään käyttöön kiintiöitä, vaikka laki ei sitä edellyttäisi; kehottaa tässä tarkoituksessa jakamaan tukimekanismeja ja parhaita käytäntöjä poliittisten puolueiden kanssa; painottaa, että naispuolisten ehdokkaiden läsnäolon varmistamiseksi on taattava, että puolueen sisäinen organisaatio ja menettelyt ovat sukupuolinäkökulmat huomioon ottavia sisällyttämällä niihin toimenpiteitä, kuten sukupuolten tasa-arvon yksiselitteinen huomioiminen puolueiden säännöissä, sukupuolikiintiöiden käyttöön ottaminen päätöksentekotehtäviä varten ja asianmukaisesti toimivien edunvalvonta-, vaikuttamis- ja keskustelufoorumien, kuten naisten ryhmittymien ja valiokuntien, olemassaolon varmistaminen; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pitää valitettavana, että parlamentissa ei ole sukupuolitietoisia palvelukseenottomenettelyjä, ja pyytää parlamentin yksiköitä ja poliittisia ryhmiä edistämään näitä menettelyjä, jotta torjutaan syrjintää ja lisätään naisten läsnäoloa aloilla, joilla he ovat aliedustettuina hallinnossa ja poliittisissa ryhmissä; pyytää toteuttamaan käytännön toimenpiteitä kuilun kuromiseksi umpeen; |
| --- | --- |

11.

Mahdollisuudet vaikuttaa parlamentin työskentelymenetelmiin

| 12. | suhtautuu myönteisesti siihen, että sukupuolet ovat tasapuolisesti edustettuina parlamentin puhemiehistössä, jossa 14 varapuhemiehestä kahdeksan ja viidestä kvestorista kaksi on naisia; toteaa kuitenkin, että vain kolmessa parlamentin seitsemästä poliittisesta ryhmästä on puheenjohtajana tai yhteispuheenjohtajana nainen, 25 valiokunnasta 8:ssa on tällä hetkellä puheenjohtajana nainen ja 43 valtuuskunnan puheenjohtajista 15 on naisia; kehottaa varmistamaan sukupuolten tasapuolisen edustuksen valiokuntien, valtuuskuntien ja poliittisten ryhmien johdossa; pitää myönteisenä, että parlamentin työjärjestyksen 213 artiklan 1 kohtaa on muutettu siten, että kunkin valiokunnan puheenjohtajistossa edellytetään sukupuolten tasapuolista edustusta; pitää kuitenkin valitettavana, että tämä tarkistus tulee voimaan vasta, kun parlamentin vuoden 2024 vaalien jälkeen pidettävä ensimmäinen istunto julistetaan alkaneeksi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa varmistamaan sukupuolten tasapuolisen edustuksen kaikilla täysistunnon, valiokuntien ja valtuuskuntien työskentelyn tasoilla, myös nimitettäessä koordinaattoreita, esittelijöitä ja varjoesittelijöitä sekä jaettaessa puheaikaa; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pyytää ottamaan käyttöön toimenpiteitä, joilla torjutaan horisontaalista eriytymistä, jotta varmistetaan sukupuolten tasapuolinen edustus eri valiokunnissa ja lopetetaan sukupuoleen perustuva eri tehtävien keskittyminen siten, että naisvaltaisia aloja arvostetaan vähemmän; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa poliittisia ryhmiä ja niiden sihteeristöjä laatimaan sisäisiä sääntöjä ja muita asiaankuuluvia toimenpiteitä, kuten käytännesääntöjä ja sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen välineitä, koulutusta ja seurantaa sukupuolten tasa-arvon varmistamiseksi niiden sisäisessä toiminnassa, erityisesti nimitysten sekä tehtävien ja vastuualueiden jakautumisen osalta; kehottaa asettamaan poliittisten ryhmien saataville oppaita ja ohjeita parhaista käytännöistä, mukaan lukien henkilöstölle ja jäsenille annettava koulutus sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisesta, jotta ne voivat paremmin ymmärtää sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen käsitteen ja panna sen täytäntöön sisäisessä toiminnassaan; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa asiaankuuluvia pääosastoja varmistamaan, että tutkimusten laatijat valitaan varmistaen naisten ja miesten tasapuolinen edustus; |
| --- | --- |

16.

| 17. | panee merkille, että kaikesta edistyksestä ja toteutetuista toimista huolimatta sukupuolten tasa-arvoa ei ole vielä saavutettu parlamentin hallinnon kaikilla hallintotasoilla; pitää myönteisenä, että johtajatasolla on saavutettu tasa-arvo, mutta pitää valitettavana, että naisten osuus pääjohtajista on vain 23,1 prosenttia ja yksikönpäälliköistä 39,3 prosenttia; toteaa tässä yhteydessä tyytyväisenä, että parlamentin hallinnon tavoitteena on, että keski- ja ylemmän johdon tehtävissä toimivista 50 prosenttia on naisia ja että hallinnon ylimmissä johtotehtävissä toimivista 40 prosenttia on naisia vuoteen 2024 mennessä; kehottaa asettamaan palvelukseenotossa naiset etusijalle silloin kuin nämä ovat aliedustettuina ja kun hakijat ovat yhtä ansioituneita; korostaa, että tasa-arvoasiantuntemusta johdon tasolla on kehitettävä ja vahvistettava; kehottaa panemaan täytäntöön mentorointiohjelmia; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pyytää keräämään tietoja poliittisten ryhmien henkilöstön vertikaalisesta ja horisontaalisesta edustuksesta ja anonymisoituja tietoja jäsenten avustajien sekä ryhmien henkilöstön ja hallintohenkilöstön palkkakuiluista, jotta voidaan varmistaa palkkojen avoimuus; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pyytää keräämään säännöllisin väliajoin tietoja osa-aikatyötä tekevän parlamentin henkilöstön osuudesta sukupuolen mukaan eriteltynä; kehottaa toteuttamaan toimia nykyisten tietojen (17) perusteella, jotta voidaan puuttua merkittävään epätasapainoon ja arvioida, miten parlamentti voi tarjota lisätukea, jos henkilöstö haluaa palata kokopäivätyöhön; |
| --- | --- |

19.

| 20. | korostaa, että työpaikkahäirintä on vakava hyökkäys ihmisen psyykkistä ja fyysistä terveyttä vastaan ja voi saada ihmisen tuntemaan itsensä turvattomaksi työssä ja joissakin tapauksissa estää häntä tekemästä työtään; toteaa, että naiset altistuvat paljon todennäköisemmin seksuaaliselle häirinnälle kuin miehet; katsoo, että huolimatta kaikista tähänastisista toimista, joilla pyritään varmistamaan häirintään liittyvää nollatoleranssia koskeva toimintapolitiikka, parlamentissa esiintyy edelleen seksuaalista häirintää, ja seksuaalisen häirinnän ehkäisemiseksi toteutettavia toimia olisi lisättävä; korostaa tämän vuoksi uudelleen vaatimuksiaan, että häirinnän vastaisen politiikan parantamiseksi on toteutettava seuraavat toimenpiteet:






  a) | on julkaistava jäsenistä tehtyjä työpaikkahäirintää koskevia valituksia käsittelevän neuvoa-antavan komitean toiminnasta tehty ulkopuolinen arviointi; |
| --- | --- | --- |

20.

a)

on julkaistava jäsenistä tehtyjä työpaikkahäirintää koskevia valituksia käsittelevän neuvoa-antavan komitean toiminnasta tehty ulkopuolinen arviointi;

| b) | on suoritettava ulkoisten ja avoimesti valittujen tarkastajien avulla riippumaton arviointi parlamentin nykyisestä häirinnän vastaisesta komiteasta, joka käsittelee henkilöstön keskuudessa tapahtuvaa seksuaalista häirintää koskevia valituksia; arvioinnissa on arvioitava komitean tehokkuutta ja tarvittaessa mahdollisia muutoksia, joita olisi ehdotettava mahdollisimman pian ja ennen tämän vaalikauden päättymistä, jotta varmistetaan riippumattomuus poliittisesta vaikuttamisesta ja sukupuolten tasapuolinen edustus ja vältetään eturistiriidat nykyisissä rakenteissa; |
| --- | --- |

b)

on suoritettava ulkoisten ja avoimesti valittujen tarkastajien avulla riippumaton arviointi parlamentin nykyisestä häirinnän vastaisesta komiteasta, joka käsittelee henkilöstön keskuudessa tapahtuvaa seksuaalista häirintää koskevia valituksia; arvioinnissa on arvioitava komitean tehokkuutta ja tarvittaessa mahdollisia muutoksia, joita olisi ehdotettava mahdollisimman pian ja ennen tämän vaalikauden päättymistä, jotta varmistetaan riippumattomuus poliittisesta vaikuttamisesta ja sukupuolten tasapuolinen edustus ja vältetään eturistiriidat nykyisissä rakenteissa;

| c) | on varmistettava valitusten ja oikeussuojakeinojen kattavampi ja kokonaisvaltaisempi analyysi ja muutettava neuvoa-antavan komitean ja häirinnän vastaisen komitean kokoonpanoa sen varmistamiseksi, että riippumattomat asiantuntijat, joilla on todistetusti asiantuntemusta työpaikkahäirintään liittyvien ongelmien ratkaisemisessa, esimerkiksi lääkärit, terapeutit ja oikeudelliset asiantuntijat, ovat niiden virallisia jäseniä, joilla on täydet äänioikeudet; |
| --- | --- |

c)

on varmistettava valitusten ja oikeussuojakeinojen kattavampi ja kokonaisvaltaisempi analyysi ja muutettava neuvoa-antavan komitean ja häirinnän vastaisen komitean kokoonpanoa sen varmistamiseksi, että riippumattomat asiantuntijat, joilla on todistetusti asiantuntemusta työpaikkahäirintään liittyvien ongelmien ratkaisemisessa, esimerkiksi lääkärit, terapeutit ja oikeudelliset asiantuntijat, ovat niiden virallisia jäseniä, joilla on täydet äänioikeudet;

| d) | on otettava käyttöön pakollinen häirinnän vastainen koulutus kaikille jäsenille ja asetettava se helposti saataville muun muassa tarjoamalla koulutusta kaikilla virallisilla kielillä tai tulkkaamalla ja kohdentamalla tiedotustoimia yksittäisille valtuuskunnille ja poliittisille ryhmille; |
| --- | --- |

d)

on otettava käyttöön pakollinen häirinnän vastainen koulutus kaikille jäsenille ja asetettava se helposti saataville muun muassa tarjoamalla koulutusta kaikilla virallisilla kielillä tai tulkkaamalla ja kohdentamalla tiedotustoimia yksittäisille valtuuskunnille ja poliittisille ryhmille;

| e) | on otettava käyttöön pakollinen koulutus parlamentin nollahäirinnän politiikasta kaikille parlamentin tiloissa työskenteleville henkilöille säännöllisesti, mikä antaa heille välineet tunnistaa kaikenlaisen häirinnän, erityisesti seksuaalisen häirinnän, ja ilmoittaa siitä, ja on tarjottava räätälöityä tietoa käytettävissä olevista tukirakenteista, mikä tekee näistä tukirakenteista laajemmin tunnettuja ja helpommin saatavilla olevia; |
| --- | --- |

e)

on otettava käyttöön pakollinen koulutus parlamentin nollahäirinnän politiikasta kaikille parlamentin tiloissa työskenteleville henkilöille säännöllisesti, mikä antaa heille välineet tunnistaa kaikenlaisen häirinnän, erityisesti seksuaalisen häirinnän, ja ilmoittaa siitä, ja on tarjottava räätälöityä tietoa käytettävissä olevista tukirakenteista, mikä tekee näistä tukirakenteista laajemmin tunnettuja ja helpommin saatavilla olevia;

| 21. | sitoutuu takaamaan työ- ja yksityiselämän hyvän tasapainon jäsenille, ryhmien henkilöstölle, parlamentin jäsenten valtuutetuille avustajille ja hallintohenkilöstölle esimerkiksi ottamalla käyttöön työ- ja yksityiselämän tasapainoa edistäviä työaikoja ja tekemällä yhteistyötä komission ja neuvoston kanssa, jotta saavutetaan yhteinen ratkaisu sellaisten kokouksien kohdalla, joihin nämä kolme toimielintä osallistuvat; pyytää tarkistamaan työ- ja yksityiselämän tasapainoa koskevia toimenpiteitä, jotta voidaan parantaa ja vahvistaa nykyistä kehystä siten, että samalla otetaan huomioon muun muassa etätyön vaikutukset covid-19-pandemian jälkeen ja tasapainotetaan joustavat työskentelyrakenteet hyvin toimivan ja vahvan parlamentin vaatimuksiin nähden; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kehottaa pidentämään parlamentin henkilöstön äitiys- ja isyysvapaata, jota ei voi siirtää toiselle, niin, että kumpikin vanhempi voi ottaa vapaata lapsen saamisen jälkeen yhteensä kuusi kuukautta ensimmäisen vuoden aikana; painottaa, että vanhempainvapaan kuusi kuukautta olisi voitava pitää lapsen kolmen ensimmäisen elinvuoden aikana; pitää valitettavana, että vanhempainvapaata ottaessaan EU:n henkilöstön jäsenet saavat vain kiinteämääräisen korvauksen eivätkä 100 prosenttia palkastaan, mikä ei lainkaan kannusta vanhempainvapaan käyttöön; vaatii, että vanhempainvapaasta maksetaan täysi korvaus; suhtautuu myönteisesti parlamentin työntekijöiden perheiden saatavilla oleviin korvauksiin; |
| --- | --- |

22.

| 23. | vaatii erityisesti, että parlamentin jäsenten äitiys-, isyys- ja vanhempainvapaa tunnustetaan Euroopan parlamentin jäsenten asemaa koskevien sääntöjen tarkistuksella; pyytää lisäksi panemaan täytäntöön ratkaisuja, joilla taataan jäsenille mahdollisuus jatkaa työskentelyä äitiys-, isyys- tai vanhempainvapaalla, kuten säilyttämällä mahdollisuus etä-äänestykseen vapaalla ollessaan tai selvittämällä mahdollisuutta väliaikaiseen sijaiseen, millä varmistettaisiin, että äänestäjät eivät olisi vailla edustusta valitsemansa jäsenen ollessa vapaalla eikä jäseniin kohdistuisi painetta palata työhön välittömästi; painottaa, että asianomaisen jäsenen olisi päätettävä väliaikaisen sijaisen käyttämisestä; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kehottaa parlamentin yksiköitä tutkimaan, miten menopaussi vaikuttaa parlamentin työntekijöiden työelämään; painottaa, että tämän olisi perustuttava näyttöön ja sisällettävä keski-iän ja menopausaalisten oireiden lääketieteellistä ja elämäntapojen hallintaa koskevia ohjeita, joissa hyödynnetään kansallisia ja kansainvälisiä suuntaviivoja; kehottaa ottamaan menopaussin huomioon sairauspoissaolojen ja läsnäolon hallintaa koskevissa politiikoissa; |
| --- | --- |

24.

Sukupuolinäkökulman merkitys parlamentaarisessa toiminnassa

| 25. | pitää myönteisenä FEMM-valiokunnan, sukupuolten tasa-arvoa ja moninaisuutta käsittelevän korkean tason ryhmän ja sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisesta vastaavan verkoston työtä ja toteaa, että nämä ovat johtavia elimiä sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen varmistamisessa parlamentin toiminnassa; kehottaa kuitenkin tiiviimpään ja jäsennellympään yhteistyöhön ja koordinointiin näiden elinten välillä erityisesti poikkeuksellisissa olosuhteissa, kuten covid-19-kriisissä ja sen jälkimainingeissa, järjestämällä säännöllisiä kokouksia tietojen jakamiseksi ja yhteisten aihekohtaisten raporttien laatimiseksi; |
| --- | --- |

25.

| 26. | suhtautuu myönteisesti valtuuskuntien puheenjohtajakokouksen uuteen aloitteeseen kehottaa kaikkia valtuuskuntia nimittämään sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisesta vastaavia jäseniä ja suhtautuu myönteisesti sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisesta vastaavan verkoston ja valtuuskuntien sukupuolten tasa-arvosta ja moninaisuudesta vastaavien jäsenten väliseen yhteistyöhön; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kehottaa sisällyttämään sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisesta vastaavan verkoston työjärjestykseen, jotta otetaan huomioon sen tehtävä edistää sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista parlamentin valiokuntien ja valtuuskuntien toiminnassa; pyytää asettamaan saataville tarvittavat resurssit, jotta verkosto voi hoitaa tehtävänsä ja antaa asiaa koskevia suosituksia; kehottaa sisällyttämään valiokuntien kokousten esityslistoille pysyvän keskustelunaiheen; |
| --- | --- |

27.

| 28. | suhtautuu myönteisesti EIGEn jäsenille järjestämään parlamentille räätälöityyn koulutukseen sukupuolivaikutusten arvioinnista ja sukupuolitietoisesta budjetoinnista; kannustaa tiiviistämään yhteistyötä EIGEn kanssa tarjoamalla sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista koskevaa säännöllistä koulutusta jäsenille, ryhmien henkilöstölle, parlamentin jäsenten avustajille, parlamentin yksiköille ja valiokuntien sihteeristöjen henkilöstölle; palauttaa mieliin, että on tärkeää tarjota ohjelmia, jotka on mukautettu konkreettisiin tarpeisiin ja tietämykseen sekä toimintapolitiikan että hallinnon tasolla; |
| --- | --- |

28.

| 29. | huomauttaa, että FEMM-valiokunta on naisten oikeuksista ja sukupuolten tasa-arvosta vastaava täysivaltainen valiokunta ja se työskentelee monien horisontaalisten kysymysten parissa, jotka usein sivuavat muiden valiokuntien työtä; toteaa, että FEMM-valiokunnan ehdotusten sisällyttäminen lausuntojen tai tarkistusten muodossa vaihtelee valiokunnasta toiseen; suhtautuu myönteisesti etenemissuunnitelmassa esitettyyn sitoumukseen kerätä asianomaisten yksiköiden ja elinten välityksellä selkeitä indikaattoreita, joilla mitataan, sisällytetäänkö FEMM-valiokunnan panos muiden valiokuntien työhön ja parlamentin lopulliseen kantaan; kehottaa seuraamaan järjestelmällisesti, avoimesti ja vastuuvelvollisesti FEMM-valiokunnan ehdotusten sisällyttämistä, sillä tämä on olennaisen tärkeää sen varmistamiseksi, että sukupuolten tasa-arvon ja sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen periaatteet pannaan asianmukaisesti täytäntöön; |
| --- | --- |

29.

| 30. | korostaa FEMM-valiokunnan lausunnoissaan esittämien tarkistusten merkitystä sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen varmistamiseksi; pyytää valiokunta-aloitteisten mietintöjen yhteydessä parantamaan valiokuntien yhteistyötä aikataulun laatimisessa, jotta varmistetaan, että asian käsittelyä johtavan valiokunnan mietintöluonnoksen saataville asettamisen ja valiokunnassa toimitettavan äänestyksen välillä on riittävästi aikaa, jotta FEMM-valiokunta voi esittää kantansa mietintöluonnokseen tehtyjen tarkistusten muodossa; korostaa, että sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisesta vastaavan verkoston jäsenet ovat vastuussa sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista koskevien toimenpiteiden ottamisesta käyttöön valiokunnissaan; pitää valitettavana, että tämä työ on toistaiseksi ollut luonteeltaan hyvin väliaikaista, ja katsoo, että sitä olisi tehtävä jäsennellymmältä pohjalta; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kehottaa varmistamaan, että sukupuolten tasapuolinen edustus toteutuu kaikilla valiokuntien ja valtuuskuntien virkamatkoilla ja että sukupuolten tasa-arvoa ja naisten oikeuksia koskevia ulottuvuuksia tarkastellaan; kehottaa lisäksi sisällyttämään virkamatkojen ohjelmiin sukupuolten tasa-arvoa edistävien järjestöjen kanssa pidettäviä kokouksia; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pitää myönteisenä, että sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskevassa toimintasuunnitelmassa ja etenemissuunnitelmassa sitoudutaan varmistamaan, että kaikissa kuulemisia, työpajoja ja konferensseja järjestävissä valiokunnissa ja muissa elimissä käydään paneelikeskusteluja, joissa toteutuu sukupuolten tasapuolinen edustus, ja että toimiin osallistuvat asiantuntijat ovat päteviä tarkastelemaan sukupuolten tasa-arvoa ja naisten oikeuksia koskevaa ulottuvuutta kulloisellakin erityisellä painopistealalla; pyytää asettamaan selkeitä tavoitteita tämän säännön täytäntöön panemiseksi; |
| --- | --- |

32.

| 33. | antaa tunnustusta parlamentissa ensimmäistä kertaa vuonna 2020 vietetystä sukupuolten tasa-arvon teemaviikosta, jonka aikana kaikkia parlamentin valiokuntia ja valtuuskuntia pyydettiin järjestämään sukupuolten tasa-arvoa koskevia tapahtumia toimivaltaansa kuuluvilla aloilla; pitää myönteisenä tämän onnistuneen aloitteen jatkamista ja sitä, että vuoden 2021 teemaviikkoon osallistui 16 valiokuntaa ja 6 valtuuskuntaa ja sen aikana järjestettiin 21 tapahtumaa; kehottaa kaikkia parlamentin elimiä, myös valiokuntia ja valtuuskuntia, jotka eivät vielä ole olleet mukana, liittymään tähän aloitteeseen, jolla lisätään tietoisuutta ja vahvistetaan yhteistyötä, ja osallistumaan siihen säännöllisesti; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pyytää tasa-arvon valtavirtaistamisesta vastaavaa verkostoa, sukupuolten tasa-arvoa ja moninaisuutta käsittelevää korkean tason ryhmää sekä FEMM-, BUDG- ja CONT-valiokuntia laatimaan ja hyväksymään erityisiä suuntaviivoja sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen ja sukupuolitietoisen budjetoinnin toteuttamiseksi; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pitää myönteisenä EPRS:n tutkimusta sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisesta parlamentissa; toteaa kuitenkin, että EPRS:n on toistettava tämä tutkimus säännöllisesti määrällisten ja laadullisten tasa-arvotilastojen ja sukupuolen mukaan eriteltyjen tietojen pohjalta, jotka parlamentin yksiköiden olisi kerättävä järjestelmällisesti ja asetettava saataville sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskevan toimintasuunnitelmansa ja etenemissuunnitelman mukaisesti; |
| --- | --- |

35.

| 36. | suhtautuu myönteisesti sukupuolineutraalia kielenkäyttöä koskevien suuntaviivojen kääntämiseen kaikille EU:n virallisille kielille; pitää valitettavana näiden suuntaviivojen puutteellista täytäntöönpanoa ja pyytää toteuttamaan lisätoimia tietoisuuden lisäämiseksi ja antamaan erityiskoulutusta parlamentin lingvistijuristeille; pyytää tarkistamaan säännöllisesti suuntaviivoja ja niiden käännöksiä, jotta varmistetaan, että ne vastaavat kussakin kielessä tapahtunutta kehitystä ja säilyttävät täsmällisyytensä; |
| --- | --- |

36.

| 37. | sitoutuu varmistamaan, että varoja ja henkilöresursseja kohdennetaan riittävästi sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamiseen, ja parantamaan sukupuolten tasa-arvoa ja moninaisuutta käsittelevien eri elinten välistä yhteistyötä ja koordinointia parlamentissa; |
| --- | --- |

37.

Sukupuolinäkökulman huomioon ottavan lainsäädännön laatiminen

| 38. | korostaa sukupuolivaikutusten arviointien merkitystä lainsäädäntöehdotusten suunnittelussa ja lainsäädäntöaloitteiden sukupuolinäkökohdat huomioon ottavien arviointien merkitystä; pitää valitettavana, että sukupuolivaikutuksia käsitellään harvoin osana komission vaikutustenarviointeja ja että vuosien 2021–2027 monivuotista rahoituskehystä koskevissa komission vaikutustenarvioinnin suuntaviivoissa suositellaan, että sukupuolten tasa-arvo olisi otettava huomioon päätöksenteossa vain silloin, kun se on ”oikeasuhteista”; pyytää komissiota muuttamaan lähestymistapaansa, tekemään kaikista lainsäädäntöehdotuksista sukupuolivaikutusten arvioinnin ja julkaisemaan sen ja sisällyttämään asiaa koskevaan ehdotukseen nimenomaisesti tasa-arvoa koskevia tavoitteita ja suorituskykyindikaattoreita; sitoutuu tekemään kaikista valiokunta-aloitteisista lainsäädäntömietinnöistä sukupuolivaikutusten arvioinnin sukupuolinäkökulman huomioon ottamiseksi; sitoutuu tutkimaan uusia menetelmiä ja välineitä, joilla voidaan parantaa sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista lainsäädäntöprosessissa; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pitää valitettavana, että sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista ei vielä sovelleta koko EU:n talousarviossa eikä talousarvion vaikutusta sukupuolten tasa-arvon saavuttamiseen ole seurattu riittävästi; kehottaa panemaan sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen järjestelmällisesti täytäntöön EU:n talousarviossa; korostaa, että sukupuolinäkökulma on otettava huomioon budjettimenettelyn kaikilla tasoilla, jotta tuloja ja menoja voidaan käyttää sukupuolten tasa-arvoa koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi; suhtautuu myönteisesti sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskevassa parlamentin toimintasuunnitelmassa ja etenemissuunnitelmassa suunniteltuihin toimiin, jotka koskevat sukupuolitietoista budjetointia, ja pyytää panemaan ne täytäntöön mahdollisimman pian; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kiittää parlamentin neuvottelijoita sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen sisällyttämisestä horisontaalisena periaatteena vuosien 2021–2027 monivuotiseen rahoituskehykseen; suhtautuu erityisen myönteisesti komission sitoumukseen sellaisen menetelmän käyttöön ottamiseksi, jolla voidaan mitata vuosien 2021–2027 monivuotisessa rahoituskehyksessä rahoitettujen ohjelmien asiaankuuluvia menoja viimeistään vuoden 2022 loppuun mennessä; kehottaa komissiota parantamaan vastuuvelvollisuutta ja talousarvion avoimuutta, soveltamaan uutta menetelmää kaikissa EU:n rahoitusohjelmissa ja panemaan täytäntöön sukupuolitietoisen budjetoinnin nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen väliarvioinnissa; kehottaa painokkaasti komissiota toteuttamaan toimia Euroopan tilintarkastustuomioistuimen tältä osin antamien suositusten pohjalta; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pitää myönteisenä, että yleistavoite eli covid-19-kriisin sosiaalisten ja taloudellisten vaikutusten, erityisesti naisiin kohdistuvien vaikutusten, lieventäminen ja vaatimus sen selvittämisestä, miten kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien toimet edistivät sukupuolten tasa-arvoa, sisällytettiin elpymis- ja palautumistukivälineestä annettuun asetukseen (18); pitää kuitenkin valitettavana, että FEMM-valiokunnan kehotusta sisällyttää kansallisiin suunnitelmiin erityinen sukupuolten tasa-arvoa koskeva luku ei otettu huomioon; korostaa, että sukupuolinäkökohdat huomioon ottavaa raportointia ja sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista koskevia toimenpiteitä ei pidä sekoittaa yksin sosiaaliseen seurantaan ja sosiaalisiin investointeihin; katsoo, että sukupuolten tasa-arvo ansaitsee oman valtavirtaistamismenetelmänsä osana elpymis- ja palautumistukivälinettä, ja palauttaa mieliin, että EIGE on kehittänyt soveltuvan menetelmän; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kehottaa komissiota seuraamaan tiiviisti elpymis- ja palautumistukivälineen täytäntöönpanoa, erityisesti sukupuolten tasa-arvoon liittyvien nykyisten säännösten osalta, ja sisällyttämään asiaankuuluvia indikaattoreita elpymisen ja palautumisen tulostauluun, jotta voidaan seurata kansallisten suunnitelmien vaikutusta sukupuolten tasa-arvoon sekä tämän tavoitteen tukemiseen osoitettujen ja käytettyjen varojen määrää; korostaa tarvetta valtavirtaistaa sukupuolten tasa-arvo EU:n talouden ohjausjärjestelmän rakenteeseen ja eurooppalaiseen ohjausjaksoon; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pitää valitettavana, että useissa EU:n rahoitusohjelmissa, joilla on merkittäviä mahdollisuuksia edistää sukupuolten tasa-arvoa, kuten Euroopan rakenne- ja investointirahastot, yhteinen maatalouspolitiikka ja Erasmus-ohjelma, ei ole otettu sukupuolten tasa-arvoa tosiasiallisesti huomioon; |
| --- | --- |

43.

| 44. | painottaa, että työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu on keskeinen väline kaikille päätöksentekoprosesseihin osallistuville osapuolille ja näin ollen olennaisen tärkeä sukupuolten tasa-arvon parantamiseksi kaikissa EU:n toimielimissä; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kehottaa komissiota vahvistamaan institutionaalisia puitteita sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen tukemiseksi ja muuttamaan sen sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista koskevan sitoumuksen erityisiksi toimenpiteiksi; pyytää komissiota hyväksymään sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista koskevan täytäntöönpanosuunnitelman kullakin politiikanalalla; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pitää valitettavana, että komissiolla ei ole sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista koskevaa täysimittaista koulutusstrategiaa ja että se tarjoaa henkilöstölleen vain yhden vapaaehtoisen johdantokurssin; kehottaa komissiota kehittämään sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista koskevan koulutusstrategian, varmistamaan, että koulutus on kaikkien henkilöstön jäsenten saatavilla, ja hyödyntämään kaikilta osin sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista koskevia EIGEn välineitä ja asiantuntemusta; |
| --- | --- |

46.

| 47. | kehottaa komissiota erottelemaan tiedot järjestelmällisesti sukupuolen mukaan tietoja kerättäessä ja ottamaan sukupuoliulottuvuuden huomioon arvioidessaan EU:n ohjelmia ja raportoidessaan niistä; kehottaa komissiota sisällyttämään tuleviin lainsäädäntöehdotuksiin vaatimuksen kerätä järjestelmällisesti sukupuolen mukaan eriteltyjä tietoja ja asiaan liittyviä sukupuolten tasa-arvoa koskevia indikaattoreita kaikkien ohjelmien osalta ja ottamaan käyttöön sukupuolinäkökulmat huomioon ottavia seuranta- ja arviointivaatimuksia; korostaa sukupuolinäkökohdat huomioon ottavan seurannan ja arvioinnin merkitystä, jotta sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen tavoitteet voidaan saavuttaa paremmin; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pitää valitettavana, että neuvosto ei ole sitoutunut laatimaan sukupuolinäkökulman huomioon ottavaa lainsäädäntöä, ja toistaa pyyntönsä, että EU:n olisi päästävä eteenpäin Istanbulin yleissopimuksen ratifioinnissa ja horisontaalisen syrjinnän vastaisen direktiivin, jonka avulla varmistetaan, että sukupuoleen perustuvan syrjinnän torjunnassa otetaan huomioon moniperusteisuutta koskeva ulottuvuus, ja naisten johtokuntapaikkoja koskevan direktiivin hyväksymisessä; |
| --- | --- |

48.

| 49. | kehottaa jäsenvaltioita saattamaan työ- ja yksityiselämän tasapainottamista koskevan direktiivin täysimittaisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä ja panemaan sen täytäntöön ja kehottaa komissiota valvomaan sitä tehokkaasti; |
| --- | --- |

49.

| 50. | kehottaa jälleen neuvostoa ja Eurooppa-neuvostoa perustamaan sukupuolten tasa-arvoa käsittelevän neuvoston kokoonpanon, koska EU tarvitsee foorumin sukupuolten tasa-arvoa koskevia hallitustenvälisiä keskusteluja varten sekä virallisen foorumin tasa-arvoasioista vastaaville ministereille ja valtiosihteereille, jotta voidaan vahvistaa sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista kaikissa EU:n toimintapolitiikoissa ja lainsäädännössä, kehittää vuoropuhelua ja yhteistyötä jäsenvaltioiden välillä, vaihtaa parhaita käytäntöjä ja lainsäädäntöä, päästä eteenpäin sukupuolten tasa-arvoon liittyvistä tärkeimmistä asiakirjoista käytävissä neuvotteluissa, vastata yhteisesti EU:n laajuisiin ongelmiin ja varmistaa, että sukupuolten tasa-arvoa koskevista kysymyksistä keskustellaan korkeimmalla poliittisella tasolla; |
| --- | --- |

50.

| 51. | kehottaa panemaan sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen paremmin ja tehokkaammin täytäntöön Euroopan tulevaisuutta käsittelevässä konferenssissa lisäämällä koordinointia asiaankuuluvien parlamentin elinten välillä, jotta lujitetaan työryhmien panosten ja konferenssin täysistunnon keskustelujen ja ehdotusten tasa-arvoulottuvuutta; |
| --- | --- |

51.

| 52. | kehottaa lisäksi toteuttamaan toimenpiteitä, joilla varmistetaan sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen, ja toteuttamaan erityisiä kohdennettuja toimenpiteitä sukupuolten tasa-arvon saavuttamiseksi, kuten lainsäädäntöä, suosituksia ja politiikkatoimia, jotka liittyvät sukupuolistuneeseen väkivaltaan, palkkauksen avoimuuteen ja hoivaan; |
| --- | --- |

52.

Sukupuolten tasa-arvo ja moninaisuus parlamentin symbolisessa tehtävässä

| 53. | painottaa, että sukupuolisensitiivisyys edellyttää, että parlamentti on tietoinen symbolisista merkityksistä – ja kiinnittää niihin huomiota – joita toimielimessä välitetään ja joita se välittää viestintästrategiansa ja fyysisten tilojen suunnittelun välityksellä; pyytää tehostamaan toimiaan näillä aloilla; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pyytää hyväksymään konkreettisia tavoitteita, jotta varmistetaan sukupuolten tasa-arvo nimettäessä ja nimettäessä uudelleen parlamentin rakennuksia, huoneita ja muita fyysisiä tiloja; |
| --- | --- |

54.

| 55. | suhtautuu myönteisesti etenemissuunnitelmassa tehtyyn sitoumukseen analysoida parlamentin tiloissa sijaitsevia lastenhoitopaikkoja, myös imetystiloja, ja pyytää sitoutumaan niiden uudelleensuunnitteluun tarvittaessa, kun sovittu aiempi analyysi nykytilasta on toteutettu; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pyytää analysoimaan parlamentin wc-tilojen sijoittelua ja suunnittelua, jotta voidaan arvioida tarvetta mukauttaa ne kaikkien sukupuolten tarpeisiin, muun muassa ottamalla käyttöön sukupuolineutraaleja wc-tiloja ja lisäämällä erillisiä roska-astioita ja pesualtaita sisältävien wc-tilojen määrää kuukautiskuppien ja muiden hygieniatuotteiden käytön helpottamiseksi; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pyytää tarkistamaan parlamentin viestintästrategiaa muun muassa ottamalla käyttöön naismurhien uhrien muiston kunnioittamista koskeva menettely ja tarkistamalla parlamentin verkkosivustoa siten, että sen kotivalikkoon sisällytetään erityinen sukupuolten tasa-arvoa koskeva osio, merkityksellistä tietoa keskeisistä asiakokonaisuuksista, kuten Istanbulin yleissopimuksen ratifiointiprosessista EU:ssa, ja ajantasaiset tiedot parlamentin historiasta ja kokoonpanosta sukupuolten tasa-arvon huomioon ottamiseksi; |
| --- | --- |

57.

Loppuhuomautukset

| 58. | toistaa kehotuksensa suorittaa tarkastus (19), jossa kartoitetaan sukupuolten tasa-arvoa ja sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista koskevaa nykytilannetta ja annetaan suosituksia parlamentin toiminnan sekä poliittisesta että hallinnollisesta puolesta; ehdottaa, että tämän tarkastuksen olisi katettava kaikki alat ja indikaattorit, joita EIGE on kehittänyt sukupuolisensitiivisiä parlamentteja koskevassa välineessään, ja siinä olisi määritettävä säännöt, jotka edistävät sukupuolten tasa-arvoa tai estävät sen kullakin analyysin osa-alueella, jotta saatetaan ajan tasalle sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskeva parlamentin toimintasuunnitelma ja etenemissuunnitelma; kehottaa sisällyttämään tähän tarkastukseen arvioinnin niistä sukupuolten tasa-arvoon kohdistuvista vaikutuksista, jotka aiheutuvat siitä, että sukupuolten tasa-arvoa koskeva tiukempi vaatimus pannaan täytäntöön kaikissa parlamentaarisissa rakenteissa, myös valiokunnissa, valtuuskunnissa ja virkamatkoilla; |
| --- | --- |

58.

| 59. | huomauttaa, että jotkin sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskevan toimintasuunnitelman ja sen etenemissuunnitelman kattamat alat liittyvät luontaisesti ryhmien poliittiseen organisoimiseen ja edellyttävät siksi poliittista pohdintaa, johon kaikki ryhmät osallistuvat; kehottaa perustamaan puheenjohtajakokouksen alaisuuteen väliaikaisen työryhmän, joka koostuu kunkin poliittisen ryhmän edustajista, jonka puheenjohtajana toimivat sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista käsittelevät parlamentin pysyvät esittelijät ja joka ohjaa työtä tällä alalla, panee täytäntöön tämän päätöslauselman ja koordinoi tarvittaessa toimia sukupuolten tasa-arvoa ja moninaisuutta käsittelevän korkean tason ryhmän, parlamentin puhemiehistön, FEMM-valiokunnan ja sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisesta vastaavan verkoston kanssa; kannustaa poliittisia ryhmiä perustamaan tämän työryhmän vuoden 2022 puoliväliin mennessä; |
| --- | --- |

59.

o

o o

| 60. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

60.

---

(1)  EUVL L 188, 12.7.2019, s. 79.

(2)  EUVL C 61 E, 10.3.2004, s. 384.

(3)  EUVL C 244 E, 18.10.2007, s. 225.

(4)  EUVL C 184 E, 8.7.2010, s. 18.

(5)  EUVL C 212 E, 5.8.2010, s. 32.

(6)  EUVL C 411, 27.11.2020, s. 13.

(7)  EUVL C 224, 27.6.2018, s. 96.

(8)  EUVL C 232, 16.6.2021, s. 48.

(9)  EUVL C 346, 27.9.2018, s. 192.

(10)  EUVL C 433, 23.12.2019, s. 31.

(11)  EUVL C 456, 10.11.2021, s. 208.

(12)  EUVL C 445, 29.10.2021, s. 150.

(13)  EUVL C 425, 20.10.2021, s. 98.

(14)  EUVL C 456, 10.11.2021, s. 191.

(15)  Ahrens, P., ”Working against the tide? Institutionalizing Gender Mainstreaming in the European Parliament”, Gendering the European Parliament: Structures, Policies, and Practices, toimittaneet P. Ahrens ja A. L. Rolandsen, Rowman & Littlefield International, 2019, s. 85–101.

(16)  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 223 artiklan ja EU:n vaalilainsäädännön mukaisesti, sellaisena kuin siitä säädetään edustajien valitsemisesta Euroopan parlamenttiin yleisillä välittömillä vaaleilla vuonna 1976 annetussa vuoden 1976 vaalisäädöksessä, sellaisena kuin se on muutettuna vuonna 2002 (EYVL L 278, 8.10.1976, s. 5).

(17)  Kuten esitetty Naiset Euroopan parlamentissa -esitteessä 2021.

(18)  EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17.

(19)  EUVL C 323, 11.8.2021, s. 33.

---

| 9.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 347/150 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 347/150

---

P9_TA(2022)0073

Sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskeva kolmas EU:n toimintasuunnitelma

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. maaliskuuta 2022 sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskevasta kolmannesta EU:n toimintasuunnitelmasta (GAP III) (2021/2003(INI))

(2022/C 347/12)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 18. joulukuuta 1979 tehdyn kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen sekä 18. lokakuuta 2013 annetun YK:n naisten syrjinnän poistamista käsittelevän komitean yleiskommentin nro 30, joka koskee naisten roolia konfliktinehkäisyssä, konfliktitilanteissa ja niiden jälkeisenä aikana, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. joulukuuta 1979 tehdyn kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen sekä 18. lokakuuta 2013 annetun YK:n naisten syrjinnän poistamista käsittelevän komitean yleiskommentin nro 30, joka koskee naisten roolia konfliktinehkäisyssä, konfliktitilanteissa ja niiden jälkeisenä aikana,

| — | ottaa huomioon vuonna 1995 annetun Pekingin julistuksen ja neljännen naisten maailmankonferenssin toimintaohjelman sekä sen tarkistuskonferenssien tulokset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1995 annetun Pekingin julistuksen ja neljännen naisten maailmankonferenssin toimintaohjelman sekä sen tarkistuskonferenssien tulokset,

| — | ottaa huomioon vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen (CRPD) ja sen voimaantulon unionissa 21. tammikuuta 2011 vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta 26. marraskuuta 2009 tehdyn neuvoston päätöksen 2010/48/EY (1) mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen (CRPD) ja sen voimaantulon unionissa 21. tammikuuta 2011 vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta 26. marraskuuta 2009 tehdyn neuvoston päätöksen 2010/48/EY (1) mukaisesti,

| — | ottaa huomioon 3. maaliskuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: Vammaisten henkilöiden oikeuksia koskeva strategia 2021–2030” (COM(2021)0101), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. maaliskuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: Vammaisten henkilöiden oikeuksia koskeva strategia 2021–2030” (COM(2021)0101),

| — | ottaa huomioon syyskuussa 2015 hyväksytyn YK:n kestävän kehityksen toimintaohjelman (Agenda 2030) ja sen kestävän kehityksen tavoitteet ja erityisesti tavoitteet 1, 4, 5, 8, 10 ja 17, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon syyskuussa 2015 hyväksytyn YK:n kestävän kehityksen toimintaohjelman (Agenda 2030) ja sen kestävän kehityksen tavoitteet ja erityisesti tavoitteet 1, 4, 5, 8, 10 ja 17,

| — | ottaa huomioon Kansainvälisen työjärjestön (ILO) vuoden 1951 yleissopimuksen nro 100, joka koskee samanarvoisesta työstä miehille ja naisille maksettavaa samaa palkkaa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kansainvälisen työjärjestön (ILO) vuoden 1951 yleissopimuksen nro 100, joka koskee samanarvoisesta työstä miehille ja naisille maksettavaa samaa palkkaa,

| — | ottaa huomioon vuonna 1958 tehdyn ILOn yleissopimuksen työmarkkinoilla ja ammatinharjoittamisen yhteydessä tapahtuvasta syrjinnästä (nro 111), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1958 tehdyn ILOn yleissopimuksen työmarkkinoilla ja ammatinharjoittamisen yhteydessä tapahtuvasta syrjinnästä (nro 111),

| — | ottaa huomioon vuonna 2019 tehdyn ILOn väkivaltaa ja häirintää koskevan yleissopimuksen nro 190, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2019 tehdyn ILOn väkivaltaa ja häirintää koskevan yleissopimuksen nro 190,

| — | ottaa huomioon vuonna 2012 annetun ILOn sosiaalisen suojelun vähimmäistasoja koskevan suosituksen nro 202, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2012 annetun ILOn sosiaalisen suojelun vähimmäistasoja koskevan suosituksen nro 202,

| — | ottaa huomioon 12. elokuuta 1949 tehdyn neljännen Geneven sopimuksen siviilihenkilöiden suojelemisesta sodan aikana, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. elokuuta 1949 tehdyn neljännen Geneven sopimuksen siviilihenkilöiden suojelemisesta sodan aikana,

| — | ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmat 1325 (2000), 1820 (2008), 1888 (2009), 1889 (2009), 1960 (2010), 2106 (2013), 2122 (2013), 2242 (2015), 2467 (2019) ja 2493 (2019) naisista, rauhasta ja turvallisuudesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmat 1325 (2000), 1820 (2008), 1888 (2009), 1889 (2009), 1960 (2010), 2106 (2013), 2122 (2013), 2242 (2015), 2467 (2019) ja 2493 (2019) naisista, rauhasta ja turvallisuudesta,

| — | ottaa huomioon 11. toukokuuta 2011 Istanbulissa tehdyn Euroopan neuvoston yleissopimuksen naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta (Istanbulin yleissopimus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. toukokuuta 2011 Istanbulissa tehdyn Euroopan neuvoston yleissopimuksen naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta (Istanbulin yleissopimus),

| — | ottaa huomioon 16. toukokuuta 2005 tehdyn Euroopan neuvoston yleissopimuksen ihmiskaupan vastaisesta toiminnasta ja 25. lokakuuta 2007 tehdyn Euroopan neuvoston yleissopimuksen lasten suojelemisesta seksuaalista riistoa ja seksuaalista hyväksikäyttöä vastaan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. toukokuuta 2005 tehdyn Euroopan neuvoston yleissopimuksen ihmiskaupan vastaisesta toiminnasta ja 25. lokakuuta 2007 tehdyn Euroopan neuvoston yleissopimuksen lasten suojelemisesta seksuaalista riistoa ja seksuaalista hyväksikäyttöä vastaan,

| — | ottaa huomioon Kairossa vuonna 1994 pidetyn kansainvälisen väestö- ja kehityskonferenssin (ICPD), sen toimintaohjelman ja sen tarkistuskonferenssien tulokset ja vuonna 2019 pidetyn Nairobin huippukokouksen (ICPD+25), jossa juhlistettiin Kairon konferenssin 25-vuotistapahtumaa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kairossa vuonna 1994 pidetyn kansainvälisen väestö- ja kehityskonferenssin (ICPD), sen toimintaohjelman ja sen tarkistuskonferenssien tulokset ja vuonna 2019 pidetyn Nairobin huippukokouksen (ICPD+25), jossa juhlistettiin Kairon konferenssin 25-vuotistapahtumaa,

| — | ottaa huomioon heinäkuussa 2015 kolmannessa kansainvälisen kehitysyhteistyön rahoitusta käsittelevässä konferenssissa hyväksytyn Addis Abeban toimintasuunnitelman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon heinäkuussa 2015 kolmannessa kansainvälisen kehitysyhteistyön rahoitusta käsittelevässä konferenssissa hyväksytyn Addis Abeban toimintasuunnitelman,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin ja Yhdistyneiden kansakuntien yhteisen Spotlight-aloitteen kaikenlaisen naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan poistamiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin ja Yhdistyneiden kansakuntien yhteisen Spotlight-aloitteen kaikenlaisen naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan poistamiseksi,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklan ja 3 artiklan 3 kohdan sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 8 artiklan, 153 artiklan 1 kohdan ja 208 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklan ja 3 artiklan 3 kohdan sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 8 artiklan, 153 artiklan 1 kohdan ja 208 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 23 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 23 artiklan,

| — | ottaa huomioon kesäkuussa 2016 julkaistun Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspoliittisen globaalistrategian, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kesäkuussa 2016 julkaistun Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspoliittisen globaalistrategian,

| — | ottaa huomioon 25. marraskuuta 2020 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”Sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskeva kolmas EU:n toimintasuunnitelma (GAP III) – Kunnianhimoinen ohjelma sukupuolten tasa-arvon ja naisten vaikutusvallan lisäämiseksi EU:n ulkoisissa toimissa 2021–2025” (JOIN(2020)0017) ja siihen liittyvän toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa koskevia tavoitteita ja indikaattoreita käsittelevän yhteisen valmisteluasiakirjan ”Objectives and indicators to frame the implementation of Gender Action Plan III (2021–25)” (SWD(2020)0284), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. marraskuuta 2020 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”Sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskeva kolmas EU:n toimintasuunnitelma (GAP III) – Kunnianhimoinen ohjelma sukupuolten tasa-arvon ja naisten vaikutusvallan lisäämiseksi EU:n ulkoisissa toimissa 2021–2025” (JOIN(2020)0017) ja siihen liittyvän toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa koskevia tavoitteita ja indikaattoreita käsittelevän yhteisen valmisteluasiakirjan ”Objectives and indicators to frame the implementation of Gender Action Plan III (2021–25)” (SWD(2020)0284),

| — | ottaa huomioon 11. joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (COM(2019)0640),

| — | ottaa huomioon unionin terveysalan toimintaohjelman (EU4Health) perustamisesta kaudeksi 2021–2027 ja asetuksen (EU) N:o 282/2014 kumoamisesta 24. maaliskuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/522 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin terveysalan toimintaohjelman (EU4Health) perustamisesta kaudeksi 2021–2027 ja asetuksen (EU) N:o 282/2014 kumoamisesta 24. maaliskuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/522 (2),

| — | ottaa huomioon 9. huhtikuuta 2020 julkaistun YK:n pääsihteerin toimintapoliittisen katsauksen covid-19:n vaikutuksista naisiin ”The Impact of COVID-19 on Women”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. huhtikuuta 2020 julkaistun YK:n pääsihteerin toimintapoliittisen katsauksen covid-19:n vaikutuksista naisiin ”The Impact of COVID-19 on Women”,

| — | ottaa huomioon 27. huhtikuuta 2020 julkaistun YK:n väestöohjelmarahaston (UNFPA) raportin covid-19-pandemian vaikutuksista perhesuunnitteluun sekä sukupuoleen perustuvan väkivallan, naisten sukuelinten silpomisen ja lapsiavioliittojen lopettamisesta (”Impact of the COVID-19 Pandemic on Family Planning and Ending Gender-based Violence, Female Genital Mutilation and Child Marriage”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. huhtikuuta 2020 julkaistun YK:n väestöohjelmarahaston (UNFPA) raportin covid-19-pandemian vaikutuksista perhesuunnitteluun sekä sukupuoleen perustuvan väkivallan, naisten sukuelinten silpomisen ja lapsiavioliittojen lopettamisesta (”Impact of the COVID-19 Pandemic on Family Planning and Ending Gender-based Violence, Female Genital Mutilation and Child Marriage”),

| — | ottaa huomioon marraskuussa 2020 käynnistetyn Maailman terveysjärjestön (WHO) globaalin strategian kohdunkaulan syövän kansanterveysongelmana poistamisen nopeuttamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon marraskuussa 2020 käynnistetyn Maailman terveysjärjestön (WHO) globaalin strategian kohdunkaulan syövän kansanterveysongelmana poistamisen nopeuttamisesta,

| — | ottaa huomioon 5. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: sukupuolten tasa-arvostrategia 2020–2025” (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: sukupuolten tasa-arvostrategia 2020–2025” (COM(2020)0152),

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien puolustajia koskevat EU:n suuntaviivat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien puolustajia koskevat EU:n suuntaviivat,

| — | ottaa huomioon 5. heinäkuuta 2019 hyväksytyn naisia, rauhaa ja turvallisuutta koskevan EU:n toimintasuunnitelman vuosiksi 2019–2024, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. heinäkuuta 2019 hyväksytyn naisia, rauhaa ja turvallisuutta koskevan EU:n toimintasuunnitelman vuosiksi 2019–2024,

| — | ottaa huomioon Méxicossa maaliskuussa 29.–31. maaliskuuta 2021 ja Pariisissa 30. kesäkuuta – 2. heinäkuuta 2021 järjestelyn sukupuolten tasa-arvoa käsittelevän Generation Equality -foorumin sekä julkituodut sitoumukset nopeuttaa sukupuolten tasa-arvon saavuttamisen edistämistä maailmanlaajuisesti sekä sukupuolten tasa-arvon saavuttamisen nopeuttamista koskevan Global Acceleration Plan for Gender Equality -suunnitelman ja foorumin tuloksena käynnistetyn uuden naisia, rauhaa ja turvallisuutta sekä humanitaarisia toimia koskevan Compact on Women, Peace and Security and Humanitarian Action -sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Méxicossa maaliskuussa 29.–31. maaliskuuta 2021 ja Pariisissa 30. kesäkuuta – 2. heinäkuuta 2021 järjestelyn sukupuolten tasa-arvoa käsittelevän Generation Equality -foorumin sekä julkituodut sitoumukset nopeuttaa sukupuolten tasa-arvon saavuttamisen edistämistä maailmanlaajuisesti sekä sukupuolten tasa-arvon saavuttamisen nopeuttamista koskevan Global Acceleration Plan for Gender Equality -suunnitelman ja foorumin tuloksena käynnistetyn uuden naisia, rauhaa ja turvallisuutta sekä humanitaarisia toimia koskevan Compact on Women, Peace and Security and Humanitarian Action -sopimuksen,

| — | ottaa huomioon naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen – Globaali Eurooppa perustamisesta 9. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/947 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen – Globaali Eurooppa perustamisesta 9. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/947 (3),

| — | ottaa huomioon 31. toukokuuta 2018 antamansa päätöslauselman yhteisen valmisteluasiakirjan (SWD(2015)0182) täytäntöönpanosta – Sukupuolten tasa-arvoa ja naisten vaikutusvaltaa edistävät toimenpiteet: Tyttöjen ja naisten elämän muuttaminen EU:n ulkosuhteiden avulla (2016–2020) (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 31. toukokuuta 2018 antamansa päätöslauselman yhteisen valmisteluasiakirjan (SWD(2015)0182) täytäntöönpanosta – Sukupuolten tasa-arvoa ja naisten vaikutusvaltaa edistävät toimenpiteet: Tyttöjen ja naisten elämän muuttaminen EU:n ulkosuhteiden avulla (2016–2020) (4),

| — | ottaa huomioon 12. helmikuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n strategiasta naisten sukuelinten silpomisen lopettamiseksi kaikkialla maailmassa (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. helmikuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n strategiasta naisten sukuelinten silpomisen lopettamiseksi kaikkialla maailmassa (5),

| — | ottaa huomioon 13. helmikuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin painopisteistä naisten asemaa käsittelevän Yhdistyneiden kansakuntien toimikunnan 64. istuntoa varten (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. helmikuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin painopisteistä naisten asemaa käsittelevän Yhdistyneiden kansakuntien toimikunnan 64. istuntoa varten (6),

| — | ottaa huomioon 23. lokakuuta 2020 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvosta EU:n ulko- ja turvallisuuspolitiikassa (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. lokakuuta 2020 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvosta EU:n ulko- ja turvallisuuspolitiikassa (7),

| — | ottaa huomioon 21. tammikuuta 2021 antamansa päätöslauselman covid-19-kriisistä ja sen jälkeisestä ajasta sukupuolinäkökulmasta tarkastellen (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. tammikuuta 2021 antamansa päätöslauselman covid-19-kriisistä ja sen jälkeisestä ajasta sukupuolinäkökulmasta tarkastellen (8),

| — | ottaa huomioon 21. tammikuuta 2021 antamansa päätöslauselman sukupuolten välisen digitaalisen kuilun umpeenkuromisesta: naisten osallistuminen digitaalitalouteen (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. tammikuuta 2021 antamansa päätöslauselman sukupuolten välisen digitaalisen kuilun umpeenkuromisesta: naisten osallistuminen digitaalitalouteen (9),

| — | ottaa huomioon 24. kesäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman kansainvälisen väestö- ja kehityskonferenssin 25-vuotistapahtumasta (ICPD25) (Nairobin huippukokous) (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. kesäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman kansainvälisen väestö- ja kehityskonferenssin 25-vuotistapahtumasta (ICPD25) (Nairobin huippukokous) (10),

| — | ottaa huomioon 24. kesäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien tilanteesta EU:ssa naisten terveyden osalta (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. kesäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien tilanteesta EU:ssa naisten terveyden osalta (11),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan, kansainvälisen kaupan valiokunnan ja budjettivaliokunnan lausunnot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan, kansainvälisen kaupan valiokunnan ja budjettivaliokunnan lausunnot,

| — | ottaa huomioon kehitysvaliokunnan ja naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan yhteisen mietinnön (A9-0025/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kehitysvaliokunnan ja naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan yhteisen mietinnön (A9-0025/2022),

| A. | ottaa huomioon, että sukupuolten tasa-arvo on yksi Euroopan unionin arvoista ja yleismaailmallinen perusihmisoikeus; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että sukupuolten tasa-arvo on yksi Euroopan unionin arvoista ja yleismaailmallinen perusihmisoikeus;

| B. | katsoo, että sukupuolistunut väkivalta kaikissa muodoissaan, erityisesti naismurhat, on sukupuolten eriarvoisuuden äärimmäisin muoto; toteaa, että sukupuolistunut väkivalta on ymmärrettävä syrjinnän äärimmäiseksi muodoksi ja ihmisoikeusrikkomukseksi; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että sukupuolistunut väkivalta kaikissa muodoissaan, erityisesti naismurhat, on sukupuolten eriarvoisuuden äärimmäisin muoto; toteaa, että sukupuolistunut väkivalta on ymmärrettävä syrjinnän äärimmäiseksi muodoksi ja ihmisoikeusrikkomukseksi;

| C. | katsoo, että naisten oikeudet on turvattava ja että on ryhdyttävä toimiin kaikenlaisen hyväksikäytön, väkivallan, sorron sekä naisten ja miesten eriarvoisuuden torjumiseksi; ottaa huomioon, että sukupuolistuneen väkivallan estäminen edellyttää epätasa-arvoa ylläpitävien sukupuolinormien kyseenalaistamista ja tämän muuntamista tehokkaiden lainsäädäntötoimien ja uudistusten hyväksymiseksi ja täytäntöönpanemiseksi muiden toimenpiteiden ohella; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että naisten oikeudet on turvattava ja että on ryhdyttävä toimiin kaikenlaisen hyväksikäytön, väkivallan, sorron sekä naisten ja miesten eriarvoisuuden torjumiseksi; ottaa huomioon, että sukupuolistuneen väkivallan estäminen edellyttää epätasa-arvoa ylläpitävien sukupuolinormien kyseenalaistamista ja tämän muuntamista tehokkaiden lainsäädäntötoimien ja uudistusten hyväksymiseksi ja täytäntöönpanemiseksi muiden toimenpiteiden ohella;

| D. | toteaa, että sukupuolistunut väkivalta on sekä rakenteellisten eriarvoisuuksien ja vallan epätasapuolisen jakautumisen syy että niiden seuraus; toteaa, että väkivallan torjuminen edellyttää sen syiden ja siihen vaikuttavien tekijöiden ymmärtämistä; ottaa huomioon, että sukupuolten eriarvoisuus on juurtunut syvälle sukupuolistereotypioihin; katsoo, että miesten ja poikien ottaminen mukaan sukupuolten tasa-arvon edistämiseen on sekä tavoite että edellytys kestävän ja toimivan tasa-arvon saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että sukupuolistunut väkivalta on sekä rakenteellisten eriarvoisuuksien ja vallan epätasapuolisen jakautumisen syy että niiden seuraus; toteaa, että väkivallan torjuminen edellyttää sen syiden ja siihen vaikuttavien tekijöiden ymmärtämistä; ottaa huomioon, että sukupuolten eriarvoisuus on juurtunut syvälle sukupuolistereotypioihin; katsoo, että miesten ja poikien ottaminen mukaan sukupuolten tasa-arvon edistämiseen on sekä tavoite että edellytys kestävän ja toimivan tasa-arvon saavuttamiseksi;

| E. | ottaa huomioon, että naisiin ja tyttöihin kohdistuva väkivalta ilmenee eri muodoissa, jotka eivät ole toisiaan poissulkevia, mukaan lukien verkkoväkivalta; ottaa huomioon, että arvioiden mukaan yli puolet (58 prosenttia) 14 000 naisesta ja tytöstä 31 maassa on joutunut häirinnän ja hyväksikäytön kohteeksi verkossa; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että naisiin ja tyttöihin kohdistuva väkivalta ilmenee eri muodoissa, jotka eivät ole toisiaan poissulkevia, mukaan lukien verkkoväkivalta; ottaa huomioon, että arvioiden mukaan yli puolet (58 prosenttia) 14 000 naisesta ja tytöstä 31 maassa on joutunut häirinnän ja hyväksikäytön kohteeksi verkossa;

| F. | toteaa, että naiset, joilla on risteäviä identiteettejä ja haavoittuvuuksia, ovat muita suuremmassa vaarassa joutua väkivallan ja häirinnän kohteiksi; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että naiset, joilla on risteäviä identiteettejä ja haavoittuvuuksia, ovat muita suuremmassa vaarassa joutua väkivallan ja häirinnän kohteiksi;

| G. | ottaa huomioon, että EU ja YK käynnistivät Spotlight-aloitteen naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan, myös seksuaalisen väkivallan, torjumiseksi; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että EU ja YK käynnistivät Spotlight-aloitteen naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan, myös seksuaalisen väkivallan, torjumiseksi;

| H. | toteaa, että seksuaalinen riisto on vakava väkivallan ja hyväksikäytön muoto, joka vaikuttaa pääasiassa naisiin ja tyttöihin; katsoo, että EU:n on tuettava kumppanimaita, jotta ne voivat lisätä sosiaalitukia ja julkisten palvelujen saatavuuteen liittyvää rahoitusta ihmiskaupan ja seksuaalisen riiston uhreille ja tarjottava näille asiantuntijoiden psykologista ja sosiaalista tukea sekä otettava käyttöön erikoistuneita palveluita, jotka on tarkoitettu haavoittuvassa asemassa olevien naisten ja tyttöjen täysimääräiseen sosiaaliseen ja taloudelliseen osallistamiseen, jotta heidän ei tarvitse kokea seksuaalista riistoa; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että seksuaalinen riisto on vakava väkivallan ja hyväksikäytön muoto, joka vaikuttaa pääasiassa naisiin ja tyttöihin; katsoo, että EU:n on tuettava kumppanimaita, jotta ne voivat lisätä sosiaalitukia ja julkisten palvelujen saatavuuteen liittyvää rahoitusta ihmiskaupan ja seksuaalisen riiston uhreille ja tarjottava näille asiantuntijoiden psykologista ja sosiaalista tukea sekä otettava käyttöön erikoistuneita palveluita, jotka on tarkoitettu haavoittuvassa asemassa olevien naisten ja tyttöjen täysimääräiseen sosiaaliseen ja taloudelliseen osallistamiseen, jotta heidän ei tarvitse kokea seksuaalista riistoa;

| I. | ottaa huomioon, että seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin liittyvien terveydenhuoltopalvelujen on oltava kaikkien saatavilla; ottaa huomioon, että terveysoikeudet, erityisesti seksuaali- ja lisääntymisterveyttä koskevat oikeudet, ovat naisten perusoikeuksia ja että niitä olisi vahvistettava eikä niitä saa millään tavalla vesittää tai poistaa; toteaa, että tietynlainen keskustelu, joka uhkaa seksuaali- ja lisääntymisoikeuksien ylläpitämistä sekä EU:ssa että sen ulkopuolella, on lisääntymässä; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin liittyvien terveydenhuoltopalvelujen on oltava kaikkien saatavilla; ottaa huomioon, että terveysoikeudet, erityisesti seksuaali- ja lisääntymisterveyttä koskevat oikeudet, ovat naisten perusoikeuksia ja että niitä olisi vahvistettava eikä niitä saa millään tavalla vesittää tai poistaa; toteaa, että tietynlainen keskustelu, joka uhkaa seksuaali- ja lisääntymisoikeuksien ylläpitämistä sekä EU:ssa että sen ulkopuolella, on lisääntymässä;

| J. | ottaa huomioon, että naisiin kaikessa moninaisuudessaan kohdistuu rotuun, etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, terveyteen, sosioekonomiseen taustaan, syntymään, asemaan, ikään, luokkaan, pakolais- tai muuttaja-asemaan ja seksuaaliseen suuntautumiseen sekä sukupuoli-identiteettiin perustuvaa intersektionaalista rakenteellista syrjintää, joka on tunnustettava perusoikeuksien täysimääräisen toteutumisen esteeksi; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että naisiin kaikessa moninaisuudessaan kohdistuu rotuun, etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, terveyteen, sosioekonomiseen taustaan, syntymään, asemaan, ikään, luokkaan, pakolais- tai muuttaja-asemaan ja seksuaaliseen suuntautumiseen sekä sukupuoli-identiteettiin perustuvaa intersektionaalista rakenteellista syrjintää, joka on tunnustettava perusoikeuksien täysimääräisen toteutumisen esteeksi;

| K. | ottaa huomioon, että on globaalin tietämyksen ja hallinnon kannalta olennaisen tärkeää kerätä eriteltyä ja määrällisesti ilmoitettavassa muodossa olevaa tietoa sukupuolten eriarvoisuudesta ottaen huomioon intersektionaaliset tekijät; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että on globaalin tietämyksen ja hallinnon kannalta olennaisen tärkeää kerätä eriteltyä ja määrällisesti ilmoitettavassa muodossa olevaa tietoa sukupuolten eriarvoisuudesta ottaen huomioon intersektionaaliset tekijät;

| L. | ottaa huomioon, että naisten ja tyttöjen oikeudet ovat uhattuina ja että kansalaisyhteiskunnan järjestöjen ja erityisesti naisten oikeuksia puolustavien järjestöjen sekä feministijärjestöjen ja ruohonjuuritason järjestöjen toimintatila kapenee monissa maissa sekä EU:ssa että sen ulkopuolella; ottaa huomioon, että kaikkialla maailmassa on havaittavissa naisten ja hlbtiq+-henkilöiden oikeuksien huolestuttava heikentäminen, joka ilmenee seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien rajoittamisena ja seksuaalikasvatuksen ja sukupuolentutkimuksen kieltämisenä; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että naisten ja tyttöjen oikeudet ovat uhattuina ja että kansalaisyhteiskunnan järjestöjen ja erityisesti naisten oikeuksia puolustavien järjestöjen sekä feministijärjestöjen ja ruohonjuuritason järjestöjen toimintatila kapenee monissa maissa sekä EU:ssa että sen ulkopuolella; ottaa huomioon, että kaikkialla maailmassa on havaittavissa naisten ja hlbtiq+-henkilöiden oikeuksien huolestuttava heikentäminen, joka ilmenee seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien rajoittamisena ja seksuaalikasvatuksen ja sukupuolentutkimuksen kieltämisenä;

| M. | ottaa huomioon, että naisten ja tyttöjen oikeuksia kumppanimaissa puolustavien kansalaisyhteiskunnan järjestöjen vaikutusmahdollisuuksien lisääminen ja riittävä rahoitus ovat olennaisen tärkeitä, jotta edistetään uusia yhteiskunnallisia asenteita ja yksimielisyyttä, jotka edistävät sukupuolten tasa-arvoa; ottaa huomioon, että naisjärjestöjen aktiivinen osallistuminen paikan päällä on olennaisen tärkeää GAP III:n onnistuneen täytäntöönpanon kannalta; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että naisten ja tyttöjen oikeuksia kumppanimaissa puolustavien kansalaisyhteiskunnan järjestöjen vaikutusmahdollisuuksien lisääminen ja riittävä rahoitus ovat olennaisen tärkeitä, jotta edistetään uusia yhteiskunnallisia asenteita ja yksimielisyyttä, jotka edistävät sukupuolten tasa-arvoa; ottaa huomioon, että naisjärjestöjen aktiivinen osallistuminen paikan päällä on olennaisen tärkeää GAP III:n onnistuneen täytäntöönpanon kannalta;

| N. | ottaa huomioon, että esimerkiksi aseellisista konflikteista, luonnonkatastrofeista ja ilmastonmuutoksesta johtuvien yhä lisääntyvien hätätilojen vaikutukset kohdistuvat suhteettomalla tavalla naisiin ja tyttöihin; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että esimerkiksi aseellisista konflikteista, luonnonkatastrofeista ja ilmastonmuutoksesta johtuvien yhä lisääntyvien hätätilojen vaikutukset kohdistuvat suhteettomalla tavalla naisiin ja tyttöihin;

| O. | ottaa huomioon, että covid-19-pandemialla ja sitä seuranneilla sulkutoimilla on olut vakavia vaikutuksia naisiin ja tyttöihin ja että ne ovat pahentaneet olemassa olevia sukupuolten eriarvoisuuksia, jotka vaikuttavat erityisesti koulutuksen ja terveydenhuollon saatavuuteen, etenkin seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin, sekä eroja työ- ja yksityiselämän tasapainossa; ottaa huomioon, että tämä lisää sukupuolistunutta väkivaltaa ja sosiaalista ja taloudellista eriarvoisuutta; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että covid-19-pandemialla ja sitä seuranneilla sulkutoimilla on olut vakavia vaikutuksia naisiin ja tyttöihin ja että ne ovat pahentaneet olemassa olevia sukupuolten eriarvoisuuksia, jotka vaikuttavat erityisesti koulutuksen ja terveydenhuollon saatavuuteen, etenkin seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin, sekä eroja työ- ja yksityiselämän tasapainossa; ottaa huomioon, että tämä lisää sukupuolistunutta väkivaltaa ja sosiaalista ja taloudellista eriarvoisuutta;

| P. | ottaa huomioon, että pandemialla on ollut suhteeton vaikutus naisiin; ottaa huomioon, että noin 70 prosenttia etulinjan sosiaali- ja terveysalan työntekijöistä, jotka taistelevat covid-19-tautia vastaan, olivatpa he sairaanhoitajia, lääkäreitä tai siivoojia, on naisia; toteaa, että kotoa käsin työskenteleviin, työttömiin tai osa-aikatyötä tekeviin naisiin kohdistuu vielä suurempi paine, koska he tekevät edelleen suurimman osan kotitöistä ja omaishoitotyöstä; toteaa, että saatavilla olevien tietojen perusteella väkivallan ja/tai häirinnän uhreiksi joutuneiden naisten määrä kasvoi covid-19-sulkutoimien aikana; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että pandemialla on ollut suhteeton vaikutus naisiin; ottaa huomioon, että noin 70 prosenttia etulinjan sosiaali- ja terveysalan työntekijöistä, jotka taistelevat covid-19-tautia vastaan, olivatpa he sairaanhoitajia, lääkäreitä tai siivoojia, on naisia; toteaa, että kotoa käsin työskenteleviin, työttömiin tai osa-aikatyötä tekeviin naisiin kohdistuu vielä suurempi paine, koska he tekevät edelleen suurimman osan kotitöistä ja omaishoitotyöstä; toteaa, että saatavilla olevien tietojen perusteella väkivallan ja/tai häirinnän uhreiksi joutuneiden naisten määrä kasvoi covid-19-sulkutoimien aikana;

| Q. | toteaa, että luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan (STEM) aloilla on puutetta naisopiskelijoista; |
| --- | --- |

Q.

toteaa, että luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan (STEM) aloilla on puutetta naisopiskelijoista;

| R. | katsoo, että naisten ja miesten tasa-arvoinen edustus, osallisuus ja vaikutusvalta poliittisessa elämässä ovat todellisen demokraattisen yhteiskunnan edellytys; toteaa, että naisten ja tyttöjen rakentava osallistuminen konfliktinehkäisyyn ja -ratkaisuun ja jälleenrakentamiseen lisää rauhan kestävyyttä; |
| --- | --- |

R.

katsoo, että naisten ja miesten tasa-arvoinen edustus, osallisuus ja vaikutusvalta poliittisessa elämässä ovat todellisen demokraattisen yhteiskunnan edellytys; toteaa, että naisten ja tyttöjen rakentava osallistuminen konfliktinehkäisyyn ja -ratkaisuun ja jälleenrakentamiseen lisää rauhan kestävyyttä;

| S. | katsoo, että eriarvoisuuksien torjunta on olennaisen tärkeää pandemian jälkeisen elpymisen kannalta; katsoo, että tyttöjen ja naisten osallistumisen, edustuksen ja johtajuuden olisi oltava etusijalla tällaisten toimenpiteiden suunnittelussa, täytäntöönpanossa ja arvioinnissa; |
| --- | --- |

S.

katsoo, että eriarvoisuuksien torjunta on olennaisen tärkeää pandemian jälkeisen elpymisen kannalta; katsoo, että tyttöjen ja naisten osallistumisen, edustuksen ja johtajuuden olisi oltava etusijalla tällaisten toimenpiteiden suunnittelussa, täytäntöönpanossa ja arvioinnissa;

| T. | ottaa huomioon, että ihmisarvon ja sukupuolten tasa-arvon kunnioituksen saavuttaminen on edelleen haaste; ottaa huomioon, että yksikään maailman maa ei saavuta sukupuolten tasa-arvoa ennen vuotta 2030; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että ihmisarvon ja sukupuolten tasa-arvon kunnioituksen saavuttaminen on edelleen haaste; ottaa huomioon, että yksikään maailman maa ei saavuta sukupuolten tasa-arvoa ennen vuotta 2030;

| U. | katsoo, että GAP III:n olisi muodostettava kehys sille, että EU:n ulkoiset toimet edistävät aktiivisesti sukupuolten eriarvoisuuden torjumista; ottaa huomioon, että GAP III olisi pantava täysimääräisesti täytäntöön keskeisenä välineenä, jolla ehkäistään syrjintää ja syrjäytymistä ja varmistetaan naisten ja tyttöjen ihmisarvo edistäen sukupuoleen liittyvien kysymysten valtavirtaistamista kaikissa kansainvälisissä yhteistyöohjelmissa ja sukupuolten tasa-arvon sisällyttämistä kansallisiin suunnitelmiin ja strategioihin yhteistyössä paikallisten kumppaneiden ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen kanssa; |
| --- | --- |

U.

katsoo, että GAP III:n olisi muodostettava kehys sille, että EU:n ulkoiset toimet edistävät aktiivisesti sukupuolten eriarvoisuuden torjumista; ottaa huomioon, että GAP III olisi pantava täysimääräisesti täytäntöön keskeisenä välineenä, jolla ehkäistään syrjintää ja syrjäytymistä ja varmistetaan naisten ja tyttöjen ihmisarvo edistäen sukupuoleen liittyvien kysymysten valtavirtaistamista kaikissa kansainvälisissä yhteistyöohjelmissa ja sukupuolten tasa-arvon sisällyttämistä kansallisiin suunnitelmiin ja strategioihin yhteistyössä paikallisten kumppaneiden ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen kanssa;

| V. | katsoo, että olisi omaksuttava strategisempi, koordinoidumpi ja järjestelmällisempi lähestymistapa siihen, miten EU ja jäsenvaltiot tekevät sukupuoleen liittyvissä kysymyksissä yhteistyötä kumppanimaissa; katsoo, että EU:n edustustot ja valtuuskunnat ovat GAP III:n täytäntöönpanon kannalta etulinjassa ja että valtuuskuntien ja edustustojen henkilöstön asiantuntemus on merkittävässä asemassa sen onnistuneen täytäntöönpanon kannalta; katsoo, että komission olisi annettava valtuuskunnille teknistä tukea, jotta ne voivat aloittaa maakohtaisten täytäntöönpanosuunnitelmien täytäntöönpanon; |
| --- | --- |

V.

katsoo, että olisi omaksuttava strategisempi, koordinoidumpi ja järjestelmällisempi lähestymistapa siihen, miten EU ja jäsenvaltiot tekevät sukupuoleen liittyvissä kysymyksissä yhteistyötä kumppanimaissa; katsoo, että EU:n edustustot ja valtuuskunnat ovat GAP III:n täytäntöönpanon kannalta etulinjassa ja että valtuuskuntien ja edustustojen henkilöstön asiantuntemus on merkittävässä asemassa sen onnistuneen täytäntöönpanon kannalta; katsoo, että komission olisi annettava valtuuskunnille teknistä tukea, jotta ne voivat aloittaa maakohtaisten täytäntöönpanosuunnitelmien täytäntöönpanon;

| 1. | pitää myönteisenä uutta sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskevaa EU:n toimintasuunnitelmaa 2021–2025 ja sen vaatimusta tasa-arvoisesta maailmasta jatkumona, joka perustuu GAP II:n työhön, siitä saatuihin kokemuksiin ja saavutuksiin; suhtautuu GAP III:n parannuksiin, sitoumuksiin ja kattaviin tavoitteisiin ja erityisesti siihen, että se päivitettiin työasiakirjasta yhteiseksi tiedonannoksi, kuten parlamentti kehotti 23. lokakuuta 2020 antamassaan päätöslauselmassa sukupuolten tasa-arvosta EU:n ulko- ja turvallisuuspolitiikassa; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on tyytyväinen GAP III -toimintasuunnitelman laatimisen tueksi toteutetun kuulemismenettelyn osallistavaan luonteeseen ja parlamentin, jäsenvaltioiden, EU:n tasa-arvoasioiden yhteyspisteiden ja erityisesti naisten oikeuksia ajavien kansalaisjärjestöjen esittämien suositusten huomioon ottamiseen toimintasuunnitelmassa; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pitää valitettavana sitä, että neuvosto ei ole saavuttanut yksimielisyyttä päätelmissään, koska neljä jäsenvaltiota vastusti sanaa ”sukupuoli”, mikä näin ollen esti toimintasuunnitelman virallisen hyväksymisen, ja korostaa, että tämä osoittaa selvästi sukupuolten tasa-arvon ja naisten oikeuksien heikentämisen; kehottaa jälleen luomaan uuden sukupuolten tasa-arvoa käsittelevän neuvoston kokoonpanon, joka tuo yhteen tasa-arvoasioista vastaavat EU:n jäsenvaltioiden ministerit ja valtiosihteerit, jotta voidaan helpottaa sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista kaikissa EU:n toimintapolitiikoissa, myös ulko- ja turvallisuuspolitiikassa ja kehityspolitiikassa; kehottaa pyrkimään EU:n yhteiseen kantaan ja toteuttamaan tehokkaita toimia, joilla tuomitaan yksiselitteisesti sukupuolten tasa-arvon heikentäminen; |
| --- | --- |

3.

| 4. | panee merkille, että EU:lla on tärkeä rooli tasa-arvoisen maailman saavuttamisessa siten, että se tukee kumppanimaita sukupuoleen perustuvaan syrjinnän torjumisessa; kehottaa EU:ta näyttämään esimerkkiä ja vaatii niitä kuutta jäsenvaltiota, jotka eivät vielä ole ratifioineet ja panneet täytäntöön Istanbulin yleissopimusta, toimimaan näin mahdollisimman pian; kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa (EUH) edistämään Istanbulin yleissopimuksen ratifiointia poliittisessa vuoropuhelussaan Euroopan neuvoston kumppanimaiden kanssa; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tuomitsee jyrkästi Turkin vetäytymisen Istanbulin yleissopimuksesta; katsoo, että Istanbulin yleissopimuksen irtisanominen on jälleen yksi toimenpide, joka asettaa kyseenalaiseksi Turkin aseman EU:n jäsenehdokkaana; |
| --- | --- |

5.

Unionin sitoutumisen tehostaminen ja vaikuttava täytäntöönpano

| 6. | kehottaa panemaan täysimääräisesti täytäntöön GAP III -toimintasuunnitelman kaikissa unionin ulkoisissa toimissa sukupuolijärjestystä muuttavaa ja intersektionaalista lähestymistapaa käyttäen niin GAP III:n maantieteellisen kattavuuden kuin toiminta-alojen osalta sekä sisällyttämään sukupuoliulottuvuuden kaikkiin ulkoisten toimien aloihin, niin kaupan, kehitysyhteistyöpolitiikan, humanitaarisen avun, turvallisuuden tai sellaisiin kuin energian ja maatalouden aloihin; toteaa jälleen, että GAP III:n täytäntöönpanemiseksi toteutettavia toimia on ohjattava pyrkien puuttumaan sukupuolten eriarvoisuuden perimmäisiin syihin ja että niillä on voitava mielekkäällä tavalla osallistaa ja ottaa mukaan miehet, naiset ja muita heikommassa asemassa olevat ryhmät ja että rahoitus- ja henkilöstövajeet ovat perustavanlaatuisia esteitä sukupuolten tasa-arvoa ja sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista koskevien EU:n tavoitteiden täytäntöönpanolle; muistuttaa, että kaikissa pyrkimyksissä saavuttaa GAP III:ssa asetetut tavoitteet on otettava huomioon naisten monimuotoisuus; muistuttaa, että GAP III:n olisi varmistettava kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuus järjestelmällisen sukupuolivaikutusten arviointien avulla, jotta vältetään EU:n politiikkojen kielteiset vaikutukset naisten ja tyttöjen oikeuksiin ja sukupuolten tasa-arvoon; kehottaa komissiota tarjoamaan tarvittavia käytännön välineitä ja toimintapoliittisia välineitä, joilla varmistetaan GAP III:n periaatteiden sujuva muuntaminen toimiksi ja käytännöiksi; kehottaa EU:ta edistämään kunnianhimoisesti tavoitteita, jotka lisäävät ihmisoikeuksien noudattamista ja todellista sukupuolten tasa-arvoa sellaisten ulkoisten kumppaneiden keskuudessa, joiden kanssa EU pyrkii työskentelemään; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa luomaan laajan ja kattavan koulutusohjelman GAP III:n täytäntöönpanon tueksi erityisesti sukupuolinäkökulman valtavirtaistamisen, sukupuolitietoisen budjetoinnin ja sukupuolivaikutusten arvioinnin sekä sukupuolistuneen väkivallan osalta; painottaa tarvetta investoida tasa-arvoa koskevaan tietämykseen, resursseihin ja sisäiseen asiantuntemukseen EU:n edustustoissa, jotta GAP III -toimintasuunnitelma voidaan panna asianmukaisesti täytäntöön; kehottaa sovittamaan nämä koulutusohjelmat mahdollisimman laajasti paikalliseen ja kansalliseen asiayhteyteen, jossa GAP III -toimintasuunnitelma pannaan täytäntöön; kehottaa asettamaan nämä koulutusohjelmat ja niihin liittyvät välineet asianomaisten paikallisten kumppaneiden saataville vapaasti ja helposti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | korostaa, että GAP III -toimintasuunnitelman tuloksia on arvioitava säännöllisesti, ulkoisesti ja riippumattomasti kaikilla tasoilla ja kaikissa vaiheissa kohdennettujen ja mitattavissa olevia tavoitteita vasten ottaen avoimesti ja osallistavasti huomioon kansalaisyhteiskunnan, kansalaisjärjestöjen ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien paikan päällä antama panos; pyytää toteuttamaan järjestelmällisesti sukupuolinäkökulmaa koskevia tarkkoja analyyseja ja käyttämään sukupuolinäkökulman huomioon ottavia ja sukupuolen perusteella eriytettyjä indikaattoreita ja tilastoja; vaatii, että GAP III:a koskevassa arvioinnissa olisi arvioitava kaikkien EU:n ulkoisen toiminnan kannalta keskeisten EU:n toimintapolitiikkojen täytäntöönpanoa; kehottaa sisällyttämään GAP III:een selkeät välineet, joilla seurataan sukupuolten tasa-arvoon liittyvien menojen kokonaismäärää ja joilla voidaan arvioida näiden aloitteiden laadullisia vaikutuksia sukupuolten tasa-arvon edistämiseen; edellyttää, että puuttuvat erityiset ja mitattavissa olevat perustasot, indikaattorit, toimet ja tavoitteet lisätään viipymättä työasiakirjaan samoin kuin vastaavat etenemissuunnitelmat ja aikataulut kaikkien tavoitteiden osalta; korostaa Globaali Eurooppa -välineen ohjelmasuunnittelun merkitystä ja toteaa, että se tarjoaa ainutlaatuisen tilaisuuden panna täytäntöön GAP III:n tavoitteet; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa EU:n edustustoja ja valtuuskuntia, jäsenvaltioita, kumppanimaita ja paikallis- ja alueviranomaisia tekemään tiivistä yhteistyötä GAP III -toimintasuunnitelman täytäntöönpanemiseksi hyödyntäen kaikkia niiden käytettävissä olevia diplomaattisia ja ohjelmallisia välineitä valtuuskunnissa kehitetyn ja niiden kautta jaetun asianmukaisen ohjauksen avulla; palauttaa mieliin, että sukupuolten tasa-arvoa koskevista kysymyksistä vastaavat yhteyspisteet ovat keskeisessä asemassa, ja kehottaa vahvistamaan niiden roolia ja näkyvyyttä; pitää myönteisenä maakohtaisten täytäntöönpanosuunnitelmien käyttöönottoa ja vaatii, että kaikki maakohtaiset täytäntöönpanosuunnitelmat julkistetaan ja käännetään, jotta varmistetaan paikallisen kansalaisyhteiskunnan ja ruohonjuuritason järjestöjen saavutettavuus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa komissiota vahvistamaan synergioita YK:n, kumppanimaiden ja kansainvälisten sidosryhmien kanssa, edistämään ja saavuttamaan yhdessä sukupuolten tasa-arvoon liittyviä kansainvälisiä tavoitteita Agenda 2030 -toimintaohjelmassa ja sen kestävän kehityksen tavoitteissa, Pekingin julistuksessa ja sen toimintaohjelmassa sekä kansainvälisen väestö- ja kehityskonferenssin toimintaohjelmassa ja sen tarkistuskonferensseissa; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa luomaan tiiviit suhteet paikallisiin kansalaisjärjestöihin, erityisesti niihin, jotka puolustavat naisten ja tyttöjen oikeuksia myös haavoittuvassa asemassa olevien yhteisöissä, ministeriöihin sekä kumppanimaiden alue- ja paikallishallintoihin, jotta voidaan lisätä GAP III:n ja maakohtaisten täytäntöönpanosuunnitelmien tehokkuutta ja maakohtaista omistajuutta; kehottaa lisäksi käymään Euroopan parlamentin kanssa vuosittain toimintapoliittisen ja poliittisen vuoropuhelun GAP III:n täytäntöönpanosta siten, että siihen osallistuvat sidosryhmät ja erityisesti paikallisviranomaiset, kansalaisyhteiskunta ja naisjärjestöt; kehottaa jälleen EU:n edustustoja ja valtuuskuntia käymään merkityksellistä vuoropuhelua kansalaisyhteiskunnan järjestöjen kanssa ja antamaan ja vaihtamaan tietoja siitä, miten niiden panosta on käytetty ja miten se on muunnettu tasa-arvoa koskeviksi toimintaperiaatteiksi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | on tyytyväinen siihen, että GAP III:ssa keskitytään nuoriin muutoksen edistäjinä; kehottaa EU:ta varmistamaan, että naiset ja tytöt sekä naisten oikeuksia ajavat ja ruohonjuuritason järjestöt ja erityisesti tyttöjen ja nuorten johtamat järjestöt sekä naisjohtoiset etulinjan humanitaariset avustustyöntekijät osallistuvat rahoituksen ja koulutuksen avulla merkityksellisesti GAP III -toimintasuunnitelman täytäntöönpanoon maissaan ja ovat keskeisessä roolissa siinä; toteaa jälleen, että paikallisten aktivistien, ruohonjuuritason järjestöjen ja/tai muiden sukupuoleen liittyviä kysymyksiä käsittelevien asiantuntijoiden ja asiaankuuluvien sidosryhmien asiantuntemuksen tuoma lisäarvo ja pitkäaikainen yhteistyö niiden kanssa ovat tärkeitä, jotta sukupuolikysymyksiä koskevia hankkeita mukautetaan paikallisiin sosioekonomiseen ja kulttuuriseen kontekstiin; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa tekemään tehokkaampaa ja järjestelmällisempää yhteistyötä GAP III:n täytäntöönpanoon osallistuvien sidosryhmien kanssa myös komission pääosastojen välillä; kannustaa voimakkaasti jäsenvaltioita ja EU:n edustustoja suhtautumaan paikallis- ja alueviranomaisiin kehityspolitiikan keskeisinä toimijoina, koska ne ovat kansalaisia lähimpänä oleva demokratian taso ja niillä on parhaat mahdollisuudet edistää sukupuolten tasa-arvoa ja kestävää kehitystä; painottaa tarvetta tehdä tiivistä yhteistyötä maaseutuyhteisöjen ja yhteisöjen johtajien kanssa, jotta edistetään sukupuolten tasa-arvoa koskevien ohjelmien tavoittavuutta kaikkialla; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa sisällyttämään naisten oikeuksien ajavien järjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan rahoitusta koskevan erityistavoitteen; kehottaa myöntämään monivuotista, joustavaa, suoraa, asianmukaista ja riittävää rahoitusta paikallisille kansalaisjärjestöille ja verkostoille kaikessa monimuotoisuudessaan ja erityisesti niille, jotka pyrkivät puolustamaan naisten, tyttöjen ja muiden haavoittuvassa asemassa olevien yhteisöjen oikeuksia, sekä ihmisoikeusjärjestöille, jotka pyrkivät parantamaan maiden oikeudellista kehystä; kehottaa komissiota esittämään yksinkertaistettuja rahoitusmekanismeja ja käytäntöjä, jotta pienemmät ruohonjuuritason järjestöt voivat saada EU:n rahoitusta sukupuolten tasa-arvon edistämiseksi; tuomitsee kaikenlaisen feministiaktivisteihin, kuten naisten ihmisoikeuksien puolustajiin, kohdistuvan rajoittamisen ja kehottaa kaikkia hallituksia suojelemaan ja tukemaan kansalaisyhteiskuntaa ja tekemään yhteistyötä sen kanssa; |
| --- | --- |

14.

| 15. | painottaa, että naisten ihmisoikeuksien puolustajat ovat erittäin haavoittuvassa asemassa erityisesti konfliktialueilla sekä konfliktitilanteissa ja konfliktien jälkeisissä tilanteissa; suhtautuu myönteisesti kehotukseen tehdä yhteistyötä naisten ihmisoikeuksien puolustajien kanssa ja edistää heidän kannaltaan turvallista ympäristöä ja kehottaa komissiota suojelemaan heitä asianmukaisilla toimilla ja mekanismeilla sekä osoittamaan EU:n edustustoille erityisiä resursseja; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa EU:n edustustoja tinkimättä soveltamaan ihmisoikeuksien puolustajia koskevia EU:n suuntaviivoja naisten oikeuksia puolustaviin aktivisteihin nähden, erityisesti sellaisten velvoitteiden osalta, jotka koskevat raportoimista ihmisoikeusloukkauksiin syyllistyneistä hallintoelimistä, ja antamaan aktivisteille laillisia väyliä tarvittaessa ja tarpeen mukaisesti; kehottaa komission varapuheenjohtajaa / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa raportoimaan vuosittain parlamentille ihmisoikeuksien puolustajia koskevien EU:n suuntaviivojen täytäntöönpanosta; |
| --- | --- |

16.

| 17. | korostaa, että tarvitaan riittävää rahoitusta EU:n ohjelmaprosessin kautta, jotta GAP III -toimintaohjelma voidaan toteuttaa tehokkaasti; vaatii koordinoimaan tiiviimmin GAP III -toimintasuunnitelmaa muiden aloitteiden, kuten Spotlight-aloitteen, kanssa, ja toteaa, että sen määrärahoja olisi lisättävä ja että sen vaikuttavuutta on parannettava sitä koskevan hiljattain tehdyn väliarvioinnin mukaisesti ja hyödyntämällä covid-19-pandemian seurauksena syntyneestä uudesta tilanteesta saatuja kokemuksia; suhtautuu myönteisesti Spotlight-aloitteeseen ja sen tavoitteeseen torjua kaikkia naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan muotoja; kehottaa uusimaan Spotlight-aloitteelle myönnetyt määrärahat sen jälkeen, kun nykyinen ohjelma päättyy vuonna 2022, ja jatkamaan ohjelmaa koko monivuotisen rahoituskauden ajan ja eri osa-alueiden välillä; |
| --- | --- |

17.

| 18. | korostaa, että kestävän kehityksen tavoitteella 5 pyritään saavuttamaan sukupuolten tasa-arvo sekä vahvistamaan kaikkien naisten ja tyttöjen mahdollisuuksia ja että tämä kestävän kehityksen tavoite on sisällytettävä horisontaalisesti eri aloille, joilla unionilla on valta toteuttaa toimia; pitää valitettavana, että kestävän kehityksen tavoite 5 kuuluu niiden kolmen kestävän kehityksen tavoitteen joukkoon, joille on myönnetty vähiten rahoitusta; suhtautuu myönteisesti siihen, että sukupuolten tasa-arvoa pidetään GAP III -toimintasuunnitelmassa EU:n ulkoisten toimien monialaisena painopisteenä sen politiikkaa ja ohjelmasuunnittelua koskevassa työssä; toteaa jälleen, että sukupuolinäkökulman valtavirtaistaminen on sisällytettävä asianmukaisesti kaikkiin EU:n ulkoisiin toiminta-aloihin ja että Globaali Eurooppa -välineen painopistealojen kumppanimaissa ja Team Europe -aloitteiden olisi oltava GAP III:n mukaisesti sukupuolijärjestelmää muuttavia erityisesti humanitaarisen avun tapauksessa; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pitää myönteisenä, että sukupuolten tasa-arvo on asetettava tärkeäksi tavoitteeksi tai päätavoitteeksi 85 prosentissa kaikista uusista ulkoisista toimista; pitää myönteisenä, että Euroopan komissio on asettanut sukupuolten tasa-arvon päätavoitteeksi viidessä prosentissa ulkoisia toimia koskevista uusista ohjelmista; pitää myös myönteisenä, että jokaisessa maassa otetaan käyttöön vähintään yksi toimi, jonka päätavoitteena on sukupuolten tasa-arvo; palauttaa mieliin, että viiden prosentin tavoite saavutettiin jo vuonna 2019, ja vaatii, että GAP III:een sisällytettävät sukupuolten tasa-arvoa koskevat aloitteet ovat kunnianhimoisempia ja saavat enemmän tukea ja konkreettista korvamerkittyä rahoitusta; kehottaa kohdentamaan 20 prosenttia kunkin maan virallisesta kehitysavusta ohjelmiin, joiden yhtenä päätavoitteena on sukupuolten tasa-arvo; kehottaa asettamaan erityistavoitteen, jonka mukaan 85 prosenttia EU:n virallisen kehitysavun rahoituksesta osoitetaan ohjelmiin, joissa sukupuolten tasa-arvo asetetaan päätavoitteeksi tai tärkeäksi tavoitteeksi; odottaa ja vaatii siksi, että EU ja jäsenvaltiot sitoutuvat siihen, että yhtään virallista kehitysapua ei osoiteta hankkeisiin, jotka voisivat pyörtää sukupuolten tasa-arvoa koskevat saavutukset tai haitata niitä; korostaa, että asetetut tavoitteet olisi myös esitettävä määrällisesti kohdennetun rahoituksen osalta eikä ainoastaan ohjelmien prosenttiosuutena; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa komissiota ja EUH:ta näyttämään esimerkkiä ja keskittymään omiin sisäisiin rakenteisiinsa; korostaa sukupuolitietoisen johtajuuden merkitystä sukupuolten tasa-arvon saavuttamisessa ja asianmukaista GAP III -toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa; pitää myönteisenä sitoumusta varmistaa sukupuolten tasapaino johdon keskuudessa EUH:n päätoimipaikassa ja komission ulkoisissa yksiköissä, EU:n valtuuskunnissa sekä yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan (YTPP) operaatioissa; pitää kuitenkin valitettavana sitä, että EUH ei ole läheskään saavuttanut tavoitetta, jonka mukaan 50 prosenttia johtotehtävissä toimivista työntekijöistä on oltava naisia, ja kehottaa nykyistä komission varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa panemaan sukupuolten tasa-arvon kaikilta osin täytäntöön kaikilla suunnitelman mukaisilla tasoilla; suhtautuu myönteisesti sitoumukseen antaa sukupuolten tasa-arvoa ja GAP III -toimintasuunnitelmaa koskevaa koulutusta kaikille johtoasemassa oleville henkilöille päätoimipaikoissa ja EU:n edustustoissa ja vaatii, että toimenpiteen on oltava pakollinen ja se on ulotettava koskemaan kaikkia EU:n ulkoisten toimien alalla työskenteleviä työntekijöitä; |
| --- | --- |

20.

| 21. | toteaa, että EUH:n olisi otettava johtoasema sukupuolten tasa-arvon tekemisestä ulkoisten toimien keskeinen osa-tekijä ja että sen olisi kannustettava ja tuettava poliittisesti EU:n edustustoja tekemään samoin kumppanimaiden tasolla; korostaa, että edustuston päälliköiden toimeksiantokirjeisiin ja toimenkuvauksiin on sisällytettävä erityinen viittaus sukupuolten tasa-arvoon, GAP III -toimintasuunnitelman täytäntöönpanoon ja siihen, että EU:n edustustojen ja jäsenvaltioiden on tehtävä järjestelmällisesti yhteistyötä ja kuultava toisiaan, jotta varmistetaan GAP:n ja sen sukupuolijärjestystä muuttavan, ihmisoikeuksiin perustuvan, intersektionaalisen lähestymistavan sisällyttäminen täysimääräisesti suuntaa-antavien monivuotisten ohjelmien suunnitteluun; suhtautuu myönteisesti GAP III -toimintasuunnitelman sitoumukseen varmistaa, että kaikissa EU:n edustustoissa ja päätoimipaikan ulkoisissa yksiköissä on tasa-arvoasioiden neuvonantajia / tasa-arvoasioiden yhteyshenkilöitä tai yhteyspisteitä, mutta korostaa, että näiden työpaikkojen on oltava kokoaikaisia ja että niissä on taattava riittävät resurssit tehtävien hoitamiseksi; kehottaa jälleen kerran nimittämään tasa-arvoasioiden neuvonantajia myös YTPP-sotilasoperaatioihin; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kehottaa komissiota ja EUH:ta keräämään merkityksellisiä sukupuolen mukaan eriteltyjä henkilöstöresursseja koskevia tietoja, arvioimaan muiden perusteiden ohella nimitysten, esivalintaluetteloon valittujen ehdokkaiden, valituiksi tulleiden henkilöiden ja jatkosopimusten määriä sekä työskentelyn kestoa ja seuraamaan edistymistä sekä haastattelemaan järjestelmällisesti naisia ja muita heikommassa asemassa oleviin ryhmiin kuuluvia henkilöitä syistä, joiden vuoksi he jättävät tehtävänsä; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pitää valitettavana sitä, että moninaisuutta koskeva tärkeä kysymys on liitetty tasa-arvoasioita ja moninaisuutta käsittelevän EUH:n neuvonantajan tehtävään, ja kehottaa EUH:ta kiinnittämään tarvittavaa huomiota sukupuolten tasa-arvoon ja naisia, rauhaa ja turvallisuutta koskevaan toimintaohjelmaan sekä moninaisuuteen ja osallisuuteen ja perustamaan tehtävän kutakin aihealuetta varten ja vahvistamaan näitä tehtäviä, niiden toimeksiantoa, resursseja ja valtuuksia; kehottaa nimittämään kuhunkin EUH:n osastoon tasa-arvoasioiden neuvonantajan, joka raportoi suoraan tasa-arvoasioita ja moninaisuutta käsittelevälle EUH:n neuvonantajalle ja kannustaa henkilöstöä tekemään tiivistä yhteistyötä Euroopan tasa-arvoinstituutin kanssa; |
| --- | --- |

23.

| 24. | korostaa, että sukupuolten tasa-arvo on ihmisoikeus, joka on ratkaisevan tärkeä kestävän kehityksen ja älykkäiden talouksien kannalta, sillä siitä on hyötyä niin naisille kuin miehille kaikessa monimuotoisuudessaan, mukaan lukien hlbtiq+-yhteisö; toteaa, että muut eriarvoisuuden muodot pahentavat sukupuolten eriarvoisuutta; korostaa, että eriarvoisuuksilla on kauaskantoisia sosioekonomisia seurauksia kokonaisille yhteiskunnille ja että muutosvastaisten sidosryhmien olisi otettava tämä huomioon; painottaa, että kaikki EU:n sitoumukset ovat tehokkaampia, jos EU:n toimissa noudatetaan sukupuolten tasa-arvoa koskevaa intersektionaalista lähestymistapaa; kehottaa jälleen ottamaan kaikissa EU:n toimissa huomioon risteävät identiteetit ja tunnustamaan, että sukupuolten eriarvoisuus ei vaikuta yhtäläisesti naisiin ja tyttöihin kaikessa moninaisuudessaan; |
| --- | --- |

24.

| 25. | suhtautuu myönteisesti intersektionaalisuuden sisällyttämiseen GAP III:n keskeiseksi periaatteeksi, mutta pitää valitettavana toimintasuunnitelman täytäntöönpanon edellyttämien tavoitteiden, indikaattoreiden ja erityistoimien puutetta; painottaa, että komissio ja EUH ovat sitoutuneet suojelemaan hlbtiq+-henkilöitä ja antamaan heille mahdollisuuden puolustaa oikeuksiaan kaikkialla maailmassa; |
| --- | --- |

25.

| 26. | on tyytyväinen siihen, että GAP III -toimintasuunnitelmassa viitataan EU:hun liittymistä koskevan prosessin mahdollisuuksiin edistää sukupuolten tasa-arvoa ehdokasmaissa ja mahdollisissa ehdokasmaissa; korostaa vahvan poliittisen vuoropuhelun ja teknisen avun tarvetta sukupuolten tasa-arvon sisällyttämiseksi laajentumis- ja naapuruuspolitiikkoihin; kehottaa komissiota ja EUH:ta hyödyntämään edelleen liittymisneuvotteluja vipuvoimana, jonka avulla laajentumisesta on hyötyä naisille; |
| --- | --- |

26.

| 27. | on tyytyväinen siihen, että GAP III -toimintasuunnitelmassa tarkastellaan maahanmuuttajanaisten ja -tyttöjen äärimmäistä haavoittuvuutta; kehottaa kiinnittämään erityistä huomiota siirtymässä, muuttoreiteillä tai leireillä olevien naisten ja tyttöjen tilanteeseen ja vaatii, että heille taataan erityisesti vesi-, sanitaatio- ja hygieniapalvelujen, seksuaali- ja lisääntymisterveyden- ja -oikeuksien sekä äitiysterveydenhuollon saatavuus; |
| --- | --- |

27.

Seitsemän toiminta-alaa

Kaikenlaiseen sukupuolistuneeseen väkivaltaan puuttuminen

| 28. | suhtautuu myönteisesti siihen, että GAP III:n ensimmäisellä toiminta-alalla keskitytään poistamaan kaikki sukupuoleen perustuvan väkivallan muodot; kehottaa toteuttamaan tehokkaampia, koordinoidumpia ja kokonaisvaltaisempia toimia naismurhien ja kaikenlaisen naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan torjumiseksi verkossa ja sen ulkopuolella erityisesti konflikti- ja hätätilanteissa, joissa naiset ja tytöt ovat haavoittuvammassa asemassa, ja keskittyen naisiin ja tyttöihin, jotka todennäköisemmin joutuvat väkivallan uhreiksi, kuten vammaiset naiset ja tytöt; korostaa, että on tehtävä yhteistyötä kumppanimaiden kanssa sukupuolistuneen väkivallan kaikkien muotojen kriminalisoimiseksi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kehottaa toteuttamaan kiireellisiä toimia, joilla puututaan naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan perimmäisiin syihin sukupuolijärjestystä muuttavalla ja intersektionaalisella lähestymistavalla ottaen erityisesti huomioon naismurhien ja sukupuolistuneen väkivallan muiden muotojen merkittävä lisääntyminen pandemian yhteydessä; pitää myönteisenä sitä, että komissio keskittyy ennaltaehkäisyn edistämiseen asettamalla haitalliset sukupuolinormit kyseenalaisiksi; painottaa tässä yhteydessä, että on olennaisen tärkeää tehdä yhteistyötä kumppanimaiden ja kansalaisjärjestöjen kanssa sukupuolistereotypioiden torjumiseksi kaikilla sosiaalisen elämän osa-alueilla; kehottaa EU:n edustustoja ja jäsenvaltioita käyttämään kaikkia mahdollisia diplomaattisia keinoja edistääkseen sellaisen lainsäädännön hyväksymistä, jossa säädetään sukupuolten välisestä rakenteellisesta tasa-arvosta kaikilla aloilla; |
| --- | --- |

29.

| 30. | muistuttaa, että EUH:n, komission, EU:n edustustojen ja YTPP-tehtävien ja -operaatioiden koko henkilöstön pakollisen koulutuksen olisi käsitettävä kokonaisvaltaiset ohjelmat konflikteihin liittyvän seksuaalisen ja/tai sukupuolistuneen väkivallan uhrien tunnistamiseksi sekä ehkäisevät ohjelmat koko EU:n henkilöstölle, myös sotilas- ja poliisihenkilöstölle, tarkoitetun koulutuksen lisäksi; vaatii EU:ta käyttämään vipuvaikutustaan kaikin mahdollisin tavoin, jotta sodanaikaisiin joukkoraiskauksiin syyllistyneet annetaan ilmi, tunnistetaan ja asetetaan syytteeseen ja jotta heitä voidaan rangaista kansainvälisen rikosoikeuden mukaisesti; muistuttaa, että Rooman perussääntö tarjoaa pysyvän oikeudellisen kehyksen, jonka turvin voidaan puuttua laajasti seksuaaliseen ja sukupuolistuneeseen väkivaltaan rikoksena ihmisyyttä vastaan, ja kehottaa siksi EU:ta tukemaan aktiivisesti kansainvälisen rikostuomioistuimen riippumatonta ja keskeistä toimintaa sekä poliittisesti että taloudellisesti; on tyytyväinen siihen, että seksuaalinen ja sukupuolistunut väkivalta on sisällytetty EU:n maailmanlaajuisen ihmisoikeuspakotejärjestelmän sanktioiden määräämisen perusteisiin, ja kannustaa jäsenvaltioita käyttämään järjestelmää tehokkaasti; |
| --- | --- |

30.

| 31. | korostaa, että pakko- ja lapsiavioliitot ovat ihmisoikeusrikkomus, joka tekee tytöistä alttiita väkivallalle ja hyväksikäytölle; muistuttaa, että naisten sukuelinten silpominen, jonka uhreiksi on joutunut 200 miljoonaa naista maailmassa ja 500 000 naista pelkästään EU:ssa, on tunnustettu kansainvälisesti ihmisoikeusrikkomukseksi ja että vuosittain vähintään kolme miljoonaa tyttöä on vaarassa joutua sukuelinten silpomisen kohteeksi; korostaa, että naisten sukuelinten silpominen ja pakkoavioliitot loukkaavat naisten ihmisarvoa; kehottaa ottamaan käyttöön toimenpiteitä, joilla lisätään tietoisuutta naisten sukuelinten silpomisesta ja pakkoavioliitoista erityisesti konflikti- ja hätätilanteissa ja ehkäistään niitä; kehottaa komissiota varmistamaan johdonmukaisen pitkän aikavälin lähestymistavan naisten sukuelinten silpomisen lopettamiseksi sekä EU:ssa että sen ulkopuolella parantamalla EU:n sisäisten ja ulkoisten ohjelmien välisiä synergioita; kehottaa jälleen sisällyttämään naisten sukuelinten silpomisen ehkäisemistä koskevia toimenpiteitä kaikkiin politiikanaloihinsa; |
| --- | --- |

31.

| 32. | panee merkille, että suurin osa ihmiskaupan ja seksuaalisen hyväksikäytön uhreista on naisia ja tyttöjä; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita vahvistamaan johtajuutta ja seurantaa ja lisäämään kansainvälistä yhteistyötä näiden edellä mainittujen orjuutta muistuttavien haitallisten käytäntöjen lopettamiseksi; palauttaa mieliin, että naiset ovat alttiimpia ihmiskaupalle ja seksuaaliselle hyväksikäytölle taloudellisten vaikeuksien, aseellisten konfliktien ja hätätilanteiden aikana; kehottaa sisällyttämään myös naisten ja tyttöjen ihmiskaupan torjumisen GAP III -toimintasuunnitelman tavoitteisiin sekä lisäämään synergioita ihmiskaupan torjuntaa koskevan EU:n strategian (2021–2025) kanssa; |
| --- | --- |

32.

Varmistetaan naisten terveyspalvelujen saatavuus sekä seksuaali- ja lisääntymisoikeudet

| 33. | muistuttaa, että seksuaali- ja lisääntymisterveys ja -oikeudet ovat ihmisoikeuksia ja olennainen osa ihmisarvoa ja naisten vaikutusvallan lisäämistä; on huolissaan sukupuolten tasa-arvon ja naisten oikeuksien heikentämisestä ja että naisvihamielinen konservatiivinen retoriikka ja sellaiset järjestäytyneet uskonnolliset ja muut ryhmittymät lisääntyvät, jotka uhkaavat heikentää muun muassa seksuaali- ja lisääntymisoikeuksien saatavuutta unionissa ja sen ulkopuolella; korostaa, että raskaudenkeskeytystä koskevan lainsäädännön purkaminen heikentää naisten terveyden, oikeuksien ja ihmisarvon suojelua ja altistaa sosiaalisesti ja taloudellisesti haavoittuvimmassa asemassa olevat naiset suuremmalle riskille; toteaa, että EU:n olisi oltava johtava esimerkki maailmanlaajuisesti seksuaali- ja lisääntymisoikeuksien edistämisessä ilman pakottamista, väkivaltaa, syrjintää ja hyväksikäyttöä; kehottaa siksi kaikkia jäsenvaltioita varmistamaan seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien yleisen saatavuuden alueillaan; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pitää valitettavana, että monilla alueilla maailmanlaajuisesti seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja erityisesti turvallisen ja laillisen abortin saatavuutta rajoitetaan voimakkaasti ja usein se jopa kriminalisoidaan; korostaa lisäksi, että köyhät, maaseutualueilla asuvat ja vähemmistöihin kuuluvat naiset ovat tilanteen pääasiallisia uhreja; painottaa tarvetta keskittyä kaikkiin ikäryhmiin, myös tyttöihin ja nuoriin naisiin, ja tarjota asianmukaista tietoa ja koulutusta sekä varmistaa seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien saatavuus, mukaan lukien synnytystä edeltävä hoito, turvallinen ja laillinen raskaudenkeskeytys ja ehkäisy; painottaa, että on yhä tärkeää asettaa kyseenalaisiksi syrjivät normit, joiden vuoksi naisten, tyttöjen ja hlbtiq+-henkilöiden on vaikea nauttia seksuaali- ja lisääntymisterveydestään ja -oikeuksistaan sekä stereotyypit, jotka johtavat marginaalisiin ryhmiin kuuluvien naisten syrjintään synnytyksen aikana; |
| --- | --- |

34.

| 35. | korostaa, että on tärkeää parantaa ehkäisymenetelmien saatavuutta kumppanimaissa, erityisesti nuorille tytöille; vahvistaa, että kaikilla naisilla ja nuorilla tytöillä on oikeus tehdä omat vapaat ja tietoon perustuvat valintansa seksuaali- ja lisääntymisterveytensä ja -oikeuksiensa osalta; muistuttaa, että äitiysterveydenhoidon laatu on tärkeä maan kehityksestä kertova indikaattori; katsoo, että EU:n olisi autettava kumppanimaita säilyttämään oikeus terveyteen raskauden ja synnytyksen yhteydessä perustamalla asianmukaisia äitiyspalveluja, jotka vähentävät tehokkaasti lapsikuolleisuutta ja synnytyskomplikaatioihin liittyviä kuolemantapauksia; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kehottaa asettamaan GAP III -toimintaohjelmassa sukupuolten tasa-arvon sekä seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeudet selkeälle etusijalle EU:n ja jäsenvaltioiden humanitaarisen avun toimissa, samoin kuin vastuuvelvollisuuden, oikeussuojan saannin ja oikeuden muutoksenhakuun seksuaali- ja lisääntymisoikeuksien rikkomisen ja sukupuolistuneen väkivallan johdosta, antamalla koulutusta humanitaarisen avun alan toimijoille ja rahoitusta; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kehottaa korostamaan GAP III -toimintasuunnitelmassa seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja -oikeuksia ottaen huomioon pandemian merkittävät vaikutukset naisiin ja tyttöihin kumppanimaissa ja osoittamaan niille riittävää, joustavaa, jatkuvaa ja kohdennettua rahoitusta, joka koordinoidaan ja osoitetaan niille naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön väline – Globaali Eurooppa -välineen ohjelmasuunnittelussa; kehottaa komissiota, EUH:ta ja jäsenvaltioita pitämään seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja -oikeuksia painopisteenä EU:n ulkoisen toiminnan ohjelmasuunnitteluprosessissa, myös yhteisessä ohjelmasuunnittelussa; korostaa valtiosta riippumattomien järjestöjen keskeistä roolia seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin liittyvien palvelujen tarjoajina ja puolestapuhujina; |
| --- | --- |

37.

| 38. | muistuttaa, että seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien merkitystä naisten ja tyttöjen kehojen ja itsemääräämisoikeuden kannalta, ja vaatii, että seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja -oikeuksia käsitellään kansanterveyskysymyksenä ja että ne ovat saatavilla kaikille ilman syrjintää; vaatii, että kattava iän huomioon ottava seksuaalikasvatus, tehokas ehkäisy, HIV:n ja sukupuolitautien ehkäisy sekä turvallinen ja laillinen abortti ovat kaikkien saatavilla; kehottaa, että kattavissa seksuaalikasvatusohjelmissa käsitellään ihmisten välisiä suhteita, seksuaalista suuntautumista, sukupuolten tasa-arvoa, sukupuolinormeja, sukupuolistuneen väkivallan ehkäisyä ja suostumusta ja että niissä annetaan tietoa murrosiästä, kuukautiskierrosta, raskaudesta ja synnytyksestä, ehkäisystä ja sukupuolitaudeista; |
| --- | --- |

38.

| 39. | painottaa tarvetta ottaa ikä huomioon seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin liittyvissä toimissa esimerkiksi varmistamalla mahdollisuus saada helposti nuorisolle soveltuvia tietoja ja palveluja; painottaa, että EU:n olisi kannustettava kumppanimaita sisällyttämään nämä kysymykset kansanterveyttä koskeviin kansallisiin suunnitelmiinsa; kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita sitoutumaan GAP III:n tavoitteisiin, jotka koskevat seksuaali- ja lisääntymisterveyttä ja -oikeuksia, ja valmistelemaan maakohtaisia täytäntöönpanosuunnitelmia, joissa seksuaali- ja lisääntymisterveys ja -oikeudet asetetaan etusijalle; |
| --- | --- |

39.

| 40. | korostaa, että on edistettävä koulutuksen saantia kaikilla tasoilla ja kaikenlaisissa olosuhteissa, jotta voidaan vähentää varhaisavioliittoja, varhaisia raskauksia ja taloudellista riippuvuutta; kehottaa lisäämään toimia jatkuvan poissaolon estämiseksi, jotta äideiksi tulleet tytöt voivat palata kouluun, saada opintonsa päätökseen ja päästä työmarkkinoille; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kehottaa toteuttamaan toimia, joilla torjutaan tyttöjen koulupoissaoloja kuukautisten aikana parantamalla vesi-, sanitaatio- ja hygieniapalveluja ja kuukautishygieniaan liittyviä järjestelyjä kouluissa, torjumalla kuukautisköyhyyttä ja leimaamista tällä alalla myös tekemällä yhteistyötä naisten, tyttöjen, miesten ja poikien kanssa; kehottaa lisäämään synergioita sellaisten ohjelmien välillä, joilla puututaan seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin, vesi-, sanitaatio- ja hygieniapalveluihin kouluissa ja tyttöjen henkilökohtaiseen tukemiseen; |
| --- | --- |

41.

| 42. | muistuttaa naisten ja miesten intersektionaalisesta eriarvoisuudesta ja heidän välisistään eroista, jotka liittyvät hoidon saatavuuteen ja laatuun, kun otetaan huomioon sukupuolitietoisen terveydenhuollon ja palvelujen puute; kehottaa varmistamaan, että naisten sairauksien, kuten endometrioosin ja kohdunkaulan syövän, ja sukupuolitautien, kuten HI-viruksen, ehkäisyä, diagnosointia ja hoitoa koskevat tiedot ovat kaikkien saatavilla; kehottaa Euroopan unionia tukemaan WHO:n kohdunkaulan syövän poistamisen nopeuttamiseksi laaditun globaalin strategian täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kehottaa kumppanimaita myöntämään asianmukaista rahoitusta ja vahvistamaan kansaterveysjärjestelmiään sekä toteuttamaan naisten terveyttä koskevaa tutkimusta maailmanlaajuisesti, jotta edistetään sukupuoli- ja seksuaalikysymyksiin liittyvää tietämystä ennaltaehkäisyn, diagnosoinnin, hoitojen ja tutkimuksen aloilla; kehottaa lisäksi lisäämään sukupuoleen liittyviä terveyskysymyksiä koskevaa yleistä tietämystä; |
| --- | --- |

43.

| 44. | korostaa, että jäsenvaltioiden on noudatettava kansanterveyspolitiikkaa, jossa painotetaan erityisesti terveyden edistämistä ja tautien ehkäisemistä varmistamalla yleismaailmallinen ja laadukas terveydenhuolto sekä takaamalla tarvittavien resurssien saatavuus kansanterveysongelmien ratkaisemiseksi; |
| --- | --- |

44.

Edistetään taloudellisia ja sosiaalisia oikeuksia ja tasa-arvoa ja taataan naisten ja tyttöjen itsemääräämisoikeus

| 45. | muistuttaa, että pandemiasta johtuva kriisi ja taloudelliset ja sosiaaliset seuraukset vaikuttavat suhteettomasti naisten pääsyyn työmarkkinoille; muistuttaa, että EU:n on tuettava intersektionaalisen sukupuoliulottuvuuden kehittämistä ja sisällyttämistä kaikkiin covid-19-pandemiaa koskeviin elpymissuunnitelmiin kumppanimaissa ja Team Europe -aloitteisiin; korostaa, että GAP III -toimintasuunnitelman täytäntöönpanossa tarvitaan sukupuolinäkökulmat huomioon ottavia toimenpiteitä covid-19-kriisiin vastaamiseksi, jotta voidaan ottaa huomioon naisten ja tyttöjen erityisolosuhteet ja edistää kriisin jälkeisiä mahdollisuuksia; kehottaa komissiota valtavirtaistamaan sukupuoliulottuvuuden ja sisällyttämään sukupuolijärjestystä muuttavat toimet kaikkiin covid-19-pandemiaan liittyviin toimenpiteisiin kumppanimaissa, mukaan lukien elpymissuunnitelmat ja -toimenpiteet, ja tukemaan hankkeita, myös rahoitukseen liittyviä, niin että niihin sisällytetään sukupuolten tasa-arvo; korostaa, että uudenlaiset rahoitusmuodot, kuten sukupuoleen perustuvat joukkovelkakirjat, voisivat elvyttää kansallisia talouksia ja samalla lisätä naisten vaikutusvaltaa; |
| --- | --- |

45.

| 46. | katsoo, että työ on keskeisessä asemassa eriarvoisuuden torjumisessa; tukee työehtosopimusneuvotteluja keinona sekä parantaa työoloja että myös torjua miesten ja naisten välistä eriarvoisuutta; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pitää myönteisenä sitä, että komissio aikoo vaatia noudattamaan sukupuolten tasa-arvoa koskevia ILOn ja YK:n yleissopimuksia yleistä tullietuusjärjestelmää koskevan asetuksen tulevassa tarkistuksessaan; kehottaa komissiota sisällyttämään sukupuolten tasa-arvon tehokkaasti kaikkiin kauppaa ja kestävää kehitystä koskeviin lukuihin ja varmistamaan, että kauppa ja investoinnit eivät lisää sukupuolten välistä eriarvoisuutta; korostaa, että kaikissa kauppaan liittyvissä vaikutustenarvioinneissa olisi otettava huomioon kansalaisjärjestöjen näkemykset; |
| --- | --- |

47.

| 48. | korostaa, että naisille annettavan taloudellisen tuen rinnalla on taattava koulutus, tiedonsaanti, osaamisen parantaminen sekä heidän perusoikeuksiaan koskeva tietoisuuden lisääminen; |
| --- | --- |

48.

| 49. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä kumppanimaiden kanssa naisiin työpaikalla kohdistuvan häirinnän ehkäisemiseksi ja torjumiseksi sekä edistämään ILOn väkivaltaa ja häirintää koskevan yleissopimuksen (nro 190) ratifiointia; |
| --- | --- |

49.

| 50. | kehottaa edistämään GAP III -toimintasuunnitelmassa naisten taloudellista toimintaa ja heidän mahdollisuuksiaan saada välttämättömiä taloudellisia ja sosiaalisia välineitä, resursseja ja sosiaalista suojelua erityisesti hätätilanteissa; korostaa, että naisten osallistuminen talouteen maailmanlaajuisesti on tärkeää kestävän kehityksen ja pysyvän ja osallistavan talouskasvun kannalta, mikä liittyy olennaisesti kestävän kehityksen tavoitteissa esitettyyn köyhyyden poistamista koskevaan maailmanlaajuiseen tavoitteeseen; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan ja edistämään sukupuolitietoisen sosiaalisen suojelun mekanismeja, myös rahansiirtoja, parantaakseen kumppanimaiden valmiuksia vastata kriiseihin ja ulkoisiin häiriöihin; |
| --- | --- |

50.

| 51. | kehottaa EU:ta ja kumppanimaita ottamaan käyttöön toimenpiteitä, joilla autetaan naisia työllistymään paremmin, tarjoamaan heille ihmisarvoisia työpaikkoja, saamaan rahoitus- ja työllisyysmahdollisuuksia myös tukemalla paikallisia naisjohtoisia järjestöjä ja kannustamalla heitä osallistumaan ammattiliittoihin; korostaa, että on tärkeää parantaa esimerkiksi mikroluottojen saatavuutta naisten luovuuden ja yrittäjyyden helpottamiseksi ja edistämiseksi pienemmässä mittakaavassa; |
| --- | --- |

51.

| 52. | korostaa tarvetta pohtia muiden toimien täydentävyyttä niiden tehokkuuden varmistamiseksi, kuten vapautta olla kärsimättä sukupuolistuneesta väkivallasta, ihmisarvoisen työn saatavuutta ja kohtuuhintaista lasten- ja vanhustenhoitoa; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita voimaannuttamaan ja suojelemaan äitejä ja isiä maailmanlaajuisesti ja tekemään yhteistyötä kumppanimaiden kanssa riittävän äitiys- ja isyysloman takaamiseksi ja toteuttamaan käytännön toimia tämän suojelun varmistamiseksi lastenhoito- ja koulutuspalveluihin tehtävien investointien ohella; |
| --- | --- |

52.

| 53. | korostaa, että EU:n olisi tuettava uuden yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevan oikeudellisesti sitovan välineen hyväksymistä YK:n puitteissa, jotta voidaan täysin taata ihmisoikeuksien ja naisten oikeuksien toteutuminen; |
| --- | --- |

53.

| 54. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita yhteistyössä kumppanimaiden kanssa rahoittamaan ja edistämään toimenpiteitä, joilla puututaan naisten palkattoman työn kohtuuttomaan taakkaan, ja tukemaan toimia, joilla autetaan naistyöntekijöitä siirtymään epävirallisesta taloudesta viralliseen talouteen; korostaa, että naisten ja miesten olisi jaettava palkattomat hoiva- ja kotityöt tasapuolisesti; kehottaa toteuttamaan konkreettisia toimia, joilla tunnistetaan, vähennetään sekä jaetaan uudelleen palkatonta hoiva- ja kotitaloustyötä; |
| --- | --- |

54.

| 55. | kehottaa edistämään aktiivisesti naisten roolia taloudessa ja yhteiskunnassa ja heidän vaikutustaan niihin sekä tunnustamaan heidän kansalaisoikeutensa ja lailliset oikeutensa, kuten oikeus omistaa omaisuutta, saada pankkilainoja ja oikeus osallistua talouteen eri aloilla ja poliittiseen elämään erityisesti edistämällä sukupuolitietoisia makrotalouteen liittyviä toimintapolitiikkoja; pitää valitettavana sitä, että oikeutta samaan palkkaan samanarvoisesta työstä ei ole useinkaan annettu, ei EU:n sisällä eikä sen ulkopuolella, vaikka se olisi vahvistettu lainsäädännössä, ja painottaa, että tällaisen syrjinnän perimmäiseen syyhyn on puututtava; |
| --- | --- |

55.

| 56. | korostaa, että on olennaisen tärkeää, että yksityinen sektori osallistuu GAP III -toimintaohjelmassa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseen ja että se asetetaan vastuuseen, jos yritystoiminnassa rikotaan naisten oikeuksia; kehottaa komissiota sisällyttämään sukupuolinäkökulma yritysten huolellisuusvelvoitetta koskevaan tulevaan lainsäädäntöehdotukseensa; |
| --- | --- |

56.

| 57. | korostaa, että naisten taloudellisen ja sosiaalisen vaikutusvallan lisääminen on keskeistä kestävän ja osallistavan kasvun kannalta; kehottaa toteuttamaan kokonaisvaltaisia toimia, joilla varmistetaan tyttöjen ja naisten pääsy laadukkaaseen koulutukseen ja korkealaatuiseen ammatilliseen koulutukseen, jotta he saavat tehokkaita välineitä, jotka edistävät heidän pääsyään työmarkkinoille, erityisesti hätä- ja pakkomuuttotilanteissa; suosittelee voimakkaasti, että kumppanimaat lisäävät investointeja laadukkaaseen ja osallistavaan koulutukseen EU:n talousarvion tuella; korostaa, että EU:n budjettituki, joka on osoittautunut tehokkaaksi koulutuksen alalla, on edelleen suosittu tapa tarjota mahdollisuus osallistavaan ja laadukkaaseen koulutukseen kaikille kehitysmaissa; pitää myönteisenä aikomusta kasvattaa koulutuksen kokonaisrahoitusta ja suunnata kymmenen prosenttia humanitaarisen avun määrärahoista koulutuksen rahoittamiseen kriisioloissa; |
| --- | --- |

57.

| 58. | korostaa tarvetta tukea huomattavasti investointeja terveydenhuolto- ja koulutuspalveluihin, kohtuuhintaiseen asumiseen ja turvallisiin, kohtuuhintaisiin ja käyttäjäystävällisiin liikennepalveluihin sekä maaseudulla että kaupungissa, jotta voidaan vastata väestön tarpeisiin ja edistetään naisten tasa-arvoa ja emansipaatiota; muistuttaa, että erityistä huomiota näihin kysymyksiin on kiinnitettävä hauraissa ja konfliktin jälkeisissä valtioissa, joissa EU toteuttaa myös kehityshankkeita auttaakseen naisten asumis-, maa- ja omistusoikeuksien puutteen torjumista; |
| --- | --- |

58.

| 59. | on huolissaan sukupuolten välisen digitaalisen kuilun kasvusta monessa maassa, mikä hankaloittaa tiedon ja digitaalisten palvelujen tasapuolista saatavuutta; korostaa, että on tärkeää edistää digitaalista lukutaitoa sekä digitaalisten välineiden saatavuutta ja kohtuuhintaisuutta myös työmarkkinoille pääsyn osalta; kehottaa lisäämään kohdennettua rahoitusta ja avustuksia, jotta tytöt ja naiset pääsevät ylemmille opintoasteille ja ammatilliseen koulutukseen, erityisesti niin, että edistetään tyttöjen ja naisten digitaalista ja teknologista koulutusta ja heidän osallistumistaan STEM-aloihin, sekä naisjohtoisten hankkeiden tukemiseksi; pitää myönteisenä halukkuutta vähentää GAP III -toimintaohjelmalla vähentää sukupuolten välistä digitaalista kuilua, jotta voidaan edistää aidosti osallistavaa digitalisaatiota; |
| --- | --- |

59.

| 60. | palauttaa mieliin, että erityisesti intersektionaalista syrjintää kokevilla naisilla voi olla vaikeuksia saada digitaalisia palveluja ja niihin liittyvää infrastruktuuria; kehottaa antamaan erityisesti maaseudulla asuville naisille ja tytöille paremmat, yleiset, turvalliset ja varmat mahdollisuudet käyttää digitaalisia välineitä ja saada niiden käyttöön liittyvää koulutusta; |
| --- | --- |

60.

| 61. | korostaa tarvetta tukea julkisten ja yksityisten palvelujen tarjoamista sukupuolinäkökohdat huomioon ottavilla digitaalisilla kanavilla, teknologioilla ja palveluilla (esimerkiksi sähköinen hallinnointi, digitaaliset rahoituspalvelut), jotka edistävät naisten ja tyttöjen osallisuutta ja osallistumista yhteiskuntaan; kehottaa jäsenvaltioita torjumaan kaikkien yhteiskunnan heikossa asemassa olevien ryhmien digitaalista syrjäytymistä ja mahdollistamaan niiden pääsyn tieto- ja viestintätekniikkakoulutukseen ottamalla samalla huomioon eri tekijät, jotka vaikuttavat naisten mahdollisuuksiin saada koulutusta, sekä luomalla maksuttomia digitaalisia yhteyspisteitä; |
| --- | --- |

61.

| 62. | kehottaa unionia tukemaan kumppanimaiden hallinnon nykyaikaistamista ja digitalisaatiota erityisesti sen varmistamiseksi, että kaikilla näillä mailla on luotettavat väestörekisterit, joihin rekisteröidään kaikki syntymät; |
| --- | --- |

62.

| 63. | toteaa, että hätätilanteet, kuten aseelliset konfliktit ja talouskriisit, ja pakkomuuttotilanteet vaarantavat naisten ja tyttöjen koulutuksen; muistuttaa, että naisten mahdollisuuteen saada toimeentuloa ja työmahdollisuuksia kohdistuu vakavia vaikutuksia hätätilanteissa, ja korostaa siksi, että välttämättömien varojen osoittaminen tällaisissa tapauksissa on tärkeää erityisesti paikallisille naisjohtoisille järjestöille ja olemassa oleville rakenteille, jotta voidaan parantaa rakenteita, joilla varmistetaan heidän koulutuksensa ja taitojensa kehittäminen ja työnsaantimahdollisuuksien parantaminen asianmukaisesti pitkällä aikavälillä; |
| --- | --- |

63.

| 64. | toteaa, että elintarviketurva vaikuttaa naisiin epäsymmetrisesti ja että he omistavat suhteettomasti vähemmän maata, karjaa ja muuta omaisuutta; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan tavoitetta saavuttaa sukupuolten tasa-arvo elintarvike- ja maatalousalalla, rahoitusmahdollisuuksia ja koulutuksen saatavuutta naisten vaikutusmahdollisuuksien lisäämiseksi maatalousalalla; toteaa, että on tärkeää tukea kumppanimaiden toimia oikeudellisissa, poliittisissa ja institutionaalisissa uudistuksissa, jotta naisille annetaan yhtäläiset oikeudet taloudellisiin resursseihin, erityisesti mahdollisuus omistaa ja hallita maata ja muuta omaisuutta; |
| --- | --- |

64.

| 65. | kehottaa EU:ta edistämään talous- ja kauppapoliitikoita, jotka ovat johdonmukaisia kestävän kehityksen tavoitteiden ja GAP III -toimintaohjelman kanssa; palauttaa mieliin 13. maaliskuuta 2018 antamassaan päätöslauselmassa sukupuolten tasa-arvosta EU:n kauppasopimuksissa (12) aiemmin esittämänsä kannan kaupasta ja sukupuolesta; kehottaa EU:ta tukemaan edelleen ja ottamaan käyttöön sellaisia kauppapolitiikan toimia, jotka vähentävät sosioekonomisia eroja ja varmistavat perusoikeuksien ja ihmisoikeuksien korkeatasoisen suojelun ja kunnioittamisen, sukupuolten tasa-arvo mukaan lukien; |
| --- | --- |

65.

| 66. | pitää myönteisenä, että GAP III -toimintasuunnitelmassa kehotetaan edistämään sukupuolten tasa-arvoa EU:n kauppapolitiikan avulla; kehottaa komissiota, neuvostoa ja EUH:ta edistämään ja tukemaan erityisen sukupuolten tasa-arvoa koskevan luvun sisällyttämistä kaikkiin EU:n kauppa- ja investointisopimuksiin, mukaan lukien erityiset sitoumukset, jotka koskevat sukupuolten tasa-arvon ja naisten parempien vaikutusmahdollisuuksien edistämistä; kehottaa komissiota sisällyttämään EU:n kauppapolitiikan ja -sopimusten sukupuolivaikutukset vaikutusten ennakko- ja jälkiarviointeihin; |
| --- | --- |

66.

| 67. | korostaa aiempaa kantaansa, jossa kehotettiin sisällyttämään kauppaa ja sukupuolten tasa-arvoa sekä naisten vaikutusmahdollisuuksien lisäämistä koskeva erillinen luku tulevaisuudessa uudistettavaan EU–Chile-assosiaatiosopimukseen; panee kiinnostuneena merkille kauppaa ja sukupuolten tasa-arvoa koskevan luvun osalta käydyissä neuvotteluissa saavutetun edistymisen; |
| --- | --- |

67.

| 68. | palauttaa mieliin 25. marraskuuta 2010 antamansa päätöslauselman ihmisoikeuksista sekä sosiaali- ja ympäristönormeista kansainvälisissä kauppasopimuksissa (13); |
| --- | --- |

68.

| 69. | huomauttaa, että kauppapolitiikka ei ole sukupuolineutraalia ja että kauppapolitiikasta miehiin ja naisiin kohdistuvien erilaisten vaikutusten asianmukainen arviointi edellyttää tehokkaampaa sukupuolen mukaan eriteltyjen tietojen keräämistä sekä selkeitä indikaattoreita; kehottaa jälleen EU:ta ja sen jäsenvaltioita ottamaan mallia YK:n kauppa- ja kehityskonferenssin kehittämästä välineistöstä ja ottamaan unionin kauppapolitiikan ja -sopimusten maakohtaiset ja alakohtaiset sukupuolivaikutukset huomioon ennakkoon tehtävissä vaikutustenarvioinneissa ja jälkiarvioinneissa; kehottaa komissiota tekemään yhteistyötä kansainvälisten kumppaneiden kuten WTO:n, paikallisviranomaisten ja järjestöjen kanssa, jotta voidaan kerätä tietoja, analysoida kaupan vaikutuksia naisiin ja muuttaa nämä tiedot konkreettisiksi ehdotuksiksi, joilla parannetaan naisten asemaa kansainvälisessä kauppajärjestelmässä ja edistetään osallistavaa talouskasvua; korostaa, että tehostettu yhteistyö kansainvälisten organisaatioiden kuten WTO:n, Kansainvälisen kauppakeskuksen ja YK:n välillä, sekä verkostojen luominen tiedeyhteisöjen, kansalaisjärjestöjen ja parlamenttien välille voi johtaa parhaiden käytäntöjen ja tiedonkeruumenetelmien tehokkaampaan jakamiseen sekä sukupuolinäkökohdan sisällyttämiseen kauppaan; vaatii, että sukupuolikysymykset eivät saisi rajoittua pelkästään kauppaa ja kestävää kehitystä koskevaan lukuun; |
| --- | --- |

69.

| 70. | kehottaa komissiota osallistumaan aktiivisesti hiljattain perustetun WTO:n kauppaa ja sukupuolten tasa-arvoa käsittelevän epävirallisen työryhmän toimintaan ja pyrkimään 12. ministerikokouksessa vahvaan julkilausumaan, jota voitaisiin käyttää etenemissuunnitelmana vuonna 2017 annetun Buenos Airesin julistuksen täytäntöönpanossa; korostaa, että kauppaa ja sukupuolten tasa-arvoa käsittelevä epävirallinen työryhmä on ensimmäinen askel kohti pysyvämpää WTO:n foorumia kauppaan ja sukupuolten tasa-arvoon liittyvien kysymysten käsittelemiseksi; kehottaa komissiota ottamaan edelleen ennakoivasti yhteyttä muihin WTO:n jäseniin antaakseen panoksensa epävirallisen työryhmän toimintaan ja tarkastellakseen mahdollisuutta perustaa pysyvä työryhmä; |
| --- | --- |

70.

| 71. | palauttaa mieliin komissiolle esittämänsä pyynnön, että olisi varmistettava, että sukupuolet ovat tasapuolisesti edustettuina kansallisissa neuvoa-antavissa ryhmissä, että niiden seurantatehtäviä laajennetaan entisestään ja että perustetaan kauppaa ja sukupuolta käsittelevä komitea havaitsemaan puutteita; |
| --- | --- |

71.

| 72. | kehottaa komissiota arvioimaan huolellisesti kauppasopimusten vaikutusta aloihin, kuten vaatetusalaan ja pienimuotoiseen maatalouteen, joilla on paljon naispuolisia työntekijöitä; palauttaa mieliin, että covid-19-pandemian aiheuttama talouskriisi on vaikuttanut voimakkaasti näihin aloihin ja pahentanut naispuolisten työntekijöiden epätasa-arvon, heihin kohdistuvan syrjinnän ja hyväksikäytön riskiä; |
| --- | --- |

72.

| 73. | kehottaa komissiota varmistamaan riittävien resurssien saatavuuden ja julkistamaan osoitetut resurssit edistääkseen sukupuolten välistä tasa-arvoa perusarvona kauppa- ja investointipolitiikassaan ja huolehtimaan siitä, että kauppapolitiikasta ja -neuvotteluista vastaavien EU:n toimielinten sihteeristöillä on tiedot ja tekniset valmiudet sukupuolinäkökohtien sisällyttämiseksi koko kauppaneuvotteluja ja politiikan muotoilua koskevaan prosessiin nimeämällä tasa-arvoasioiden yhteyspisteitä EU:n toimielimissä ja edustustoissa; |
| --- | --- |

73.

| 74. | kehottaa sisällyttämään kaikkiin kauppaa ja kestävää kehitystä koskeviin lukuihin sitovia ja täytäntöönpanokelpoisia määräyksiä, jotka perustuvat ILOn keskeisiin työelämän normeihin ja asiaa koskeviin yleissopimuksiin, erityisesti kotitaloustyöntekijöiden ihmisarvoista työtä koskevaan yleissopimukseen nro 189, perheenhuoltovelvollisuuksia omaavien mies- ja naistyöntekijöiden samanlaisia mahdollisuuksia ja yhdenvertaista kohtelua koskevaan yleissopimukseen nro 156, CEDAW-sopimukseen, työmarkkinoilla ja ammatin harjoittamisen yhteydessä tapahtuvaa syrjintää koskevaan yleissopimukseen nro 111, samanarvoisesta työstä miehille ja naisille maksettavaa samaa palkkaa koskevaan yleissopimukseen nro 100 ja väkivaltaa ja häirintää koskevaan yleissopimukseen nro 190, ja sisällyttämään nämä yleissopimukset yleissopimuslistalle GSP+ -menettelyn tarkistuksessa; |
| --- | --- |

74.

| 75. | panee tyytyväisenä merkille Kansainvälisen standardisoimisjärjestön (ISO/IWA 34) naisten yrittäjyyteen liittyvistä maailmanlaajuisista määritelmistä tehdyn kansainvälisen työpajasopimuksen, jonka tarkoituksena on helpottaa poliittista päätöksentekoa, tietojen keräämistä ja mahdollisuuksia valmiuksien kehittämiseen, rahoituksen saantiin ja markkinoille pääsyyn naisten taloudellisten vaikutusmahdollisuuksien parantamiseksi; |
| --- | --- |

75.

| 76. | pitää myönteisinä Euroopan investointipankin (EIP) lainanantopolitiikassa jo aikaansaatuja tasa-arvosaavutuksia ja kehottaa EIP:tä laajentamaan toimiaan ja erityisesti ottamaan ulkoisessa lainanantovaltuutuksessaan mahdollisimman suuressa määrin huomioon GAP III:ssa asetetut politiiset tavoitteet; |
| --- | --- |

76.

| 77. | korostaa, että EIP:n ja muiden asiaankuuluvien Euroopan kehitysrahoituslaitosten toiminnan olisi oltava täysin GAP III -toimintasuunnitelman mukaista; kehottaa EIP:tä ottamaan huomioon GAP III -toimintasuunnitelman tavoitteet, kun tarjotaan tukea kumppanimaissa oleville yrityksille tekemällä vaikutustenarviointeja, jotka olisi tehtävä kaikille EIP:n rahoittamille hankkeille ja jatkuvalle kentällä toteutettavien toimien seurannalle; |
| --- | --- |

77.

Edistetään naisten, tyttöjen ja nuorten naisten osallistumista ja johtajuutta

| 78. | korostaa naisten ja tyttöjen johtajuuden ja osallistumisen merkitystä kaikilla päätöksenteon tasoilla ja että naisten yhdenvertainen osallistuminen julkiseen ja poliittiseen elämään on olennaisen tärkeää hyvän hallintotavan ja poliittisen päätöksenteon kannalta; korostaa, että on tärkeää, että naiset ovat edustettuina neuvottelupöydän molemmin puolin kaikilla ulkoisen toiminnan tasoilla; muistuttaa, että kun naiset ja tytöt johtavat tasavertaisesti, kokonaiset yhteisöt hyötyvät paremmista ja kestävämmistä ratkaisuista; toteaa, että naiset ovat aliedustettuina kaikilla poliittisen ja julkisen elämän tasoilla ja että edistyminen on hidasta; |
| --- | --- |

78.

| 79. | kehottaa rahoittamaan ohjelmia, joilla edistetään naisten koulutusta, kansalaisosallistumista ja osallistumista, mukaan lukien yhteisötason osallistavien lähestymistapojen ja erityisten tytöille ja nuorille naisille suunnattujen koulutustoimien tukeminen, koska heihin syrjintä vaikuttaa kaikista eniten; kehottaa ottamaan naiset mukaan kaikilla päätöksenteon, hallinnon, johtajuuden ja valta-asemien tasoilla julkishallinnon uudistusten, ohjelmien ja sellaisten toimien kuin verkostoitumisen, vaihdon, mentoroinnin ja sponsoroinnin avulla ja kannattaa paikallisten naisten oikeuksia ajavien järjestöjen ja naisjohtoisten humanitaarisen avun etulinjan toimijoiden ottamista mukaan humanitaarisen koordinoinnin ja päätöksenteon rakenteisiin; |
| --- | --- |

79.

Otetaan naiset mukaan rauhanrakentamista ja turvallisuutta koskeviin aloitteisiin

| 80. | korostaa naisten ja kansalaisyhteiskunnan merkitystä vuoropuhelun edistämisessä, liittoutumien muodostamisessa, rauhanvälityksessä ja erilaisten näkökulmien esiin tuomisessa siinä, mitä rauha ja turvallisuus tarkoittavat etenkin konfliktineston ja -ratkaisun sekä konfliktin jälkeisen jälleenrakentamisen yhteydessä; kehottaa EU:ta edistämään naisten laajempaa osallistumista rauhanturvaamiseen ja -rakentamiseen ja tukemaan naisia, nuoria naisia, tyttöjä ja naisten oikeuksien puolustajia keskeisinä muutoksentekijöitä ja tunnustamaan tämän sekä tukemaan ja suojelemaan heitä; painottaa, että naisten ihmisoikeuksien kunnioittaminen ja niiden täysimääräinen toteuttaminen ovat demokraattisen ja osallistavan yhteiskunnan perusta; |
| --- | --- |

80.

| 81. | suhtautuu myönteisesti naisia, rauhaa ja turvallisuutta koskevan EU:n toimintaohjelman integroimiseen osaksi GAP III -toimintasuunnitelmaa ja kehottaa panemaan se tehokkaasti täytäntöön; korostaa naisten ja naispuolisten ihmisoikeuksien puolustajien johtamien nykyisten ja menestyksekkäiden paikallisten rauhanrakennusaloitteiden tärkeää roolia ja kehottaa EU:ta tukemaan ja tehostamaan näitä aloitteita ja sisällyttämään ne järjestelmällisesti rauhanrakentamiseen liittyviin neuvotteluihin, koordinointiin ja päätöksentekoon; |
| --- | --- |

81.

| 82. | kehottaa EUH:ta toteuttamaan järjestelmällisen konfliktianalyysin, johon on sisällytetty tasa-arvoanalyysiin ja sukupuolinäkökohdat huomioon ottavaan konfliktianalyysiin perustuva sukupuolinäkökulma, erityisesti YTPP:n operaatioiden ja Euroopan rauhanrahaston toimien osalta; painottaa riittävien resurssien tarvetta, jotta voidaan kehittää ja vahvistaa EU:n asiantuntemusta ja valmiuksia toteuttaa riski- ja konfliktianalyysejä, joihin on sisällytetty sukupuolinäkökulma ja joissa olisi kiinnitettävä erityistä huomiota myös sukupuolten tasa-arvoon sekä naisten ja muita heikommassa asemassa olevien ryhmien merkityksellisen osallistumisen varmistamiseen; |
| --- | --- |

82.

| 83. | painottaa, että on tärkeää yhdistää toisiinsa inhimillinen turvallisuus ja sukupuolinäkökulma; kehottaa EU:ta käyttämään inhimillisen turvallisuuden määritelmää, joka on vahvistettu YK:n yleiskokouksen päätöslauselmassa 66/290 ja sen naisia, rauhaa ja turvallisuutta koskevassa toimintaohjelmassa; painottaa, että turvallisuudessa on keskityttävä ihmishenkiin ja niiden suojelemiseen väkivallan uhalta sekä koulutuksen, terveydenhuollon, elintarvikkeiden tai taloudellisen riippumattomuuden puuttumisen kaltaisilta uhkilta; kehottaa komissiota, EUH:ta ja jäsenvaltioita kehittämään ja edistämään YK:n aseidenriisuntaohjelmaa; vaatii aseidenriisuntaa ja asesulkua koskevaa feminististä ulkopolitiikkaa; |
| --- | --- |

83.

| 84. | huomauttaa, että naisiin vaikuttaa kohtuuttomasti konflikteihin liittyvä seksuaalinen väkivalta ja muut ihmisoikeusrikkomukset, joista ei seuraa rangaistusta, myös suurempi riski joutua ihmiskaupan uhriksi; korostaa, että konfliktialueilla ja -maissa seksuaalisen väkivallan uhreiksi joutuneille naisille ja tytöille on tarjottava asianmukaista ja kokonaisvaltaista hoitoa sekä tehokkaita ja asianmukaisia hyvityksiä; toteaa, että tämä järjestelmä toimii jo siellä, missä se on otettu käyttöön, ja että sen avulla uhrit voidaan sopeuttaa uudelleen yhteiskuntaan; muistuttaa, että on tärkeää torjua uhrien leimaamista; kehottaa jatkamaan niiden toimien tukemista, joilla taataan konflikti- ja hätätilanteissa eläville naisille seksuaali- ja lisääntymisterveys ja -oikeudet sekä niihin sisältyvät hoivapaketit rahoittamalla tukemalla etulinjan järjestöjä ja naisten johtamia järjestöjä; |
| --- | --- |

84.

| 85. | muistuttaa, että aseelliset konfliktit vaikuttavat suhteettomasti naisiin ja tyttöihin; pitää valitettavana seksuaalisen väkivallan käyttöä sodankäynnin välineenä ja vaatii torjumaan sitä kiireellisesti sekä torjumaan rankaisemattomuutta saattamalla rikokseen syyllistyneet henkilöt oikeuden eteen; korostaa myös, että naiset ovat usein ensimmäisiä konfliktialueilla tapahtuvien väestön pakkosiirron uhreja ja että he kärsivät usein taloudellisen itsenäisyyden menetyksestä ja koulutuksen sekä luotettavien seksuaali- ja lisääntymisterveyttä koskevien palvelujen saatavuuden puutteesta; korostaa, että konfliktien tai luonnonkatastrofien vuoksi siirtymään joutuneille väestöryhmille on varmistettava koulutus- ja työllistymismahdollisuuksien saanti; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä kumppanimaiden ja niiden asevoimien kanssa varmistaakseen siviilihenkilöiden suojelemisesta sodan aikana tehdyn neljännen Geneven sopimuksen asianmukaisen täytäntöönpanon keskittyen erityisesti seksuaalisen väkivallan ehkäisemiseen ja siitä rankaisemiseen; |
| --- | --- |

85.

| 86. | pitää valitettavana, että GAP III -toimintasuunnitelmassa ei oteta huomioon eri maiden kulttuuriperintöä eikä naisten osuutta kulttuurin suojelemisessa ja kehittämisessä; kehottaa komissiota ja EUH:ta kehittämään ohjelmia, joilla pyritään suojelemaan ja tunnustamaan naisten kehittämät kulttuuriperintö ja perinteet, joita ei usein havaita etenkään konfliktien kaikkien vaiheiden aikana; |
| --- | --- |

86.

Sukupuolitietoisen humanitaarisen toiminnan varmistaminen

| 87. | pitää valitettavana, että komission äskettäin antamassa tiedonannossa ”EU:n humanitaarinen toiminta: uudet haasteet, samat periaatteet” (COM(2021)0110) ei oteta riittävästi huomioon sukupuolinäkökulmaa humanitaarisissa yhteyksissä; kehottaa komissiota esittämään konkreettisempia ehdotuksia sukupuoleen liittyvien toimien erityisistä menoista, ohjelmista, seurannasta ja arvioinnista humanitaarisissa yhteyksissä ja toteuttamaan toimenpiteitä, joilla kehitetään edelleen mukautettuja ja tehokkaita sukupuolinäkökohdat huomioon ottavia EU:n humanitaarisia toimia ottaen huomioon kehitysyhteistyön ja rauhan väliseen jatkumoon perustuvan kolmitahoisen lähestymistavan tarjoaman mahdollisuuden suojella naisten ja tyttöjen oikeuksia ja edistää sukupuolten tasa-arvoa kaikissa yhteyksissä; |
| --- | --- |

87.

Rakennetaan vihreä ja digitaalinen yhteiskunta

| 88. | pitää myönteisenä, että GAP III -toimintasuunnitelmaan on sisällytetty ilmastonmuutosta koskeva painopistealue, koska ilmastonmuutos ei ole sukupuolineutraali, sillä se vahvistaa olemassa olevaa sukupuolten eriarvoisuutta erityisesti köyhien, nuorten ja alkuperäiskansojen keskuudessa ja etenkin hauraissa ympäristöissä; arvostaa unionin päättäväisyyttä käsitellä sukupuolikysymyksiä vihreän siirtymän yhteydessä, kun otetaan huomioon ilmastonmuutoksen intersektionaalinen ja suhteeton vaikutus naisiin ja tyttöihin erityisesti kehitysmaissa; korostaa naiset ja tytöt on otettava mukaan tehokkaiden lähestymistapojen suunnitteluun ja täytäntöönpanoon ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi ja siihen sopeutumiseksi kumppanimaissa, sekä kuunnella ja voimaannuttaa heitä, ja näin varmistaa tehokkaat sukupuolinäkökohdat huomioon ottavat ilmastotoimet; kehottaa EU:ta näyttämään esimerkkiä sisällyttämällä viipymättä sukupuolinäkökulman ja sukupuolten tasa-arvoa koskevat tavoitteet Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan ja siihen liittyviin aloitteisiin; |
| --- | --- |

88.

| 89. | muistuttaa, että sukupuolten tasa-arvo on kestävän kehityksen ennakkoedellytys, jotta varmistetaan oikeudenmukainen ja tasapuolinen siirtymä, jossa ketään ei jätetä jälkeen; kehottaa siksi jälleen, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelman jälkeen on pikaisesti toteutettava niin sanottu vihreän kehityksen diplomatia, joka sisältää järjestelmällisesti sukupuolinäkökulman ja intersektionaalisen näkökulman ja jossa naiset ja nuoret tytöt, myös alkuperäiskansojen naiset, osallistuvat ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevaan strategiseen päätöksentekoon; |
| --- | --- |

89.

| 90. | panee merkille, että naiset ja naisjärjestöt ovat maataloutta, ilmastoa, energiaa ja biologisen monimuotoisuuden säilyttämistä koskevien ratkaisujen ja tietämyksen eturintamassa ja suunnannäyttäjiä ilmastonmuutoksen torjunnassa; kehottaa tukemaan heitä riittävän ja joustavan rahoituksen, lainsäädäntökehysten, maan ja resurssien saatavuuden sekä yksityisten ja taloussektorien kanssa tehtävän yhteistyön kautta; muistuttaa sukupuolitietoisen mukautumisen, mukaan lukien ilmaston kannalta älykkään maatalouden, katastrofiriskien vähentämisen, kiertotalouden ja luonnonvarojen kestävän hoidon, merkityksestä; |
| --- | --- |

90.

| 91. | kehottaa parantamaan naisten ja tyttöjen mahdollisuutta käyttää digitaalisia välineitä ja antamaan heille niitä koskevaa koulutusta sekä edistämään naisten osuuden lisäämistä STEM-ammateissa; |
| --- | --- |

91.

| 92. | korostaa, että sosiaaliset verkostot ovat sukupuolistuneen syrjinnän ja häirinnän lähde; korostaa, että hallitusten on tehostettava toimiaan näiden verkostojen sekä digitaalisten alustojen sääntelemiseksi paremmin sukupuolistuneen verkkoväkivallan ja verkkokiusaamisen torjumiseksi; toteaa, että tämä on merkittävä este naisten ja tyttöjen pääsylle digitaaliympäristöihin ja heidän osallistumiselleen verkossa ja vaikeuttaa vakavasti tyttöjen ja naisten poliittista osallistumista erityisesti silloin, jos heillä on intersektionaalinen identiteetti, sillä he ilmoittavat verkkoväkivallasta useammin; kehottaa laatimaan kohdennettuja suojelumekanismeja naisille verkossa ja edistämään edelleen naisten osallistumista tekoälyn suunnitteluun, tuottamiseen ja kehittämiseen, jotta voidaan torjua sukupuolistereotypioiden ja -ennakkoluulojen ylläpitämistä; korostaa tarvetta panna täytäntöön asianmukaiset rikosoikeudelliset säännökset verkossa tapahtuvan hyväksikäytön, uhkaavien viestien, seksuaalisen häirinnän ja ilman suostumusta tapahtuvan yksityisten kuvien jakamisen torjumiseksi; |
| --- | --- |

92.

| 93. | panee merkille, että sähköinen kaupankäynti voi kytkeä enemmän naisyrittäjiä kansainvälisiin markkinoihin; kehottaa kuitenkin komissiota tukemaan naisia lohkoketjun kaltaisten uusien teknologioiden hyväksymisessä, sillä vertaisperiaatteeseen perustuvan luonteensa, anonyymiutensa ja tehokkuutensa ansiosta se voi auttaa tiettyjä naisia voittamaan joitakin syrjiviä oikeudellisia ja kulttuurisia kaupan esteitä, parantaa heidän rahoituksensaantimahdollisuuksiaan ja auttaa heitä integroitumaan globaaleihin arvoketjuihin; |
| --- | --- |

93.

Luodaan todellinen tasa-arvon sukupolvi

| 94. | muistuttaa, että unionilla on oltava johtava asema monenvälisellä tasolla feministisen diplomatian edistämisessä, jotta pannaan täytäntöön kansainväliset sopimukset, jotka liittyvät naisten ja tyttöjen oikeuksiin ja heidän vaikutusvaltansa lisäämiseen; kehottaa EU:ta, sen jäsenvaltioita, komissiota ja EUH:ta sitoutumaan etenemään kohti feminististä ulko-, turvallisuus- ja kehityspolitiikkaa, jossa otetaan huomioon sukupuolijärjestelmää muuttava näkemys ja asettamaan sukupuolten tasa-arvon ulkoisten toimiensa ja painopisteidensä keskiöön; |
| --- | --- |

94.

| 95. | pitää myönteisenä, että Pariisissa järjestetyssä sukupuolten tasa-arvoa käsittelevässä Generation Equality -foorumissa hallitukset kaikkialla maailmassa, yksityinen sektori ja kansalaisyhteiskunta lupasivat 33 miljardia euroa; kehottaa perustamaan kansainvälisen ja tehokkaan vastuuvelvollisuusjärjestön ja kehottaa komissiota seuraamaan sen sovittuja sitoumuksia ja varmistamaan niiden käytännön toteuttamisen vuosittain; |
| --- | --- |

95.

| 96. | muistuttaa komission sitoumuksesta osoittaa neljä miljardia euroa ulkoisista määrärahoista naisille ja tytöille ja lisätä naisjärjestöjen rahoitusta; kehottaa selkeyttämään ja seuraamaan asianmukaisesti näitä sitoumuksia ja toteuttamaan ne käytännössä sekä asettamaan selkeän perustason ja tavoitteet; |
| --- | --- |

96.

| 97. | muistuttaa, että sukupolvien välinen vuoropuhelu sekä miesten ja poikien osallistaminen ja sitouttaminen sukupuolten tasa-arvon edistämiseksi ovat ratkaisevan tärkeitä, jotta voidaan toteuttaa yhteiskunnallinen muutos ja luoda todellinen tasa-arvon sukupolvi; |
| --- | --- |

97.

| 98. | on tyytyväinen siihen, että GAP III -toimintasuunnitelmassa tunnustetaan sen merkitys, että miehet ja pojat otetaan aktiivisesti mukaan toimintaan, jotta voidaan edistää muutosta yhteiskunnallisissa asenteissa ja sen seurauksena myös laajempaa rakenteellista muutosta; painottaa, että on tärkeää kehittää käytännöllisiä menetelmiä miesten ja poikien ottamiseksi mukaan muutoksentekijöinä ottamalla käyttöön lisäindikaattoreita ja -tavoitteita, jotka koskevat miesten ja poikien ottamista mukaan toimintaan, ja varmistamalla, että GAP III -toimintasuunnitelma tuottaa myönteisiä tuloksia myös heille; |
| --- | --- |

98.

o

o o

| 99. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle sekä komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle. |
| --- | --- |

99.

---

(1)  EUVL L 23, 27.1.2010, s. 35.

(2)  EUVL L 107, 26.3.2021, s. 1.

(3)  EUVL L 209, 14.6.2021, s. 1.

(4)  EUVL C 76, 9.3.2020, s. 168.

(5)  EUVL C 294, 23.7.2021, s. 8.

(6)  EUVL C 294, 23.7.2021, s. 58.

(7)  EUVL C 404, 6.10.2021, s. 202.

(8)  EUVL C 456, 10.11.2021, s. 191.

(9)  EUVL C 456, 10.11.2021, s. 232.

(10)  EUVL C 81, 18.2.2022, s. 63.

(11)  EUVL C 81, 18.2.2022, s. 43.

(12)  EUVL C 162, 10.5.2019, s. 9.

(13)  EUVL C 99 E, 3.4.2012, s. 31.

---

| 9.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 347/168 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 347/168

---

P9_TA(2022)0074

Oikeusvaltioperiaate ja unionin tuomioistuimen antaman tuomion seuraukset

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. maaliskuuta 2022 oikeusvaltioperiaatteesta ja unionin tuomioistuimen päätöksen seurauksista (2022/2535(RSP))

(2022/C 347/13)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2 artiklan, 3 artiklan 1 kohdan, 4 artiklan 3 kohdan, 6, 7, ja 13 artiklan, 14 artiklan 1 kohdan, 16 artiklan 1 kohdan, 17 artiklan 1 kohdan, 17 artiklan 3 kohdan, 17 artiklan 8 kohdan, 19 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan ja 49 artiklan sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 265, 310, 317 ja 319 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2 artiklan, 3 artiklan 1 kohdan, 4 artiklan 3 kohdan, 6, 7, ja 13 artiklan, 14 artiklan 1 kohdan, 16 artiklan 1 kohdan, 17 artiklan 1 kohdan, 17 artiklan 3 kohdan, 17 artiklan 8 kohdan, 19 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan ja 49 artiklan sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 265, 310, 317 ja 319 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan,

| — | ottaa huomioon yleisestä ehdollisuusjärjestelmästä unionin talousarvion suojaamiseksi 16. joulukuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 (1) (”oikeusvaltioperiaatetta koskevasta ehdollisuudesta annettu asetus”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yleisestä ehdollisuusjärjestelmästä unionin talousarvion suojaamiseksi 16. joulukuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 (1) (”oikeusvaltioperiaatetta koskevasta ehdollisuudesta annettu asetus”),

| — | ottaa huomioon 25. maaliskuuta 2021 antamansa päätöslauselman asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 (oikeusvaltioperiaatetta koskeva ehdollisuusmekanismi) soveltamisesta (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. maaliskuuta 2021 antamansa päätöslauselman asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 (oikeusvaltioperiaatetta koskeva ehdollisuusmekanismi) soveltamisesta (2),

| — | ottaa huomioon 10. kesäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman oikeusvaltiotilanteesta Euroopan unionissa ja ehdollisuusjärjestelmästä annetun asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 soveltamisesta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. kesäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman oikeusvaltiotilanteesta Euroopan unionissa ja ehdollisuusjärjestelmästä annetun asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 soveltamisesta (3),

| — | ottaa huomioon 8. heinäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman suuntaviivojen laatimisesta unionin talousarvion suojaamista koskevan yleisen ehdollisuusjärjestelmän soveltamiseksi (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. heinäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman suuntaviivojen laatimisesta unionin talousarvion suojaamista koskevan yleisen ehdollisuusjärjestelmän soveltamiseksi (4),

| — | ottaa huomioon 29. lokakuuta 2021 nostamansa laiminlyöntikanteen asiassa C-657/21, Euroopan parlamentti v. komissio, joka on parhaillaan vireillä Euroopan unionin tuomioistuimessa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. lokakuuta 2021 nostamansa laiminlyöntikanteen asiassa C-657/21, Euroopan parlamentti v. komissio, joka on parhaillaan vireillä Euroopan unionin tuomioistuimessa,

| — | ottaa huomioon 30. syyskuuta 2020 (COM(2020)0580) ja 20. heinäkuuta 2021 (COM(2021)0700) julkaistut komission oikeusvaltiokertomukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. syyskuuta 2020 (COM(2020)0580) ja 20. heinäkuuta 2021 (COM(2021)0700) julkaistut komission oikeusvaltiokertomukset,

| — | ottaa huomioon 11. joulukuuta 2020 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. joulukuuta 2020 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön,

| — | ottaa huomioon unionin tuomioistuimen 16. helmikuuta 2022 antamat tuomiot asioissa C-156/21 ja C-157/21 (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin tuomioistuimen 16. helmikuuta 2022 antamat tuomiot asioissa C-156/21 ja C-157/21 (5),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen 3. kesäkuuta 2021 asiassa C-650/18 antaman tuomion, jolla hylättiin Unkarin kanne parlamentin 12. syyskuuta 2018 antamasta päätöslauselmasta, jolla käynnistettiin menettely sen määrittämiseksi, onko olemassa selvä vaara, että jokin jäsenvaltio loukkaa vakavasti Euroopan unionin perustana olevia arvoja (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen 3. kesäkuuta 2021 asiassa C-650/18 antaman tuomion, jolla hylättiin Unkarin kanne parlamentin 12. syyskuuta 2018 antamasta päätöslauselmasta, jolla käynnistettiin menettely sen määrittämiseksi, onko olemassa selvä vaara, että jokin jäsenvaltio loukkaa vakavasti Euroopan unionin perustana olevia arvoja (6),

| — | ottaa huomioon unionin tuomioistuimen 14. heinäkuuta 2021 antaman määräyksen ja sen 15. heinäkuuta 2021 antaman tuomion (7), joiden mukaan Puolan tuomareiden kurinpitojärjestelmä ei ole EU:n lainsäädännön mukainen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin tuomioistuimen 14. heinäkuuta 2021 antaman määräyksen ja sen 15. heinäkuuta 2021 antaman tuomion (7), joiden mukaan Puolan tuomareiden kurinpitojärjestelmä ei ole EU:n lainsäädännön mukainen,

| — | ottaa huomioon 12. syyskuuta 2018 antamansa päätöslauselman ehdotuksesta, jolla neuvostoa pyydetään toteamaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 7 artiklan 1 kohdan nojalla, onko olemassa selvä vaara, että Unkari loukkaa vakavasti unionin perustana olevia arvoja (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. syyskuuta 2018 antamansa päätöslauselman ehdotuksesta, jolla neuvostoa pyydetään toteamaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 7 artiklan 1 kohdan nojalla, onko olemassa selvä vaara, että Unkari loukkaa vakavasti unionin perustana olevia arvoja (8),

| — | ottaa huomioon komission 20. joulukuuta 2017 antaman, SEU 7 artiklan 1 kohdan mukaisen perustellun ehdotuksen oikeusvaltioperiaatteen noudattamisesta Puolassa: ehdotus neuvoston päätökseksi sen toteamisesta, että on olemassa selvä vaara, että Puolan tasavalta loukkaa vakavasti oikeusvaltioperiaatetta (COM(2017)0835), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 20. joulukuuta 2017 antaman, SEU 7 artiklan 1 kohdan mukaisen perustellun ehdotuksen oikeusvaltioperiaatteen noudattamisesta Puolassa: ehdotus neuvoston päätökseksi sen toteamisesta, että on olemassa selvä vaara, että Puolan tasavalta loukkaa vakavasti oikeusvaltioperiaatetta (COM(2017)0835),

| — | ottaa huomioon 1. maaliskuuta 2018 antamansa päätöslauselman komission päätöksestä käynnistää SEU-sopimuksen 7 artiklan 1 kohdan mukainen menettely Puolan tilanteen johdosta (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. maaliskuuta 2018 antamansa päätöslauselman komission päätöksestä käynnistää SEU-sopimuksen 7 artiklan 1 kohdan mukainen menettely Puolan tilanteen johdosta (9),

| — | ottaa huomioon 17. marraskuuta 2021 päivätyt kirjeet, jotka komissio lähetti Puolalle ja Unkarille oikeusvaltioperiaatetta koskevasta ehdollisuudesta annetun asetuksen 6 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. marraskuuta 2021 päivätyt kirjeet, jotka komissio lähetti Puolalle ja Unkarille oikeusvaltioperiaatetta koskevasta ehdollisuudesta annetun asetuksen 6 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan ja liitteen VI, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan ja liitteen VI,

| A. | ottaa huomioon, että Euroopan unioni perustuu SEU 2 artiklassa vahvistettuihin arvoihin, joita ovat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, demokratia, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Euroopan unioni perustuu SEU 2 artiklassa vahvistettuihin arvoihin, joita ovat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, demokratia, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina;

| B. | ottaa huomioon, että oikeusvaltioperiaatetta koskevasta ehdollisuudesta annetun asetuksen mukaisesti oikeusvaltioperiaatetta on tulkittava SEU-sopimuksen 2 artiklassa vahvistettujen arvojen ja periaatteiden valossa, mukaan lukien perusoikeudet ja syrjimättömyys; katsoo, että komission olisi hyödynnettävä kaikkia käytettävissään olevia välineitä, myös oikeusvaltioperiaatetta koskevasta ehdollisuudesta annettua asetusta, puuttuakseen demokratian ja perusoikeuksien jatkuviin loukkauksiin kaikkialla unionissa, mukaan lukien hyökkäykset tiedotusvälineiden vapautta ja toimittajia, maahanmuuttajia, naisten oikeuksia, hlbtiq-henkilöiden oikeuksia sekä yhdistymis- ja kokoontumisvapautta vastaan; kehottaa komissiota toimimaan ja ottamaan tämän huomioon oikeusvaltioperiaatetta koskevasta ehdollisuudesta annetun asetuksen soveltamisessa; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että oikeusvaltioperiaatetta koskevasta ehdollisuudesta annetun asetuksen mukaisesti oikeusvaltioperiaatetta on tulkittava SEU-sopimuksen 2 artiklassa vahvistettujen arvojen ja periaatteiden valossa, mukaan lukien perusoikeudet ja syrjimättömyys; katsoo, että komission olisi hyödynnettävä kaikkia käytettävissään olevia välineitä, myös oikeusvaltioperiaatetta koskevasta ehdollisuudesta annettua asetusta, puuttuakseen demokratian ja perusoikeuksien jatkuviin loukkauksiin kaikkialla unionissa, mukaan lukien hyökkäykset tiedotusvälineiden vapautta ja toimittajia, maahanmuuttajia, naisten oikeuksia, hlbtiq-henkilöiden oikeuksia sekä yhdistymis- ja kokoontumisvapautta vastaan; kehottaa komissiota toimimaan ja ottamaan tämän huomioon oikeusvaltioperiaatetta koskevasta ehdollisuudesta annetun asetuksen soveltamisessa;

| C. | toteaa, että mikä tahansa selvä riski siitä, että jäsenvaltio loukkaa vakavasti 2 artiklassa tarkoitettuja arvoja, ei koske ainoastaan yksittäistä jäsenvaltiota, jossa riski toteutuu, vaan se vaikuttaa myös muihin jäsenvaltioihin, niiden keskinäiseen luottamukseen sekä unionin ja sen kansalaisten unionin oikeuden mukaisten oikeuksien koko luonteeseen; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että mikä tahansa selvä riski siitä, että jäsenvaltio loukkaa vakavasti 2 artiklassa tarkoitettuja arvoja, ei koske ainoastaan yksittäistä jäsenvaltiota, jossa riski toteutuu, vaan se vaikuttaa myös muihin jäsenvaltioihin, niiden keskinäiseen luottamukseen sekä unionin ja sen kansalaisten unionin oikeuden mukaisten oikeuksien koko luonteeseen;

| D. | ottaa huomioon, että SEU-sopimuksen 2 artiklaan sisältyvissä arvoissa Euroopan unionin identiteetti määritellään yhteiseksi oikeusjärjestykseksi, minkä vuoksi Euroopan unionin on voitava puolustaa näitä arvoja perussopimuksissa sille annetun toimivallan rajoissa; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että SEU-sopimuksen 2 artiklaan sisältyvissä arvoissa Euroopan unionin identiteetti määritellään yhteiseksi oikeusjärjestykseksi, minkä vuoksi Euroopan unionin on voitava puolustaa näitä arvoja perussopimuksissa sille annetun toimivallan rajoissa;

| E. | ottaa huomioon, että oikeusvaltioperiaatetta koskevasta ehdollisuudesta annettu asetus tuli voimaan 1. tammikuuta 2021 ja sitä on siitä alkaen sovellettu kokonaisuudessaan ja sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että oikeusvaltioperiaatetta koskevasta ehdollisuudesta annettu asetus tuli voimaan 1. tammikuuta 2021 ja sitä on siitä alkaen sovellettu kokonaisuudessaan ja sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa;

| F. | ottaa huomioon, että oikeusvaltioperiaatetta koskevasta ehdollisuudesta annetun asetuksen sovellettavuus, tarkoitus ja soveltamisala on määritelty selkeästi kyseisessä asetuksessa; ottaa huomioon, että komission tehtävänä on SEU 17 artiklan 1 kohdan mukaan huolehtia ”siitä, että perussopimuksia sekä toimielinten niiden nojalla hyväksymiä toimenpiteitä sovelletaan”; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että oikeusvaltioperiaatetta koskevasta ehdollisuudesta annetun asetuksen sovellettavuus, tarkoitus ja soveltamisala on määritelty selkeästi kyseisessä asetuksessa; ottaa huomioon, että komission tehtävänä on SEU 17 artiklan 1 kohdan mukaan huolehtia ”siitä, että perussopimuksia sekä toimielinten niiden nojalla hyväksymiä toimenpiteitä sovelletaan”;

| G. | ottaa huomioon, että komission puheenjohtajan poissaolo täysistunnossa 16. helmikuuta 2022 käydystä keskustelusta osoittaa, että komission velvollisuutta asettaa pyydettäessä etusijalle parlamentin täysistuntoihin osallistuminen muihin kilpaileviin tapahtumiin tai kutsuihin nähden ei ole noudatettu, kuten Euroopan parlamentin ja Euroopan komission välisistä suhteista tehdyssä puitesopimuksessa määrätään (10); |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että komission puheenjohtajan poissaolo täysistunnossa 16. helmikuuta 2022 käydystä keskustelusta osoittaa, että komission velvollisuutta asettaa pyydettäessä etusijalle parlamentin täysistuntoihin osallistuminen muihin kilpaileviin tapahtumiin tai kutsuihin nähden ei ole noudatettu, kuten Euroopan parlamentin ja Euroopan komission välisistä suhteista tehdyssä puitesopimuksessa määrätään (10);

| H. | ottaa huomioon, että puheenjohtaja Ursula von der Leyen ilmoitti 16. helmikuuta 2022 antamassaan lehdistötiedotteessa, että unionin tuomioistuimen tuomiot huomioon ottaen komissio hyväksyy seuraavien viikkojen aikana suuntaviivat, joissa selvennetään, miten mekanismia sovelletaan käytännössä; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että puheenjohtaja Ursula von der Leyen ilmoitti 16. helmikuuta 2022 antamassaan lehdistötiedotteessa, että unionin tuomioistuimen tuomiot huomioon ottaen komissio hyväksyy seuraavien viikkojen aikana suuntaviivat, joissa selvennetään, miten mekanismia sovelletaan käytännössä;

| I. | ottaa huomioon, että oikeusvaltioperiaatetta koskevasta ehdollisuudesta annetun asetuksen soveltaminen ei edellytä sellaisten suuntaviivojen hyväksymistä, jotka eivät ole osa asetusta, ja että mahdollisissa suuntaviivoissa ei saa heikentää lainsäätäjien tarkoitusta tai muuttaa, laajentaa tai kaventaa asetuksen tekstin soveltamisalaa; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että oikeusvaltioperiaatetta koskevasta ehdollisuudesta annetun asetuksen soveltaminen ei edellytä sellaisten suuntaviivojen hyväksymistä, jotka eivät ole osa asetusta, ja että mahdollisissa suuntaviivoissa ei saa heikentää lainsäätäjien tarkoitusta tai muuttaa, laajentaa tai kaventaa asetuksen tekstin soveltamisalaa;

| J. | ottaa huomioon, että oikeusvaltioperiaatetta koskevasta ehdollisuudesta annetun asetuksen tarkoituksena on suojata unionin talousarviota ja unionin taloudellisia etuja oikeusvaltioperiaatteen rikkomisesta aiheutuvilta vaikutuksilta; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että oikeusvaltioperiaatetta koskevasta ehdollisuudesta annetun asetuksen tarkoituksena on suojata unionin talousarviota ja unionin taloudellisia etuja oikeusvaltioperiaatteen rikkomisesta aiheutuvilta vaikutuksilta;

| K. | pitää mahdottomana hyväksyä sitä, että komissio ja neuvosto ovat joulukuusta 2021 lähtien kieltäytyneet aloittamasta neuvotteluja toimielinten välisestä sopimuksesta, joka koskee yhtä, näyttöön perustuvaa ja EU:n laajuista demokratiaa, oikeusvaltioperiaatetta ja perusoikeuksia koskevaa mekanismia, kuten parlamentti vaati lainsäädäntöaloitteessaan 7. lokakuuta 2020 (11); |
| --- | --- |

K.

pitää mahdottomana hyväksyä sitä, että komissio ja neuvosto ovat joulukuusta 2021 lähtien kieltäytyneet aloittamasta neuvotteluja toimielinten välisestä sopimuksesta, joka koskee yhtä, näyttöön perustuvaa ja EU:n laajuista demokratiaa, oikeusvaltioperiaatetta ja perusoikeuksia koskevaa mekanismia, kuten parlamentti vaati lainsäädäntöaloitteessaan 7. lokakuuta 2020 (11);

| L. | ottaa huomioon, että komission puheenjohtajan 19. lokakuuta 2021 mainitsemat kolme ehtoa elpymis- ja palautumistukivälineen varojen maksamiseksi Puolalle eivät ole vielä täyttyneet; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että komission puheenjohtajan 19. lokakuuta 2021 mainitsemat kolme ehtoa elpymis- ja palautumistukivälineen varojen maksamiseksi Puolalle eivät ole vielä täyttyneet;

| M. | ottaa huomioon, että SEUT 319 artiklan mukaan ”neuvoston antamasta suosituksesta Euroopan parlamentti myöntää komissiolle talousarvion toteuttamista koskevan vastuuvapauden”; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että SEUT 319 artiklan mukaan ”neuvoston antamasta suosituksesta Euroopan parlamentti myöntää komissiolle talousarvion toteuttamista koskevan vastuuvapauden”;

| N. | ottaa huomioon, että Ukrainassa riehuva sota on muistuttanut meitä yhteisestä velvollisuudestamme suojella tehokkaasti demokratiaa, oikeusvaltiota ja arvojamme, sellaisina kuin ne on vahvistettu SEU-sopimuksen 2 artiklassa, kaikin käytettävissämme olevin keinoin; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että Ukrainassa riehuva sota on muistuttanut meitä yhteisestä velvollisuudestamme suojella tehokkaasti demokratiaa, oikeusvaltiota ja arvojamme, sellaisina kuin ne on vahvistettu SEU-sopimuksen 2 artiklassa, kaikin käytettävissämme olevin keinoin;

| O. | ottaa huomioon, että Euroopan parlamentilla on SEUT 234 artiklan mukaan oikeus äänestää komissiolle annettavasta epäluottamuslauseesta; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että Euroopan parlamentilla on SEUT 234 artiklan mukaan oikeus äänestää komissiolle annettavasta epäluottamuslauseesta;

| P. | ottaa huomioon, että komissio on valitettavasti päättänyt tyytyä 11. joulukuuta 2020 annettuihin Eurooppa-neuvoston ei-sitoviin päätelmiin, vaikka sen tulee ”hoitaa tehtäväänsä täysin riippumattomana” ja vaikka sen jäsenet ”eivät saa pyytää eivätkä ottaa ohjeita miltään hallitukselta, toimielimeltä, elimeltä tai laitokselta” (SEU:n 17 artiklan 3 kohta, SEUT-sopimuksen 245 artikla) ja se ”on vastuussa Euroopan parlamentille” (SEU:n 17 artiklan 8 kohta) ja ”siitä, että perussopimuksia sekä toimielinten niiden nojalla hyväksymiä toimenpiteitä sovelletaan” (SEU:n 17 artiklan 1 kohta); |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että komissio on valitettavasti päättänyt tyytyä 11. joulukuuta 2020 annettuihin Eurooppa-neuvoston ei-sitoviin päätelmiin, vaikka sen tulee ”hoitaa tehtäväänsä täysin riippumattomana” ja vaikka sen jäsenet ”eivät saa pyytää eivätkä ottaa ohjeita miltään hallitukselta, toimielimeltä, elimeltä tai laitokselta” (SEU:n 17 artiklan 3 kohta, SEUT-sopimuksen 245 artikla) ja se ”on vastuussa Euroopan parlamentille” (SEU:n 17 artiklan 8 kohta) ja ”siitä, että perussopimuksia sekä toimielinten niiden nojalla hyväksymiä toimenpiteitä sovelletaan” (SEU:n 17 artiklan 1 kohta);

| 1. | suhtautuu myönteisesti unionin tuomioistuimen 16. helmikuuta 2022 antamiin tuomioihin (12) ja sen päätelmiin, joiden mukaan oikeusvaltioperiaatetta koskeva ehdollisuusmekanismi on EU:n lainsäädännön mukainen, mikä vahvistaa oikeusperustan asianmukaisuuden, järjestelmän yhteensopivuuden SEU-sopimuksen 7 artiklan ja oikeusvarmuuden periaatteen kanssa sekä EU:n toimivallan oikeusvaltioperiaatteen osalta jäsenvaltioissa, sekä päätelmään, jonka mukaan Unkarin ja Puolan nostamat kanteet oikeusvaltioperiaatetta koskevasta ehdollisuudesta annettua asetusta vastaan olisi hylättävä; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa komissiota ryhtymään kiireellisiin toimiin ja soveltamaan välittömästi oikeusvaltioperiaatetta koskevaa ehdollisuusmekanismia lähettämällä oikeusvaltioperiaatetta koskevasta ehdollisuudesta annetun asetuksen 6 artiklan 1 kohdan mukaisen kirjallisen ilmoituksen, ja tiedottamaan siitä sen jälkeen suoraan parlamentille, ja odottaa, että kaikki asetuksen soveltamisalaan kuuluvat tapahtumat 14 kuukauden kuluessa siitä, kun asetus tuli voimaan tammikuussa 2021, on sisällytettävä ilmoitukseen; korostaa, että komission on korkea aika täyttää tehtävänsä perussopimusten valvojana ja reagoida välittömästi joissakin jäsenvaltioissa jatkuvasti ilmeneviin oikeusvaltioperiaatteen vakaviin loukkauksiin, jotka muodostavat vakavan vaaran unionin taloudellisille eduille EU:n varojen oikeudenmukaisen, laillisen ja puolueettoman jakamisen yhteydessä erityisesti yhteistyössä hallinnoitavien varojen osalta; varoittaa, että lisäviivästyksillä voi olla vakavia seurauksia; |
| --- | --- |

2.

| 3. | korostaa, että saamattomuus ja leväperäinen suhtautuminen oligarkkisiin rakenteisiin ja oikeusvaltioperiaatteen järjestelmällinen rikkominen heikentävät koko Euroopan unionia ja murentavat sen kansalaisten luottamusta; korostaa tarvetta varmistaa, että veronmaksajien rahat eivät koskaan pääty EU:n yhteisten arvojen heikentäjien taskuihin; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pitää valitettavana, että komissio ei ole vastannut asianmukaisesti unionin tuomioistuimen 16. helmikuuta 2022 antamiin tuomioihin huolimatta siitä, että se on sitoutunut viimeistelemään oikeusvaltiomekanismin soveltamista koskevat suuntaviivat; toistaa kuitenkin näkemyksensä, että oikeusvaltioperiaatetta koskevasta ehdollisuudesta annetun asetuksen teksti on selkeä eikä edellytä erillistä tulkintaa, jotta sitä voitaisiin soveltaa, ja että lainsäädäntövallan käyttäjät eivät ole siirtäneet komissiolle tätä koskevaa valtaa; korostaa unionin tuomioistuimen tunnustaneen erityisesti, että jäsenvaltiot eivät voi väittää, etteivät ne pysty määrittämään riittävän tarkasti asetuksen olennaista sisältöä ja siitä johtuvia vaatimuksia; korostaa tässä yhteydessä, että suuntaviivojen, jotka eivät ole oikeudellisesti sitovia eivätkä osa asetusta, laatiminen ei saa missään tapauksessa viivästyttää entisestään asetuksen soveltamista, ja huomauttaa erityisesti, että komissiolla on velvollisuus panna EU:n lainsäädäntö täytäntöön jäsenvaltioiden vaaliaikatauluista riippumatta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | panee merkille, että lokakuussa 2021 parlamentti käynnisti SEUT-sopimuksen 265 artiklan nojalla komissiota vastaan Euroopan unionin tuomioistuimessa asetuksen soveltamista koskevan laiminlyöntikanteen, jota oli pyydetty kahdessa vuonna 2021 annetussa päätöslauselmassa ja joka oli seurausta komission epätyydyttävistä vastauksista ja viivyttely-yrityksistä; muistuttaa, että tämä tapaus (13) on tällä hetkellä kirjallisen menettelyn vaiheessa, jossa asianomaiset osapuolet – komissio ja parlamentti – esittävät perustelunsa kirjallisesti; pitää valitettavana, että komissio ei ole vielä vastannut parlamentin pyyntöön käynnistää asetuksen 6 artiklan 1 kohdan soveltaminen eikä ole lähettänyt kirjallisia ilmoituksia asianomaisille jäsenvaltioille vaan lähetti ainoastaan tietojensaantipyyntöjä Unkarille ja Puolalle marraskuussa 2021; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pitää valitettavana, että neuvosto ei ole kyennyt edistymään mielekkäällä tavalla unionin arvojen täytäntöönpanon valvonnassa meneillään olevissa 7 artiklan mukaisissa menettelyissä vastauksena yhteisiin eurooppalaisiin arvoihin Puolassa ja Unkarissa kohdistuviin uhkiin; huomauttaa, että neuvoston epäonnistuminen SEU 7 artiklan tehokkaassa soveltamisessa heikentää edelleen yhteisten eurooppalaisten arvojen koskemattomuutta, keskinäistä luottamusta ja koko unionin uskottavuutta; kehottaa puheenjohtajavaltio Ranskaa ja sen seuraajia järjestämään säännöllisesti kuulemisia; suhtautuu tässä yhteydessä myönteisesti puheenjohtajavaltio Ranskan 22. helmikuuta 2022 koolle kutsumaan ensimmäiseen kuulemistilaisuuteen ja toiseen kuulemistilaisuuteen, joka on suunniteltu pidettäväksi 30. toukokuuta 2022; suosittelee, että neuvosto antaa kuulemisten jatkotoimena konkreettisia suosituksia kyseisille jäsenvaltioille SEU 7 artiklan 1 kohdan mukaisesti sekä ilmoittaa määräajat näiden suositusten täytäntöönpanolle; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa siksi puheenjohtajavaltio Ranskaa täyttämään sitoumuksensa ”ihmiskeskeisestä Euroopasta” ja edistämään päättäväisesti oikeusvaltioperiaatteen lujittamista ja perusoikeuksien suojelua, kuten todetaan sen EU:n puheenjohtajakauden ohjelmassa, jossa oikeusvaltioperiaatetta pidetään unionin moitteettoman toiminnan olennaisena ennakkoedellytyksenä; kehottaa puheenjohtajavaltio Ranskaa tukemaan oikeusvaltioperiaatetta koskevasta ehdollisuudesta annetun asetuksen nopeaa ja asianmukaista soveltamista ja täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

7.

| 8. | korostaa, että oikeusvaltiotilanteen heikkeneminen joissakin jäsenvaltioissa edellyttää rakentavaa vuoropuhelua EU:n oikeusvaltiovälineistön jatkokehityksestä; |
| --- | --- |

8.

| 9. | korostaa, että toteuttaessaan asetuksen mukaisia toimia komission olisi varmistettava täysi avoimuus ja tiedotettava parlamentille täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti, eli toisin kuin komissio toimi lähettäessään kirjeitä, joissa se pyysi asetuksen mukaisia tietoja marraskuussa 2021; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa komissiota varmistamaan, että EU:n varojen lopullisilta saajilta tai edunsaajilta ei viedä EU:n varojen hyötyjä siinä tapauksessa, että oikeusvaltioperiaatetta koskevan ehdollisuusmekanismin mukaisia seuraamuksia sovelletaan, kuten asetuksen 5 artiklan 4 ja 5 kohdassa säädetään; |
| --- | --- |

10.

| 11. | korostaa, että oikeusvaltioperiaatetta koskevaa ehdollisuusmekanismia olisi sovellettava sekä unionin talousarvioon että NextGenerationEU-välineeseen; korostaa lisäksi, että elpymis- ja palautumistukivälineen mukaisten kansallisten suunnitelmien hyväksymisen ehdoksi olisi asetettava elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen 19 artiklassa ja liitteessä V vahvistettujen 11 kriteerin täyttyminen; odottaa, että komissio poistaa kaikki koheesiopolitiikan ohjelmiin liittyvät riskit, jotka edistävät EU:n varojen väärinkäyttöä tai oikeusvaltioperiaatteen rikkomista, ennen kumppanuussopimusten ja koheesiopolitiikan ohjelmien hyväksymistä; kehottaa komissiota soveltamaan tiukemmin yhteisiä säännöksiä koskevaa asetusta ja varainhoitoasetusta, jotta voidaan puuttua EU:n varojen syrjivään käyttöön, erityisesti mahdolliseen poliittisesti motivoituun käyttöön; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle ja jäsenvaltioille. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 1.

(2)  EUVL C 494, 8.12.2021, s. 61.

(3)  EUVL C 67, 8.2.2022, s. 86.

(4)  EUVL C 99, 1.3.2022, s. 146.

(5)  Tuomio 16.2.2022, Unkari v. Euroopan parlamentti ja Euroopan unionin neuvosto, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97 ja tuomio 16.2.2022, Puolan tasavalta v. Euroopan parlamentti ja Euroopan unionin neuvosto, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98.

(6)  Tuomio 3. kesäkuuta 2021, Unkari v. Euroopan parlamentti, C-650/18, ECLI:EU:C:2021:426.

(7)  Unionin tuomioistuimen varapresidentin määräys 14.7.2021, Euroopan komissio v. Puolan tasavalta, C-204/21 R, ECLI:EU:C:2021:593 ja tuomio 15.7.2021, Euroopan komissio v. Puolan tasavalta, C-791/19, ECLI:EU:C:2021:596.

(8)  EUVL C 433, 23.12.2019, s. 66.

(9)  EUVL C 129, 5.4.2019, s. 13.

(10)  EUVL L 304, 20.11.2010, s. 47.

(11)  EUVL C 395, 29.9.2021, s. 2.

(12)  Edellä mainituissa asioissa C-156/21 ja C-157/21.

(13)  C-657/21.

---

| 9.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 347/172 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 347/172

---

P9_TA(2022)0075

Eurooppalainen lähdeverokehys

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. maaliskuuta 2022 eurooppalaisesta lähdeverokehyksestä (2021/2097(INI))

(2022/C 347/14)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 12, 45, 49, 58, 63, 64, 65, 113, 115 ja 116 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 12, 45, 49, 58, 63, 64, 65, 113, 115 ja 116 artiklan,

| — | ottaa huomioon komission 11. marraskuuta 2011 antaman ehdotuksen neuvoston direktiiviksi eri jäsenvaltioissa sijaitsevien lähiyhtiöiden välisiin korko- ja rojaltimaksuihin sovellettavasta yhteisestä verotusjärjestelmästä (KOM(2011)0714 lopullinen), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 11. marraskuuta 2011 antaman ehdotuksen neuvoston direktiiviksi eri jäsenvaltioissa sijaitsevien lähiyhtiöiden välisiin korko- ja rojaltimaksuihin sovellettavasta yhteisestä verotusjärjestelmästä (KOM(2011)0714 lopullinen),

| — | ottaa huomioon 30. marraskuuta 2011 annetun neuvoston direktiivin 2011/96/EU eri jäsenvaltioissa sijaitseviin emo- ja tytäryhtiöihin sovellettavasta yhteisestä verojärjestelmästä (1) (”emo-tytäryhtiödirektiivi”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. marraskuuta 2011 annetun neuvoston direktiivin 2011/96/EU eri jäsenvaltioissa sijaitseviin emo- ja tytäryhtiöihin sovellettavasta yhteisestä verojärjestelmästä (1) (”emo-tytäryhtiödirektiivi”),

| — | ottaa huomioon 12. heinäkuuta 2016 annetun neuvoston direktiivin (EU) 2016/1164 sisämarkkinoiden toimintaan suoraan vaikuttavien veron kiertämisen käytäntöjen torjuntaa koskevien sääntöjen vahvistamisesta (2) ja 29. toukokuuta 2017 annetun neuvoston direktiivin (EU) 2017/952 direktiivin (EU) 2016/1164 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse verokohtelun eroavuuksista kolmansien maiden kanssa (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. heinäkuuta 2016 annetun neuvoston direktiivin (EU) 2016/1164 sisämarkkinoiden toimintaan suoraan vaikuttavien veron kiertämisen käytäntöjen torjuntaa koskevien sääntöjen vahvistamisesta (2) ja 29. toukokuuta 2017 annetun neuvoston direktiivin (EU) 2017/952 direktiivin (EU) 2016/1164 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse verokohtelun eroavuuksista kolmansien maiden kanssa (3),

| — | ottaa huomioon 3. kesäkuuta 2003 annetun neuvoston direktiivin 2003/49/EY eri jäsenvaltioissa sijaitsevien lähiyhtiöiden välisiin korko- ja rojaltimaksuihin sovellettavasta yhteisestä verotusjärjestelmästä (4) (”korko- ja rojaltidirektiivi”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. kesäkuuta 2003 annetun neuvoston direktiivin 2003/49/EY eri jäsenvaltioissa sijaitsevien lähiyhtiöiden välisiin korko- ja rojaltimaksuihin sovellettavasta yhteisestä verotusjärjestelmästä (4) (”korko- ja rojaltidirektiivi”),

| — | ottaa huomioon 9. joulukuuta 2014 annetun neuvoston direktiivin 2014/107/EU direktiivin 2011/16/EU muuttamisesta siltä osin kuin on kyse pakollisesta automaattisesta tietojenvaihdosta verotuksen alalla (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. joulukuuta 2014 annetun neuvoston direktiivin 2014/107/EU direktiivin 2011/16/EU muuttamisesta siltä osin kuin on kyse pakollisesta automaattisesta tietojenvaihdosta verotuksen alalla (5),

| — | ottaa huomioon 25. toukokuuta 2018 annetun neuvoston direktiivin (EU) 2018/822 direktiivin 2011/16/EU muuttamisesta siltä osin kuin on kyse raportoitavia rajatylittäviä järjestelyjä koskevasta pakollisesta automaattisesta tietojenvaihdosta verotuksen alalla (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. toukokuuta 2018 annetun neuvoston direktiivin (EU) 2018/822 direktiivin 2011/16/EU muuttamisesta siltä osin kuin on kyse raportoitavia rajatylittäviä järjestelyjä koskevasta pakollisesta automaattisesta tietojenvaihdosta verotuksen alalla (6),

| — | ottaa huomioon komission 25. lokakuuta 2016 esittämät ehdotukset yhteisestä yhteisöveropohjasta (COM(2016)0685), yhteisestä yhdistetystä yhteisöveropohjasta (COM(2016)0683) ja digiveropaketista (7) sekä näitä ehdotuksia koskevat Euroopan parlamentin kannat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 25. lokakuuta 2016 esittämät ehdotukset yhteisestä yhteisöveropohjasta (COM(2016)0685), yhteisestä yhdistetystä yhteisöveropohjasta (COM(2016)0683) ja digiveropaketista (7) sekä näitä ehdotuksia koskevat Euroopan parlamentin kannat,

| — | ottaa huomioon 18. toukokuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”2000-luvun yritysverotus” (COM(2021)0251), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. toukokuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”2000-luvun yritysverotus” (COM(2021)0251),

| — | ottaa huomioon 11. syyskuuta 2012 hyväksymänsä ensimmäisen käsittelyn kannan ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi eri jäsenvaltioissa sijaitsevien lähiyhtiöiden välisiin korko- ja rojaltimaksuihin sovellettavasta yhteisestä verotusjärjestelmästä (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. syyskuuta 2012 hyväksymänsä ensimmäisen käsittelyn kannan ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi eri jäsenvaltioissa sijaitsevien lähiyhtiöiden välisiin korko- ja rojaltimaksuihin sovellettavasta yhteisestä verotusjärjestelmästä (8),

| — | ottaa huomioon 13. joulukuuta 2017 antamansa suosituksen neuvostolle ja komissiolle rahanpesua, veronkiertoa ja veropetoksia käsittelevän tutkinnan johdosta (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. joulukuuta 2017 antamansa suosituksen neuvostolle ja komissiolle rahanpesua, veronkiertoa ja veropetoksia käsittelevän tutkinnan johdosta (9),

| — | ottaa huomioon komission edellä mainittujen parlamentin päätöslauselmien johdosta toteuttamat jatkotoimet (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission edellä mainittujen parlamentin päätöslauselmien johdosta toteuttamat jatkotoimet (10),

| — | ottaa huomioon Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen 23. syyskuuta 2020 antaman kertomuksen cum ex-, cum cum- ja lähdeveron palautusjärjestelmistä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen 23. syyskuuta 2020 antaman kertomuksen cum ex-, cum cum- ja lähdeveron palautusjärjestelmistä,

| — | ottaa huomioon komission 19. lokakuuta 2009 antaman suosituksen lähdeveron alentamiseen sovellettavista menettelyistä (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 19. lokakuuta 2009 antaman suosituksen lähdeveron alentamiseen sovellettavista menettelyistä (11),

| — | ottaa huomioon 11. marraskuuta 2011 annetun komission tiedonannon ”Kaksinkertainen verotus sisämarkkinoilla” (KOM(2011)0712), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. marraskuuta 2011 annetun komission tiedonannon ”Kaksinkertainen verotus sisämarkkinoilla” (KOM(2011)0712),

| — | ottaa huomioon 15. heinäkuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Oikeudenmukaista ja yksinkertaista verotusta koskeva toimintasuunnitelma elpymisstrategian tueksi” (COM(2020)0312), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. heinäkuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Oikeudenmukaista ja yksinkertaista verotusta koskeva toimintasuunnitelma elpymisstrategian tueksi” (COM(2020)0312),

| — | ottaa huomioon 24. syyskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Pääomamarkkinaunioni ihmisille ja yrityksille – uusi toimintasuunnitelma” (COM(2020)0590), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. syyskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Pääomamarkkinaunioni ihmisille ja yrityksille – uusi toimintasuunnitelma” (COM(2020)0590),

| — | ottaa huomioon komission käytännesäännöt lähdeveromenettelyistä 2017, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission käytännesäännöt lähdeveromenettelyistä 2017,

| — | ottaa huomioon Euroopan pankkiviranomaisen 11. toukokuuta 2020 antaman kertomuksen cum ex-, cum cum- ja lähdeveron palautusjärjestelmistä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan pankkiviranomaisen 11. toukokuuta 2020 antaman kertomuksen cum ex-, cum cum- ja lähdeveron palautusjärjestelmistä,

| — | ottaa huomioon Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen 23. syyskuuta 2020 antaman lopullisen kertomuksen markkinoiden väärinkäyttöasetuksen arvioinnista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen 23. syyskuuta 2020 antaman lopullisen kertomuksen markkinoiden väärinkäyttöasetuksen arvioinnista,

| — | ottaa huomioon 24. maaliskuuta 2017 julkaistun komission kertomuksen ”Pääomamarkkinaunionin vauhdittaminen: pääomavirtojen kansallisten esteiden poistaminen” (COM(2017)0147), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. maaliskuuta 2017 julkaistun komission kertomuksen ”Pääomamarkkinaunionin vauhdittaminen: pääomavirtojen kansallisten esteiden poistaminen” (COM(2017)0147),

| — | ottaa huomioon EU:n veroalan seurantakeskuksen lokakuussa 2021 päivätyn tutkimuksen ”Revenue effects of the global minimum tax: country-by-country estimates”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n veroalan seurantakeskuksen lokakuussa 2021 päivätyn tutkimuksen ”Revenue effects of the global minimum tax: country-by-country estimates”,

| — | ottaa huomioon EU:n veroalan seurantakeskuksen 22. marraskuuta 2021 päivätyn raportin ”New Forms of Tax Competition in the European Union: An empirical investigation”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n veroalan seurantakeskuksen 22. marraskuuta 2021 päivätyn raportin ”New Forms of Tax Competition in the European Union: An empirical investigation”,

| — | ottaa huomioon elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta 12. helmikuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/241 (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta 12. helmikuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/241 (12),

| — | ottaa huomioon komission yksiköiden 22. tammikuuta 2021 julkaistun valmisteluasiakirjan ”Guidance to Member States Recovery and Resilience Plans” (SWD(2021)0012), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission yksiköiden 22. tammikuuta 2021 julkaistun valmisteluasiakirjan ”Guidance to Member States Recovery and Resilience Plans” (SWD(2021)0012),

| — | ottaa huomioon G20-ryhmän ja Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) veropohjan rapautumista ja voitonsiirtoja (BEPS) koskevan osallistavan kehyksen 1. heinäkuuta 2021 antaman lausunnon kahden pilarin ratkaisusta talouden digitalisoinnista aiheutuviin verohaasteisiin vastaamiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon G20-ryhmän ja Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) veropohjan rapautumista ja voitonsiirtoja (BEPS) koskevan osallistavan kehyksen 1. heinäkuuta 2021 antaman lausunnon kahden pilarin ratkaisusta talouden digitalisoinnista aiheutuviin verohaasteisiin vastaamiseksi,

| — | ottaa huomioon OECD:n perussopimuksen mukaisen avustus- ja vaatimustenmukaisuusparannushankkeen (TRACE), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon OECD:n perussopimuksen mukaisen avustus- ja vaatimustenmukaisuusparannushankkeen (TRACE),

| — | ottaa huomioon 28. syyskuuta 2021 julkaistun komission alustavan vaikutustenarvioinnin aloitteesta ”New EU system for the avoidance of double taxation and prevention of tax abuse in the field of withholding taxes” (Lähdeverot – EU:n uusi järjestelmä kaksinkertaisen verotuksen välttämiseksi ja veroväärinkäytösten estämiseksi), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. syyskuuta 2021 julkaistun komission alustavan vaikutustenarvioinnin aloitteesta ”New EU system for the avoidance of double taxation and prevention of tax abuse in the field of withholding taxes” (Lähdeverot – EU:n uusi järjestelmä kaksinkertaisen verotuksen välttämiseksi ja veroväärinkäytösten estämiseksi),

| — | ottaa huomioon 25. marraskuuta 2015 antamansa päätöslauselman veropäätöksistä ja muista luonteeltaan tai vaikutuksiltaan samankaltaisista toimenpiteistä (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. marraskuuta 2015 antamansa päätöslauselman veropäätöksistä ja muista luonteeltaan tai vaikutuksiltaan samankaltaisista toimenpiteistä (13),

| — | ottaa huomioon 6. heinäkuuta 2016 antamansa päätöslauselman veropäätöksistä ja muista luonteeltaan tai vaikutuksiltaan samankaltaisista toimenpiteistä (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. heinäkuuta 2016 antamansa päätöslauselman veropäätöksistä ja muista luonteeltaan tai vaikutuksiltaan samankaltaisista toimenpiteistä (14),

| — | ottaa huomioon 29. marraskuuta 2018 antamansa päätöslauselman cum ex -skandaalista: talousrikollisuus ja nykyisen oikeudellisen kehyksen porsaanreiät (15), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. marraskuuta 2018 antamansa päätöslauselman cum ex -skandaalista: talousrikollisuus ja nykyisen oikeudellisen kehyksen porsaanreiät (15),

| — | ottaa huomioon 26. maaliskuuta 2019 antamansa päätöslauselman talousrikoksista, veropetoksista ja veronkierrosta (16), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. maaliskuuta 2019 antamansa päätöslauselman talousrikoksista, veropetoksista ja veronkierrosta (16),

| — | ottaa huomioon 21. tammikuuta 2021 antamansa päätöslauselman EU:n veroparatiiseja koskevan luettelon uudistamisesta (17), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. tammikuuta 2021 antamansa päätöslauselman EU:n veroparatiiseja koskevan luettelon uudistamisesta (17),

| — | ottaa huomioon 16. syyskuuta 2021 antamansa päätöslauselman verotietojen vaihtoa koskevien EU:n vaatimusten täytäntöönpanosta: edistyminen, saadut kokemukset ja esteet (18), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. syyskuuta 2021 antamansa päätöslauselman verotietojen vaihtoa koskevien EU:n vaatimusten täytäntöönpanosta: edistyminen, saadut kokemukset ja esteet (18),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A9-0011/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A9-0011/2022),

| A. | ottaa huomioon, että jäsenvaltiot menettävät edelleen verotuloja haitallisten verokäytäntöjen vuoksi ja että yritysten veronkierron vuoksi arvioidaan menetettävän tuloja 36–37 miljardista eurosta (19) 160–190 miljardiin euroon vuodessa (20); |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että jäsenvaltiot menettävät edelleen verotuloja haitallisten verokäytäntöjen vuoksi ja että yritysten veronkierron vuoksi arvioidaan menetettävän tuloja 36–37 miljardista eurosta (19) 160–190 miljardiin euroon vuodessa (20);

| B. | ottaa huomioon, että riippumattomien tutkimusten (21) mukaan EU:n jäsenvaltiot yhdessä menettävät enemmän yhteisöverotuloja muille EU:n jäsenvaltioille kuin kolmansille maille; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että riippumattomien tutkimusten (21) mukaan EU:n jäsenvaltiot yhdessä menettävät enemmän yhteisöverotuloja muille EU:n jäsenvaltioille kuin kolmansille maille;

| C. | ottaa huomioon, että tietyn lainkäyttöalueen kautta kulkevat suuret rojalti-, korko- tai osinkovirrat osoittavat, että voittoja ohjataan uudelleen ainoastaan verorasituksen keventämiseksi; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että tietyn lainkäyttöalueen kautta kulkevat suuret rojalti-, korko- tai osinkovirrat osoittavat, että voittoja ohjataan uudelleen ainoastaan verorasituksen keventämiseksi;

| D. | ottaa huomioon, että aggressiiviset verosuunnittelurakenteet voidaan ryhmitellä kolmeen pääluokkaan: i) rojaltimaksut, ii) korkomaksut ja iii) siirtohinnoittelu (22), mikä osoittaa passiivisten tulovirtojen merkityksen veronkierron ja verovilpin kannalta; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että aggressiiviset verosuunnittelurakenteet voidaan ryhmitellä kolmeen pääluokkaan: i) rojaltimaksut, ii) korkomaksut ja iii) siirtohinnoittelu (22), mikä osoittaa passiivisten tulovirtojen merkityksen veronkierron ja verovilpin kannalta;

| E. | panee merkille, että OECD/G20-maiden osallistavassa BEPS-kehyksessä sovittiin kansainvälisen verojärjestelmän kahden pilarin uudistuksen keskeisistä osista, jotta voidaan puuttua talouden digitalisaatiosta aiheutuviin haasteisiin, mukaan luettuna vähintään 15 prosentin efektiivinen yritysveroaste; |
| --- | --- |

E.

panee merkille, että OECD/G20-maiden osallistavassa BEPS-kehyksessä sovittiin kansainvälisen verojärjestelmän kahden pilarin uudistuksen keskeisistä osista, jotta voidaan puuttua talouden digitalisaatiosta aiheutuviin haasteisiin, mukaan luettuna vähintään 15 prosentin efektiivinen yritysveroaste;

| F. | ottaa huomioon, että EU:n veroalan seurantakeskus on arvioinut, että OECD/G20-maiden sopimuksen toisen pilarin täytäntöönpano johtaa verotulojen välittömään kasvuun 63,9 miljardilla eurolla 27 jäsenvaltiossa; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että EU:n veroalan seurantakeskus on arvioinut, että OECD/G20-maiden sopimuksen toisen pilarin täytäntöönpano johtaa verotulojen välittömään kasvuun 63,9 miljardilla eurolla 27 jäsenvaltiossa;

| G. | ottaa huomioon, että lähdeverot voivat vähentää verovilpin ja veronkierron riskiä mutta myös johtaa kaksinkertaiseen verotukseen; ottaa huomioon, että tällaiset verot ovat jäsenvaltioille tulolähde julkisten menojen rahoittamiseksi ja tehokas väline kotimaisen veropohjan turvaamiseksi ja torjuttaessa voitonsiirtoja alhaisen verotuksen lainkäyttöalueille; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että lähdeverot voivat vähentää verovilpin ja veronkierron riskiä mutta myös johtaa kaksinkertaiseen verotukseen; ottaa huomioon, että tällaiset verot ovat jäsenvaltioille tulolähde julkisten menojen rahoittamiseksi ja tehokas väline kotimaisen veropohjan turvaamiseksi ja torjuttaessa voitonsiirtoja alhaisen verotuksen lainkäyttöalueille;

| H. | katsoo, että ennakonpidätysjärjestelmän muutokset EU:ssa ja jäsenvaltioissa olisi integroitava nykyisiin ja tuleviin veronkiertoa koskeviin säännöksiin esimerkiksi pantaessa täytäntöön edellä mainittua OECD/G20-maiden osallistavassa BEPS-kehyksessä tehtyä sopimusta; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että ennakonpidätysjärjestelmän muutokset EU:ssa ja jäsenvaltioissa olisi integroitava nykyisiin ja tuleviin veronkiertoa koskeviin säännöksiin esimerkiksi pantaessa täytäntöön edellä mainittua OECD/G20-maiden osallistavassa BEPS-kehyksessä tehtyä sopimusta;

| I. | ottaa huomioon, että sekä cum ex- että cum cum -järjestelmiin liittyy osinkojen lähdeveron palautuksia, joihin edunsaajilla ei ollut oikeutta ja joiden arvioidaan aiheuttaneen veronmaksajille yhteensä noin 140 miljardin euron kustannukset vuosina 2000–2020; ottaa huomioon, että suurinta osaa näistä palautuksista on pidetty laittomina ja että paljastukset ovat kaikkien aikojen suurin veropetosskandaali Euroopan unionissa; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että sekä cum ex- että cum cum -järjestelmiin liittyy osinkojen lähdeveron palautuksia, joihin edunsaajilla ei ollut oikeutta ja joiden arvioidaan aiheuttaneen veronmaksajille yhteensä noin 140 miljardin euron kustannukset vuosina 2000–2020; ottaa huomioon, että suurinta osaa näistä palautuksista on pidetty laittomina ja että paljastukset ovat kaikkien aikojen suurin veropetosskandaali Euroopan unionissa;

| J. | ottaa huomioon, että monimutkaiset, pitkälliset, kalliit ja standardoimattomat palautusmenettelyt lisäävät veropetosten ja veronkierron riskiä, kuten cum ex -paljastukset osoittavat, ja ne lisäävät myös rajat ylittävien investointien aiheuttamaa hallinnollista taakkaa erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset) ja vähittäissijoittajien kannalta, ja ne voivat hillitä rajatylittäviä investointeja ja luoda esteen markkinoiden yhdentymiselle ja pääomamarkkinaunionin edistämiselle; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että monimutkaiset, pitkälliset, kalliit ja standardoimattomat palautusmenettelyt lisäävät veropetosten ja veronkierron riskiä, kuten cum ex -paljastukset osoittavat, ja ne lisäävät myös rajat ylittävien investointien aiheuttamaa hallinnollista taakkaa erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset) ja vähittäissijoittajien kannalta, ja ne voivat hillitä rajatylittäviä investointeja ja luoda esteen markkinoiden yhdentymiselle ja pääomamarkkinaunionin edistämiselle;

| K. | muistuttaa Euroopan parlamentin pääomamarkkinaunionia koskevasta kannasta, jonka se esitti 8. lokakuuta 2020 antamassaan päätöslauselmassa ”Pääomamarkkinaunionin kehittämisen jatkaminen: erityisesti pk-yritysten pääomamarkkinarahoituksen saannin parantaminen ja vähittäissijoittajien osallistumisen entistä suurempi mahdollistaminen” (23); ottaa huomioon, että EU on edelleen sitoutunut toteuttamaan pääomamarkkinaunionin ja edistämään todellisia eurooppalaisia markkinoita, jotka kannustavat rajatylittäviin investointeihin; ottaa huomioon, että komissio on ilmoittanut tavoitteesta keventää rajatylittäviin investointeihin liittyvää verotaakkaa yhtenä tärkeimmistä toimintalinjoista vuoden 2020 tiedonannossaan ”Pääomamarkkinaunioni ihmisille ja yrityksille – uusi toimintasuunnitelma”; |
| --- | --- |

K.

muistuttaa Euroopan parlamentin pääomamarkkinaunionia koskevasta kannasta, jonka se esitti 8. lokakuuta 2020 antamassaan päätöslauselmassa ”Pääomamarkkinaunionin kehittämisen jatkaminen: erityisesti pk-yritysten pääomamarkkinarahoituksen saannin parantaminen ja vähittäissijoittajien osallistumisen entistä suurempi mahdollistaminen” (23); ottaa huomioon, että EU on edelleen sitoutunut toteuttamaan pääomamarkkinaunionin ja edistämään todellisia eurooppalaisia markkinoita, jotka kannustavat rajatylittäviin investointeihin; ottaa huomioon, että komissio on ilmoittanut tavoitteesta keventää rajatylittäviin investointeihin liittyvää verotaakkaa yhtenä tärkeimmistä toimintalinjoista vuoden 2020 tiedonannossaan ”Pääomamarkkinaunioni ihmisille ja yrityksille – uusi toimintasuunnitelma”;

| L. | ottaa huomioon, että komissio on aiemmin ottanut käyttöön ei-sitovia toimenpiteitä veronpalautusmenettelyjen helpottamiseksi, mukaan lukien lähdeveroa koskevat käytännesäännöt ja suositus rajat ylittävän lähdeverohuojennuksen hakemista koskevien menettelyjen yksinkertaistamisesta, ja nämä toimenpiteet ovat tuottaneet vain rajallisia tuloksia; ottaa huomioon, että OECD:n TRACE-pakettia (24) ei myöskään sovelleta laajasti; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että komissio on aiemmin ottanut käyttöön ei-sitovia toimenpiteitä veronpalautusmenettelyjen helpottamiseksi, mukaan lukien lähdeveroa koskevat käytännesäännöt ja suositus rajat ylittävän lähdeverohuojennuksen hakemista koskevien menettelyjen yksinkertaistamisesta, ja nämä toimenpiteet ovat tuottaneet vain rajallisia tuloksia; ottaa huomioon, että OECD:n TRACE-pakettia (24) ei myöskään sovelleta laajasti;

| M. | ottaa huomioon, että komissio on arvioinut lähdeveron palautusmenettelyjen kokonaiskustannusten olleen vuonna 2016 noin 8,4 miljardia euroa pääasiassa menetettyinä verohelpotuksina, palautusmenettelyjen kustannuksina ja laskennallisina menoina (25), mikä tekee rajatylittävistä investoinneista vähemmän houkuttelevia; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että komissio on arvioinut lähdeveron palautusmenettelyjen kokonaiskustannusten olleen vuonna 2016 noin 8,4 miljardia euroa pääasiassa menetettyinä verohelpotuksina, palautusmenettelyjen kustannuksina ja laskennallisina menoina (25), mikä tekee rajatylittävistä investoinneista vähemmän houkuttelevia;

| N. | ottaa huomioon, että sekä korko- ja rojaltidirektiivissä että emo-tytäryhtiödirektiivissä vapautetaan kaksinkertaisen verotuksen poistamiseksi lähdeverosta tietyt rajatylittävät maksut, jotka suoritetaan EU:ssa ja jotka liittyvät korkoihin, rojalteihin ja osinkoihin; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että sekä korko- ja rojaltidirektiivissä että emo-tytäryhtiödirektiivissä vapautetaan kaksinkertaisen verotuksen poistamiseksi lähdeverosta tietyt rajatylittävät maksut, jotka suoritetaan EU:ssa ja jotka liittyvät korkoihin, rojalteihin ja osinkoihin;

| O. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin tuomioistuin päätti 26. helmikuuta 2019 useista Tanskan lähdeverojärjestelmää koskevista tapauksista, jotka koskivat osinkoja ja korkoja, jotka tanskalaiset yritykset maksavat muissa EU:n jäsenvaltioissa sijaitseville yrityksille ja joilla on merkittäviä seurauksia korko- ja rojaltidirektiivin ja emo-tytäryhtiödirektiivin soveltamiselle; katsoo näiden tapausten osoittavan, että passiivisen tulon saajien kannalta on tärkeää saada luotettavaa tietoa tosiasiallisesta omistajasta ja taloudellisesta sisällöstä; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin tuomioistuin päätti 26. helmikuuta 2019 useista Tanskan lähdeverojärjestelmää koskevista tapauksista, jotka koskivat osinkoja ja korkoja, jotka tanskalaiset yritykset maksavat muissa EU:n jäsenvaltioissa sijaitseville yrityksille ja joilla on merkittäviä seurauksia korko- ja rojaltidirektiivin ja emo-tytäryhtiödirektiivin soveltamiselle; katsoo näiden tapausten osoittavan, että passiivisen tulon saajien kannalta on tärkeää saada luotettavaa tietoa tosiasiallisesta omistajasta ja taloudellisesta sisällöstä;

| P. | ottaa huomioon, että korko- ja rojaltidirektiivin johdanto-osan 3 kohdassa todetaan, että ”on tarpeellista huolehtia siitä, että korko- ja rojaltimaksuja verotetaan jossakin jäsenvaltiossa kerran”; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että korko- ja rojaltidirektiivin johdanto-osan 3 kohdassa todetaan, että ”on tarpeellista huolehtia siitä, että korko- ja rojaltimaksuja verotetaan jossakin jäsenvaltiossa kerran”;

| Q. | ottaa huomioon, että neuvottelut korko- ja rojaltidirektiivin tarkistamisesta ovat olleet keskeytyksissä neuvostossa vuodesta 2012 lähtien, koska jäsenvaltioilla on erilaiset näkemykset mahdollisuudesta ottaa käyttöön rojalteja ja korkoja koskeva efektiivinen vähimmäisverokanta; ottaa huomioon, että komissio katsoo, että OECD/G20-maiden osallistavan BEPS-kehyksen toisen pilarin saattamisen osaksi kansallista lainsäädäntöä olisi tasoitettava tietä sille, että voitaisiin sopia käsittelyssä olevasta ehdotuksesta korko- ja rojaltidirektiivin uudelleenlaatimiseksi (26); |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että neuvottelut korko- ja rojaltidirektiivin tarkistamisesta ovat olleet keskeytyksissä neuvostossa vuodesta 2012 lähtien, koska jäsenvaltioilla on erilaiset näkemykset mahdollisuudesta ottaa käyttöön rojalteja ja korkoja koskeva efektiivinen vähimmäisverokanta; ottaa huomioon, että komissio katsoo, että OECD/G20-maiden osallistavan BEPS-kehyksen toisen pilarin saattamisen osaksi kansallista lainsäädäntöä olisi tasoitettava tietä sille, että voitaisiin sopia käsittelyssä olevasta ehdotuksesta korko- ja rojaltidirektiivin uudelleenlaatimiseksi (26);

| R. | ottaa huomioon, että komissio on luvannut ehdottaa lainsäädäntöaloitetta yhteisen, standardisoidun ja EU:n laajuisen järjestelmän käyttöönottamiseksi alennetun lähdeverokannan soveltamiseksi tulon lähteellä sekä tällaiseen järjestelmään liittyvää mekanismia veroviranomaisten välistä tietojenvaihtoa ja yhteistyötä varten (27); |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että komissio on luvannut ehdottaa lainsäädäntöaloitetta yhteisen, standardisoidun ja EU:n laajuisen järjestelmän käyttöönottamiseksi alennetun lähdeverokannan soveltamiseksi tulon lähteellä sekä tällaiseen järjestelmään liittyvää mekanismia veroviranomaisten välistä tietojenvaihtoa ja yhteistyötä varten (27);

| S. | katsoo, että jäsenvaltioiden välisen, verotuksen alalla perussopimusten ja EU:n oikeudellisen kehyksen rajoissa tehtävän yhteistyön korkeat normit ovat edelleen ratkaisevan tärkeitä sisämarkkinoiden eheyden suojelemisen ja turvaamisen kannalta; |
| --- | --- |

S.

katsoo, että jäsenvaltioiden välisen, verotuksen alalla perussopimusten ja EU:n oikeudellisen kehyksen rajoissa tehtävän yhteistyön korkeat normit ovat edelleen ratkaisevan tärkeitä sisämarkkinoiden eheyden suojelemisen ja turvaamisen kannalta;

Voitonsiirtokäytäntöjen lopettaminen

| 1. | toteaa, että jatkuvista ponnisteluista huolimatta jäsenvaltioiden lähdeverojärjestelmä on pysynyt suurelta osin hajanaisena verokantojen ja veronhuojennusmenettelyjen osalta, mikä on luonut porsaanreikiä ja oikeudellista epävarmuutta; toteaa lisäksi, että nykyistä järjestelmää käytetään väärin voittojen siirtämiseen, se mahdollistaa aggressiivisen verosuunnittelun ja luo ei-toivottuja kaksinkertaisen verotuksen vaikutuksia ja esteitä rajatylittäville investoinneille sisämarkkinoilla; |
| --- | --- |

1.

| 2. | panee tyytyväisenä merkille, että haitallisten verokäytäntöjen torjunnassa on viime vuosina edistytty huomattavasti sekä EU:n että kansainvälisellä tasolla, ja korostaa, että voimassa olevaa lainsäädäntöä on sovellettava paremmin, ja kun otetaan huomioon kasvava näyttö voitonsiirroista, haitallisesta verokilpailusta ja petoksista erityisesti cum ex -paljastusten jälkeen, saattaa olla tarpeen toteuttaa lainsäädäntötoimia sekä toimia, joilla puututaan rajatylittäviä investointeja haittaaviin veropohjaisiin esteisiin; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pitää myönteisenä OECD/G20-maiden osallistavassa kehyksessä aikaansaatua sopimusta kahden pilarin uudistuksesta, johon sisältyy yleinen efektiivinen vähimmäisveroaste; pitää tätä tärkeänä askeleena pyrittäessä lopettamaan käytäntö siirtää voittoja alhaisen verotuksen lainkäyttöalueille, vähentämään haitallista verokilpailua alueiden välillä ja varmistamaan, että yritykset maksavat oikeudenmukaisen osuutensa veroista kullakin lainkäyttöalueella; panee kuitenkin merkille, että sopimus sisältää poikkeuslausekkeita ja de minimis -lausekkeen ja sen soveltamisala keskittyy monikansallisiin yrityksiin, joiden konsolidoitu kokonaisliikevaihto on vähintään 750 miljoonaa euroa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | on tyytyväinen siihen, että 137 maata ja lainkäyttöaluetta on tukenut OECD/G20-maiden osallistavassa kehyksessä tehtyä sopimusta kahden pilarin uudistuksesta; panee tyytyväisenä merkille, että kaikki G20-maat, kaikki OECD:n jäsenmaat ja kaikki EU:n jäsenvaltiot osallistuvat sopimukseen; pitää myönteisenä, että komissio esitti sopimuksen mukaisen lainsäädäntöehdotuksen toisen pilarin täytäntöönpanosta pian sen jälkeen, kun OECD oli laatinut mallisääntönsä; kehottaa neuvostoa hyväksymään nopeasti tällaiset ehdotukset ja ottamaan niissä huomioon parlamentin kannan, jotta ne olisivat voimassa vuonna 2023; katsoo, että verokilpailun alarajan asettaminen on osa kansainvälisen sopimuksen täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

4.

| 5. | muistuttaa, että lähdeverot voivat olla puolustava toimenpide, jonka jäsenvaltiot kohdistavat maihin, jotka mainitaan EU:n luettelossa veroasioissa yhteistyöhaluttomista lainkäyttöalueista; kehottaa komissiota harkitsemaan mahdollisuutta esittää lainsäädäntöehdotus, jolla parannetaan yhteensovitettuja puolustavia toimenpiteitä luettelon maita vastaan, koska yksittäisten jäsenvaltioiden toimien harkinnanvarainen soveltaminen on ollut odotettua tehottomampaa; korostaa tältä osin, että OECD/G20-maiden sopimuksen, erityisesti toisen pilarin, täytäntöönpano on myös otettava huomioon; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vaatii komissiota jälleen esittämään lainsäädäntöehdotuksen, joka koskee unionin laajuista lähdeveroa sen varmistamiseksi, että unionissa syntyneitä voittoja verotetaan ainakin kerran ennen kuin ne poistuvat unionista (28); kehottaa komissiota sisällyttämään ehdotukseen voimakkaat väärinkäytösten vastaiset toimenpiteet; |
| --- | --- |

6.

| 7. | toteaa, että yksinkertainen, johdonmukainen ja oikeudenmukainen verojärjestelmä on keskeinen tekijä EU:n kilpailukyvyn parantamisessa; pitää valitettavana, että veropohjan rapautuminen ja voitonsiirrot jatkuvat edelleen ja että niitä helpottaa se, että kolmansiin maihin suoritettavista maksuista ei kanneta yhteistä lähdeveroa ja että ei ole olemassa yhteisiä sääntöjä ja menettelyjä, joilla taattaisiin tehokkaammin EU:n sisäisten osinko-, rojalti- ja korkovirtojen verottaminen, mukaan luettuna mahdollinen efektiivinen vähimmäisveroaste; korostaa, että voitonsiirtojen torjunnan olisi oltava yksi EU:n tärkeimmistä tehtävistä tulevina vuosina; |
| --- | --- |

7.

| 8. | muistuttaa, että komissio totesi talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ja kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien arvioinnin yhteydessä, että tarvitaan lisää uudistuksia, jotta voidaan puuttua aggressiiviseen verosuunnitteluun kuudessa jäsenvaltiossa, joissa ulkomaille suoritettavista maksuista perittävien lähdeverojen puuttumista tai rajoitettua soveltamista käytetään väärin aggressiiviseen verosuunnitteluun ja verosopimuskeinotteluun; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa komissiota vaatimaan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annettujen suositusten täytäntöönpanoa sekä kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien arviointia aggressiivisen verosuunnittelun ja erityisesti korko-, rojalti- ja osinkomaksujen osalta; |
| --- | --- |

9.

| 10. | korostaa, että korko- ja rojaltidirektiivin ja emo-tytäryhtiödirektiivin mukainen järjestelmä sekä se, ettei ole olemassa yhteisiä sääntöjä ja menettelyjä, joilla varmistetaan EU:n sisäisten osinko-, korko- ja rojaltimaksujen verotus, voi tarjota näille rahavirroille väylän poistua EU:sta verottamattomina matalan verotuksen kolmansille lainkäyttöalueille, mikä johtaa merkittäviin tulonmenetyksiin; korostaa, että tähän ongelmaan on puututtava ainakin verokannan rapautumista ehkäisevien sääntöjen avulla; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita luomaan yhteisen ja standardoidun lähdeverokehyksen, jolla vähennetään monimutkaisuutta sijoittajien kannalta, estetään verosopimuskeinottelu ja varmistetaan, että kaikkia EU:ssa syntyneitä osinkoja, korkoja, pääomatuloja, rojaltimaksuja, ammatillisten palvelujen maksuja ja asiaankuuluvia sopimusmaksuja verotetaan efektiivisesti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | palauttaa mieliin korko- ja rojaltidirektiivin ensimmäisessä käsittelyssä 11. syyskuuta 2012 vahvistamansa kannan; pitää valitettavana, että tämän direktiivin tarkistaminen on ollut keskeytyksissä neuvostossa vuodesta 2012 lähtien, koska jäsenvaltioilla on erilaiset näkemykset mahdollisuudesta ottaa käyttöön rojalteja ja korkoja koskeva efektiivinen vähimmäisverokanta; kehottaa neuvostoa käynnistämään pikaisesti uudelleen ja saattamaan päätökseen neuvottelut korko- ja rojaltidirektiivistä, kun otetaan huomioon se, että EU panee täytäntöön toisen pilarin; |
| --- | --- |

12.

| 13. | toteaa, että osakkeenomistajille maksettaviin osinkoihin sovellettavan efektiivisen vähimmäisverokannan puuttuminen on luonut ympäristön, joka saattaa suosia veronkiertoa; kehottaa komissiota analysoimaan tätä kysymystä ja arvioimaan parhaita lainsäädännöllisiä vaihtoehtoja sen ratkaisemiseksi, mukaan lukien mahdollisuus tarkistaa emo-tytäryhtiödirektiiviä; |
| --- | --- |

13.

| 14. | muistuttaa, että viimeaikaiset tutkimukset (29) osoittavat suuria eroja lähdeverojen soveltamisessa jäsenvaltioissa – verokannat voivat vaihdella 0–35 prosentin välillä – ja viittaa siihen, että verosopimusten lähdeverokannat ovat usein tavanomaisia verokantoja alhaisemmat; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kannustaa kaikkia jäsenvaltioita saattamaan päätökseen verosopimukseen liittyvien toimenpiteiden täytäntöönpanosta veropohjan rapautumisen ja voitonsiirtojen ehkäisemiseksi tehdyn monenvälisen yleissopimuksen (MLI) ratifioinnin; kehottaa komissiota sisällyttämään nämä MLI-standardit yhteistyöhaluttomia verotusalueita koskevan EU:n luettelon ja sen perusteiden uudistamiseen; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kannustaa jäsenvaltioita tarkistamaan kaikki voimassa olevat verosopimukset, jotka ne ovat allekirjoittaneet kolmansien maiden kanssa, jotta varmistetaan uusien maailmanlaajuisten normien noudattaminen; pyytää komissiota ehdottamaan jäsenvaltioille oikeasuhteisia toimenpiteitä, jotka koskevat niiden voimassa olevia kahdenvälisiä verosopimuksia, jotta varmistetaan, että niihin sisältyy yleinen väärinkäytöksiä koskeva sääntö; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa komissiota arvioimaan sellaisten EU:n suuntaviivojen kehittämistä, jotka koskevat jäsenvaltioiden ja kehitysmaiden välisistä verosopimuksista käytäviä neuvotteluja pilariin II sisältyvän verosäännön valossa; |
| --- | --- |

17.

Osinkoarbitraasin torjunnan tehostaminen

| 18. | muistuttaa, että lokakuussa 2018 muuan tutkimus osoitti, että 11 jäsenvaltiota oli menettänyt jopa 55,2 miljardia euroa verotuloja cum ex- ja cum cum -järjestelmien vuoksi, mutta lokakuussa 2021 julkaistun tutkimuksen uusien arvioiden mukaan julkisten tulojen menetykset olivat noin 140 miljardia euroa vuosina 2000–2020; on huolissaan siitä, että näitä järjestelmiä hyödynnetään edelleen EU:n julkisten varojen kustannuksella; on huolestunut siitä, että saattaa olla olemassa muita järjestelmiä, joilla voi olla samanlaisia vahingollisia vaikutuksia, kuten cum-fake-järjestelmät; toteaa, että Saksan Karlsruhen tuomioistuin on heinäkuussa 2021 todennut, että cum ex -järjestelmät ovat laittomia ja siten veropetoksia; |
| --- | --- |

18.

| 19. | panee merkille Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen (ESMA) ja Euroopan pankkiviranomainen (EPV) tutkimuksen ja loppuraportin cum ex-, cum cum- ja lähdeveron palautusjärjestelmistä, kuten parlamentti on pyytänyt; kehottaa komissiota arvioimaan mahdollisia ratkaisuja, joilla puututaan näihin järjestelmiin, erityisesti mahdollisuutta kytkeä veronpalautukset taustalla olevaan osingonjakoon erityisesti yksilöllisen tunnisteen avulla, ja/tai antamalla yhdelle ainoalle toimijalle kussakin jäsenvaltiossa vastuu lähdeveron kantamisesta ja asiaankuuluvan verotusta koskevan todistuksen antamisesta sen varmistamiseksi, että yhdestä osingonjaosta ei voida hakea useita veronpalautuksia ja että verohallinnot havaitsevat helposti takaisinperintämenettelyjen väärinkäytön; |
| --- | --- |

19.

| 20. | korostaa, että cum ex -paljastukset ovat vaikuttaneet markkinoiden eheyteen ja sijoittajien luottamukseen; kehottaa komissiota tarkastelemaan markkinoiden väärinkäyttöasetuksen (MAR) uudelleentarkastelua koskevan ESMAn loppukertomuksen päätelmiä, jotta voidaan analysoida, onko asetusta rikottu, ja harkitsemaan, onko MAR-asetukseen tältä osin tarpeen tehdä muutoksia; korostaa, että unionin viranomaisten, myös Euroopan pankkiviranomaisen (EPV) ja Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen (EAMV), on pidettävä kiinni valvontavastuustaan; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa komissiota ehdottamaan toimia, joilla kyetään tehostamaan veroviranomaisten, rahoitusmarkkinoiden valvontaviranomaisten ja tarvittaessa lainvalvontaviranomaisten välistä yhteistyötä ja keskinäistä avunantoa lähdeveron palautusjärjestelmien selvittämisessä ja syytteeseenpanossa; korostaa ESMAn komissiolle antamaa suositusta (30) poistaa nykyiset oikeudelliset rajoitukset, jotka koskevat finanssimarkkinoiden valvontaviranomaisten ja veroviranomaisten välistä tietojenvaihtoa; kehottaa komissiota luomaan tulevissa lainsäädäntöehdotuksissa oikeusperustan näiden viranomaisten väliselle asiaa koskevien tietojen vaihdolle ja erityisesti epäilyttävän toiminnan ilmoittamiselle; |
| --- | --- |

21.

| 22. | yhtyy EAMV:n huoleen siitä, että veronpalautusjärjestelmät rajoittuvat harvoin EU:n rajoihin (31), ja korostaa siksi kansainvälisen yhteistyön jatkamisen merkitystä tässä asiassa; |
| --- | --- |

22.

| 23. | korostaa komission toimia ja parlamentin aloitteita, kuten Fiscalis-ohjelmaa, joilla on pyritty vahvistamaan jäsenvaltioiden veroyhteistyötä; |
| --- | --- |

23.

| 24. | panee merkille, että vaikka neuvoston direktiivillä 2014/107/EU on helpotettu tietojenvaihtoa, on olemassa muita esteitä cum ex- ja cum cum -järjestelmien havaitsemiselle, kuten arvopaperikauppojen toimitusviiveet, luovutusvoittoja koskevan tietojenvaihdon laajuus ja riittämätön oma-aloitteinen tietojenvaihto; palauttaa mieliin suositukset, jotka on esitetty sen 16. syyskuuta 2021 antamassa päätöslauselmassa ”Verotietojen vaihtoa koskevien EU:n vaatimusten täytäntöönpano: edistyminen, saadut kokemukset ja esteet”; |
| --- | --- |

24.

| 25. | korostaa, että välittäjien rooli olisi otettava huomioon, ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään asianmukaisia toimenpiteitä, joilla estetään niiden rooli veronkierron ja verovilpin helpottamisessa; muistuttaa, että direktiivillä (EU) 2018/822 (DAC 6) otettiin käyttöön välittäjien rajatylittäviä järjestelyjä koskevat pakolliset julkistamissäännöt, joilla luodaan välittäjille velvoite ilmoittaa mahdollisesti haitallisista verojärjestelyistä; kehottaa komissiota arvioimaan, missä määrin nämä säännöt ovat auttaneet paljastamaan haitallisia verojärjestelyjä, kuten cum cum- ja cum ex -järjestelmiä, ja missä määrin niillä on ollut pelotevaikutusta; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kehottaa komissiota laajentamaan pakollisen tietojenvaihdon osinkoarbitraasijärjestelmiin ja kaikkiin pääomatuloja koskeviin tietoihin, mukaan luettuina osinkoja ja pääomatuloja koskevat veronpalautukset; kehottaa lisäksi komissiota arvioimaan, miten raportointivaatimusten laajentaminen rajatylittäviin järjestelyihin vaikuttaa luonnollisia henkilöitä olevien asiakkaiden varainhoitoon, kun otetaan huomioon siitä aiheutuva hallinnollinen rasitus; korostaa tässä yhteydessä tarkkojen ja täydellisten tosiasiallista omistajaa koskevien tietojen merkitystä; |
| --- | --- |

26.

Rajatylittävien investointien esteiden poistaminen sisämarkkinoilla

| 27. | pitää erittäin tervetulleena, että komissio aikoo esittää vuoden 2022 loppuun mennessä ehdotuksen, jolla luodaan yhteinen ja standardoitu lähdeverojärjestelmä ja siihen liittyvä jäsenvaltioiden verohallintojen välinen tietojenvaihto- ja yhteistyömekanismi; kehottaa komissiota myös puuttumaan lähdeverojen eroihin EU:ssa unionin toimivaltaa täysin kunnioittaen; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pyytää, että tällaisessa ehdotuksessa käsitellään tarvetta yhdenmukaiseen täytäntöönpanoon, jonka olisi korvattava jäsenvaltioiden väliset verosopimukset; kehottaa komissiota antamaan ohjeita sopimusmääräyksistä, joita jäsenvaltiot voisivat käyttää kolmansien maiden kanssa tekemissään kahdenvälisissä sopimuksissa; |
| --- | --- |

28.

| 29. | muistuttaa, että komissio on sitoutunut saattamaan pääomamarkkinaunionin valmiiksi; kehottaa komissiota tekemään tähän liittyen vuoteen 2022 mennessä vaikutustenarvioinnin vuonna 2019 käynnistetyn toimintasuunnitelman toimenpiteiden täytäntöönpanosta; |
| --- | --- |

29.

| 30. | toteaa, että jäsenvaltiot eivät ole tähän mennessä panneet tyydyttävästi täytäntöön komission suositusta, joka koskee moitteettomasti toimivien lähdeveromenettelyjen täytäntöönpanoa tai, jos tämä ei ole mahdollista, nopeiden ja standardoitujen palautusmenettelyjen käyttöönottoa ja joka annettiin osana lähdeveron alentamiseen sovellettavista menettelyistä 19. lokakuuta 2009 annettua komission suositusta; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kannustaa komissiota esittämään kaikille jäsenvaltioille yhteistä ja standardoitua EU:n menettelyä lähdeveron palautuksia varten; korostaa, että tällainen yhdenmukaistaminen olisi erityisen hyödyllistä yksityissijoittajille, jotka eivät usein saata palauttamismenettelyjä päätökseen mainittujen erojen aiheuttaman liiallisen vaivannäön vuoksi, ja parantaisi siten tasapuolisia toimintaedellytyksiä; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kehottaa komissiota ottamaan käyttöön tämän yhdenmukaistamisen osana muun muassa poikkeuksia ja vähennyksiä koskevat säännöt sekä vakiomuotoisen mallin ja takaisinperintämenettelyn, ratkaisemaan ”tosiasiallisen omistajan” yhtenäisen määritelmän puuttumisen, palautuspyynnön esittämisen ja saamisen määräaikojen yhdenmukaistamisen ja kielelliset esteet; korostaa, että on tärkeää estää petosten mahdollisuus uudessa kehyksessä; |
| --- | --- |

32.

| 33. | toteaa, että lähdeverojen takaisinmaksut ovat edelleen pääasiassa paperilla tapahtuva prosessi, joka ei ole ainoastaan hitaampi ja raskaampi veronmaksajille, mikä edelleen hankaloittaa prosessia muiden kuin kotimaisten sijoittajien osalta, vaan on myös alttiimpi petoksille; korostaa, että asianmukaisesti toimivat, helppokäyttöiset, nopeat, standardoidut ja digitaaliset lähdeveron palautusmenettelyt ja kansallisten verohallintojen yhteistyön parantaminen voivat vähentää hallinnollista taakkaa, epävarmuutta rajat ylittävissä investoinneissa ja veronkiertoa sekä nopeuttaa samalla sekä sijoittajien että veroviranomaisten menettelyjä, mikä merkitsee parannusta nykytilanteeseen verrattuna; |
| --- | --- |

33.

| 34. | panee merkille, että hajautetun tilikirjan teknologian (DLT) avulla voidaan tehostaa lähdeverojärjestelmää kussakin maassa mutta myös helpottaa saumattomia menettelyjä eri kansallisten järjestelmien välillä ja estää petollinen toiminta; kehottaa komissiota tässä yhteydessä ottamaan huomioon jäsenvaltioissa olemassa olevat digitaaliset ratkaisut, arvioimaan, miten lohkoketjuteknologioilla voidaan estää veronkiertoa ja verovilppiä EU:n tietosuojasääntöjä täysin kunnioittaen, sekä harkitsemaan pilottihankkeen perustamista; korostaa kuitenkin, että pelkästään teknologialla ei voida täysin ratkaista ongelmia, jotka johtuvat yhteisen kehyksen puuttumisesta; |
| --- | --- |

34.

| 35. | huomauttaa, että emo-tytäryhtiödirektiivi ja korko- ja rojaltidirektiivi ovat kaksinkertaisen verotuksen riskin poistamiseen pyrkiessään vähitellen poistaneet tiettyjen raja-arvojen mukaisten lähiyhtiöiden välillä EU:ssa tapahtuvien osinko-, korko- ja rojaltimaksujen lähdeverot; toteaa, että lähdeveroa kerätään edelleen näiden raja-arvojen alapuolelle jääviltä sijoittajilta ja että verovapautusta tai -huojennuksia koskevat menettelyt määräytyvät tässä tapauksessa kaksinkertaista verotusta koskevien sopimusten mukaisesti; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pitää myönteisenä komission esittämää vaihtoehtoa perustaa täysimittainen EU:n lähdeverojärjestelmä, joka voisi olla luotettava ratkaisu pitkällä aikavälillä; korostaa, että siirtyminen tämäntyyppiseen järjestelmään ei saa haitata verovilpin torjuntaa tai helpottaa suoraan tai välillisesti voitonsiirtoa alhaisen verotuksen lainkäyttöalueille tai kaksinkertaista verottamatta jättämistä; korostaa, että lähteellä soveltamisen edellytyksenä on kaikissa olosuhteissa pidettävä sitä, että kohdejäsenvaltio noudattaa EU:n lainsäädäntöä, jolla pannaan täytäntöön OECD/G20-maiden osallistava kehys; |
| --- | --- |

36.

| 37. | muistuttaa OECD:n periaatteesta verottaa liiketoimintaa siellä, missä se tapahtuu; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita analysoimaan muita vaihtoehtoja, kuten vaihtoehtoinen ”asuinpaikassa maksettavan lähdeveron” järjestelmä, jossa kaikki lähdejäsenvaltiolle maksetut lähdeverot korvattaisiin verohyvityksellä asuinjäsenvaltiosta, jossa tulot ilmoitetaan, mikä takaa, ettei kaksinkertaista verotusta tapahdu, ja rajoittaa väärinkäytösten riskiä; |
| --- | --- |

37.

| 38. | panee merkille OECD:n TRACE-aloitteen, jolla valtuutetut välittäjät valtuutetaan hakemaan lähdeveron palautuksia portfoliosijoituksista; muistuttaa, että vain yksi jäsenvaltio on pannut TRACEn täytäntöön; kannustaa muita arvioimaan tuloksia hallinnollisen rasituksen vähentämisen, verotuloihin kohdistuvien vaikutusten ja petosriskien osalta; |
| --- | --- |

38.

o

o o

| 39. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

39.

---

(1)  EUVL L 345, 29.12.2011, s. 8.

(2)  EUVL L 193, 19.7.2016, s. 1.

(3)  EUVL L 144, 7.6.2017, s. 1.

(4)  EUVL L 157, 26.6.2003, s. 49.

(5)  EUVL L 359, 16.12.2014, s. 1.

(6)  EUVL L 139, 5.6.2018, s. 1.

(7)  Paketti koostuu komission 21. maaliskuuta 2018 antamasta tiedonannosta ”On aika ryhtyä toimiin nykyaikaisen, oikeudenmukaisen ja tehokkaan verotusstandardin vahvistamiseksi digitaalitalouden alalla” (COM(2018)0146), komission 21. maaliskuuta 2018 antamasta ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi merkittävän digitaalisen läsnäolon yhteisöverotusta koskevien sääntöjen vahvistamisesta (COM(2018)0147), komission 21. maaliskuuta 2018 antamasta ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi tiettyjen digitaalisten palvelujen tarjoamisesta saatavista tuloista kannettavaa digitaalisten palvelujen veroa koskevasta yhteisestä järjestelmästä (COM(2018)0148) ja komission 21. maaliskuuta 2018 antamasta suosituksesta merkittävän digitaalisen läsnäolon yhteisöverotuksesta (C(2018)1650).

(8)  EUVL C 353 E, 3.12.2013, s. 196.

(9)  EUVL C 369, 11.10.2018, s. 132.

(10)  16 päivänä maaliskuuta 2016 hyväksytyt yhteiset jatkotoimet unionin yritysveropolitiikkojen läpinäkyvyyden, koordinoinnin ja lähentymisen lisäämisestä ja TAXE 1 -päätöslauselmista, 16. marraskuuta 2016 hyväksytyt jatkotoimet veropäätöksiä ja muita luonteeltaan tai vaikutuksiltaan samankaltaisia toimenpiteitä koskevan parlamentin päätöslauselman johdosta, huhtikuussa 2018 hyväksytyt jatkotoimet PANA-valiokunnan suosituksen johdosta, 26. maaliskuuta 2019 hyväksytyt jatkotoimet cum ex -skandaalista annetun päätöslauselman johdosta sekä 27. elokuuta 2019 hyväksytyt jatkotoimet TAX3-erityisvaliokunnan päätöslauselman johdosta.

(11)  EUVL L 279, 24.10.2009, s. 8.

(12)  EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17.

(13)  EUVL C 366, 27.10.2017, s. 51.

(14)  EUVL C 101, 16.3.2018, s. 79.

(15)  EUVL C 363, 28.10.2020, s. 102.

(16)  EUVL C 108, 26.3.2021, s. 8.

(17)  EUVL C 456, 10.11.2021, s. 177.

(18)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0392.

(19)  Komission tiedonanto 18. toukokuuta 2021”2000-luvun yritysverotus”.

(20)  Dover ym.: ”Bringing transparency, coordination and convergence to corporate tax policies in the European Union, Part I: Assessment of the magnitude of aggressive corporate tax planning”, Euroopan parlamentin tutkimuspalvelujen pääosasto, Euroopan tason lisäarvoyksikkö, syyskuu 2015.

(21)  Tørsløv, T., Wier, L. ja Zucman, G., ”The Missing Profits of Nations”, työasiakirja, huhtikuu 2018, saatavilla osoitteessa https://www.nber.org/papers/w24701

(22)  https://ec.europa.eu/taxation_customs/system/files/2018-03/taxation_papers_71_atp_.pdf

(23)  EUVL C 395, 29.9.2021, s. 89.

(24)  Paul Gisbyn (Accountancy Europe) avauspuheenvuoro FISC-alivaliokunnan julkisessa kuulemisessa Euroopan parlamentissa 27. lokakuuta 2021.

(25)  Komission kertomus 24. maaliskuuta 2017”Pääomamarkkinaunionin vauhdittaminen: pääomavirtojen kansallisten esteiden poistaminen” (COM(2017)0147).

(26)  Komission 18. toukokuuta 2021 antama tiedonanto ”2000-luvun yritysverotus” (COM(2021)0251).

(27)  Komission oikeudenmukaista ja yksinkertaista verotusta koskeva toimintasuunnitelma elpymisstrategian tueksi.

(28)  Euroopan parlamentin 6. heinäkuuta 2016 antama päätöslauselma veropäätöksistä ja muista luonteeltaan tai vaikutuksiltaan samankaltaisista toimenpiteistä, 26 kohta.

(29)  Van ’t Riet, M. ja Lejour, A., ”A Common Withholding Tax On Dividend, Interest And Royalties In The European Union”, 2020.

(30)  Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen 23. syyskuuta 2020 antama lopullinen kertomus markkinoiden väärinkäyttöasetuksen arvioinnista, 624 kohta.

(31)  Idem, 617 kohta.

---

| 9.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 347/181 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 347/181

---

P9_TA(2022)0076

Talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso: vuotuinen kestävän kasvun selvitys 2022

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. maaliskuuta 2022 talouspolitiikan eurooppalaisesta ohjausjaksosta: vuotuinen kestävän kasvun selvitys 2022 (2022/2006(INI))

(2022/C 347/15)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 136 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan ja 136 artiklan,

| — | ottaa huomioon perussopimuksiin liitetyn pöytäkirjan N:o 1 kansallisten parlamenttien asemasta Euroopan unionissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon perussopimuksiin liitetyn pöytäkirjan N:o 1 kansallisten parlamenttien asemasta Euroopan unionissa,

| — | ottaa huomioon perussopimuksiin liitetyn pöytäkirjan N:o 2 toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon perussopimuksiin liitetyn pöytäkirjan N:o 2 toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta,

| — | ottaa huomioon sopimuksen talous- ja rahaliiton vakaudesta, yhteensovittamisesta sekä ohjauksesta ja hallinnasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sopimuksen talous- ja rahaliiton vakaudesta, yhteensovittamisesta sekä ohjauksesta ja hallinnasta,

| — | ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen nojalla hyväksytyn Pariisin sopimuksen ja kestävän kehityksen tavoitteet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen nojalla hyväksytyn Pariisin sopimuksen ja kestävän kehityksen tavoitteet,

| — | ottaa huomioon jäsenvaltioiden julkisen talouden kehyksiä koskevista vaatimuksista 8. marraskuuta 2011 annetun neuvoston direktiivin 2011/85/EU (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon jäsenvaltioiden julkisen talouden kehyksiä koskevista vaatimuksista 8. marraskuuta 2011 annetun neuvoston direktiivin 2011/85/EU (1),

| — | ottaa huomioon liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 muuttamisesta 8. marraskuuta 2011 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 1177/2011 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 muuttamisesta 8. marraskuuta 2011 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 1177/2011 (2),

| — | ottaa huomioon julkisen talouden valvonnan tehokkaasta täytäntöönpanosta euroalueella 16. marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1173/2011 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon julkisen talouden valvonnan tehokkaasta täytäntöönpanosta euroalueella 16. marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1173/2011 (3),

| — | ottaa huomioon täytäntöönpanotoimista liiallisen makrotalouden epätasapainon korjaamiseksi euroalueella 16. marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1174/2011 (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon täytäntöönpanotoimista liiallisen makrotalouden epätasapainon korjaamiseksi euroalueella 16. marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1174/2011 (4),

| — | ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja koordinoinnin tehostamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 muuttamisesta 16. marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1175/2011 (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja koordinoinnin tehostamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 muuttamisesta 16. marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1175/2011 (5),

| — | ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16. marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16. marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (6),

| — | ottaa huomioon rahoitusvakautensa osalta vakavissa vaikeuksissa olevien tai vakavien vaikeuksien uhasta kärsivien euroalueen jäsenvaltioiden talouden ja julkisen talouden valvonnan tiukentamisesta 21. toukokuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 472/2013 (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rahoitusvakautensa osalta vakavissa vaikeuksissa olevien tai vakavien vaikeuksien uhasta kärsivien euroalueen jäsenvaltioiden talouden ja julkisen talouden valvonnan tiukentamisesta 21. toukokuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 472/2013 (7),

| — | ottaa huomioon alustavien talousarviosuunnitelmien seurantaa ja arviointia sekä euroalueen jäsenvaltioiden liiallisen alijäämän tilanteen korjaamisen varmistamista koskevista yhteisistä säännöksistä 21. toukokuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 473/2013 (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alustavien talousarviosuunnitelmien seurantaa ja arviointia sekä euroalueen jäsenvaltioiden liiallisen alijäämän tilanteen korjaamisen varmistamista koskevista yhteisistä säännöksistä 21. toukokuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 473/2013 (8),

| — | ottaa huomioon yleisestä ehdollisuusjärjestelmästä unionin talousarvion suojaamiseksi 16. joulukuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 (9) (”oikeusvaltioperiaatetta koskevasta ehdollisuudesta annettu asetus”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yleisestä ehdollisuusjärjestelmästä unionin talousarvion suojaamiseksi 16. joulukuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 (9) (”oikeusvaltioperiaatetta koskevasta ehdollisuudesta annettu asetus”),

| — | ottaa huomioon elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta 12. helmikuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/241 (10) (elpymis- ja palautumistukivälinettä koskeva asetus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta 12. helmikuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/241 (10) (elpymis- ja palautumistukivälinettä koskeva asetus),

| — | ottaa huomioon 27. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Euroopan h-hetki: korjaamalla ja kehittämällä parempaa seuraavalle sukupolvelle” (COM(2020)0456), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Euroopan h-hetki: korjaamalla ja kehittämällä parempaa seuraavalle sukupolvelle” (COM(2020)0456),

| — | ottaa huomioon 2. kesäkuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Talouspolitiikan koordinointi vuonna 2021: voitetaan covid-19, tuetaan elpymistä ja ajanmukaistetaan taloutemme” (COM(2021)0500), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. kesäkuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Talouspolitiikan koordinointi vuonna 2021: voitetaan covid-19, tuetaan elpymistä ja ajanmukaistetaan taloutemme” (COM(2021)0500),

| — | ottaa huomioon 4. maaliskuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskeva toimintasuunnitelma” (COM(2021)0102), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. maaliskuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskeva toimintasuunnitelma” (COM(2021)0102),

| — | ottaa huomioon neuvoston, komission, parlamentin ja työmarkkinaosapuolten 7. toukokuuta 2021 antaman Porton sosiaalisen sitoumuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston, komission, parlamentin ja työmarkkinaosapuolten 7. toukokuuta 2021 antaman Porton sosiaalisen sitoumuksen,

| — | ottaa huomioon 24. marraskuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Vuotuinen selvitys kestävästä kasvusta 2022” (COM(2021)0740), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. marraskuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Vuotuinen selvitys kestävästä kasvusta 2022” (COM(2021)0740),

| — | ottaa huomioon 24. marraskuuta 2021 annetun komission kertomuksen ”Varoitusmekanismi – vuosi 2022” (COM(2021)0741) ja 24. marraskuuta 2021 annetun komission suosituksen neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta (COM(2021)0742), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. marraskuuta 2021 annetun komission kertomuksen ”Varoitusmekanismi – vuosi 2022” (COM(2021)0741) ja 24. marraskuuta 2021 annetun komission suosituksen neuvoston suositukseksi euroalueen talouspolitiikasta (COM(2021)0742),

| — | ottaa huomioon 16. helmikuuta 2021 julkaistun Euroopan järjestelmäriskikomitean raportin ”Financial stability implications of support measures to protect the real economy from the COVID-19 pandemic”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. helmikuuta 2021 julkaistun Euroopan järjestelmäriskikomitean raportin ”Financial stability implications of support measures to protect the real economy from the COVID-19 pandemic”,

| — | ottaa huomioon 27. toukokuuta 2020 annetun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Identifying Europe’s recovery needs”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. toukokuuta 2020 annetun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Identifying Europe’s recovery needs”,

| — | ottaa huomioon 11. marraskuuta 2021 julkistetun komission syksyn 2021 talousennusteen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. marraskuuta 2021 julkistetun komission syksyn 2021 talousennusteen,

| — | ottaa huomioon 16. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan finanssipoliittisen komitean arvion euroalueelle sopivasta finanssipolitiikan virityksestä vuonna 2022, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan finanssipoliittisen komitean arvion euroalueelle sopivasta finanssipolitiikan virityksestä vuonna 2022,

| — | ottaa huomioon 6. kesäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman ”Euroopan parlamentin tutkimus komission ja neuvoston parhaillaan suorittamasta kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien arvioinnista”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. kesäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman ”Euroopan parlamentin tutkimus komission ja neuvoston parhaillaan suorittamasta kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien arvioinnista”,

| — | ottaa huomioon 13. marraskuuta 2020 antamansa päätöslauselman Kestävä Eurooppa -investointiohjelmasta – miten vihreän kehityksen ohjelma rahoitetaan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. marraskuuta 2020 antamansa päätöslauselman Kestävä Eurooppa -investointiohjelmasta – miten vihreän kehityksen ohjelma rahoitetaan,

| — | ottaa huomioon 10. marraskuuta 2021 julkistetun Euroopan finanssipoliittisen komitean vuosikertomuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. marraskuuta 2021 julkistetun Euroopan finanssipoliittisen komitean vuosikertomuksen,

| — | ottaa huomioon 8. heinäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman makrotaloudellisten lainsäädäntöpuitteiden uudelleentarkastelusta Euroopan reaalitalouteen kohdistuvien vaikutusten sekä päätöksenteon avoimuuden ja demokraattisen vastuuvelvollisuuden parantamiseksi (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. heinäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman makrotaloudellisten lainsäädäntöpuitteiden uudelleentarkastelusta Euroopan reaalitalouteen kohdistuvien vaikutusten sekä päätöksenteon avoimuuden ja demokraattisen vastuuvelvollisuuden parantamiseksi (11),

| — | ottaa huomioon 1. maaliskuuta 2022 antamansa päätöslauselman Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaa vastaan (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. maaliskuuta 2022 antamansa päätöslauselman Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaa vastaan (12),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksensä 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksensä 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan sekä ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan lausunnot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan sekä ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan lausunnot,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A9-0034/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A9-0034/2022),

| A. | toteaa, että eurooppalaisella ohjausjaksolla on huomattava merkitys talous- ja budjettipolitiikan koordinoinnissa jäsenvaltioissa ja siten talous- ja rahaliiton makrotaloudellisen vakauden turvaamisessa; katsoo, että tässä prosessissa ei saisi jättää huomiotta Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteita eikä muita rahoitusalaan ja verotukseen liittyviä kysymyksiä; katsoo, että näiden kysymysten nivominen yhteen ei saisi heikentää eurooppalaisen ohjausjakson pääasiassa taloudellista ja verotuksellista luonnetta; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että eurooppalaisella ohjausjaksolla on huomattava merkitys talous- ja budjettipolitiikan koordinoinnissa jäsenvaltioissa ja siten talous- ja rahaliiton makrotaloudellisen vakauden turvaamisessa; katsoo, että tässä prosessissa ei saisi jättää huomiotta Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteita eikä muita rahoitusalaan ja verotukseen liittyviä kysymyksiä; katsoo, että näiden kysymysten nivominen yhteen ei saisi heikentää eurooppalaisen ohjausjakson pääasiassa taloudellista ja verotuksellista luonnetta;

| B. | toteaa, että komission talven talousennusteen mukaan vuonna 2022 BKT kasvaa 4,0 prosenttia sekä euroalueella että EU-27:ssä, mutta kasvuvauhdin odotetaan hidastuvan 2,7 prosenttiin euroalueella ja 2,8 prosenttiin EU-27:ssä vuonna 2023; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että komission talven talousennusteen mukaan vuonna 2022 BKT kasvaa 4,0 prosenttia sekä euroalueella että EU-27:ssä, mutta kasvuvauhdin odotetaan hidastuvan 2,7 prosenttiin euroalueella ja 2,8 prosenttiin EU-27:ssä vuonna 2023;

| C. | toteaa, että komission talven talousennuste osoittaa, että eri jäsenvaltioiden elpymisnopeudessa vuonna 2021 oli huomattavia eroja, ja BKT:n kasvu vaihtelee 2,8 prosentin ja 13,7 prosentin välillä; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että komission talven talousennuste osoittaa, että eri jäsenvaltioiden elpymisnopeudessa vuonna 2021 oli huomattavia eroja, ja BKT:n kasvu vaihtelee 2,8 prosentin ja 13,7 prosentin välillä;

| D. | ottaa huomioon, että covid-19-pandemian aiheuttama kriisi on lisännyt sosiaalista, alueellista, sukupolvien välistä, taloudellista ja sukupuoleen perustuvaa eriarvoisuutta; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että covid-19-pandemian aiheuttama kriisi on lisännyt sosiaalista, alueellista, sukupolvien välistä, taloudellista ja sukupuoleen perustuvaa eriarvoisuutta;

| E. | ottaa huomioon, että komission talven talousennusteen mukaan keskimääräinen työttömyysaste laski 7,0 prosenttiin euroalueella ja 6,4 prosenttiin EU-27:ssä vuonna 2021; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että komission talven talousennusteen mukaan keskimääräinen työttömyysaste laski 7,0 prosenttiin euroalueella ja 6,4 prosenttiin EU-27:ssä vuonna 2021;

| F. | ottaa huomioon, että ennennäkemätön talouden taantuma vuonna 2020 ja pandemian johdosta toteutetut toimenpiteet nostivat vuonna 2021 julkisen talouden velkasuhteen 100 prosenttiin euroalueella ja 92,1 prosenttiin EU-27:ssä; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että ennennäkemätön talouden taantuma vuonna 2020 ja pandemian johdosta toteutetut toimenpiteet nostivat vuonna 2021 julkisen talouden velkasuhteen 100 prosenttiin euroalueella ja 92,1 prosenttiin EU-27:ssä;

| G. | katsoo, että EU:n tuottavuuden ja maailmanlaajuisen kilpailukyvyn parantaminen edellyttää rakenteellisia, sosiaalisesti tasapainoisia, kasvua edistäviä ja kestäviä uudistuksia sekä riittäviä investointeja; |
| --- | --- |

G.

katsoo, että EU:n tuottavuuden ja maailmanlaajuisen kilpailukyvyn parantaminen edellyttää rakenteellisia, sosiaalisesti tasapainoisia, kasvua edistäviä ja kestäviä uudistuksia sekä riittäviä investointeja;

| H. | ottaa huomioon, että pandemian jälkeinen talouden elpyminen edellyttää elpymis- ja palautumistukivälineen nopeaa ja tehokasta täytäntöönpanoa; katsoo, että kaikissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa olisi käsiteltävä jokaista kuudesta pilarista sekä elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen yleisiä ja erityisiä tavoitteita ja noudatettava sen horisontaalisia periaatteita; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että pandemian jälkeinen talouden elpyminen edellyttää elpymis- ja palautumistukivälineen nopeaa ja tehokasta täytäntöönpanoa; katsoo, että kaikissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa olisi käsiteltävä jokaista kuudesta pilarista sekä elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen yleisiä ja erityisiä tavoitteita ja noudatettava sen horisontaalisia periaatteita;

| I. | toteaa, että talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä on havaittu oikeusvaltioperiaatteeseen liittyviä haasteita; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä on havaittu oikeusvaltioperiaatteeseen liittyviä haasteita;

| J. | toteaa, että EU:n finanssipoliittisen kehyksen mahdolliseen tulevaisuuteen liittyviä näkökohtia on käsitelty asiaa koskevassa Euroopan parlamentin valiokunta-aloitteisessa mietinnössä; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että EU:n finanssipoliittisen kehyksen mahdolliseen tulevaisuuteen liittyviä näkökohtia on käsitelty asiaa koskevassa Euroopan parlamentin valiokunta-aloitteisessa mietinnössä;

| K. | toteaa, että vuotuisen kestävää kasvua koskevan selvityksen työllisyys- ja sosiaalinäkökohtia käsitellään parlamentin työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnössä ”Talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso: vuotuisen kestävän kasvun strategian 2022 työllisyys- ja sosiaalinäkökohdat”; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että vuotuisen kestävää kasvua koskevan selvityksen työllisyys- ja sosiaalinäkökohtia käsitellään parlamentin työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnössä ”Talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso: vuotuisen kestävän kasvun strategian 2022 työllisyys- ja sosiaalinäkökohdat”;

| L. | toteaa, että elpymis- ja palautumistukivälineen täytäntöönpanoon liittyviä näkökohtia käsitellään asiaa koskevassa Euroopan parlamentin valiokunta-aloitteisessa mietinnössä; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että elpymis- ja palautumistukivälineen täytäntöönpanoon liittyviä näkökohtia käsitellään asiaa koskevassa Euroopan parlamentin valiokunta-aloitteisessa mietinnössä;

EU:n talousnäkymät

| 1. | toteaa, että Euroopan talous on toipumassa odotettua nopeammin maailmanlaajuisen covid-19-pandemian tuhoisista vaikutuksista; korostaa, että oikea-aikaisilla ja innovatiivisilla politiikkatoimilla on ollut ja on jatkossakin ratkaiseva merkitys pandemian Euroopan talouteen aiheuttamien vaikutusten lieventämisessä; |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa, että Ukrainan konflikti ja Venäjän federaatioon kohdistetut ankarat pakotteet aiheuttavat väistämättä kielteisiä vaikutuksia EU:n talouteen; kehottaa komissiota määrittämään ja edistämään keinoja ja tapoja puuttua pakotteiden taloudellisiin ja sosiaalisiin seurauksiin; |
| --- | --- |

2.

| 3. | on huolissaan uusista muunnoksista, pandemiaan liittyvistä paikallisista sulkutoimista, energian hintojen noususta, inflaatiopaineista, tarjontapuolen häiriöistä ja orastavasta työvoimapulasta; toteaa, että nämä riskit aiheuttavat suurta epävarmuutta ja voivat haitata talouden kasvunäkymiä tulevina kuukausina sekä viivästyttää siirtymistä kestävämpään, digitaaliseen, kilpailukykyiseen ja tulevaisuuden vaatimukset huomioon ottavaan talouteen; |
| --- | --- |

3.

| 4. | toteaa, että kaikkien jäsenvaltioiden odotetaan saavuttavan pandemiaa edeltäneen tuotantotasonsa vuoden 2022 loppuun mennessä; on huolissaan siitä, että elpymisnopeus vaihtelee jäsenvaltioittain ja alueittain, ja toteaa, että vuonna 2021 jäsenvaltioiden välillä oli merkittäviä eroja kasvuvauhdissa; toteaa kuitenkin, että elpymisen odotetaan olevan tasaisempaa vuosina 2022 ja 2023; korostaa, että EU:n kasvuennusteet vuosille 2022 ja 2023 ovat ennustettua BKT:n maailmanlaajuista talouskasvua alhaisempia; |
| --- | --- |

4.

| 5. | toteaa, että covid-19-pandemian aiheuttama kriisi on koetellut erityisen vakavasti yrityksiä, pääasiassa pk-yrityksiä matkailu-, majoitus- ja ravitsemis- sekä kulttuurialalla; korostaa, että taloudelliset vaikutukset olivat kaikkein kovimpia jäsenvaltioissa, jotka olivat muita riippuvaisempia näistä palveluista; |
| --- | --- |

5.

| 6. | toteaa, että elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisen taustalla on unionin solidaarisuuden käsite; huomauttaa, että elpymis- ja palautumistukivälineen avoin ja onnistunut käyttöönotto auttaa tekemään EU:n talouksista ja yhteiskunnista vauraampia, kestävämpiä, osallistavampia, palautumiskykyisempiä ja vihreään ja digitaaliseen siirtymään paremmin valmistautuneita sekä edistää taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta; |
| --- | --- |

6.

Vastuullinen ja kestävä finanssipolitiikka

| 7. | panee merkille, että vakaus- ja kasvusopimuksen yleistä poikkeuslauseketta sovelletaan edelleen vuonna 2022, ja odotettavissa on, että sen soveltaminen lopetetaan vuodesta 2023 alkaen edellyttäen, että sen soveltamisen taustalla olevia perusteita ei enää ole; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pitää EU:n talouden ohjausjärjestelmän uudelleentarkastelua välttämättömänä; on yhtä mieltä Euroopan finanssipoliittisen komitean kanssa siitä, että on tärkeää laatia selkeä etenemissuunnitelma kohti tarkistettua finanssipoliittista kehystä mieluiten ennen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen lopettamista; |
| --- | --- |

8.

| 9. | panee merkille komission aikomuksen antaa ennen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen lopettamista finanssipoliittista ohjausta, jossa otetaan huomioon sekä kunkin jäsenvaltion erityinen taloudellinen tilanne että keskustelut talouden ohjausjärjestelmästä; palauttaa tässä yhteydessä mieliin 8. heinäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman makrotaloudellisen lainsäädäntökehyksen uudelleentarkastelusta; |
| --- | --- |

9.

| 10. | on vakuuttunut siitä, että kansallisten finanssipolitiikkojen koordinointi on jatkossakin ratkaisevan tärkeää elpymisen tukemiseksi; panee merkille, että kansalliset talousarviot ja elpymis- ja palautumistukiväline huomioon ottaen finanssipolitiikan kokonaisvirityksen ennustetaan jatkuvan elpymistä tukevana vuonna 2022, ja että sillä varmistetaan asteittainen siirtyminen finanssipolitiikassa; on samaa mieltä komission kanssa siitä, että jäsenvaltioiden, joiden velkataso on alhainen tai keskisuuri, olisi jatkettava tai ylläpidettävä elpymistä tukevaa finanssipolitiikkaa, ja että jäsenvaltioiden, joilla on paljon velkaa, olisi käytettävä elpymis- ja palautumistukivälinettä lisäinvestointien rahoittamiseen elpymisen tukemiseksi ja harjoitettava samalla varovaista finanssipolitiikkaa, joka ei kuitenkaan estä julkisia investointeja, joita tarvitaan sellaisten sektorien rahoittamiseen, jotka ovat strategisesti tärkeitä Euroopan talouksien ja yhteiskuntien elpymisen ja palautumisen kannalta; on komission kanssa samaa mieltä siitä, että kaikkien jäsenvaltioiden olisi jatkettava kansallisesti rahoitettuja investointeja samalla tasolla tai pitkälti samalla tasolla; |
| --- | --- |

10.

| 11. | korostaa, että sekä valtioiden tulot että julkiset menot ovat olennaisen tärkeitä julkisen talouden kestävyyden takaamiseksi; kehottaa jäsenvaltioita ryhtymään toimiin veropetosten, veronkierron, verovilpin ja rahanpesun torjumiseksi ja toteuttamaan kestäviä, sosiaalisesti tasapainoisia ja kasvua edistäviä uudistuksia; |
| --- | --- |

11.

Kasvua edistävät, tasapainoiset, osallistavat ja kestävät rakenneuudistukset ja investoinnit

| 12. | katsoo, että on ratkaisevan tärkeää koordinoida kansallisia uudistus- ja investointitoimia ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa, jotta voidaan parantaa talouksien lähentymistä ja häiriönsietokykyä, edistää kestävää ja osallistavaa kasvua ja parantaa institutionaalisia kehyksiä kansallisen sitoutumisen ja vastuuvelvollisuuden lisäämiseksi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | korostaa, että elpymis- ja palautumistukiväline tarjoaa kaikille jäsenvaltioille ennennäkemättömän ja ainutlaatuisen tilaisuuden vastata keskeisiin rakenteellisiin haasteisiin ja investointitarpeisiin, oikeudenmukainen vihreä ja digitaalinen siirtymä mukaan lukien; vaatii, että kaikissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa otetaan huomioon kaikki elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen vaatimukset, erityisesti sen kuusi pilaria; korostaa eurooppalaisen ohjausjakson ja elpymis- ja palautumistukivälineen välistä vuorovaikutusta; kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään tätä tilaisuutta parhaalla mahdollisella tavalla ja käyttämään sitä talouksiensa muuttamiseksi ja niiden kestävyyden, kilpailukyvyn ja selviytymiskyvyn parantamiseksi tulevien häiriöiden yhteydessä; korostaa Euroopan parlamentin roolia elpymis- ja palautumistukivälineen täytäntöönpanossa elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen mukaisesti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | muistuttaa, että elpymis- ja palautumistukivälineen ja kunkin kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelman olisi noudatettava kaikilta osin oikeusvaltioperiaatetta koskevasta ehdollisuudesta annettua asetusta ja että näissä suunnitelmissa esitetyt toimenpiteet eivät saisi olla Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa vahvistettujen EU:n arvojen vastaisia; edellyttää, että komission on tätä varten varmistettava sekä arviointi- että täytäntöönpanovaiheessa, ettei yksikään hanke tai toimenpide ole näiden arvojen vastainen, ja pyytää sitä ryhtymään asianmukaisiin toimiin uudelleentarkastelua varten; |
| --- | --- |

14.

| 15. | tähdentää, että covid-19-pandemialla on ollut merkittäviä vaikutuksia naisiin; korostaa, että on tärkeää lisätä naisten osallistumista talouteen, mukaan lukien inklusiivinen osallistuminen digitaaliseen talouteen ja siirtymään, ja varmistaa osallistavampi kasvu osana pandemian jälkeisen elpymisen ratkaisemista, mikä auttaa lisäämään työpaikkoja, taloudellista vaurautta ja kilpailukykyä kaikkialla EU:ssa; |
| --- | --- |

15.

| 16. | toteaa, että monilla jäsenvaltioilla on ratkaistavana sekä yksityisten ja julkisten investointien optimaalista heikompi taso että vanhoja ja uusia rakenteellisia haasteita, jotka haittaavat niiden kasvupotentiaalia; korostaa siksi, että rakenteellisten haasteiden ratkaiseminen ja yksityisten ja julkisten investointien lisääminen on ratkaisevan tärkeää kestävän elpymisen ja jatkuvan kasvun kannalta; katsoo, että uudistusten toteuttaminen vanhojen ja uusien rakenteellisten haavoittuvuuksien ratkaisemiseksi on olennaista, jotta voidaan parantaa kykyä kestää nykyisiä haasteita ja selviytyä niistä, mutta myös toteuttaa vihreä ja digitaalinen siirtymä kestävällä, oikeudenmukaisella ja osallistavalla tavalla ja vähentää sosiaalista eriarvoisuutta; huomauttaa, että kansallisen sitoutumisen puute on yksi suurimmista heikkouksista sellaisten uudistusten toteuttamisessa, joilla pyritään korjaamaan rakenteellisia puutteita; |
| --- | --- |

16.

| 17. | on huolissaan siitä, että komissio on havainnut epätasapainoihin ja liiallisiin epätasapainoihin liittyviä makrotalouden haavoittuvuustekijöitä 12 jäsenvaltiossa; on huolissaan siitä, että epätasapainojen luonne ja aiheuttajat ovat pitkälti samoja kuin ennen pandemiaa ja että pandemia saattaa myös pahentaa epätasapainoja ja taloudellisia eroja; kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään elpymis- ja palautumistukivälineen tarjoamaa ennennäkemätöntä mahdollisuutta vähentää merkittävästi makrotalouden nykyisiä epätasapainoja, erityisesti sisällyttämällä kunnianhimoisia uudistustoimenpiteitä kaikkien jäsenvaltioiden kansallisiin suunnitelmiin; korostaa, että moitteeton toteuttaminen on olennaisen tärkeää, jotta tätä mahdollisuutta voidaan hyödyntää täysimääräisesti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | toteaa, että suuresta julkisesta velasta voi tulla makrotalouden epävakauden osatekijä, erityisesti jos Euroopan keskuspankin rahapolitiikasta tulee vähemmän elvyttävää; korostaa, että on tärkeää luoda asianmukainen sääntelykehys ja toimintastrategiat, joissa voidaan yhdistää julkisen talouden velkasuhteen vähentäminen riittäviin yksityisiin ja julkisiin investointeihin, joilla voidaan varmistaa kestävä talouskasvu, korkea kilpailukyky ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus; |
| --- | --- |

18.

| 19. | toteaa makrotalouden epätasapainoa koskevan menettelyn merkityksen pyrittäessä havaitsemaan, estämään ja korjaamaan makrotalouden epätasapainoa EU:ssa; painottaa, että tarvitaan jatkuvaa seurantaa ja valppautta ja että jäsenvaltioiden olisi vastattava syntymässä olevaan epätasapainoon uudistuksilla, joilla parannetaan taloudellista ja sosiaalista palautumiskykyä sekä edistetään digitaalista, vihreää ja oikeudenmukaista siirtymää; korostaa, että komissiolla on tärkeä rooli hallitusten saattamisessa vastuuseen tässä asiassa; |
| --- | --- |

19.

| 20. | muistuttaa, että eurooppalainen ohjausjakso on vakiintunut kehys, jonka avulla EU:n jäsenvaltiot koordinoivat vero-, talous-, sosiaali- ja työllisyyspolitiikkaansa; korostaa, että ilman koordinoituja toimia digitaalisen ja ekologisen siirtymän toteuttamiseksi ja tiettyjen rahoitusalaan liittyvien kysymysten ratkaisemiseksi Euroopan taloudet voivat kärsiä pitkäaikaista vahinkoa, mikä heikentää pyrkimyksiä edistää kestävää ja uskottavaa finanssipolitiikkaa; kehottaa siksi komissiota ottamaan asianmukaisesti huomioon kaikki nämä tekijät tulevissa eurooppalaisen ohjausjakson prosesseissa heikentämättä nykyistä finanssi- ja budjettipolitiikkaan perustuvaa lähestymistapaa; |
| --- | --- |

20.

Demokraattisempi eurooppalainen ohjausjakso

| 21. | pitää tärkeänä, että sekä kansalliset parlamentit että Euroopan parlamentti käyvät täysimittaista keskustelua eurooppalaisesta ohjausjaksosta ja osallistuvat siihen asianmukaisesti; kehottaa jälleen vahvistamaan parlamentin demokraattista roolia talouden ohjausjärjestelmässä ja kehottaa neuvostoa ja komissiota ottamaan asianmukaisesti huomioon parlamentin päätöslauselmat; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kehottaa komissiota pitämään sekä parlamentin että neuvoston lainsäätäjinä yhtä hyvin ajan tasalla kaikista EU:n talouden ohjausjärjestelmän soveltamiseen liittyvistä näkökohdista, myös valmisteluvaiheista; |
| --- | --- |

22.

| 23. | toteaa, että komission, neuvoston ja euroryhmän puheenjohtajan olisi säännöllisesti tultava Euroopan parlamentin asiasta vastaavaan valiokuntaan antamaan tietoja ja keskustelemaan sen kanssa tuoreimmista taloudellisista ja poliittisista tapahtumista; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kehottaa koordinoimaan määrätietoisesti toimia työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaan liittyvien sidosryhmien kanssa sekä kansallisella että unionin tasolla, jotta voidaan vahvistaa demokraattista vastuuvelvollisuutta ja avoimuutta; |
| --- | --- |

24.

o

o o

| 25. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

25.

---

(1)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 41.

(2)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 33.

(3)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 1.

(4)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 8.

(5)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 12.

(6)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

(7)  EUVL L 140, 27.5.2013, s. 1.

(8)  EUVL L 140, 27.5.2013, s. 11.

(9)  EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 1.

(10)  EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17.

(11)  EUVL C 99, 1.2.2022, s. 191.

(12)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0052.

---

| 9.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 347/187 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 347/187

---

P9_TA(2022)0078

Toimittajien ja ihmisoikeuksien puolustajien tilanne Meksikossa

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. maaliskuuta 2022 toimittajien ja ihmisoikeuksien puolustajien tilanteesta Meksikossa (2022/2580(RSP))

(2022/C 347/16)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Meksikosta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Meksikosta,

| — | ottaa huomioon Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Meksikon yhdysvaltojen taloudellista kumppanuutta, poliittista yhteensovittamista sekä yhteistyötä koskevan sopimuksen (1), jäljempänä ”EU:n ja Meksikon kokonaissopimus”, joka on ollut voimassa vuodesta 2000, ja uudistetun sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Meksikon yhdysvaltojen taloudellista kumppanuutta, poliittista yhteensovittamista sekä yhteistyötä koskevan sopimuksen (1), jäljempänä ”EU:n ja Meksikon kokonaissopimus”, joka on ollut voimassa vuodesta 2000, ja uudistetun sopimuksen,

| — | ottaa huomioon EU:n ja Meksikon korkean tason vuoropuhelut ihmisoikeuksista ja korkean tason vuoropuhelun monenvälisistä kysymyksistä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n ja Meksikon korkean tason vuoropuhelut ihmisoikeuksista ja korkean tason vuoropuhelun monenvälisistä kysymyksistä,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien puolustajia sekä sananvapautta verkossa ja verkon ulkopuolella koskevat EU:n suuntaviivat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien puolustajia sekä sananvapautta verkossa ja verkon ulkopuolella koskevat EU:n suuntaviivat,

| — | ottaa huomioon 15. helmikuuta 2022 annetun Euroopan unionin, Norjan ja Sveitsin paikallisen julkilausuman toimittaja Heber López Vásquezin murhasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. helmikuuta 2022 annetun Euroopan unionin, Norjan ja Sveitsin paikallisen julkilausuman toimittaja Heber López Vásquezin murhasta,

| — | ottaa huomioon 28. tammikuuta 2022 annetun Amerikan valtioiden ihmisoikeustoimikunnan, sen sananvapaudesta vastaavan erityisraportoijan ja YK:n ihmisoikeusvaltuutetun Meksikon-toimiston yhteisen julkilausuman, jossa tuomitaan María de Lourdes Maldonado Lópezin murha, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. tammikuuta 2022 annetun Amerikan valtioiden ihmisoikeustoimikunnan, sen sananvapaudesta vastaavan erityisraportoijan ja YK:n ihmisoikeusvaltuutetun Meksikon-toimiston yhteisen julkilausuman, jossa tuomitaan María de Lourdes Maldonado Lópezin murha,

| — | ottaa huomioon 19. lokakuuta 2020 annetun YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston julkilausuman ”YK:n asiantuntija kehottaa Meksikoa parantamaan ihmisoikeuksien puolustajien suojelua”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. lokakuuta 2020 annetun YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston julkilausuman ”YK:n asiantuntija kehottaa Meksikoa parantamaan ihmisoikeuksien puolustajien suojelua”,

| — | ottaa huomioon toimittajien turvallisuutta ja rankaisemattomuuskysymystä koskevan YK:n toimintasuunnitelman vuodelta 2012, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon toimittajien turvallisuutta ja rankaisemattomuuskysymystä koskevan YK:n toimintasuunnitelman vuodelta 2012,

| — | ottaa huomioon 16. joulukuuta 1966 tehdyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. joulukuuta 1966 tehdyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon 10. joulukuuta 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. joulukuuta 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 144 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 144 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että väkivalta, ihmisoikeusloukkaukset ja hyökkäykset, jotka kohdistuvat toimittajiin ja ihmisoikeuksien puolustajiin, mukaan lukien ympäristöaktivistit ja alkuperäiskansojen ja -yhteisöjen jäsenet, sekä naisten oikeuksien puolustajiin, ovat lisääntyneet rajusti Meksikossa; huomauttaa, että laajamittainen väkivalta Meksikossa lisääntyy koko ajan, mikä nähtiin kesäkuun 2021 paikallis- ja aluevaaleissa, ja oikeusvaltiotilanne on vakavasti heikkenemässä; toteaa, että hälyttävän suuri määrä toimittajia ja ihmisoikeuksien puolustajia, etenkin niitä, jotka ovat tutkineet viranhaltijoiden korruptiota tai paljastaneet huumekartellien rikoksia varsinkin paikallistasolla, on joutunut joko valtion viranomaisten tai rikollisryhmien pelottelun, häirinnän, uhkailun, raiskausten, hyökkäysten, tahdonvastaisten katoamisten ja jopa salamurhien sekä näiden tarkkailun kohteeksi; ottaa huomioon, että 27. helmikuuta 2022 tehdyssä joukkomurhassa kuoli 17 ihmistä; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että väkivalta, ihmisoikeusloukkaukset ja hyökkäykset, jotka kohdistuvat toimittajiin ja ihmisoikeuksien puolustajiin, mukaan lukien ympäristöaktivistit ja alkuperäiskansojen ja -yhteisöjen jäsenet, sekä naisten oikeuksien puolustajiin, ovat lisääntyneet rajusti Meksikossa; huomauttaa, että laajamittainen väkivalta Meksikossa lisääntyy koko ajan, mikä nähtiin kesäkuun 2021 paikallis- ja aluevaaleissa, ja oikeusvaltiotilanne on vakavasti heikkenemässä; toteaa, että hälyttävän suuri määrä toimittajia ja ihmisoikeuksien puolustajia, etenkin niitä, jotka ovat tutkineet viranhaltijoiden korruptiota tai paljastaneet huumekartellien rikoksia varsinkin paikallistasolla, on joutunut joko valtion viranomaisten tai rikollisryhmien pelottelun, häirinnän, uhkailun, raiskausten, hyökkäysten, tahdonvastaisten katoamisten ja jopa salamurhien sekä näiden tarkkailun kohteeksi; ottaa huomioon, että 27. helmikuuta 2022 tehdyssä joukkomurhassa kuoli 17 ihmistä;

| B. | ottaa huomioon, että Meksiko on eri kansalaisjärjestöjen ja kansainvälisten järjestöjen mukaan ollut toimittajille jo pitkään maailman vaarallisin ja jopa hengenvaarallisin paikka, jollei varsinaisia sotatoimialueita lasketa mukaan; toteaa, että Toimittajat ilman rajoja -järjestön mukaan Meksiko oli vuonna 2021 kolmantena vuonna peräkkäin maailman vaarallisin maa toimittajille ja se oli sijalla 143 yhteensä 180 maan joukossa vuoden 2021 lehdistönvapausindeksissä; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Meksiko on eri kansalaisjärjestöjen ja kansainvälisten järjestöjen mukaan ollut toimittajille jo pitkään maailman vaarallisin ja jopa hengenvaarallisin paikka, jollei varsinaisia sotatoimialueita lasketa mukaan; toteaa, että Toimittajat ilman rajoja -järjestön mukaan Meksiko oli vuonna 2021 kolmantena vuonna peräkkäin maailman vaarallisin maa toimittajille ja se oli sijalla 143 yhteensä 180 maan joukossa vuoden 2021 lehdistönvapausindeksissä;

| C. | ottaa huomioon, että vuosi 2022 on tähän mennessä ollut toimittajille Meksikossa kaikkein verisin, sillä maassa on alkuvuonna tapettu ainakin kuusi toimittajaa; huomauttaa, että María de Lourdes Maldonado Lópezin, Margarito Martínezin, José Luis Gamboan, Heber López Vásquezin ja Roberto Toledon salamurhat ovat vain muutamia järkyttäviä esimerkkejä hyökkäyksistä toimittajia ja mediatyöntekijöitä vastaan; toteaa, että toimittajat joutuvat sietämään kehnoja työoloja eikä monilla ole pääsyä terveydenhuolto- ja mielenterveyspalvelujen piiriin; ottaa huomioon, että tilanne on heikentynyt sitten heinäkuussa 2018 pidettyjen edellisten presidentinvaalien ja virallisten lähteiden mukaan maassa on tapettu ainakin 47 toimittajaa; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että vuosi 2022 on tähän mennessä ollut toimittajille Meksikossa kaikkein verisin, sillä maassa on alkuvuonna tapettu ainakin kuusi toimittajaa; huomauttaa, että María de Lourdes Maldonado Lópezin, Margarito Martínezin, José Luis Gamboan, Heber López Vásquezin ja Roberto Toledon salamurhat ovat vain muutamia järkyttäviä esimerkkejä hyökkäyksistä toimittajia ja mediatyöntekijöitä vastaan; toteaa, että toimittajat joutuvat sietämään kehnoja työoloja eikä monilla ole pääsyä terveydenhuolto- ja mielenterveyspalvelujen piiriin; ottaa huomioon, että tilanne on heikentynyt sitten heinäkuussa 2018 pidettyjen edellisten presidentinvaalien ja virallisten lähteiden mukaan maassa on tapettu ainakin 47 toimittajaa;

| D. | huomauttaa, että sisäministeriön mukaan Meksikossa on joulukuun 2018 jälkeen tapettu ainakin 68 ihmisoikeuksien puolustajaa; toteaa, että naisiin kohdistuva väkivalta ja naismurhat ovat yleisiä ja että eräistä institutionaalisista toimista huolimatta kadonneiden ihmisten määrä on äärimmäisen hälyttävä; |
| --- | --- |

D.

huomauttaa, että sisäministeriön mukaan Meksikossa on joulukuun 2018 jälkeen tapettu ainakin 68 ihmisoikeuksien puolustajaa; toteaa, että naisiin kohdistuva väkivalta ja naismurhat ovat yleisiä ja että eräistä institutionaalisista toimista huolimatta kadonneiden ihmisten määrä on äärimmäisen hälyttävä;

| E. | toteaa, että presidentti López Obrador on toistuvasti käyttänyt populistista retoriikkaa päivittäisissä lehdistötilaisuuksissa halventaakseen ja pelotellakseen riippumattomia toimittajia, tiedotusvälineiden omistajia ja aktivisteja; katsoo, että solvausten ja leimaamisen retoriikka synnyttää jatkuvan levottomuuden ilmapiirin suhteessa riippumattomiin toimittajiin; toteaa, että Meksikon hallitus on valeuutisten torjumisen varjolla luonut valtio-omisteisen alustan ottaakseen silmätikukseen kriittisen lehdistön, leimatakseen sen toiminnan ja hyökätäkseen sitä vastaan; toteaa, että helmikuussa 2022 toimittajat järjestivät 13:ssa Meksikon 32 osavaltiosta mielenilmauksia, joissa vaadittiin parantamaan toimittajien suojelua ja tutkimaan heihin kohdistuvat hyökkäykset; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että presidentti López Obrador on toistuvasti käyttänyt populistista retoriikkaa päivittäisissä lehdistötilaisuuksissa halventaakseen ja pelotellakseen riippumattomia toimittajia, tiedotusvälineiden omistajia ja aktivisteja; katsoo, että solvausten ja leimaamisen retoriikka synnyttää jatkuvan levottomuuden ilmapiirin suhteessa riippumattomiin toimittajiin; toteaa, että Meksikon hallitus on valeuutisten torjumisen varjolla luonut valtio-omisteisen alustan ottaakseen silmätikukseen kriittisen lehdistön, leimatakseen sen toiminnan ja hyökätäkseen sitä vastaan; toteaa, että helmikuussa 2022 toimittajat järjestivät 13:ssa Meksikon 32 osavaltiosta mielenilmauksia, joissa vaadittiin parantamaan toimittajien suojelua ja tutkimaan heihin kohdistuvat hyökkäykset;

| F. | toteaa, että tammikuussa 2022 perustetulla ihmisoikeuksien puolustajien ja toimittajien liittovaltiotason suojelumekanismilla oli käytössä suojelutoimenpiteitä 1 518 henkilön – 1 023 ihmisoikeuksien puolustajan ja 495 toimittajan – hyväksi; ottaa huomioon, että mekanismin toimintaa haittaavat vakavat puutteet saatavilla olevan rahoituksen ja henkilöstön määrässä, riittävän tuen puuttuminen, puutteellinen koordinointi osavaltioiden hallintojen kanssa ja viivästykset suojelutoimenpiteiden toteuttamisessa ja että tämä maksaa usein ihmishenkiä; toteaa, että ainakin yhdeksän suojeluohjelman piiriin kuulunutta henkilöä on tapettu; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että tammikuussa 2022 perustetulla ihmisoikeuksien puolustajien ja toimittajien liittovaltiotason suojelumekanismilla oli käytössä suojelutoimenpiteitä 1 518 henkilön – 1 023 ihmisoikeuksien puolustajan ja 495 toimittajan – hyväksi; ottaa huomioon, että mekanismin toimintaa haittaavat vakavat puutteet saatavilla olevan rahoituksen ja henkilöstön määrässä, riittävän tuen puuttuminen, puutteellinen koordinointi osavaltioiden hallintojen kanssa ja viivästykset suojelutoimenpiteiden toteuttamisessa ja että tämä maksaa usein ihmishenkiä; toteaa, että ainakin yhdeksän suojeluohjelman piiriin kuulunutta henkilöä on tapettu;

| G. | ottaa huomioon, että Meksikon valtio on luomassa ihmisoikeuksien puolustajille ja toimittajille kansallista ennaltaehkäisy- ja suojelujärjestelmää, joka perustuu ihmisoikeuksien puolustajiin ja toimittajiin kohdistuvia hyökkäyksiä koskevaan yleiseen ennaltaehkäisy- ja suojelulakiin ja johon sisältyvät kansallisen ennaltaehkäisymallin käyttöönotto, kansallisten hyökkäystilastojen luominen ja kansallisen suojeluprotokollan täytäntöönpano; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Meksikon valtio on luomassa ihmisoikeuksien puolustajille ja toimittajille kansallista ennaltaehkäisy- ja suojelujärjestelmää, joka perustuu ihmisoikeuksien puolustajiin ja toimittajiin kohdistuvia hyökkäyksiä koskevaan yleiseen ennaltaehkäisy- ja suojelulakiin ja johon sisältyvät kansallisen ennaltaehkäisymallin käyttöönotto, kansallisten hyökkäystilastojen luominen ja kansallisen suojeluprotokollan täytäntöönpano;

| H. | toteaa, että institutionalisoitu ja laajalle levinnyt korruptio yhdistettynä puutteelliseen oikeusjärjestelmään on synnyttänyt kroonisen rankaisemattomuuden ongelman, sillä noin 95 prosenttia toimittajien murhista jää rankaisematta; ottaa huomioon, että kuten Amerikan valtioiden ihmisoikeustoimikunnan sananvapaudesta vastaavan erityisraportoijan toimisto on huomauttanut, tällainen rankaisemattomuus välittää viestin siitä, että väkivalta on sallittua, mikä rohkaisee tekemään uusia rikoksia ja saa aikaan itsesensuurivaikutuksen; huomauttaa, ettei Meksikon hallitus ole toteuttanut asianmukaisesti uudistuksia, jotka ovat tarpeen väkivallan ja rankaisemattomuuden vähentämiseksi, myös toimittajiin ja ihmisoikeuksien puolustajiin kohdistuvissa rikoksissa; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että institutionalisoitu ja laajalle levinnyt korruptio yhdistettynä puutteelliseen oikeusjärjestelmään on synnyttänyt kroonisen rankaisemattomuuden ongelman, sillä noin 95 prosenttia toimittajien murhista jää rankaisematta; ottaa huomioon, että kuten Amerikan valtioiden ihmisoikeustoimikunnan sananvapaudesta vastaavan erityisraportoijan toimisto on huomauttanut, tällainen rankaisemattomuus välittää viestin siitä, että väkivalta on sallittua, mikä rohkaisee tekemään uusia rikoksia ja saa aikaan itsesensuurivaikutuksen; huomauttaa, ettei Meksikon hallitus ole toteuttanut asianmukaisesti uudistuksia, jotka ovat tarpeen väkivallan ja rankaisemattomuuden vähentämiseksi, myös toimittajiin ja ihmisoikeuksien puolustajiin kohdistuvissa rikoksissa;

| I. | toteaa, että on vahvoja viitteitä siitä, että Meksikon valtio on käyttänyt toimittajia ja ihmisoikeuksien puolustajia vastaan terrorismin ja kartellien torjumiseksi tarkoitettuja puhelinten hakkerointivälineitä, mukaan lukien Pegasus-vakoiluohjelma; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että on vahvoja viitteitä siitä, että Meksikon valtio on käyttänyt toimittajia ja ihmisoikeuksien puolustajia vastaan terrorismin ja kartellien torjumiseksi tarkoitettuja puhelinten hakkerointivälineitä, mukaan lukien Pegasus-vakoiluohjelma;

| J. | ottaa huomioon, että Meksiko ratifioi marraskuussa 2020 Escazún sopimuksen, johon sisältyy vahva suojelu ympäristöaktivisteille; toteaa, että Meksikon olisi priorisoitava sopimuksen täytäntöönpano; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että Meksiko ratifioi marraskuussa 2020 Escazún sopimuksen, johon sisältyy vahva suojelu ympäristöaktivisteille; toteaa, että Meksikon olisi priorisoitava sopimuksen täytäntöönpano;

| K. | toteaa, että kongressille esiteltiin äskettäin huolestuttava lakiehdotus, jolla pyritään estämään se, että ulkomaista rahoitusta saavat kansalaisjärjestöt voisivat yrittää vaikuttaa lainsäädäntöön tai osallistua strategisiin kanteisiin; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että kongressille esiteltiin äskettäin huolestuttava lakiehdotus, jolla pyritään estämään se, että ulkomaista rahoitusta saavat kansalaisjärjestöt voisivat yrittää vaikuttaa lainsäädäntöön tai osallistua strategisiin kanteisiin;

| L. | ottaa huomioon, että useat vaali- ja oikeusjärjestelmiä koskevat perustuslakiuudistukset, jotka López Obradorin hallinto on pannut alulle, herättävät epäilyjä oikeusvaltioperiaatteen vakaudesta ja oikeusvarmuudesta; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että useat vaali- ja oikeusjärjestelmiä koskevat perustuslakiuudistukset, jotka López Obradorin hallinto on pannut alulle, herättävät epäilyjä oikeusvaltioperiaatteen vakaudesta ja oikeusvarmuudesta;

| M. | ottaa huomioon, että EU:n ja Meksikon strateginen kumppanuus on mahdollistanut EU:n ja Meksikon tiiviimmän yhteistyön maailmanlaajuisesti merkittävissä kysymyksissä ja erityisesti tehostetun vuoropuhelun, koordinoinnin ja vuorovaikutuksen esimerkiksi turvallisuuden, ihmisoikeuksien, vaaliuudistuksen, aluekehityksen sekä sääntely- ja kauppapolitiikan alalla; toteaa, että Meksiko ja EU jakavat yhteiset arvot; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että EU:n ja Meksikon strateginen kumppanuus on mahdollistanut EU:n ja Meksikon tiiviimmän yhteistyön maailmanlaajuisesti merkittävissä kysymyksissä ja erityisesti tehostetun vuoropuhelun, koordinoinnin ja vuorovaikutuksen esimerkiksi turvallisuuden, ihmisoikeuksien, vaaliuudistuksen, aluekehityksen sekä sääntely- ja kauppapolitiikan alalla; toteaa, että Meksiko ja EU jakavat yhteiset arvot;

| N. | ottaa huomioon, että EU:n ja Meksikon kokonaissopimus sisältää ihmisoikeus- ja demokratialausekkeita 1 ja 39 artiklassa; huomauttaa, että vuonna 2020 käyty EU:n ja Meksikon korkean tason vuoropuhelu ihmisoikeuksista huipentui sopimukseen yhteisestä työstä Meksikossa ihmisoikeuksien puolustajien suojelun tehostamiseksi; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että EU:n ja Meksikon kokonaissopimus sisältää ihmisoikeus- ja demokratialausekkeita 1 ja 39 artiklassa; huomauttaa, että vuonna 2020 käyty EU:n ja Meksikon korkean tason vuoropuhelu ihmisoikeuksista huipentui sopimukseen yhteisestä työstä Meksikossa ihmisoikeuksien puolustajien suojelun tehostamiseksi;

| 1. | tuomitsee toimittajien ja ihmisoikeuksien puolustajien, mukaan lukien ympäristöaktivistit ja alkuperäiskansojen ja -yhteisöjen jäsenet, uhkailun, häirinnän ja tappamisen Meksikossa; kehottaa viranomaisia tutkimaan salamurhat nopeasti, perusteellisesti, riippumattomasti ja puolueettomasti ja toimittajien ja mediatyöntekijöiden tapauksessa sananvapauteen kohdistuvien rikosten hyväksyttyä tutkintaprotokollaa noudattaen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ilmaisee syvimmän myötätuntonsa, solidaarisuutensa ja osanottonsa kaikille uhreille ja heidän omaisilleen; toistaa huolensa turvattomuuden ja vihamielisyyden ilmapiiristä, jossa ihmisoikeuksien puolustajat ja toimittajat joutuvat elämään, ja osoittaa heille solidaarisuuttaan; |
| --- | --- |

2.

| 3. | korostaa, että sananvapaus verkossa ja sen ulkopuolella, lehdistönvapaus ja kokoontumisvapaus ovat keskeisiä mekanismeja terveen demokratian toiminnassa; kehottaa Meksikon viranomaisia toteuttamaan kaikki tarvittavat toimet, jotta voidaan varmistaa toimittajien ja ihmisoikeuksien puolustajien suojelu ja turvallisen toimintaympäristön luominen heille vakiintuneiden kansainvälisten normien mukaisesti, myös puuttumalla niin osavaltioiden kuin liittovaltionkin tasolla laajalle levinneeseen korruptioon, koulutuksen ja resurssien riittämättömyyteen, eräiden viranhaltijoiden rikoskumppanuuteen ja puutteellisiin oikeusjärjestelmiin, joiden takia rankaisemattomuus on niin yleistä; |
| --- | --- |

3.

| 4. | panee huolestuneena merkille järjestelmällisen ja ankaran kritiikin, jota Meksikon hallituksen korkea-arvoisimmat viranomaiset ovat esittäneet toimittajia ja heidän työtään kohtaan, ja tuomitsee toistuvat hyökkäykset tiedotusvälineiden vapautta ja erityisesti toimittajia ja mediatyöntekijöitä vastaan; toteaa jälleen, että journalismia voidaan harjoittaa vain sellaisessa ympäristössä, jossa ei esiinny uhkailua eikä fyysisiä, psykologisia tai eettisiä hyökkäyksiä tai muunlaista pelottelua ja häirintää, ja kehottaa Meksikon viranomaisia vaalimaan korkeimpia sanan-, kokoontumis- ja valinnanvapauden suojelun normeja ja turvaamaan ne; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa viranomaisia, erityisesti korkeimmalla tasolla, pidättymään lausumista, joilla voitaisiin leimata ihmisoikeuksien puolustajia, toimittajia ja mediatyöntekijöitä, kärjistää heille vihamielistä ilmapiiriä tai vääristää heidän tutkintalinjojaan; kehottaa kyseisiä viranomaisia julkisesti korostamaan ihmisoikeuksien puolustajien ja toimittajien ratkaisevaa merkitystä demokraattisissa yhteiskunnissa; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa Meksikon hallitusta toteuttamaan konkreettisia, pikaisia ja tuloksellisia toimenpiteitä kansallisten, valtiollisten ja paikallisten instituutioiden lujittamiseksi ja ottamaan käyttöön joukon kiireellisiä, kattavia ja johdonmukaisia strategioita ennaltaehkäisyä, suojelua, hyvitystä ja vastuuvelvollisuutta varten, jotta voidaan varmistaa, että ihmisoikeuksien puolustajat ja toimittajat voivat jatkaa toimintaansa vailla pelkoa kostotoimista ja ilman rajoituksia YK:n ihmisoikeusvaltuutetun ja Amerikan valtioiden ihmisoikeustoimikunnan suositusten mukaisesti; suosittaa, että Meksiko ottaa toimittajien ja ihmisoikeuksien puolustajien turvallisuutta käsitellessään huomioon sukupuolinäkökulman; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa ihmisoikeuksien puolustajien ja toimittajien suojelua varten perustettua liittovaltiotason mekanismia täyttämään lupauksensa lisätä rahoitustaan ja resurssejaan sekä ottaa käyttöön entistä nopeampia prosesseja, joilla ihmisoikeuksien puolustajat ja toimittajat voidaan sisällyttää sen piiriin, jotta voidaan pelastaa ihmishenkiä ja taata uhan alla elävien turvallisuus, mukaan lukien turvallisuustoimenpiteiden ulottaminen heidän perheenjäseniinsä, kollegoihinsa ja asianajajiinsa; painottaa, että yleisissä suojelutoimissa olisi tehokkaasti osallistettava kunkin osavaltion hallinnon elimet ja instituutiot sekä paikallistaso; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kannustaa Meksikon hallitusta ryhtymään toimiin valtion instituutioiden lujittamiseksi ja oikeusvaltion vakiinnuttamiseksi, jotta voidaan puuttua joihinkin ihmisoikeusloukkausten taustalla oleviin rakenteellisiin ongelmiin, ja kehottaa ottamaan tähän prosessiin mukaan ihmisoikeuksien parissa toimivat kansalaisjärjestöt; pitää myönteisenä, että maahan on perustettu kansallinen etsintäkomissio, jonka tavoitteena on etsiä joukkohautoja eri puolilla maata ja toteuttaa toimia kadonneiden todellisen määrän selvittämiseksi ja julkistamiseksi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa Meksikon hallitusta tekemään kaikilta osin yhteistyötä YK:n elinten kanssa ja esittämään kaikki YK:n ihmisoikeusneuvoston erityismenettelyt, erityisesti mielipiteen- ja sananvapaudesta vastaavan YK:n erityisraportoijan, kattavan pysyvän vierailukutsun sekä tekemään näiden kanssa yhteistyötä ennakoivasti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pitää myönteisenä, että tahdonvastaisia katoamisia käsittelevä YK:n komitea vieraili äskettäin Meksikossa ja että hallitus tunnusti komitean toimivallan käsitellä Meksikosta peräisin olevia tapauksia, jolloin uhrien omaiset voivat antaa tapauksia komitean käsiteltäväksi käytettyään ensin kaikki maan sisäiset oikeussuojakeinot; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa kaikkia jäsenvaltioita, Euroopan ulkosuhdehallintoa ja EU:n Meksikon-edustustoa ottamaan ihmisoikeuksia koskevat huolenaiheet esille meksikolaisten kumppaniensa kanssa ja asettamaan toimittajien ja ihmisoikeuksien puolustajien suojelun EU:n ja Meksikon vuoropuhelujen keskiöön; kehottaa EU:n edustustoa ja jäsenvaltioita panemaan kaikilta osin täytäntöön ihmisoikeuksien puolustajia sekä sananvapautta verkossa ja verkon ulkopuolella koskevat EU:n suuntaviivat, jotta ihmisoikeuksien puolustajien ja toimittajien työlle voidaan antaa kaikki aiheellinen tuki; |
| --- | --- |

11.

| 12. | korostaa Meksikon merkitystä strategisena kumppanina; muistuttaa EU:n ja Meksikon lujan ja syvän suhteen merkityksestä ja toistaa sitoutuneensa vaalimaan suhteita uudistetussa EU:n ja Meksikon kokonaissopimuksessa, jossa on lujitettu edelleen ihmisoikeusmääräyksiä ja jonka kautta EU ja Meksiko voivat keskustella monenlaisista kysymyksistä, kuten ihmisoikeuksista, kansalaisyhteiskunnan, myös toimittajien, ihmisoikeuksien puolustajien ja muiden tahojen, kanssa monenvälisellä tasolla; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, jäsenvaltioille, Latinalaisen Amerikan ja Karibian valtioiden yhteisön tämänhetkiselle puheenjohtajavaltiolle, Amerikan valtioiden järjestön pääsihteerille, EU:n ja Latinalaisen Amerikan parlamentaariselle edustajakokoukselle sekä Meksikon presidentille, hallitukselle ja kongressille. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  EYVL L 276, 28.10.2000, s. 45.

---

| 9.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 347/191 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 347/191

---

P9_TA(2022)0079

Myanmar vuosi vallankaappauksen jälkeen

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. maaliskuuta 2022 Myanmarista vuosi vallankaappauksen jälkeen (2022/2581(RSP))

(2022/C 347/17)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Myanmarista, erityisesti 7. heinäkuuta 2016 (1), 15. joulukuuta 2016 (2) ja 14. syyskuuta 2017 Myanmarista ja erityisesti rohingyojen tilanteesta (3), 14. kesäkuuta 2018 rohingya-pakolaisten tilanteesta ja erityisesti lasten ahdingosta (4), 13. syyskuuta 2018 Myanmarista ja erityisesti toimittajien Wa Lone ja Kyaw Soe Oo tapauksesta (5), 19. syyskuuta 2019 Myanmarista ja erityisesti rohingya-väestön tilanteesta (6), 11. helmikuuta 2021 Myanmarin tilanteesta (7) ja 7. lokakuuta 2021 ihmisoikeustilanteesta Myanmarissa, uskonnollisten ja etnisten ryhmien tilanne mukaan lukien (8), antamansa päätöslauselmat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Myanmarista, erityisesti 7. heinäkuuta 2016 (1), 15. joulukuuta 2016 (2) ja 14. syyskuuta 2017 Myanmarista ja erityisesti rohingyojen tilanteesta (3), 14. kesäkuuta 2018 rohingya-pakolaisten tilanteesta ja erityisesti lasten ahdingosta (4), 13. syyskuuta 2018 Myanmarista ja erityisesti toimittajien Wa Lone ja Kyaw Soe Oo tapauksesta (5), 19. syyskuuta 2019 Myanmarista ja erityisesti rohingya-väestön tilanteesta (6), 11. helmikuuta 2021 Myanmarin tilanteesta (7) ja 7. lokakuuta 2021 ihmisoikeustilanteesta Myanmarissa, uskonnollisten ja etnisten ryhmien tilanne mukaan lukien (8), antamansa päätöslauselmat,

| — | ottaa huomioon Myanmarin tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä 21. helmikuuta 2022 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2022/238 (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Myanmarin tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä 21. helmikuuta 2022 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2022/238 (9),

| — | ottaa huomioon 22. helmikuuta 2021 annetut neuvoston päätelmät Myanmarista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. helmikuuta 2021 annetut neuvoston päätelmät Myanmarista,

| — | ottaa huomioon Myanmarin/Burman tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä 29. huhtikuuta 2021 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2021/711 (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Myanmarin/Burman tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä 29. huhtikuuta 2021 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2021/711 (10),

| — | ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Euroopan unionin puolesta sekä Albanian, Australian, Kanadan, Uuden-Seelannin, Norjan, Korean tasavallan, Sveitsin, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Yhdysvaltojen ulkoministerien 1. helmikuuta 2022 antaman yhteisen julkilausuman vuosi sitten tapahtuneesta Myanmarin sotilasvallankaappauksesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Euroopan unionin puolesta sekä Albanian, Australian, Kanadan, Uuden-Seelannin, Norjan, Korean tasavallan, Sveitsin, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Yhdysvaltojen ulkoministerien 1. helmikuuta 2022 antaman yhteisen julkilausuman vuosi sitten tapahtuneesta Myanmarin sotilasvallankaappauksesta,

| — | ottaa huomioon korkean edustajan EU:n puolesta 31. tammikuuta 2022 väkivallan jatkuvasta lisääntymisestä Myanmarissa, 8. marraskuuta ja 6. joulukuuta 2021 Myanmarin tilanteesta, 13. lokakuuta 2021 Kaakkois-Aasian maiden liiton (ASEAN) erityislähettilään työn tukemisesta ja 30. huhtikuuta 2021 ASEAN-maiden johtajien kokouksen tuloksista antamat julkilausumat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon korkean edustajan EU:n puolesta 31. tammikuuta 2022 väkivallan jatkuvasta lisääntymisestä Myanmarissa, 8. marraskuuta ja 6. joulukuuta 2021 Myanmarin tilanteesta, 13. lokakuuta 2021 Kaakkois-Aasian maiden liiton (ASEAN) erityislähettilään työn tukemisesta ja 30. huhtikuuta 2021 ASEAN-maiden johtajien kokouksen tuloksista antamat julkilausumat,

| — | ottaa huomioon Euroopan ulkosuhdehallinnon (EUH) tiedottajan 11. tammikuuta 2022 antaman julkilausuman valtiollisen neuvonantajan Aung San Suu Kyin viimeisimmästä tuomiosta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan ulkosuhdehallinnon (EUH) tiedottajan 11. tammikuuta 2022 antaman julkilausuman valtiollisen neuvonantajan Aung San Suu Kyin viimeisimmästä tuomiosta,

| — | ottaa huomioon EU:n suuntaviivat uskonnon- ja vakaumuksenvapauden edistämiseksi ja suojelemiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n suuntaviivat uskonnon- ja vakaumuksenvapauden edistämiseksi ja suojelemiseksi,

| — | ottaa huomioon ASEAN-maiden 24. huhtikuuta 2021 hyväksymän viiden kohdan konsensuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ASEAN-maiden 24. huhtikuuta 2021 hyväksymän viiden kohdan konsensuksen,

| — | ottaa huomioon ASEANin puheenjohtajan 2. helmikuuta 2022 antaman julkilausuman Myanmarin tilanteesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ASEANin puheenjohtajan 2. helmikuuta 2022 antaman julkilausuman Myanmarin tilanteesta,

| — | ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun Myanmarista 23. syyskuuta 2021 antaman julkilausuman ja Myanmarin ihmisoikeustilannetta käsittelevän YK:n erityisraportoijan 22. syyskuuta 2021 antaman julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun Myanmarista 23. syyskuuta 2021 antaman julkilausuman ja Myanmarin ihmisoikeustilannetta käsittelevän YK:n erityisraportoijan 22. syyskuuta 2021 antaman julkilausuman,

| — | ottaa huomioon 16. syyskuuta 2021 julkaistun YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston raportin Myanmarin ihmisoikeustilanteesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. syyskuuta 2021 julkaistun YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston raportin Myanmarin ihmisoikeustilanteesta,

| — | ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston 29. joulukuuta 2021 antaman julkilausuman Myanmarin tilanteesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston 29. joulukuuta 2021 antaman julkilausuman Myanmarin tilanteesta,

| — | ottaa huomioon 2. helmikuuta 2022 annetun YK:n turvallisuusneuvoston lehdistötiedotteen Myanmarin tilanteesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. helmikuuta 2022 annetun YK:n turvallisuusneuvoston lehdistötiedotteen Myanmarin tilanteesta,

| — | ottaa huomioon YK:n pääsihteerin tiedottajan 30. tammikuuta 2022 antaman julkilausuman Myanmarin tilanteesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n pääsihteerin tiedottajan 30. tammikuuta 2022 antaman julkilausuman Myanmarin tilanteesta,

| — | ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun 28. tammikuuta 2022 antaman julkilausuman Myanmarin tilanteesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun 28. tammikuuta 2022 antaman julkilausuman Myanmarin tilanteesta,

| — | ottaa huomioon Myanmarin ihmisoikeustilannetta käsittelevän YK:n erityisraportoijan raportit ja erityisesti 22. helmikuuta 2022 annetun raportin ”Enabling Atrocities: UN Member States’ Arms Transfers to the Myanmar Military”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Myanmarin ihmisoikeustilannetta käsittelevän YK:n erityisraportoijan raportit ja erityisesti 22. helmikuuta 2022 annetun raportin ”Enabling Atrocities: UN Member States’ Arms Transfers to the Myanmar Military”,

| — | ottaa huomioon 28. helmikuuta 2022 päätökseen saatetut julkiset kuulemiset Myanmarin esittämistä oikeudenkäyntiväitteistä asiassa, joka koskee joukkotuhontana pidettävän rikoksen ehkäisemiseksi ja rankaisemiseksi tehdyn yleissopimuksen soveltamista (Gambia v. Myanmar), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. helmikuuta 2022 päätökseen saatetut julkiset kuulemiset Myanmarin esittämistä oikeudenkäyntiväitteistä asiassa, joka koskee joukkotuhontana pidettävän rikoksen ehkäisemiseksi ja rankaisemiseksi tehdyn yleissopimuksen soveltamista (Gambia v. Myanmar),

| — | ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 18. kesäkuuta 2021 antaman päätöslauselman 75/287 Myanmarin tilanteesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 18. kesäkuuta 2021 antaman päätöslauselman 75/287 Myanmarin tilanteesta,

| — | ottaa huomioon YK:n humanitaarisen avun koordinointitoimiston joulukuussa 2021 antaman raportin ”Humanitarian Needs Overview – Myanmar”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n humanitaarisen avun koordinointitoimiston joulukuussa 2021 antaman raportin ”Humanitarian Needs Overview – Myanmar”,

| — | ottaa huomioon YK:n pääsihteerin erityislähettilään 27. joulukuuta 2021 antaman julkilausuman Myanmarista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n pääsihteerin erityislähettilään 27. joulukuuta 2021 antaman julkilausuman Myanmarista,

| — | ottaa huomioon YK:n pääsihteerin raportit Myanmarista ja rohingyamuslimien ja muiden vähemmistöjen ihmisoikeustilanteesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n pääsihteerin raportit Myanmarista ja rohingyamuslimien ja muiden vähemmistöjen ihmisoikeustilanteesta,

| — | ottaa huomioon YK:n Myanmaria koskevan riippumattoman tutkintamekanismin vuonna 2021 julkaiseman raportin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n Myanmaria koskevan riippumattoman tutkintamekanismin vuonna 2021 julkaiseman raportin,

| — | ottaa huomioon YK:n Myanmaria käsittelevän riippumattoman kansainvälisen selvitysvaltuuskunnan 22. elokuuta 2019 antaman raportin seksuaalisesta ja sukupuolistuneesta väkivallasta Myanmarissa ja sen etnisten konfliktien sukupuolivaikutuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n Myanmaria käsittelevän riippumattoman kansainvälisen selvitysvaltuuskunnan 22. elokuuta 2019 antaman raportin seksuaalisesta ja sukupuolistuneesta väkivallasta Myanmarissa ja sen etnisten konfliktien sukupuolivaikutuksista,

| — | ottaa huomioon Kansainvälisen työjärjestön valvontamekanismin raportit Myanmarista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kansainvälisen työjärjestön valvontamekanismin raportit Myanmarista,

| — | ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon vuonna 1949 tehdyt Geneven sopimukset ja niiden lisäpöytäkirjat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1949 tehdyt Geneven sopimukset ja niiden lisäpöytäkirjat,

| — | ottaa huomioon vuonna 1948 tehdyn YK:n yleissopimuksen joukkotuhontana pidettävän rikoksen ehkäisemiseksi ja rankaisemiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1948 tehdyn YK:n yleissopimuksen joukkotuhontana pidettävän rikoksen ehkäisemiseksi ja rankaisemiseksi,

| — | ottaa huomioon vuonna 1966 tehdyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen 25 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1966 tehdyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen 25 artiklan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 144 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 144 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että 1. helmikuuta 2021 Myanmarin armeija (Tatmadaw) rikkoi räikeästi maan perustuslakia ja marraskuussa 2020 pidettyjen vaalien tulosta ja pidätti presidentti Win Myintin, valtiollisen neuvonantajan Aung San Suu Kyin ja hallituksen johtavia jäseniä, otti vallankaappauksella haltuunsa lainsäädäntövallan, oikeuslaitoksen ja toimeenpanovallan sekä julisti maahan yhden vuoden pituisen poikkeustilan; ottaa huomioon, että elokuussa 2021 sotilasjuntan johtaja Min Aung Hlaing ilmoitti nimittäneensä itsensä pääministeriksi ja jatkavansa poikkeustilaa elokuuhun 2023 asti; ottaa huomioon, että perustuslain mukaan ainoastaan Win Myintillä on Myanmarin presidenttinä oikeus julistaa poikkeustila; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että 1. helmikuuta 2021 Myanmarin armeija (Tatmadaw) rikkoi räikeästi maan perustuslakia ja marraskuussa 2020 pidettyjen vaalien tulosta ja pidätti presidentti Win Myintin, valtiollisen neuvonantajan Aung San Suu Kyin ja hallituksen johtavia jäseniä, otti vallankaappauksella haltuunsa lainsäädäntövallan, oikeuslaitoksen ja toimeenpanovallan sekä julisti maahan yhden vuoden pituisen poikkeustilan; ottaa huomioon, että elokuussa 2021 sotilasjuntan johtaja Min Aung Hlaing ilmoitti nimittäneensä itsensä pääministeriksi ja jatkavansa poikkeustilaa elokuuhun 2023 asti; ottaa huomioon, että perustuslain mukaan ainoastaan Win Myintillä on Myanmarin presidenttinä oikeus julistaa poikkeustila;

| B. | ottaa huomioon, että vastauksena sotilasvallankaappaukseen Myanmarin eri kaupungeissa puhkesi rauhanomaisia protesteja ja mielenosoituksia, joissa vaadittiin paluuta demokratiaan; toteaa, että näihin osallistui useita ryhmiä, muun muassa kansalaistottelemattomuusliike (CDM); panee merkille, että turvallisuusjoukot kohdistivat mielenosoittajiin liiallista ja kuolemaankin johtanutta voimankäyttöä; toteaa, että kansan vastarinta on jatkunut ja Tatmadawin väkivalta siihen vastaamiseksi on lisääntynyt päivittäin; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että vastauksena sotilasvallankaappaukseen Myanmarin eri kaupungeissa puhkesi rauhanomaisia protesteja ja mielenosoituksia, joissa vaadittiin paluuta demokratiaan; toteaa, että näihin osallistui useita ryhmiä, muun muassa kansalaistottelemattomuusliike (CDM); panee merkille, että turvallisuusjoukot kohdistivat mielenosoittajiin liiallista ja kuolemaankin johtanutta voimankäyttöä; toteaa, että kansan vastarinta on jatkunut ja Tatmadawin väkivalta siihen vastaamiseksi on lisääntynyt päivittäin;

| C. | ottaa huomioon, että Myanmarin kansan demokratiatoiveita edustamaan perustettiin Pyidaungsu Hluttawia edustava komitea (CRPH) ja kansallisen yhtenäisyyden hallitus (NUG); |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Myanmarin kansan demokratiatoiveita edustamaan perustettiin Pyidaungsu Hluttawia edustava komitea (CRPH) ja kansallisen yhtenäisyyden hallitus (NUG);

| D. | ottaa huomioon, että ASEANin johtajat tapasivat 24. huhtikuuta 2021 sotilasjuntan johtajan Min Aung Hlaingin Jakartassa ja sopivat viiden kohdan konsensuksesta; toteaa, ettei sotilasjuntta ole tähän mennessä ryhtynyt toimiin viiden kohdan konsensuksen täytäntöönpanemiseksi; panee merkille, että viiden kohdan konsensuksen hyväksymisen jälkeen väkivaltaisuudet ovat todellisuudessa levinneet ja lisääntyneet dramaattisesti; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että ASEANin johtajat tapasivat 24. huhtikuuta 2021 sotilasjuntan johtajan Min Aung Hlaingin Jakartassa ja sopivat viiden kohdan konsensuksesta; toteaa, ettei sotilasjuntta ole tähän mennessä ryhtynyt toimiin viiden kohdan konsensuksen täytäntöönpanemiseksi; panee merkille, että viiden kohdan konsensuksen hyväksymisen jälkeen väkivaltaisuudet ovat todellisuudessa levinneet ja lisääntyneet dramaattisesti;

| E. | ottaa huomioon, että toukokuussa 2021 sotilasjuntta käynnisti ensimmäiset toimet hajottaakseen hallituksessa helmikuun 2021 vallankaappaukseen saakka olleen Aung San Suu Kyin puolueen; ottaa huomioon, että valtiollinen neuvonantaja Aung San Suu Kyi ja presidentti Win Myint ovat edelleen vankeudessa ja heille on annettu ensimmäiset tuomiot heitä vastaan nostetuista erilaisista syytteistä; ottaa huomioon, että Aung San Suu Kyi tuomittiin alun perin neljäksi vuodeksi vankeuteen ja sittemmin tuomiota lievennettiin kahteen vuoteen, mutta häntä vastaan on nostettu yhteensä ainakin 12 syytettä; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että toukokuussa 2021 sotilasjuntta käynnisti ensimmäiset toimet hajottaakseen hallituksessa helmikuun 2021 vallankaappaukseen saakka olleen Aung San Suu Kyin puolueen; ottaa huomioon, että valtiollinen neuvonantaja Aung San Suu Kyi ja presidentti Win Myint ovat edelleen vankeudessa ja heille on annettu ensimmäiset tuomiot heitä vastaan nostetuista erilaisista syytteistä; ottaa huomioon, että Aung San Suu Kyi tuomittiin alun perin neljäksi vuodeksi vankeuteen ja sittemmin tuomiota lievennettiin kahteen vuoteen, mutta häntä vastaan on nostettu yhteensä ainakin 12 syytettä;

| F. | ottaa huomioon, että juntta on tappanut ihmisiä ja syyllistynyt ihmisten tahdonvastaisiin katoamisiin, kidutukseen, raiskauksiin ja muuhun seksuaaliseen väkivaltaan; ottaa huomioon, että 1. helmikuuta 2021 alkaen poliitikkoja, hallituksen viranhaltijoita, ihmisoikeuksien puolustajia, kansalaisyhteiskunnan edustajia, uskonnollisia toimijoita, rauhanomaisia mielenosoittajia ja kirjailijoita on pidätetty laittomasti tai määrätty kotiarestiin; ottaa huomioon, että YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston 28. tammikuuta 2022 annetussa viimeisimmässä lehdistötiedotteessa todetaan, että vallankaappauksen jälkeen vähintään 1 500 ihmistä on tapettu ja sotilasviranomaiset ovat pidättäneet mielivaltaisesti vähintään 11 787 ihmistä; ottaa huomioon, että 21. tammikuuta 2022 juntta oli vanginnut 649 oppositiossa olevan Kansallisen demokratialiiton (NLD) jäsentä, joista 14 oli kuollut pidätyksen aikana tai pian sen jälkeen; ottaa huomioon, että 4. maaliskuuta 2022 sotilastuomioistuimet olivat tuominneet 84 ihmistä kuolemaan; ottaa huomioon, että helmikuun 2021 ja tammikuun 2022 välisenä aikana on tapahtunut vähintään 4 924 yhteenottoa ja 1 724 hyökkäystä siviilejä kohtaan; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että juntta on tappanut ihmisiä ja syyllistynyt ihmisten tahdonvastaisiin katoamisiin, kidutukseen, raiskauksiin ja muuhun seksuaaliseen väkivaltaan; ottaa huomioon, että 1. helmikuuta 2021 alkaen poliitikkoja, hallituksen viranhaltijoita, ihmisoikeuksien puolustajia, kansalaisyhteiskunnan edustajia, uskonnollisia toimijoita, rauhanomaisia mielenosoittajia ja kirjailijoita on pidätetty laittomasti tai määrätty kotiarestiin; ottaa huomioon, että YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston 28. tammikuuta 2022 annetussa viimeisimmässä lehdistötiedotteessa todetaan, että vallankaappauksen jälkeen vähintään 1 500 ihmistä on tapettu ja sotilasviranomaiset ovat pidättäneet mielivaltaisesti vähintään 11 787 ihmistä; ottaa huomioon, että 21. tammikuuta 2022 juntta oli vanginnut 649 oppositiossa olevan Kansallisen demokratialiiton (NLD) jäsentä, joista 14 oli kuollut pidätyksen aikana tai pian sen jälkeen; ottaa huomioon, että 4. maaliskuuta 2022 sotilastuomioistuimet olivat tuominneet 84 ihmistä kuolemaan; ottaa huomioon, että helmikuun 2021 ja tammikuun 2022 välisenä aikana on tapahtunut vähintään 4 924 yhteenottoa ja 1 724 hyökkäystä siviilejä kohtaan;

| G. | ottaa huomioon, että juntta on teloittanut naisia ilman oikeudenkäyntiä ja kohdistanut heihin mittavasti mielivaltaisia vangitsemisia ja seksuaalista ja sukupuolistunutta väkivaltaa; ottaa huomioon, että 1. helmikuuta 2021 jälkeen pidätetyistä yli 2 000 on naisia; ottaa huomioon, että joulukuussa 2021 juntan turvallisuusjoukot olivat tappaneet 94 naista hyökkäyksissä, kuulusteluissa tai juntan vastaisissa mielenosoituksissa; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että juntta on teloittanut naisia ilman oikeudenkäyntiä ja kohdistanut heihin mittavasti mielivaltaisia vangitsemisia ja seksuaalista ja sukupuolistunutta väkivaltaa; ottaa huomioon, että 1. helmikuuta 2021 jälkeen pidätetyistä yli 2 000 on naisia; ottaa huomioon, että joulukuussa 2021 juntan turvallisuusjoukot olivat tappaneet 94 naista hyökkäyksissä, kuulusteluissa tai juntan vastaisissa mielenosoituksissa;

| H. | toteaa, että Myanmarissa loukataan uskonnollisten ja etnisten vähemmistöjen uskonnon- ja vakaumuksenvapautta ja muita ihmisoikeuksia; ottaa huomioon, että vallankaappauksen alkamisen jälkeen on julkaistu yli 35 dokumentoitua raporttia kirkkoihin ja muihin uskonnonharjoittamispaikkoihin ja uskoviin, myös kristittyihin ja muslimeihin, kohdistuneista hyökkäyksistä; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että Myanmarissa loukataan uskonnollisten ja etnisten vähemmistöjen uskonnon- ja vakaumuksenvapautta ja muita ihmisoikeuksia; ottaa huomioon, että vallankaappauksen alkamisen jälkeen on julkaistu yli 35 dokumentoitua raporttia kirkkoihin ja muihin uskonnonharjoittamispaikkoihin ja uskoviin, myös kristittyihin ja muslimeihin, kohdistuneista hyökkäyksistä;

| I. | ottaa huomioon, että armeija on samanaikaisesti lisännyt hyökkäyksiä Myanmarin tiedotusvälineitä vastaan ja että yhä useampia toimittajia on pidätetty mielivaltaisesti ja vangittu ja että heitä on asetettu syytteeseen tiedotusvälineiden vaientamiseksi ja sananvapauden tuhoamiseksi; ottaa huomioon, että juntta käyttää yhä useammin valvontavälineitä ja sensuuria rajoittamalla televiestintää ja internetiä; ottaa huomioon, että 21. tammikuuta 2022 juntta oli vanginnut 120 ja tappanut kolme toimittajaa ja nostaen Myanmarin maailman maista toiselle sijalle vangittujen toimittajien määrässä; ottaa huomioon, että armeija on syyttänyt 12:ta uutistoimistoa rikoksista ja/tai peruuttanut niiden toimiluvat; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että armeija on samanaikaisesti lisännyt hyökkäyksiä Myanmarin tiedotusvälineitä vastaan ja että yhä useampia toimittajia on pidätetty mielivaltaisesti ja vangittu ja että heitä on asetettu syytteeseen tiedotusvälineiden vaientamiseksi ja sananvapauden tuhoamiseksi; ottaa huomioon, että juntta käyttää yhä useammin valvontavälineitä ja sensuuria rajoittamalla televiestintää ja internetiä; ottaa huomioon, että 21. tammikuuta 2022 juntta oli vanginnut 120 ja tappanut kolme toimittajaa ja nostaen Myanmarin maailman maista toiselle sijalle vangittujen toimittajien määrässä; ottaa huomioon, että armeija on syyttänyt 12:ta uutistoimistoa rikoksista ja/tai peruuttanut niiden toimiluvat;

| J. | ottaa huomioon, että vallankaappauksen jälkeen ainakin 27 ammattiyhdistysaktivistia on kuollut ja 116 työntekijää ja ammattiyhdistyksen jäsentä on pidätetty; ottaa huomioon, että 16 työntekijöiden oikeuksia ajavaa järjestöä julistettiin laittomiksi järjestöiksi ja monet niistä joutuivat painumaan maan alle suojellakseen itseään; ottaa huomioon, että kaksi viikkoa vallankaappauksen jälkeen armeija teki merkittäviä muutoksia rikoslakiin ja rikosprosessilakiin, joihin vedotaan nyt ensisijaisesti asetettaessa syytteeseen sotilashallinnon vastustajia, mukaan lukien ammattiyhdistysjohtajia ja työntekijöiden oikeuksien puolustajia; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että vallankaappauksen jälkeen ainakin 27 ammattiyhdistysaktivistia on kuollut ja 116 työntekijää ja ammattiyhdistyksen jäsentä on pidätetty; ottaa huomioon, että 16 työntekijöiden oikeuksia ajavaa järjestöä julistettiin laittomiksi järjestöiksi ja monet niistä joutuivat painumaan maan alle suojellakseen itseään; ottaa huomioon, että kaksi viikkoa vallankaappauksen jälkeen armeija teki merkittäviä muutoksia rikoslakiin ja rikosprosessilakiin, joihin vedotaan nyt ensisijaisesti asetettaessa syytteeseen sotilashallinnon vastustajia, mukaan lukien ammattiyhdistysjohtajia ja työntekijöiden oikeuksien puolustajia;

| K. | ottaa huomioon, että juntta koostuu samoista joukkoista, jotka käynnistivät vuonna 2017 hyökkäykset rohingyaväestöä vastaan, ja se jatkaa tätä kansanmurhaa ja rohingyojen erottelua; ottaa huomioon, että arviolta 600 000 Rakhinen osavaltiossa jäljellä olevaa rohingyaa joutuu yhä kärsimään syrjivistä toimista ja käytännöistä, perusoikeuksiensa järjestelmällisestä loukkaamisesta, mielivaltaisista pidätyksistä, sulkemisesta maan sisällä siirtymään joutuneiden henkilöiden ylikansoitettuihin leireihin ja erittäin rajoitetusta koulutuksen ja terveydenhuollon saatavuudesta; ottaa huomioon, että Myanmarin kansalaisuuslaissa rohingyat määritetään ”ei-kansalaisiksi” tai ”maassa asuviksi ulkomaalaisiksi” ja että heiltä evätään siten kansalaisuus, mikä pahentaa entisestään heidän heikkoa asemaansa; ottaa huomioon, että rohingyavähemmistön vaino ei ole loppunut huolimatta kansainvälisen yhteisön monista vetoomuksista; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että juntta koostuu samoista joukkoista, jotka käynnistivät vuonna 2017 hyökkäykset rohingyaväestöä vastaan, ja se jatkaa tätä kansanmurhaa ja rohingyojen erottelua; ottaa huomioon, että arviolta 600 000 Rakhinen osavaltiossa jäljellä olevaa rohingyaa joutuu yhä kärsimään syrjivistä toimista ja käytännöistä, perusoikeuksiensa järjestelmällisestä loukkaamisesta, mielivaltaisista pidätyksistä, sulkemisesta maan sisällä siirtymään joutuneiden henkilöiden ylikansoitettuihin leireihin ja erittäin rajoitetusta koulutuksen ja terveydenhuollon saatavuudesta; ottaa huomioon, että Myanmarin kansalaisuuslaissa rohingyat määritetään ”ei-kansalaisiksi” tai ”maassa asuviksi ulkomaalaisiksi” ja että heiltä evätään siten kansalaisuus, mikä pahentaa entisestään heidän heikkoa asemaansa; ottaa huomioon, että rohingyavähemmistön vaino ei ole loppunut huolimatta kansainvälisen yhteisön monista vetoomuksista;

| L. | ottaa huomioon, että Myanmarin juntta kieltäytyy tutkimasta vakavissaan rohingyoihin kohdistettuja ihmisoikeusloukkauksia ja saattamasta niihin syyllistyneitä vastuuseen; toteaa, että viranomaiset kieltäytyvät yhteistyöstä YK:n mekanismien kanssa; ottaa huomioon, että Kansainvälisen rikostuomioistuin aloitti tämän vuoksi erityisen rohingyavähemmistön tilannetta koskevan tutkinnan; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että Myanmarin juntta kieltäytyy tutkimasta vakavissaan rohingyoihin kohdistettuja ihmisoikeusloukkauksia ja saattamasta niihin syyllistyneitä vastuuseen; toteaa, että viranomaiset kieltäytyvät yhteistyöstä YK:n mekanismien kanssa; ottaa huomioon, että Kansainvälisen rikostuomioistuin aloitti tämän vuoksi erityisen rohingyavähemmistön tilannetta koskevan tutkinnan;

| M. | ottaa huomioon, että joulukuusta 2021 lähtien sotilasjuntta on lisännyt kyliin kohdistettujen ilmaiskujen määrää etnisten vähemmistöjen osavaltioissa ja että niiden uhreiksi on joutunut valitettavasti ainakin 200 000 siviiliä; ottaa huomioon, että YK:n mukaan armeija surmasi joulukuussa 2021 useita aseettomia ihmisiä, mukaan lukien viisi alaikäistä, jotka poltettiin elävänä; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että joulukuusta 2021 lähtien sotilasjuntta on lisännyt kyliin kohdistettujen ilmaiskujen määrää etnisten vähemmistöjen osavaltioissa ja että niiden uhreiksi on joutunut valitettavasti ainakin 200 000 siviiliä; ottaa huomioon, että YK:n mukaan armeija surmasi joulukuussa 2021 useita aseettomia ihmisiä, mukaan lukien viisi alaikäistä, jotka poltettiin elävänä;

| N. | ottaa huomioon, että YK:n pääsihteeri on varoittanut, että laaja-alaisen aseellisen konfliktin riski edellyttää kollektiivista lähestymistapaa moniulotteisen katastrofin ehkäisemiseksi Kaakkois-Aasian sydämessä ja sen ulkopuolella; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että YK:n pääsihteeri on varoittanut, että laaja-alaisen aseellisen konfliktin riski edellyttää kollektiivista lähestymistapaa moniulotteisen katastrofin ehkäisemiseksi Kaakkois-Aasian sydämessä ja sen ulkopuolella;

| O. | ottaa huomioon, että konfliktialueilla on edelleen loukussa yli 453 000 äskettäin siirtymään joutunutta henkilöä, joista suurin osa on naisia ja lapsia, ja maan sisäisessä paossa elää edelleen 370 000 jo ennen helmikuuta 2021 siirtymään joutunutta henkilöä, joiden lisäksi naapurimaissa oleskelee lähes miljoona Myanmarin pakolaista; ottaa huomioon, että YK on arvioinut, että Myanmarissa on 14,4 miljoonaa humanitaarista apua tarvitsevaa ihmistä, joista viisi miljoonaa on lapsia, ja 13,3 miljoonaa ihmistä on vaarassa kärsiä puutteellisesta elintarviketurvasta ja nälästä, kun heitä oli 2,8 miljoonaa ennen sotilasvallankaappausta; ottaa huomioon, että YK:n humanitaarisen avun koordinointitoimisto julkaisi joulukuussa 2021 vuoden 2022 humanitaarisen avun toimintasuunnitelman, jossa todetaan, että tarvitaan 826 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria, jotta saavutetaan 6,2 miljoonaa ihmistä, jotka tarvitsevat ihmishenkiä pelastavaa humanitaarista apua; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että konfliktialueilla on edelleen loukussa yli 453 000 äskettäin siirtymään joutunutta henkilöä, joista suurin osa on naisia ja lapsia, ja maan sisäisessä paossa elää edelleen 370 000 jo ennen helmikuuta 2021 siirtymään joutunutta henkilöä, joiden lisäksi naapurimaissa oleskelee lähes miljoona Myanmarin pakolaista; ottaa huomioon, että YK on arvioinut, että Myanmarissa on 14,4 miljoonaa humanitaarista apua tarvitsevaa ihmistä, joista viisi miljoonaa on lapsia, ja 13,3 miljoonaa ihmistä on vaarassa kärsiä puutteellisesta elintarviketurvasta ja nälästä, kun heitä oli 2,8 miljoonaa ennen sotilasvallankaappausta; ottaa huomioon, että YK:n humanitaarisen avun koordinointitoimisto julkaisi joulukuussa 2021 vuoden 2022 humanitaarisen avun toimintasuunnitelman, jossa todetaan, että tarvitaan 826 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria, jotta saavutetaan 6,2 miljoonaa ihmistä, jotka tarvitsevat ihmishenkiä pelastavaa humanitaarista apua;

| P. | ottaa huomioon, että hallinto on suuresti rajoittanut ja tarkoituksellisesti haitannut humanitaarisen avun saatavuutta ja jakelua, sillä se on tuhonnut infrastruktuuria avun tarpeessa olevilla alueilla, pidättänyt terveydenhuollon työntekijöitä, estänyt ihmisiä saamasta lääkkeitä ja happea sekä pidättänyt ja tappanut humanitaarista apua antavia kirkollisia johtajia ja paikallisia vapaaehtoisia; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että hallinto on suuresti rajoittanut ja tarkoituksellisesti haitannut humanitaarisen avun saatavuutta ja jakelua, sillä se on tuhonnut infrastruktuuria avun tarpeessa olevilla alueilla, pidättänyt terveydenhuollon työntekijöitä, estänyt ihmisiä saamasta lääkkeitä ja happea sekä pidättänyt ja tappanut humanitaarista apua antavia kirkollisia johtajia ja paikallisia vapaaehtoisia;

| Q. | ottaa huomioon, että Myanmarin humanitaarista tilannetta on pahentanut myös juntan leväperäinen covid-19-kriisin hoito; ottaa huomioon, että armeija on käyttänyt covid-19-toimia demokratia-aktivistien, ihmisoikeuksien puolustajien ja toimittajien vaientamiseen; ottaa huomioon, että juntta on sulkenut sairaaloita ja hyökännyt terveydenhuoltohenkilöstöä vastaan, mikä on romahduttanut terveysjärjestelmän samalla kun covid-19-tartunnat lisääntyvät kaikkialla maassa; ottaa huomioon, että juntan joukot ovat tuhonneet terveydenhuollon tarvikkeita ja laitteistoa ja että ne ovat vallanneet kymmeniä terveydenhuoltolaitoksia, mikä on saanut Myanmarin asukkaat pysymään poissa niistä pidätetyksi tai ammutuksi tulemisen pelossa; ottaa huomioon, että täyteen ahdetut vankilat ja vankien terveyden yleinen laiminlyönti ovat lisänneet covid-19-tartuntojen määrää; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että Myanmarin humanitaarista tilannetta on pahentanut myös juntan leväperäinen covid-19-kriisin hoito; ottaa huomioon, että armeija on käyttänyt covid-19-toimia demokratia-aktivistien, ihmisoikeuksien puolustajien ja toimittajien vaientamiseen; ottaa huomioon, että juntta on sulkenut sairaaloita ja hyökännyt terveydenhuoltohenkilöstöä vastaan, mikä on romahduttanut terveysjärjestelmän samalla kun covid-19-tartunnat lisääntyvät kaikkialla maassa; ottaa huomioon, että juntan joukot ovat tuhonneet terveydenhuollon tarvikkeita ja laitteistoa ja että ne ovat vallanneet kymmeniä terveydenhuoltolaitoksia, mikä on saanut Myanmarin asukkaat pysymään poissa niistä pidätetyksi tai ammutuksi tulemisen pelossa; ottaa huomioon, että täyteen ahdetut vankilat ja vankien terveyden yleinen laiminlyönti ovat lisänneet covid-19-tartuntojen määrää;

| R. | ottaa huomioon, että Tatmadaw ja sen kenraalit ovat hankkineet laittomasti varoja puutavaran, jalokivien, kaasun ja öljyn laittomalla myynnillä ja että heitä epäillään laaja-alaisesta korruptiosta; ottaa huomioon, että vielä ei ole otettu käyttöön asianmukaisia due diligence -toimenpiteitä, joilla selvitettäisiin eurooppalaisten yritysten ja kuluttajien ostamien jalokivien alkuperä; ottaa huomioon, että kaasutulot ovat armeijan suurin valuuttatulojen lähde ja että niiden vuotuinen arvo on arviolta miljardi Yhdysvaltain dollaria tulleina, veroina, rojalteina, palkkioina, tariffeina ja muina voittoina; ottaa huomioon, että 19 kansainvälistä toimintaa harjoittavaa pankkia on investoinut yli 65 miljardia Yhdysvaltain dollaria 18 yritykseen, joilla on suoria ja pitkäaikaisia kauppasiteitä Myanmarin armeijaan tai valtiollisiin yhteisöihin, joita armeija pyrkii vallankaappauksen seurauksena hallitsemaan; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että Tatmadaw ja sen kenraalit ovat hankkineet laittomasti varoja puutavaran, jalokivien, kaasun ja öljyn laittomalla myynnillä ja että heitä epäillään laaja-alaisesta korruptiosta; ottaa huomioon, että vielä ei ole otettu käyttöön asianmukaisia due diligence -toimenpiteitä, joilla selvitettäisiin eurooppalaisten yritysten ja kuluttajien ostamien jalokivien alkuperä; ottaa huomioon, että kaasutulot ovat armeijan suurin valuuttatulojen lähde ja että niiden vuotuinen arvo on arviolta miljardi Yhdysvaltain dollaria tulleina, veroina, rojalteina, palkkioina, tariffeina ja muina voittoina; ottaa huomioon, että 19 kansainvälistä toimintaa harjoittavaa pankkia on investoinut yli 65 miljardia Yhdysvaltain dollaria 18 yritykseen, joilla on suoria ja pitkäaikaisia kauppasiteitä Myanmarin armeijaan tai valtiollisiin yhteisöihin, joita armeija pyrkii vallankaappauksen seurauksena hallitsemaan;

| S. | panee merkille, että EU ilmoitti 21. helmikuuta 2022 uusista pakotteista henkilöille ja yhteisöille, jotka ovat osallisia vakaviin ihmisoikeusloukkauksiin Myanmarissa; panee merkille, että pakoteluetteloon merkityistä yhteisöistä Myanmar Oil and Gas Enterprise (MOGE) on valtio-omisteinen yhtiö, joka on ollut sotilasjuntan määräysvallassa viime vuoden vallankaappauksesta lähtien; panee merkille pakotejärjestelmään sisällytetyn poikkeuksen, joka nimenomaisesti antaa Myanmariin jääneille EU:n öljy- ja kaasualan toiminnanharjoittajille mahdollisuuden jatkaa rahoitusliiketoimia MOGE:n kanssa; |
| --- | --- |

S.

panee merkille, että EU ilmoitti 21. helmikuuta 2022 uusista pakotteista henkilöille ja yhteisöille, jotka ovat osallisia vakaviin ihmisoikeusloukkauksiin Myanmarissa; panee merkille, että pakoteluetteloon merkityistä yhteisöistä Myanmar Oil and Gas Enterprise (MOGE) on valtio-omisteinen yhtiö, joka on ollut sotilasjuntan määräysvallassa viime vuoden vallankaappauksesta lähtien; panee merkille pakotejärjestelmään sisällytetyn poikkeuksen, joka nimenomaisesti antaa Myanmariin jääneille EU:n öljy- ja kaasualan toiminnanharjoittajille mahdollisuuden jatkaa rahoitusliiketoimia MOGE:n kanssa;

| T. | panee merkille, että Kiina ja Venäjä ovat toimittaneet sotilasjuntalle hävittäjiä ja panssaroituja ajoneuvoja; toteaa, että niitä on käytetty siviiliväestöä vastaan viime vuoden vallankaappauksesta lähtien; panee merkille, että Serbia on hyväksynyt raketti- ja tykistöaseiden viennin Myanmarin armeijan käyttöön; totea, että Kiina ja Venäjä ovat pyrkineet legitimoimaan sotilashallinnon monenlaisin poliittisin, sotilaallisin ja taloudellisin toimin; toteaa, että molemmilla mailla on siteitä Myanmarin asevoimiin, sillä ne ovat maan suurimpia asetoimittajia; toteaa, että molemmat maat ovat toistuvasti estäneet YK:n turvallisuusneuvoston pyrkimykset sopia Myanmarin tilannetta käsittelevien julkilausumien antamisesta; |
| --- | --- |

T.

panee merkille, että Kiina ja Venäjä ovat toimittaneet sotilasjuntalle hävittäjiä ja panssaroituja ajoneuvoja; toteaa, että niitä on käytetty siviiliväestöä vastaan viime vuoden vallankaappauksesta lähtien; panee merkille, että Serbia on hyväksynyt raketti- ja tykistöaseiden viennin Myanmarin armeijan käyttöön; totea, että Kiina ja Venäjä ovat pyrkineet legitimoimaan sotilashallinnon monenlaisin poliittisin, sotilaallisin ja taloudellisin toimin; toteaa, että molemmilla mailla on siteitä Myanmarin asevoimiin, sillä ne ovat maan suurimpia asetoimittajia; toteaa, että molemmat maat ovat toistuvasti estäneet YK:n turvallisuusneuvoston pyrkimykset sopia Myanmarin tilannetta käsittelevien julkilausumien antamisesta;

| U. | toteaa, että Myanmarin sotilasjuntta on ilmaissut tukensa Putinin sodalle Ukrainaa vastaan; |
| --- | --- |

U.

toteaa, että Myanmarin sotilasjuntta on ilmaissut tukensa Putinin sodalle Ukrainaa vastaan;

| V. | panee merkille, että Myanmarin ihmisoikeustilannetta käsittelevä YK:n erityisraportoija toteaa virallisessa lausunnossaan, että asevoimien laajat ja järjestelmälliset hyökkäykset Myanmarin kansaa vastaan ovat kansainvälisen oikeuden mukaan todennäköisesti rikoksia ihmisyyttä vastaan ja sotarikoksia; huomauttaa YK:n erityisraportoijan todenneen nimenomaisesti, että vallankaappauksen ja väkivallan suunnittelijat ja toteuttajat olisi saatettava vastuuseen teoistaan; |
| --- | --- |

V.

panee merkille, että Myanmarin ihmisoikeustilannetta käsittelevä YK:n erityisraportoija toteaa virallisessa lausunnossaan, että asevoimien laajat ja järjestelmälliset hyökkäykset Myanmarin kansaa vastaan ovat kansainvälisen oikeuden mukaan todennäköisesti rikoksia ihmisyyttä vastaan ja sotarikoksia; huomauttaa YK:n erityisraportoijan todenneen nimenomaisesti, että vallankaappauksen ja väkivallan suunnittelijat ja toteuttajat olisi saatettava vastuuseen teoistaan;

| W. | panee merkille, että komissio ei ole tähän mennessä vielä käynnistänyt yleistä tullietuusjärjestelmää koskevan asetuksen (11) 19 artiklan 1 kohdan a alakohdan nojalla tutkimusta Myanmarin tullietuuksien keskeyttämiseksi, kuten Euroopan parlamentti pyysi virallisesti erittäin suurella enemmistöllä kesäkuussa 2018, syyskuussa 2018, syyskuussa 2019, helmikuussa 2021 ja lokakuussa 2021; |
| --- | --- |

W.

panee merkille, että komissio ei ole tähän mennessä vielä käynnistänyt yleistä tullietuusjärjestelmää koskevan asetuksen (11) 19 artiklan 1 kohdan a alakohdan nojalla tutkimusta Myanmarin tullietuuksien keskeyttämiseksi, kuten Euroopan parlamentti pyysi virallisesti erittäin suurella enemmistöllä kesäkuussa 2018, syyskuussa 2018, syyskuussa 2019, helmikuussa 2021 ja lokakuussa 2021;

| 1. | tuomitsee jyrkästi Myanmarin asevoimien Tatmadawin 1. helmikuuta 2021 komentajansa Min Aung Hlaingin johdolla tekemän vallankaappauksen ja sitä seuranneet Myanmarin väestöön kohdistetut hirvittävät julmuudet, joukkomurhat ja laajamittaiset ihmisoikeusloukkaukset; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa Tatmadawia kunnioittamaan täysin marraskuussa 2020 pidettyjen demokraattisten vaalien tulosta, palauttamaan siviilihallinnon valtaan ja lakkauttamaan poikkeustilan; tukee Myanmarin lainsäädäntöelintä Pyidaungsu Hluttawia edustavaa komiteaa, kansallisen yhtenäisyyden hallitusta ja kansallisen yhtenäisyyden neuvoa-antavaa neuvostoa Myanmarin kansan demokraattisesti ilmaisemien toiveiden ainoina laillisina edustajina; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vaatii Myanmarin armeijaa lopettamaan viipymättä kaikki väkivaltaisuudet ja hyökkäykset Myanmarin kansaa vastaan maan kaikissa osissa, vapauttamaan välittömästi ja ehdoitta Aung San Suu Kyin ja kaikki muut poliittiset vangit, myös uskonnolliset johtajat, sekä ryhtymään toimiin vuoropuhelun ja sovittelun käynnistämiseksi kaikkien osapuolten kesken, mukaan lukien kansallisen yhtenäisyyden hallitus, Pyidaungsu Hluttawia edustava komitea ja kaikkien asianomaisten etnisten ryhmien edustajat, varmistaen samalla, että perusvapauksia, kuten sananvapautta, yhdistymisvapautta, oikeutta kokoontua rauhanomaisesti sekä uskonnon- ja vakaumuksenvapautta, kunnioitetaan täysin; |
| --- | --- |

3.

| 4. | on järkyttynyt Tatmadawin rikoksista Myanmarin etnisiä ja uskonnollisia ryhmiä vastaan; tuomitsee jyrkästi Tatmadawin Kayinin, Kayahin, Kachinin, Shanin ja Chinin osavaltioissa sekä Magwen ja Sagaingin alueilla tekemät hyökkäykset, jotka ovat johtaneet laajamittaiseen pakkomuuttoon, siviilien, myös lasten, kuolemaan, uskonnollisten rakennusten tuhoamiseen ja muihin ihmisoikeusloukkauksiin ja humanitaarisen oikeuden rikkomiseen; |
| --- | --- |

4.

| 5. | toistaa tuomitsevansa ihmisoikeusloukkaukset ja järjestelmälliset ja laajamittaiset hyökkäykset rohingya-väestöä vastaan; korostaa, että EU aikoo edelleen seurata tarkkaan sotilasjohdon toimia maan vähemmistöjä ja erityisesti rohingya-väestöä vastaan; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tuomitsee kristittyjen vainoamisen maassa; kehottaa Tatmadawia lopettamaan kristittyjen tappamisen ja pidätykset sekä kirkkojen tulittamisen ja ryöstelyn; korostaa, että kansainvälinen yhteisö on ilmaissut syvän huolensa kristittyjen yhteisöihin kohdistetuista väkivaltaisista hyökkäyksistä Myanmarissa; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tuomitsee sotilasjuntan kaikenlaisen kansalaisiin kohdistaman väkivallan sekä muunlaisen häirinnän, jota saavat kokea erityisesti ihmisoikeuksien puolustajat, kansalaisyhteiskunnan aktivistit ja toimittajat; pitää valitettavana sananvapauden ja muiden ihmisoikeuksien rajoittamista; kehottaa sotilasjunttaa poistamaan kaikki televiestintää ja internetiä koskevat rajoitukset, myös riippumattomien tiedotusvälineiden verkkosivustojen ja sosiaalisen median alustojen eston; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tuomitsee jyrkästi kaiken seksuaalisen ja sukupuolistuneen väkivallan, johon armeija on syyllistynyt ja jota se käyttää osana tietoista siviiliväestön, myös etnisten vähemmistöjen, pelottelu- ja rankaisustrategiaa; tuomitsee kaikenlaisen naisiin kohdistetun väkivallan, joka loukkaa vakavasti naisten ja tyttöjen ihmisoikeuksia ja ihmisarvoa; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tuomitsee työntekijöiden oikeuksien lisääntyvät loukkaukset erityisesti vaatetusalalla sekä ammattijärjestöihin ja työntekijöiden oikeuksien puolustajiin kohdistetut hyökkäykset ja rikkomukset; kehottaa lopettamaan välittömästi väkivaltaisuudet työntekijöitä ja ammattijärjestöjä kohtaan ja suojelemaan ammattijärjestöjen ja niiden jäsenten oikeuksia, joihin kuuluu oikeus toimia vapaasti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tuomitsee sotilasviranomaisten hyökkäykset terveydenhuollon ammattilaisia ja tiloja vastaan ja viranomaisten toimet covid-19-pandemian johdosta; kehottaa sotilasjunttaa ottamaan uudelleen käyttöön pandemian leviämisen estämisstrategian ja kontaktien jäljitysjärjestelmän sekä varmistamaan, että ihmisillä on mahdollisuus saada terveyspalveluja ja rokotteita; pyytää komissiota lisäämään tukeaan tällä saralla, myös tarjoamalla covid-19-rokotteita, ja takaamaan, että ne tavoittavat Myanmarin kansalaiset; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pitää valitettavana, että YK:n turvallisuusneuvosto ei ole saanut keskusteltua Myanmaria koskevasta päätöslauselmaluonnoksesta, ja kehottaa EU:n jäsenvaltioita ja Euroopan ulkosuhdehallintoa lisäämään painetta YK:n turvallisuusneuvostoa kohtaan, jotta päästäisiin yhteisymmärrykseen täsmäpakotteista, kuten maailmanlaajuisista matkustuskielloista ja sotilasjuntan johdon varojen ja sotilashenkilöiden omistuksessa olevien konsernien varojen jäädyttämisestä, Myanmarin asettamisesta maailmanlaajuiseen kattavaan asevientikieltoon sekä aseiden ja kaksikäyttötuotteiden, ammusten ja muiden sotilas- ja turvallisuustarvikkeiden kaiken suoran ja välillisen toimituksen, myynnin tai siirron sekä koulutuksen tai muun sotilaallisen ja turvallisuusavun antamisen keskeyttämisestä; kehottaa jäsenvaltioita ja assosioituneita maita ylläpitämään kaikkien aseiden, ammusten ja muiden sotilas-, turvallisuus- ja valvontatarvikkeiden ja -järjestelmien suoraa ja välillistä toimitusta, myyntiä ja siirtoa, kauttakulku, kuljetus ja välitys mukaan lukien, koskevaa kieltoa, joka koskee myös koulutusta, huoltoa ja muuta sotilaallista ja turvallisuusalan apua; korostaa, että Kansainvälisen rikostuomioistuimen on tutkittava tilanne tarkemmin; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tuomitsee jyrkästi Kiinan, Venäjän ja Serbian päätökset toimittaa Tatmadawille aseita ja puolustustarvikkeita; korostaa, että Kiinan, Venäjän ja Serbian kaltaiset maat, jotka toimittavat aseita Myanmarin sotilasjuntalle, ovat suoraan vastuussa näitä aseita käyttäen tehdyistä julmuuksista; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tuomitsee ehdottomasti Myanmarin sotilasjuntan tuen Venäjän laittomille sotatoimille Ukrainassa; |
| --- | --- |

13.

| 14. | katsoo, että ASEANin viiden kohdan konsensus ei ole vielä tuottanut tulosta; kehottaa ASEANia, sen jäseniä ja erityisesti sen Myanmarin-erityislähettilästä proaktiivisempaan toimintaan erityistehtävässään Myanmarissa ja tekemään yhteistyötä YK:n erityislähettilään kanssa ja kaikkien osapuolten, erityisesti kansallisen yhtenäisyyden hallituksen ja kansalaisyhteiskunnan edustajien, etenkin naisten ja etnisten ryhmien, kanssa, jotta voidaan edistää vähintään sovittujen viiden asiakohdan tehokasta ja mielekästä täytäntöönpanoa ja löytää meneillään olevaan kriisiin kestävä ja demokraattinen ratkaisu lähitulevaisuudessa; pitää valitettavana Kambodžan pääministerin Hun Senin päätöstä tavata Myanmarin sotilasjuntan johtaja Min Aung Hlaing 7. tammikuuta 2022, sillä tämä vallankaappauksen jälkeen ensimmäinen ulkomaan hallituksen johtajan vierailu sotilasjuntan hallitsemassa maassa antoi juntalle legitimiteettiä; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa kaikkia Myanmarin kriisin osapuolia helpottamaan humanitaarisen avun turvallista ja esteetöntä toimitusta ja sallimaan pääsyn humanitaarisen avun työntekijöille; kehottaa komissiota lopettamaan yhteistyön sotilasjuntan kanssa humanitaarisen avun toimittamisessa ja estämään siten humanitaarisen avun välineellistämisen; pyytää komissiota kohdentamaan humanitaarisen avun uudelleen ja lisäämään sitä, terveydenhuollon tuki mukaan luettuna, rajat ylittävien toimituskanavien, paikallisten humanitaaristen verkostojen, etnisten yhteisöjen palveluntarjoajien sekä yhteisöpohjaisten ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen kautta; pyytää komissiota analysoimaan, miten näiden ryhmien kanssa voidaan jatkossakin toteuttaa kehityshankkeita, ja suuntaamaan kehitysapua sen mukaan; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tuomitsee naapurimaiden toteuttamat pakolaisten pakkokäännytykset takaisin Myanmariin, sillä ne ovat vastoin palauttamiskiellon periaatetta; kehottaa naapurimaita, erityisesti Thaimaata, Intiaa ja Kiinaa, varmistamaan rajan ylittävien pakolaisten maahanpääsyn; kehottaa näiden maiden hallituksia varmistamaan, että avustusjärjestöille ja paikallisille kansalaisyhteiskunnan järjestöille myönnetään pääsy Myanmarin vastaisilla raja-alueilla olevien maansisäisten pakolaisten luo; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa EU:ta, sen jäsenvaltioita ja kansainvälistä yhteisöä täyttämään pikaisesti vuotta 2021 koskevan YK:n Myanmarin humanitaarisen avun suunnitelman mukaiset rahoitussitoumuksensa; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pitää myönteisinä EU:n neljään otteeseen määräämiä pakotteita sotilasvallankaappauksen ja sitä seuranneen sorron johdosta; kehottaa neuvostoa sisällyttämään Myanmarin valtion hallintoneuvoston (SAC) yhteisönä luetteloon luonnollisista henkilöistä, oikeushenkilöistä, yhteisöistä ja elimistä, joihin kohdistetaan rajoittavia toimenpiteitä, sen yksittäisten jäsenten sijasta; pitää myönteisenä EU:n päätöstä lisätä MOGE pakotteiden kohteena olevien yhteisöjen luetteloon; kehottaa neuvostoa kumoamaan poikkeuksen, jonka nojalla Myanmariin jääneet EU:n öljy- ja kaasualan toiminnanharjoittajat voivat jatkaa rahoitusliiketoimia MOGE:n kanssa, ja kehottaa jäsenvaltioita pidättymään poikkeuksen täytäntöönpanosta; kehottaa komissiota ja EU:n jäsenvaltioita varmistamaan yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n ohjaavien periaatteiden mukaisesti, että pakotteita noudattavien EU:n yritysten vetäytyminen ei hyödytä sotilasjunttaa, muun muassa tarkentamalla, että yritysten osakkeita ei voida myydä tai siirtää MOGE:lle tai muille juntan omistuksessa oleville yrityksille pakotteiden täytäntöönpanon yhteydessä; korostaa, että on olennaisen tärkeää jatkaa toimien kansainvälistä koordinointia samanmielisten lainkäyttöalueiden kanssa; kehottaa neuvostoa myös kohdistamaan pakotteita seuraavalla kerralla myös keskuspankkivarantoihin; korostaa, että tämä edellyttäisi kahden valtio-omisteisen pankin, jotka ovat Myanmar Foreign Trade Bank ja Myanmar Investment and Commercial Bank, varojen jäädyttämistä ja kansainvälisten varainsiirtojen kieltämistä niiltä; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita tutkimaan kaikkia mahdollisia keinoja varmistaa oikeuden toteutuminen ja turvallisuusjoukkojen saattaminen vastuuseen vakavista kansainvälisistä rikoksista, kuten vallankaappauksen jälkeen tehdyistä rikoksista ihmisyyttä vastaan sekä Rakhinen osavaltiossa ja muissa etnisissä osavaltioissa usean vuosikymmenen kuluessa tehdyistä rikoksista ihmisyyttä vastaan, sotarikoksista ja joukkotuhonnasta, ilmaisemalla tukensa sille, että YK:n turvallisuusneuvosto saattaa asian Kansainvälisen rikostuomioistuimen käsiteltäväksi, tukemalla virallisesti Gambiaa sen vietyä Myanmarin toimet Kansainväliseen tuomioistuimeen joukkotuhontayleissopimuksen nojalla ja varmistamalla edelleen Myanmaria koskevalle riippumattomalle tutkintamekanismille riittävän rahoituksen ja täyden tuen; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa komissiota seuraamaan tarkasti, olisiko käynnistettävä tutkimus ”Kaikki paitsi aseet” -järjestelmän peruuttamiseksi, jotta voidaan keskeyttää tullietuudet, jotka tietyillä toimialoilla hyödyttävät Myanmaria, etenkin Myanmarin asevoimien jäsenten omistuksessa olevia yrityksiä, ja tiedottamaan parlamentille asianmukaisesti toteutettavista toimista; |
| --- | --- |

20.

| 21. | korostaa, että Myanmarissa toimivien paikallisten ja monikansallisten yritysten on kunnioitettava ihmisoikeuksia ja lopetettava rikoksentekijöiden toiminnan mahdollistaminen; kehottaa painokkaasti EU:hun sijoittautuneita yrityksiä varmistamaan, ettei niillä ole yhteyksiä Myanmarin turvallisuusjoukkoihin, turvallisuusjoukkojen yksittäisiin jäseniin tai näiden omistamiin tai määräysvallassa oleviin yhteisöihin ja etteivät ne suoraan tai välillisesti edistä tukahduttamistoimia, joita armeija kohdistaa demokratiaa ja ihmisoikeuksia vastaan; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman Myanmarin lailliselle presidentille ja kansallisen yhtenäisyyden hallitukselle, Pyidaungsu Hluttawia edustavalle komitealle, Myanmarin valtiolliselle neuvonantajalle, Tatmadawille, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, komissiolle, neuvostolle, EU:n jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, ASEANin jäsenvaltioille, ASEANin pääsihteerille, ASEANin hallitustenväliselle ihmisoikeustoimikunnalle, Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerille, Myanmarin ihmisoikeustilannetta käsittelevälle YK:n erityisraportoijalle, YK:n pakolaisasiain päävaltuutetulle ja YK:n ihmisoikeusneuvostolle. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  EUVL C 101, 16.3.2018, s. 134.

(2)  EUVL C 238, 6.7.2018, s. 112.

(3)  EUVL C 337, 20.9.2018, s. 109.

(4)  EUVL C 28, 27.1.2020, s. 80.

(5)  EUVL C 433, 23.12.2019, s. 124.

(6)  EUVL C 171, 6.5.2021, s. 12.

(7)  EUVL C 465, 17.11.2021, s. 135.

(8)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0417.

(9)  EUVL L 40, 21.2.2022, s. 8.

(10)  EUVL L 147, 30.4.2021, s. 17.

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 978/2012, annettu 25. lokakuuta 2012, yleisen tullietuusjärjestelmän soveltamisesta (EUVL L 303, 31.10.2012, s. 1).

---

| 9.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 347/198 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 347/198

---

P9_TA(2022)0080

Kulttuuriperinnön tuhoaminen Vuoristo-Karabahissa

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. maaliskuuta 2022 kulttuuriperinnön tuhoamisesta Vuoristo-Karabahissa (2022/2582(RSP))

(2022/C 347/18)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Armeniasta ja Azerbaidžanista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Armeniasta ja Azerbaidžanista,

| — | ottaa huomioon 16. helmikuuta 2006 antamansa päätöslauselman Azerbaidžanista (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. helmikuuta 2006 antamansa päätöslauselman Azerbaidžanista (1),

| — | ottaa huomioon 17. helmikuuta 2022 antamansa päätöslauselman yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan täytäntöönpanosta – vuosikertomus 2021 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. helmikuuta 2022 antamansa päätöslauselman yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan täytäntöönpanosta – vuosikertomus 2021 (2),

| — | ottaa huomioon 9. joulukuuta 2021 annetun suhteista Etelä-Kaukasiaan vastaavan valtuuskunnan puheenjohtajan, Euroopan parlamentin Armeniaa käsittelevän pysyvän esittelijän ja Euroopan parlamentin Azerbaidžania käsittelevän pysyvän esittelijän yhteisen julkilausuman Kansainvälisen tuomioistuimen 7. joulukuuta 2021 antamista määräyksistä Armenian ja Azerbaidžanin välisissä tapauksissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. joulukuuta 2021 annetun suhteista Etelä-Kaukasiaan vastaavan valtuuskunnan puheenjohtajan, Euroopan parlamentin Armeniaa käsittelevän pysyvän esittelijän ja Euroopan parlamentin Azerbaidžania käsittelevän pysyvän esittelijän yhteisen julkilausuman Kansainvälisen tuomioistuimen 7. joulukuuta 2021 antamista määräyksistä Armenian ja Azerbaidžanin välisissä tapauksissa,

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston Euroopan rasismin- ja suvaitsemattomuudenvastaisen komission (ECRI) raportit, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston Euroopan rasismin- ja suvaitsemattomuudenvastaisen komission (ECRI) raportit,

| — | ottaa huomioon 18. maaliskuuta 2020 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”Itäisen kumppanuuden politiikka vuoden 2020 jälkeen: Selviytymiskykyä parantava ja kaikkia hyödyttävä itäinen kumppanuus” (JOIN(2020)0007), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. maaliskuuta 2020 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”Itäisen kumppanuuden politiikka vuoden 2020 jälkeen: Selviytymiskykyä parantava ja kaikkia hyödyttävä itäinen kumppanuus” (JOIN(2020)0007),

| — | ottaa huomioon itäisen kumppanuuden maita koskevan talous- ja investointisuunnitelman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon itäisen kumppanuuden maita koskevan talous- ja investointisuunnitelman,

| — | ottaa huomioon 11. marraskuuta 2021 annetun Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (Etyj) Minskin ryhmän yhteispuheenjohtajien julkilausuman, jossa toistettiin alueen historiallisten ja kulttuurikohteiden suojelun merkitys, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. marraskuuta 2021 annetun Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (Etyj) Minskin ryhmän yhteispuheenjohtajien julkilausuman, jossa toistettiin alueen historiallisten ja kulttuurikohteiden suojelun merkitys,

| — | ottaa huomioon 7. joulukuuta 2021 annetut Kansainvälisen tuomioistuimen määräykset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. joulukuuta 2021 annetut Kansainvälisen tuomioistuimen määräykset,

| — | ottaa huomioon 21. kesäkuuta 2021 annetut neuvoston päätelmät kulttuuriperintöä konflikteissa ja kriiseissä koskevasta EU:n toimintamallista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. kesäkuuta 2021 annetut neuvoston päätelmät kulttuuriperintöä konflikteissa ja kriiseissä koskevasta EU:n toimintamallista,

| — | ottaa huomioon 16. marraskuuta 1972 tehdyn Unescon yleissopimuksen maailman kulttuuri- ja luonnonperinnön suojelemisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. marraskuuta 1972 tehdyn Unescon yleissopimuksen maailman kulttuuri- ja luonnonperinnön suojelemisesta,

| — | ottaa huomioon 17. lokakuuta 2003 annetun Unescon julistuksen kulttuuriperinnön tahallisesta tuhoamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. lokakuuta 2003 annetun Unescon julistuksen kulttuuriperinnön tahallisesta tuhoamisesta,

| — | ottaa huomioon 16. joulukuuta 1966 tehdyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. joulukuuta 1966 tehdyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon Euroopan kulttuuriyleissopimuksen, tarkistetun eurooppalaisen yleissopimuksen arkeologisen perinnön suojelusta ja kansallisten vähemmistöjen suojelua koskevan puiteyleissopimuksen, joiden sopimuspuolia Armenia ja Azerbaidžan ovat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan kulttuuriyleissopimuksen, tarkistetun eurooppalaisen yleissopimuksen arkeologisen perinnön suojelusta ja kansallisten vähemmistöjen suojelua koskevan puiteyleissopimuksen, joiden sopimuspuolia Armenia ja Azerbaidžan ovat,

| — | ottaa huomioon kulttuuriomaisuuden suojelemisesta aseellisen selkkauksen sattuessa vuonna 1954 tehdyn Haagin yleissopimuksen, jonka sopimuspuolia Armenia ja Azerbaidžan ovat, ja siihen liitetyn pöytäkirjan, sellaisena kuin sitä sovelletaan miehitettyihin alueisiin, ja kulttuuriomaisuuden tehostetusta suojelusta tehdyn toisen pöytäkirjan, jossa kielletään sellaisen kulttuuriomaisuuden muuttaminen tai kulttuuriomaisuuden käyttötarkoituksen muuttaminen, jonka tarkoituksena on kätkeä tai tuhota kulttuurista, historiallista tai tieteellistä todistusaineistoa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kulttuuriomaisuuden suojelemisesta aseellisen selkkauksen sattuessa vuonna 1954 tehdyn Haagin yleissopimuksen, jonka sopimuspuolia Armenia ja Azerbaidžan ovat, ja siihen liitetyn pöytäkirjan, sellaisena kuin sitä sovelletaan miehitettyihin alueisiin, ja kulttuuriomaisuuden tehostetusta suojelusta tehdyn toisen pöytäkirjan, jossa kielletään sellaisen kulttuuriomaisuuden muuttaminen tai kulttuuriomaisuuden käyttötarkoituksen muuttaminen, jonka tarkoituksena on kätkeä tai tuhota kulttuurista, historiallista tai tieteellistä todistusaineistoa,

| — | ottaa huomioon 10. joulukuuta 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. joulukuuta 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon 21. joulukuuta 1965 tehdyn kaikkinaisen rotusyrjinnän poistamista koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. joulukuuta 1965 tehdyn kaikkinaisen rotusyrjinnän poistamista koskevan kansainvälisen yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 144 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 144 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 4 kohdan,

| A. | katsoo, että kulttuuriperintöön sekä uskonnolliseen ja kansalliseen perintöön liittyvien muistomerkkien tai esineiden tuhoaminen tai häpäiseminen on vastoin Euroopan unionin periaatteita; |
| --- | --- |

A.

katsoo, että kulttuuriperintöön sekä uskonnolliseen ja kansalliseen perintöön liittyvien muistomerkkien tai esineiden tuhoaminen tai häpäiseminen on vastoin Euroopan unionin periaatteita;

| B. | ottaa huomioon, että Azerbaidžan sai hallintaansa 9. marraskuuta 2020 solmitun aselevon jälkeen 1 456 muistomerkkiä, joista suurin osa on armenialaisia; ottaa huomioon, että Azerbaidžan aiheutti armenialaiselle kulttuuriperinnölle huomattavia tahallisia vahinkoja vuoden 2020 sodan aikana, erityisesti pommittamalla Şuşassa sijaitsevaa Gazantšin kirkkoa eli Pyhän Vapahtajan / Ghazantšetsotsin katedraalia sekä tuhoamalla ja vahingoittamalla konfliktin aikana ja sen jälkeen muita kirkkoja ja hautausmaita, esimerkiksi Zoravor Surp Astvatsatsinin kirkkoa lähellä Mekhakavanin kaupunkia ja Pyhän Yeghišin kirkkoa Mataghisin kylässä Vuoristo-Karabahissa, tai muuttamalla niiden käyttötarkoitusta; ottaa huomioon, että vieraillessaan 1100-luvulta peräisin olevassa armenialaiskirkossa Tsakurissa presidentti Alijev lupasi poistaa siitä armeniankieliset kirjoitukset; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Azerbaidžan sai hallintaansa 9. marraskuuta 2020 solmitun aselevon jälkeen 1 456 muistomerkkiä, joista suurin osa on armenialaisia; ottaa huomioon, että Azerbaidžan aiheutti armenialaiselle kulttuuriperinnölle huomattavia tahallisia vahinkoja vuoden 2020 sodan aikana, erityisesti pommittamalla Şuşassa sijaitsevaa Gazantšin kirkkoa eli Pyhän Vapahtajan / Ghazantšetsotsin katedraalia sekä tuhoamalla ja vahingoittamalla konfliktin aikana ja sen jälkeen muita kirkkoja ja hautausmaita, esimerkiksi Zoravor Surp Astvatsatsinin kirkkoa lähellä Mekhakavanin kaupunkia ja Pyhän Yeghišin kirkkoa Mataghisin kylässä Vuoristo-Karabahissa, tai muuttamalla niiden käyttötarkoitusta; ottaa huomioon, että vieraillessaan 1100-luvulta peräisin olevassa armenialaiskirkossa Tsakurissa presidentti Alijev lupasi poistaa siitä armeniankieliset kirjoitukset;

| C. | ottaa huomioon, että kulttuuriperintö on tärkeä osa yhteisöjen, ryhmien ja yksilöiden kulttuuri-identiteettiä ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta, kuten vuonna 2003 annetussa Unescon julistuksessa kulttuuriperinnön tahallisesta tuhoamisesta todetaan, joten sen tahallinen tuhoaminen voi vaikuttaa haitallisesti ihmisarvoon ja ihmisoikeuksiin; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että kulttuuriperintö on tärkeä osa yhteisöjen, ryhmien ja yksilöiden kulttuuri-identiteettiä ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta, kuten vuonna 2003 annetussa Unescon julistuksessa kulttuuriperinnön tahallisesta tuhoamisesta todetaan, joten sen tahallinen tuhoaminen voi vaikuttaa haitallisesti ihmisarvoon ja ihmisoikeuksiin;

| D. | ottaa huomioon, että kulttuuriperintökohteiden, -artefaktien ja -esineiden tuhoaminen edistää vihamielisyyksien, keskinäisen vihan ja rotuun perustuvien ennakkoluulojen lisääntymistä yhteiskunnissa ja niiden välillä; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että kulttuuriperintökohteiden, -artefaktien ja -esineiden tuhoaminen edistää vihamielisyyksien, keskinäisen vihan ja rotuun perustuvien ennakkoluulojen lisääntymistä yhteiskunnissa ja niiden välillä;

| E. | ottaa huomioon, että vähemmistöjen kunnioittaminen, niiden kulttuuriperinnön suojelu mukaan lukien, on osa Euroopan naapuruuspolitiikkaa; ottaa huomioon, että Euroopan naapuruuspolitiikan tavoitteena on luoda yhteisiin arvoihin perustuva kumppanuus Armenian ja Azerbaidžanin kanssa; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että vähemmistöjen kunnioittaminen, niiden kulttuuriperinnön suojelu mukaan lukien, on osa Euroopan naapuruuspolitiikkaa; ottaa huomioon, että Euroopan naapuruuspolitiikan tavoitteena on luoda yhteisiin arvoihin perustuva kumppanuus Armenian ja Azerbaidžanin kanssa;

| F. | ottaa huomioon, että viimeisin aseellinen konflikti Vuoristo-Karabahissa ja sen ympäristössä päättyi, kun Armenia, Azerbaidžan ja Venäjä sopivat Vuoristo-Karabahia ja sen ympäristöä koskevasta täydellisestä aselevosta; toteaa, että sopimus allekirjoitettiin 9. marraskuuta 2020 ja se tuli voimaan 10. marraskuuta 2020; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että viimeisin aseellinen konflikti Vuoristo-Karabahissa ja sen ympäristössä päättyi, kun Armenia, Azerbaidžan ja Venäjä sopivat Vuoristo-Karabahia ja sen ympäristöä koskevasta täydellisestä aselevosta; toteaa, että sopimus allekirjoitettiin 9. marraskuuta 2020 ja se tuli voimaan 10. marraskuuta 2020;

| G. | ottaa huomioon, että Vuoristo-Karabahissa on lukuisia kirkkoja, moskeijoita, kiviristejä ja hautausmaita; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Vuoristo-Karabahissa on lukuisia kirkkoja, moskeijoita, kiviristejä ja hautausmaita;

| H. | ottaa huomioon, että Kansainvälinen tuomioistuin totesi 7. joulukuuta 2021 antamassaan määräyksessä, että Azerbaidžanin on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet armenialaiseen kulttuuriperintöön, mukaan lukien muun muassa kirkot ja muut uskonnonharjoituspaikat, muistomerkit, nähtävyydet, hautausmaat ja artefaktit, kohdistuvan vandalismin ja häpäisemisen ehkäisemiseksi ja niistä rankaisemiseksi; ottaa huomioon, että Kansainvälinen tuomioistuin määräsi Armenian ja Azerbaidžanin toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet rotuvihan lietsomisen ja edistämisen estämiseksi; ottaa huomioon, että Kansainvälinen tuomioistuin määräsi Azerbaidžanin suojelemaan väkivallalta ja ruumiinvammoilta kaikkia vuoden 2020 konfliktin yhteydessä kiinniotettuja henkilöitä, jotka ovat edelleen pidätettyinä; ottaa huomioon, että Kansainvälinen tuomioistuin on todennut määräyksissään, että molempien osapuolten on pidättäydyttävä kaikista toimista, jotka voivat pahentaa tai laajentaa riitaa tuomioistuimessa tai vaikeuttaa sen ratkaisemista; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että Kansainvälinen tuomioistuin totesi 7. joulukuuta 2021 antamassaan määräyksessä, että Azerbaidžanin on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet armenialaiseen kulttuuriperintöön, mukaan lukien muun muassa kirkot ja muut uskonnonharjoituspaikat, muistomerkit, nähtävyydet, hautausmaat ja artefaktit, kohdistuvan vandalismin ja häpäisemisen ehkäisemiseksi ja niistä rankaisemiseksi; ottaa huomioon, että Kansainvälinen tuomioistuin määräsi Armenian ja Azerbaidžanin toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet rotuvihan lietsomisen ja edistämisen estämiseksi; ottaa huomioon, että Kansainvälinen tuomioistuin määräsi Azerbaidžanin suojelemaan väkivallalta ja ruumiinvammoilta kaikkia vuoden 2020 konfliktin yhteydessä kiinniotettuja henkilöitä, jotka ovat edelleen pidätettyinä; ottaa huomioon, että Kansainvälinen tuomioistuin on todennut määräyksissään, että molempien osapuolten on pidättäydyttävä kaikista toimista, jotka voivat pahentaa tai laajentaa riitaa tuomioistuimessa tai vaikeuttaa sen ratkaisemista;

| I. | ottaa huomioon, että Unesco on muistuttanut maiden velvollisuudesta suojella kulttuuriperintöä kulttuuriomaisuuden suojelemisesta aseellisen selkkauksen sattuessa vuonna 1954 tehdyn Haagin yleissopimuksen määräysten mukaisesti ja ehdottanut riippumattoman asiantuntijavaltuuskunnan matkaa alueelle alustavan kartoituksen laatimiseksi merkittävästä kulttuuriomaisuudesta ensimmäisenä askeleena kohti alueen perinnön tehokasta suojelua; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Unesco on muistuttanut maiden velvollisuudesta suojella kulttuuriperintöä kulttuuriomaisuuden suojelemisesta aseellisen selkkauksen sattuessa vuonna 1954 tehdyn Haagin yleissopimuksen määräysten mukaisesti ja ehdottanut riippumattoman asiantuntijavaltuuskunnan matkaa alueelle alustavan kartoituksen laatimiseksi merkittävästä kulttuuriomaisuudesta ensimmäisenä askeleena kohti alueen perinnön tehokasta suojelua;

| J. | katsoo, että kulttuuriperinnön suojelulla on keskeinen rooli kestävän rauhan edistämisessä, sillä se lisää suvaitsevaisuutta, tehostaa kulttuurien ja uskontojen välistä vuoropuhelua ja keskinäistä ymmärtämystä sekä edistää demokratiaa ja kestävää kehitystä; |
| --- | --- |

J.

katsoo, että kulttuuriperinnön suojelulla on keskeinen rooli kestävän rauhan edistämisessä, sillä se lisää suvaitsevaisuutta, tehostaa kulttuurien ja uskontojen välistä vuoropuhelua ja keskinäistä ymmärtämystä sekä edistää demokratiaa ja kestävää kehitystä;

| K. | toteaa, että kulttuuriesineillä on usein huomattavaa kulttuurista, taiteellista, historiallista ja tieteellistä merkitystä, ja katsoo, että niitä on suojeltava luvattomalta haltuunotolta, vahingoittamiselta ja tuhoamiselta; ottaa huomioon, että armenialaiset kirkot ja luostarit ovat osa maailman vanhinta kristillistä perintöä ja osa ihmiskunnan yhteistä perintöä; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että kulttuuriesineillä on usein huomattavaa kulttuurista, taiteellista, historiallista ja tieteellistä merkitystä, ja katsoo, että niitä on suojeltava luvattomalta haltuunotolta, vahingoittamiselta ja tuhoamiselta; ottaa huomioon, että armenialaiset kirkot ja luostarit ovat osa maailman vanhinta kristillistä perintöä ja osa ihmiskunnan yhteistä perintöä;

| L. | ottaa huomioon, että Kansainvälisen tuomioistuimen käsiteltävänä olevassa asiassa on esitetty vakavia väitteitä Azerbaidžanin viranomaisten osallistumisesta hautausmaiden, kirkkojen ja historiallisten muistomerkkien tuhoamiseen Vuoristo-Karabahissa; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että Kansainvälisen tuomioistuimen käsiteltävänä olevassa asiassa on esitetty vakavia väitteitä Azerbaidžanin viranomaisten osallistumisesta hautausmaiden, kirkkojen ja historiallisten muistomerkkien tuhoamiseen Vuoristo-Karabahissa;

| M. | ottaa huomioon, että pitkäaikaisella konfliktilla on ollut katastrofaalinen vaikutus Vuoristo-Karabahin ja alueen kulttuuriperintöön; ottaa huomioon, että 30 viime vuoden aikana Azerbaidžan on tuhonnut uskonnollista ja kulttuuriperintöä peruuttamattomasti erityisesti Nahitševanin autonomisessa tasavallassa, jossa on tuhottu 89 armenialaista kirkkoa, 20 000 hautaa ja yli 5 000 hautakiveä; ottaa huomioon, että näin on tapahtunut myös Armenian Azerbaidžanille palauttamilla entisillä konfliktialueilla, erityisesti Ağdamin ja Fuzulin lähes täydellisessä tuhoamisessa ja ryöstelyssä; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että pitkäaikaisella konfliktilla on ollut katastrofaalinen vaikutus Vuoristo-Karabahin ja alueen kulttuuriperintöön; ottaa huomioon, että 30 viime vuoden aikana Azerbaidžan on tuhonnut uskonnollista ja kulttuuriperintöä peruuttamattomasti erityisesti Nahitševanin autonomisessa tasavallassa, jossa on tuhottu 89 armenialaista kirkkoa, 20 000 hautaa ja yli 5 000 hautakiveä; ottaa huomioon, että näin on tapahtunut myös Armenian Azerbaidžanille palauttamilla entisillä konfliktialueilla, erityisesti Ağdamin ja Fuzulin lähes täydellisessä tuhoamisessa ja ryöstelyssä;

| N. | ottaa huomioon, että ensimmäinen Vuoristo-Karabahin sota johti siihen, että azerbaidžanilaista kulttuuriperintöä, myös azerbaidžanilaisten alueen sisäisten pakolaisten taakseen jättämiä kulttuuri- ja uskonnollisia kohteita, vahingoittui tai tuhoutui; ottaa huomioon, että nämä paikat joko tuhottiin tai hävitettiin osittain, niitä laiminlyötiin tai ne purettiin rakennusmateriaaliksi; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että ensimmäinen Vuoristo-Karabahin sota johti siihen, että azerbaidžanilaista kulttuuriperintöä, myös azerbaidžanilaisten alueen sisäisten pakolaisten taakseen jättämiä kulttuuri- ja uskonnollisia kohteita, vahingoittui tai tuhoutui; ottaa huomioon, että nämä paikat joko tuhottiin tai hävitettiin osittain, niitä laiminlyötiin tai ne purettiin rakennusmateriaaliksi;

| O. | ottaa huomioon, että armenialaisen kulttuuriperinnön jälkien poistamiseen Vuoristo-Karabahin alueelta pyritään sekä vahingoittamalla ja tuhoamalla sitä että vääristelemällä historiaa ja pyrkimällä esittämään kulttuuriperintö niin kutsuttuna Kaukasian albanialaisena kulttuuriperintönä; ottaa huomioon, että Azerbaidžanin kulttuuriministeri Anar Karimov ilmoitti 3. helmikuuta 2022 sellaisen työryhmän perustamisesta, joka vastaa ”armenialaisten kuvitteellisten kirjallisten jälkien poistamisesta albanialaisten uskonnollisista temppeleistä”; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että armenialaisen kulttuuriperinnön jälkien poistamiseen Vuoristo-Karabahin alueelta pyritään sekä vahingoittamalla ja tuhoamalla sitä että vääristelemällä historiaa ja pyrkimällä esittämään kulttuuriperintö niin kutsuttuna Kaukasian albanialaisena kulttuuriperintönä; ottaa huomioon, että Azerbaidžanin kulttuuriministeri Anar Karimov ilmoitti 3. helmikuuta 2022 sellaisen työryhmän perustamisesta, joka vastaa ”armenialaisten kuvitteellisten kirjallisten jälkien poistamisesta albanialaisten uskonnollisista temppeleistä”;

| 1. | tuomitsee jyrkästi Azerbaidžanin jatkuvan politiikan, jolla poistetaan armenialaista kulttuuriperintöä ja kielletään sen olemassaolo Vuoristo-Karabahissa ja sen ympäristössä kansainvälisen oikeuden ja Kansainvälisen tuomioistuimen äskettäisen päätöksen vastaisesti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | toteaa, että armenialaisen kulttuuriperinnön poistaminen on osa Azerbaidžanin viranomaisten suosimaa laajempaa ja järjestelmällistä valtiotason armenofobiapolitiikkaa, historiallista revisionismia ja vihaa armenialaisia kohtaan, joka ilmenee muun muassa epäinhimillisenä kohteluna, väkivallan ihannointina ja Armenian tasavaltaa vastaan esitettyinä aluevaatimuksina, jotka uhkaavat rauhaa ja turvallisuutta Etelä-Kaukasiassa; |
| --- | --- |

2.

| 3. | korostaa, että kulttuuriperinnöllä on yleismaailmallinen ulottuvuus todistuksena historiasta, että sitä ei voida erottaa kansojen identiteetistä ja että kansainvälisen yhteisön on suojeltava sitä ja säilytettävä se tuleville sukupolville; painottaa alueen rikkaan kulttuuriperinnön merkitystä; kehottaa kaikkia valtioita toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että niiden hallinnassa olevalla alueella olevat aineettomat kulttuuriperintökohteet turvataan; pitää valitettavana, että Vuoristo-Karabahin alueen konfliktit ovat johtaneet yhteisen kulttuuriperinnön tuhoamiseen, ryöstelyyn ja rosvoamiseen, mikä on lisännyt entisestään epäluottamusta ja vihamielisyyttä; |
| --- | --- |

3.

| 4. | muistuttaa, että historiallinen revisionismi ja kulttuuri- tai uskonnollisen perinnön turmeleminen ja tuhoaminen ovat ristiriidassa Kansainvälisen tuomioistuimen 7. joulukuuta 2021 antaman määräyksen ja 20. toukokuuta 2021 annetun parlamentin päätöslauselman (3) kanssa; |
| --- | --- |

4.

| 5. | toteaa Kansainvälisen tuomioistuimen syyttäjän toimiston tavoin, että kulttuuriperintö on ainutlaatuinen ja tärkeä todistus kansojen kulttuurista ja identiteeteistä ja että aineellisen tai aineettoman kulttuuriperinnön rappeutuminen ja tuhoutuminen merkitsevät menetystä sen kohteena oleville yhteisöille ja koko kansainväliselle yhteisölle; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pitää myönteisenä Unescon keskeistä roolia kulttuuriperinnön suojelemisessa ja kulttuurin edistämisessä välineenä, jolla lähennetään ihmisiä ja edistetään vuoropuhelua; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pitää myönteisenä Unescon ehdotusta riippumattoman asiantuntijavaltuuskunnan lähettämisestä ja kehottaa lähettämään sen viipymättä; korostaa, että Azerbaidžanin on myönnettävä esteetön pääsy kaikkiin kulttuuriperintökohteisiin, jotta valtuuskunta voi laatia kartoituksen paikan päällä ja nähdä, mitä kohteissa on tapahtunut; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vaatii painokkaasti, että Azerbaidžan mahdollistaa Unescon pääsyn hallinnassaan olevilla alueilla sijaitseviin kulttuuriperintökohteisiin, jotta Unescon edustajat voivat laatia kartoituksen, ja vaatii Azerbaidžania varmistamaan heidän suojelunsa; kehottaa Azerbaidžania varmistamaan, että armenialaisiin kulttuuriperintökohteisiin ei kohdisteta toimia ennen Unescon arviointimatkaa ja että armenialaisia ja kansainvälisiä kulttuuriperinnön asiantuntijoita kuullaan ennen armenialaisiin kulttuuriperintökohteisiin kohdistettavia toimia ja että he osallistuvat niihin tiiviisti; kehottaa ennallistamaan nämä ja muut puretut kohteet kaikilta osin ja ottamaan kansainvälisen yhteisön, erityisesti Unescon, tiiviimmin mukaan alueella sijaitsevien maailmanperintökohteiden suojeluun; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa EU:ta osallistumaan aktiivisesti Vuoristo-Karabahin uhanalaisen kulttuuriperinnön suojelutoimiin erityisesti ottamalla käyttöön mekanismeja, joilla helpotetaan Unescon tiedonhankintamatkaa; tukee kaikkia, myös yksityisiä, aloitteita, joilla edistetään tämän kulttuuriperinnön säilyttämistä; ehdottaa, että EU:n satelliittikeskusta (SatCen) käytetään satelliittikuvien tuottamiseen alueen uhanalaisen perinnön ulkoisen kunnon määrittämiseksi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | korostaa tarvetta käsitellä historiallisen ja kulttuuriperinnön suojelua Armenian ja Azerbaidžanin välisen konfliktinratkaisun ja Vuoristo-Karabahin aseman lopullisen määrittämisen laajemmassa kehyksessä; kehottaa tässä yhteydessä Azerbaidžania luopumaan maksimaalisista tavoitteistaan, militaristisesta toimintatavastaan ja aluevaatimuksistaan Armeniaa kohtaan ja osallistumaan vilpittömässä mielessä Etyjin Minskin ryhmän puitteissa käytäviin neuvotteluihin Vuoristo-Karabahin lopullisesta asemasta; |
| --- | --- |

10.

| 11. | korostaa, että Kansainvälisen tuomioistuimen 7. joulukuuta 2021 antamissa määräyksissä esitetyt toimenpiteet on toteutettava viipymättä; korostaa, että kansainvälisen yhteisön olisi puututtava välittömästi kaikkiin uusiin tapauksiin, joissa kulttuuriperintöä tuhotaan tai muutetaan; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa Azerbaidžania panemaan täysimääräisesti täytäntöön Kansainvälisen tuomioistuimen väliaikaisen päätöksen, erityisesti pidättymällä tukahduttamasta armenian kieltä, tuhoamasta armenialaista kulttuuriperintöä tai muulla tavoin poistamasta historiallista armenialaista kulttuurista läsnäoloa tai rajoittamasta armenialaisten oikeutta tutustua siihen ja nauttia siitä sekä restauroimalla tai palauttamalla kaikki armenialaiset kulttuuri- ja uskonnolliset rakennukset sekä kohteet, artefaktit tai esineet; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa jälleen EU:ta sisällyttämään arkeologisten ja historiallisten kohteiden suojelua koskevan lausekkeen EU:n ja Armenian sekä EU:n ja Azerbaidžanin välistä kumppanuutta ohjaaviin toimintasuunnitelmiin, sillä molemmat maat osallistuvat Euroopan naapuruuspolitiikkaan; |
| --- | --- |

13.

| 14. | korostaa, että vähemmistöjen oikeuksien, myös historiallisen, uskonnollisen ja kulttuuriperinnön, kunnioittaminen on olennainen edellytys Euroopan naapuruuspolitiikan tehokkaalle täytäntöönpanolle ja sellaisten olosuhteiden luomiselle, jotka edistävät sodan jälkeistä kunnostusta, aitoa sovintoa ja hyviä naapuruussuhteita Armenian ja Azerbaidžanin välillä; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa Azerbaidžanin ja Armenian hallituksia kansainvälisen yhteisön tuella varmistamaan, että kaikki väitteet kansainvälisen oikeuden, myös kulttuuriperinnön suojelun, rikkomisesta tutkitaan tehokkaasti; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita tukemaan edelleen kansainvälisten järjestöjen työtä kulttuuri- ja uskonnollisen perinnön suojelemiseksi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita tukemaan edelleen kiireellisen humanitaarisen avun toimittamista; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita tukemaan Armenian ja Azerbaidžanin kansalaisjärjestöjä, jotka aidosti edistävät sovintoa; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa EU:ta, Unescoa, Euroopan neuvostoa ja Etyjiä yhdessä rohkaisemaan ja tukemaan toimia, joilla pyritään turvaamaan kulttuuri- ja uskonnollinen perintö; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa komissiota käyttämään kaikkia käytettävissä olevia keinoja Vuoristo-Karabahin kulttuuriperintöön kohdistuvan vandalismin, tuhoamisen tai muuttamisen estämiseksi; |
| --- | --- |

20.

| 21. | korostaa, että kansainvälisen yhteisön toimet kulttuuriperinnön suojaamiseksi ovat olennaisen tärkeitä, jotta voidaan luoda perusta kestävälle rauhalle alueella; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, neuvostolle, komissiolle, Armenian hallitukselle ja presidentille, Azerbaidžanin hallitukselle ja presidentille, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön pääsihteerille, Euroopan neuvoston pääsihteerille, Unescon pääjohtajalle ja Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerille. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  EUVL C 290 E, 29.11.2006, s. 421.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0039.

(3)  Euroopan parlamentin päätöslauselma 20. toukokuuta 2021 sotavankien tilanteesta Armenian ja Azerbaidžanin viimeisimmän konfliktin jälkeen (EUVL C 15, 12.1.2022, s. 156).

---

| 9.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 347/202 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 347/202

---

P9_TA(2022)0081

Katsaus unionin kansalaisuuteen vuonna 2022

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. maaliskuuta 2022 katsauksesta unionin kansalaisuuteen vuonna 2020: kansalaisten vaikutusmahdollisuuksien lisääminen ja heidän oikeuksiensa suojelu (2021/2099(INI))

(2022/C 347/19)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2, 6 ja 9–12 artiklan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 18–25 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2, 6 ja 9–12 artiklan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 18–25 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 21 ja 39–46 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 21 ja 39–46 artiklan,

| — | ottaa huomioon SEUT 24 artiklan 2 kohdassa ja 227 artiklassa ja perusoikeuskirjan 44 artiklassa vahvistetun oikeuden esittää vetoomus, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon SEUT 24 artiklan 2 kohdassa ja 227 artiklassa ja perusoikeuskirjan 44 artiklassa vahvistetun oikeuden esittää vetoomus,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä oikeudesta liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella 29. huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/38/EY (1) (vapaata liikkuvuutta koskeva direktiivi), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä oikeudesta liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella 29. huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/38/EY (1) (vapaata liikkuvuutta koskeva direktiivi),

| — | ottaa huomioon niiden unionin kansalaisten kunnallista äänioikeutta ja vaalikelpoisuutta koskevista yksityiskohtaisista säännöistä, jotka asuvat jäsenvaltiossa, jonka kansalaisia he eivät ole, 19. joulukuuta 1994 annetun neuvoston direktiivin 94/80/EY (2) ja niille unionin kansalaisille, jotka asuvat jäsenvaltiossa, mutta eivät ole sen kansalaisia, Euroopan parlamentin vaaleissa kuuluvaa äänioikeutta ja vaalikelpoisuutta koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 6. joulukuuta 1993 annetun neuvoston direktiivin 93/109/EY (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon niiden unionin kansalaisten kunnallista äänioikeutta ja vaalikelpoisuutta koskevista yksityiskohtaisista säännöistä, jotka asuvat jäsenvaltiossa, jonka kansalaisia he eivät ole, 19. joulukuuta 1994 annetun neuvoston direktiivin 94/80/EY (2) ja niille unionin kansalaisille, jotka asuvat jäsenvaltiossa, mutta eivät ole sen kansalaisia, Euroopan parlamentin vaaleissa kuuluvaa äänioikeutta ja vaalikelpoisuutta koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 6. joulukuuta 1993 annetun neuvoston direktiivin 93/109/EY (3),

| — | ottaa huomioon yhteisön viisumisäännöstön laatimisesta (viisumisäännöstö) 13 päivänä heinäkuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 810/2009 (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhteisön viisumisäännöstön laatimisesta (viisumisäännöstö) 13 päivänä heinäkuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 810/2009 (4),

| — | ottaa huomioon tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta avioliittoa ja vanhempainvastuuta koskevissa asioissa 27. marraskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2201/2003 (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta avioliittoa ja vanhempainvastuuta koskevissa asioissa 27. marraskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2201/2003 (5),

| — | ottaa huomioon pitkään oleskelleiden kolmansien maiden kansalaisten asemasta 25. marraskuuta 2003 annetun neuvoston direktiivin 2003/109/EY (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon pitkään oleskelleiden kolmansien maiden kansalaisten asemasta 25. marraskuuta 2003 annetun neuvoston direktiivin 2003/109/EY (6),

| — | ottaa huomioon 15. joulukuuta 2020 annetun komission kertomuksen ”Katsaus unionin kansalaisuuteen vuonna 2020: kansalaisten vaikutusmahdollisuuksien lisääminen ja heidän oikeuksiensa suojelu” (COM(2020)0730), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. joulukuuta 2020 annetun komission kertomuksen ”Katsaus unionin kansalaisuuteen vuonna 2020: kansalaisten vaikutusmahdollisuuksien lisääminen ja heidän oikeuksiensa suojelu” (COM(2020)0730),

| — | ottaa huomioon 15. joulukuuta 2020 annetun komission kertomuksen SEUT 25 artiklan mukaisesti ”Edistyminen kohti tosiasiallista EU:n kansalaisuutta vuosina 2016–2020” (COM(2020)0731), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. joulukuuta 2020 annetun komission kertomuksen SEUT 25 artiklan mukaisesti ”Edistyminen kohti tosiasiallista EU:n kansalaisuutta vuosina 2016–2020” (COM(2020)0731),

| — | ottaa huomioon komission vuonna 2020 järjestämän EU:n kansalaisuuteen liittyviä oikeuksia koskevan julkisen kuulemisen tulokset sekä heinäkuussa 2020 julkaistun Flash-eurobarometrin 485 Euroopan unionin kansalaisuutta ja demokratiaa koskevan tutkimuksen tulokset, jotka osoittavat, että covid-19-pandemian aikana monilla EU:n kansalaisilla on ollut vaikeuksia saada muun muassa terveydenhuoltotukea, lastenhoitotukea tai tietoa rajoilla vaadittavista rajoituksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission vuonna 2020 järjestämän EU:n kansalaisuuteen liittyviä oikeuksia koskevan julkisen kuulemisen tulokset sekä heinäkuussa 2020 julkaistun Flash-eurobarometrin 485 Euroopan unionin kansalaisuutta ja demokratiaa koskevan tutkimuksen tulokset, jotka osoittavat, että covid-19-pandemian aikana monilla EU:n kansalaisilla on ollut vaikeuksia saada muun muassa terveydenhuoltotukea, lastenhoitotukea tai tietoa rajoilla vaadittavista rajoituksista,

| — | ottaa huomioon 12. joulukuuta 2017 antamansa päätöslauselman katsauksesta Euroopan unionin kansalaisuuteen vuonna 2017: kansalaisten oikeuksista vahvempia demokraattisen muutoksen unionissa (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. joulukuuta 2017 antamansa päätöslauselman katsauksesta Euroopan unionin kansalaisuuteen vuonna 2017: kansalaisten oikeuksista vahvempia demokraattisen muutoksen unionissa (7),

| — | ottaa huomioon 12. helmikuuta 2019 antamansa päätöslauselman unionin kansalaisuuteen liittyvien perussopimuksen määräysten täytäntöönpanosta (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. helmikuuta 2019 antamansa päätöslauselman unionin kansalaisuuteen liittyvien perussopimuksen määräysten täytäntöönpanosta (8),

| — | ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2020 julkaistun komission kertomuksen väestönmuutoksen vaikutuksesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2020 julkaistun komission kertomuksen väestönmuutoksen vaikutuksesta,

| — | ottaa huomioon YK:n yleissopimuksen vammaisten henkilöiden oikeuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleissopimuksen vammaisten henkilöiden oikeuksista,

| — | ottaa huomioon 26. lokakuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/2102 julkisen sektorin elinten verkkosivustojen ja mobiilisovellusten saavutettavuudesta (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. lokakuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/2102 julkisen sektorin elinten verkkosivustojen ja mobiilisovellusten saavutettavuudesta (9),

| — | ottaa huomioon komission laatiman vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan strategian 2021–2030, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission laatiman vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan strategian 2021–2030,

| — | ottaa huomioon komission 27. tammikuuta 2021 julkaiseman ikääntymistä kokevan vihreän kirjan ”Sukupolvien välisen solidaarisuuden ja vastuullisuuden edistäminen” (COM(2021)0050); |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 27. tammikuuta 2021 julkaiseman ikääntymistä kokevan vihreän kirjan ”Sukupolvien välisen solidaarisuuden ja vastuullisuuden edistäminen” (COM(2021)0050);

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 20. maaliskuuta 2019 antaman tiedonannon vammaisten henkilöiden todellisesta oikeudesta äänestää Euroopan parlamentin vaaleissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 20. maaliskuuta 2019 antaman tiedonannon vammaisten henkilöiden todellisesta oikeudesta äänestää Euroopan parlamentin vaaleissa,

| — | ottaa huomioon 24. marraskuuta 2020 antamansa päätöslauselman (10) Schengen-järjestelmästä ja covid-19-kriisin aikana toteutetuista toimenpiteistä ja 17. syyskuuta 2020 antamansa päätöslauselman (11) covid-19-pandemiasta: terveysarviointien ja riskiluokituksen koordinointi EU:ssa sekä vaikutukset Schengenin alueeseen ja sisämarkkinoihin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. marraskuuta 2020 antamansa päätöslauselman (10) Schengen-järjestelmästä ja covid-19-kriisin aikana toteutetuista toimenpiteistä ja 17. syyskuuta 2020 antamansa päätöslauselman (11) covid-19-pandemiasta: terveysarviointien ja riskiluokituksen koordinointi EU:ssa sekä vaikutukset Schengenin alueeseen ja sisämarkkinoihin,

| — | ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman (12) raja- ja kausityöntekijöiden eurooppalaisesta suojelusta covid-19-kriisin yhteydessä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman (12) raja- ja kausityöntekijöiden eurooppalaisesta suojelusta covid-19-kriisin yhteydessä,

| — | ottaa huomioon 8. heinäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman (13) kehitysvammaisten henkilöiden ja heidän perheidensä oikeuksista covid-19-kriisissä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. heinäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman (13) kehitysvammaisten henkilöiden ja heidän perheidensä oikeuksista covid-19-kriisissä,

| — | ottaa huomioon 24. marraskuuta 2020 antamansa päätöslauselman (14) asunnottomuuden vähentämisestä Euroopan unionissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. marraskuuta 2020 antamansa päätöslauselman (14) asunnottomuuden vähentämisestä Euroopan unionissa,

| — | ottaa huomioon 17. joulukuuta 2020 antamansa päätöslauselman (15) eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta ”Minority SafePack” – miljoona allekirjoitusta Euroopan monimuotoisuuden puolesta ja 7. helmikuuta 2018 antamansa päätöslauselman (16) vähemmistöjen suojelusta ja syrjimättömyydestä EU:n jäsenvaltioissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. joulukuuta 2020 antamansa päätöslauselman (15) eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta ”Minority SafePack” – miljoona allekirjoitusta Euroopan monimuotoisuuden puolesta ja 7. helmikuuta 2018 antamansa päätöslauselman (16) vähemmistöjen suojelusta ja syrjimättömyydestä EU:n jäsenvaltioissa,

| — | ottaa huomioon 14. syyskuuta 2021 antamansa päätöslauselman (17) hlbtiq-henkilöiden oikeuksista EU:ssa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. syyskuuta 2021 antamansa päätöslauselman (17) hlbtiq-henkilöiden oikeuksista EU:ssa,

| — | ottaa huomioon 7. lokakuuta 2021 antamansa päätöslauselman (18) vammaisten henkilöiden suojelusta vetoomusten avulla: saadut kokemukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. lokakuuta 2021 antamansa päätöslauselman (18) vammaisten henkilöiden suojelusta vetoomusten avulla: saadut kokemukset,

| — | ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2021 antamansa päätöslauselman (19) Euroopan oikeusasiamiehen vuosikertomuksesta 2019 ja 16. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman (20) Euroopan oikeusasiamiehen vuosikertomuksesta 2018, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2021 antamansa päätöslauselman (19) Euroopan oikeusasiamiehen vuosikertomuksesta 2019 ja 16. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman (20) Euroopan oikeusasiamiehen vuosikertomuksesta 2018,

| — | ottaa huomioon 17. joulukuuta 2020 antamansa päätöslauselman (21) vetoomusvaliokunnan vuonna 2019 käsittelemistä asioista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. joulukuuta 2020 antamansa päätöslauselman (21) vetoomusvaliokunnan vuonna 2019 käsittelemistä asioista,

| — | ottaa huomioon 16. joulukuuta 2021 antamansa päätöslauselman (22) vetoomusvaliokunnan toiminnasta vuonna 2020, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. joulukuuta 2021 antamansa päätöslauselman (22) vetoomusvaliokunnan toiminnasta vuonna 2020,

| — | ottaa huomioon vetoomusvaliokunnan mietinnön aiheesta ”Kansalaisten osallistuminen: oikeus esittää vetoomus, oikeus tehdä kantelu Euroopan oikeusasiamiehelle ja eurooppalainen kansalaisaloite” (A9-0018/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vetoomusvaliokunnan mietinnön aiheesta ”Kansalaisten osallistuminen: oikeus esittää vetoomus, oikeus tehdä kantelu Euroopan oikeusasiamiehelle ja eurooppalainen kansalaisaloite” (A9-0018/2022),

| — | ottaa huomioon vetoomusvaliokunnan mietinnön Euroopan oikeusasiamiehen vuosikertomuksesta 2020 (A9-0342/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vetoomusvaliokunnan mietinnön Euroopan oikeusasiamiehen vuosikertomuksesta 2020 (A9-0342/2021),

| — | ottaa huomioon vetoomusvaliokunnan vuodesta 2018 järjestämät julkiset kuulemistilaisuudet unionin kansalaisuuteen liittyvistä asioista ja erityisesti 26. toukokuuta 2021 järjestetyn kuulemistilaisuuden aiheesta ”Toimielinten väliset suhteet vetoomusten käsittelyssä: komission rooli”, 29. lokakuuta 2020 järjestetyn kuulemistilaisuuden aiheesta ”Unionin kansalaisuus: vaikutusmahdollisuudet, osallisuus, osallistuminen” yhdessä oikeudellisten asioiden valiokunnan, perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan sekä kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan kanssa, 1. helmikuuta 2018 järjestetyn kuulemistilaisuuden aiheesta ”Kansalaisten oikeudet Brexitin jälkeen” yhdessä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan ja kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan kanssa ja 21. helmikuuta 2018 järjestyn kuulemistilaisuuden aiheesta ”Eurooppalainen kansalaisaloite: uutta eurooppalaista kansalaisaloitetta koskevaa asetusta koskevan komission ehdotuksen arviointi” yhdessä perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan kanssa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vetoomusvaliokunnan vuodesta 2018 järjestämät julkiset kuulemistilaisuudet unionin kansalaisuuteen liittyvistä asioista ja erityisesti 26. toukokuuta 2021 järjestetyn kuulemistilaisuuden aiheesta ”Toimielinten väliset suhteet vetoomusten käsittelyssä: komission rooli”, 29. lokakuuta 2020 järjestetyn kuulemistilaisuuden aiheesta ”Unionin kansalaisuus: vaikutusmahdollisuudet, osallisuus, osallistuminen” yhdessä oikeudellisten asioiden valiokunnan, perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan sekä kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan kanssa, 1. helmikuuta 2018 järjestetyn kuulemistilaisuuden aiheesta ”Kansalaisten oikeudet Brexitin jälkeen” yhdessä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan ja kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan kanssa ja 21. helmikuuta 2018 järjestyn kuulemistilaisuuden aiheesta ”Eurooppalainen kansalaisaloite: uutta eurooppalaista kansalaisaloitetta koskevaa asetusta koskevan komission ehdotuksen arviointi” yhdessä perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan kanssa,

| — | ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan, kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan ja vetoomusvaliokunnan 15. lokakuuta 2020 järjestämän julkisen kuulemisen aiheesta ”Minority SafePack – miljoona allekirjoitusta Euroopan monimuotoisuuden puolesta”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan, kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan ja vetoomusvaliokunnan 15. lokakuuta 2020 järjestämän julkisen kuulemisen aiheesta ”Minority SafePack – miljoona allekirjoitusta Euroopan monimuotoisuuden puolesta”,

| — | ottaa huomioon vetoomusvaliokunnan ja oikeudellisten asioiden valiokunnan yhdessä 27. marraskuuta 2018 järjestämän parlamenttien välisen valiokuntakokouksen aiheesta ”Parlamenttien valmiuksien kehittäminen ja kansalaisten oikeuksien voimaansaattaminen unionin lainsäädännön täytäntöönpanossa ja soveltamisessa”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vetoomusvaliokunnan ja oikeudellisten asioiden valiokunnan yhdessä 27. marraskuuta 2018 järjestämän parlamenttien välisen valiokuntakokouksen aiheesta ”Parlamenttien valmiuksien kehittäminen ja kansalaisten oikeuksien voimaansaattaminen unionin lainsäädännön täytäntöönpanossa ja soveltamisessa”,

| — | ottaa huomioon kansalaisoikeuksien sekä perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden politiikkayksikön vetoomusvaliokunnan pyynnöstä vuosina 2019, 2020 ja 2021 tilaamat tutkimukset ”Strengthening the role and impact of petitions as an instrument of participative democracy – Lessons learnt from a citizens’ perspective 10 years after the entry into force of the Lisbon Treaty” (29. lokakuuta 2021), ”Obstacles to the Free Movement of Rainbow Families in the EU” (8. maaliskuuta 2021), ”Obstacles to participation and European elections, inside the EU” (15. syyskuuta 2020) ja ”Achievements of the Committee on Petitions during the 2014-2019 parliamentary term and challenges for the future” (3. heinäkuuta 2019), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisoikeuksien sekä perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden politiikkayksikön vetoomusvaliokunnan pyynnöstä vuosina 2019, 2020 ja 2021 tilaamat tutkimukset ”Strengthening the role and impact of petitions as an instrument of participative democracy – Lessons learnt from a citizens’ perspective 10 years after the entry into force of the Lisbon Treaty” (29. lokakuuta 2021), ”Obstacles to the Free Movement of Rainbow Families in the EU” (8. maaliskuuta 2021), ”Obstacles to participation and European elections, inside the EU” (15. syyskuuta 2020) ja ”Achievements of the Committee on Petitions during the 2014-2019 parliamentary term and challenges for the future” (3. heinäkuuta 2019),

| — | ottaa huomioon kansalaisoikeuksien sekä perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden politiikkayksikön vetoomusvaliokunnalle 22. maaliskuuta 2021 ja 28. lokakuuta 2020 järjestämät seminaarit hlbti+ -henkilöiden oikeuksista EU:ssa ja vammaisten henkilöiden oikeuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisoikeuksien sekä perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden politiikkayksikön vetoomusvaliokunnalle 22. maaliskuuta 2021 ja 28. lokakuuta 2020 järjestämät seminaarit hlbti+ -henkilöiden oikeuksista EU:ssa ja vammaisten henkilöiden oikeuksista,

| — | ottaa huomioon Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamista Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä koskevan sopimuksen (23), jäljempänä ”erosopimus”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamista Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä koskevan sopimuksen (23), jäljempänä ”erosopimus”,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon vetoomusvaliokunnan mietinnön (A9-0019/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vetoomusvaliokunnan mietinnön (A9-0019/2022),

| A. | ottaa huomioon, että unionin kansalaisuus on yksi EU:n konkreettisimmista saavutuksista ja että se antaa unionin kansalaisille joukon perusoikeuksia, mukaan lukien vapaa liikkuvuus EU:ssa, oikeus osallistua EU:n demokraattiseen toimintaan ja oikeus suojeluun syrjinnältä, samalla kun se takaa yhtäläiset mahdollisuudet; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että unionin kansalaisuus on yksi EU:n konkreettisimmista saavutuksista ja että se antaa unionin kansalaisille joukon perusoikeuksia, mukaan lukien vapaa liikkuvuus EU:ssa, oikeus osallistua EU:n demokraattiseen toimintaan ja oikeus suojeluun syrjinnältä, samalla kun se takaa yhtäläiset mahdollisuudet;

| B. | ottaa huomioon, että brexit on korostanut unionin kansalaisuuteen liittyvien oikeuksien merkitystä ja niiden ratkaisevaa roolia miljoonien unionin kansalaisten jokapäiväisessä elämässä ja lisännyt EU:ssa vallitsevaa tietoisuutta näiden oikeuksien mahdollisesta menettämisestä ja sen seurauksista, mistä ovat osoituksena Yhdistyneessä kuningaskunnassa asuvien unionin kansalaisten ja EU-maassa asuvien Yhdistyneen kuningaskunnan kansalaisten esittämien vetoomusten suuri määrä brexitin vaikutuksista heidän asemaansa unionin kansalaisina; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että brexit on korostanut unionin kansalaisuuteen liittyvien oikeuksien merkitystä ja niiden ratkaisevaa roolia miljoonien unionin kansalaisten jokapäiväisessä elämässä ja lisännyt EU:ssa vallitsevaa tietoisuutta näiden oikeuksien mahdollisesta menettämisestä ja sen seurauksista, mistä ovat osoituksena Yhdistyneessä kuningaskunnassa asuvien unionin kansalaisten ja EU-maassa asuvien Yhdistyneen kuningaskunnan kansalaisten esittämien vetoomusten suuri määrä brexitin vaikutuksista heidän asemaansa unionin kansalaisina;

| C. | ottaa huomioon, että oikeusvaltioperiaate on yksi unionin perustana olevista arvoista ja että sen suojelulla varmistetaan perusoikeuksien ja demokratian kunnioittaminen; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että oikeusvaltioperiaate on yksi unionin perustana olevista arvoista ja että sen suojelulla varmistetaan perusoikeuksien ja demokratian kunnioittaminen;

| D. | ottaa huomioon, että yksi EU:n kulmakivistä on vapaa liikkuvuus, joka antaa kaikille EU:n kansalaisille mahdollisuuden asua, työskennellä tai opiskella ja käyttää terveydenhuoltopalveluja missä tahansa jäsenvaltiossa; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että yksi EU:n kulmakivistä on vapaa liikkuvuus, joka antaa kaikille EU:n kansalaisille mahdollisuuden asua, työskennellä tai opiskella ja käyttää terveydenhuoltopalveluja missä tahansa jäsenvaltiossa;

| E. | ottaa huomioon, että aktiivinen kansalaisuus voidaan varmistaa paremmin, jos kansalaisten perustarpeet täytetään; katsoo, että vähimmäispalkkojen tarjoama suoja on siksi erittäin tärkeä ja ennakkoedellytys sille, että saavutetaan EU:n tavoite, jonka mukaan ketään ei jätetä jälkeen; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että aktiivinen kansalaisuus voidaan varmistaa paremmin, jos kansalaisten perustarpeet täytetään; katsoo, että vähimmäispalkkojen tarjoama suoja on siksi erittäin tärkeä ja ennakkoedellytys sille, että saavutetaan EU:n tavoite, jonka mukaan ketään ei jätetä jälkeen;

| F. | ottaa huomioon, että epävarmoissa työ- ja elinoloissa olevat ihmiset tuntevat usein syrjäytyneensä ja osallistuvat vähemmän tai eivät lainkaan sosiaaliseen elämään, kansalaisyhteiskuntaan ja vaaleihin; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että epävarmoissa työ- ja elinoloissa olevat ihmiset tuntevat usein syrjäytyneensä ja osallistuvat vähemmän tai eivät lainkaan sosiaaliseen elämään, kansalaisyhteiskuntaan ja vaaleihin;

| G. | ottaa huomioon, että asunnottomilla henkilöillä on epävarmat elinolot minkä lisäksi heillä on usein vain vähän tai ei ollenkaan tietoa oikeuksistaan eikä välineitä puolustaa niitä; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että asunnottomilla henkilöillä on epävarmat elinolot minkä lisäksi heillä on usein vain vähän tai ei ollenkaan tietoa oikeuksistaan eikä välineitä puolustaa niitä;

| H. | ottaa huomioon, että haavoittuvassa asemassa olevien, heikommassa asemassa olevien tai aliedustettujen ryhmien määritelmät vaihtelevat suuresti jäsenvaltioiden välillä ja voivat jopa riippua jäsenvaltion poliittisesta ja yhteiskunnallisesta tilanteesta tiettynä ajankohtana; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että haavoittuvassa asemassa olevien, heikommassa asemassa olevien tai aliedustettujen ryhmien määritelmät vaihtelevat suuresti jäsenvaltioiden välillä ja voivat jopa riippua jäsenvaltion poliittisesta ja yhteiskunnallisesta tilanteesta tiettynä ajankohtana;

| I. | ottaa huomioon, että monet raja- ja kausityöntekijät kohtaavat vaikeita, epäterveellisiä ja turvattomia työoloja, heidän työsuhdeturvansa on vähäinen tai olematon ja sosiaaliturva riittämätöntä tai sitä ei ole lainkaan, eivätkä he saa sosiaalietuuksia; ottaa huomioon, että monet raja- ja kausityöntekijät tulevat haavoittuvassa asemassa olevista yhteiskunnallisista ryhmistä ja alueilta; ottaa huomioon, että covid-19-kriisi on pahentanut monien raja- ja kausityöntekijöiden epävarmoja tilanteita ja jättänyt aukkoja heidän suojeluaan koskevan lainsäädännön täytäntöönpanoon; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että monet raja- ja kausityöntekijät kohtaavat vaikeita, epäterveellisiä ja turvattomia työoloja, heidän työsuhdeturvansa on vähäinen tai olematon ja sosiaaliturva riittämätöntä tai sitä ei ole lainkaan, eivätkä he saa sosiaalietuuksia; ottaa huomioon, että monet raja- ja kausityöntekijät tulevat haavoittuvassa asemassa olevista yhteiskunnallisista ryhmistä ja alueilta; ottaa huomioon, että covid-19-kriisi on pahentanut monien raja- ja kausityöntekijöiden epävarmoja tilanteita ja jättänyt aukkoja heidän suojeluaan koskevan lainsäädännön täytäntöönpanoon;

| J. | toteaa, että covid-19-pandemia on tuonut esiin ennennäkemättömiä haasteita vapaalle liikkuvuudelle EU:ssa ja monet jäsenvaltiot ovat ottaneet hätätoimenpiteinä käyttöön matkustusrajoituksia ja sisärajavalvontaa; ottaa huomioon, että EU:n kansalaiset ovat esittäneet huomattavan määrän vetoomuksia, joissa tuodaan esille vakavia huolenaiheita kansallisten hätätoimenpiteiden vaikutuksesta heidän vapauteensa matkustaa, työskennellä ja opiskella ulkomailla sekä heidän kykyynsä rakentaa ja ylläpitää rajat ylittäviä perhesiteitä; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että covid-19-pandemia on tuonut esiin ennennäkemättömiä haasteita vapaalle liikkuvuudelle EU:ssa ja monet jäsenvaltiot ovat ottaneet hätätoimenpiteinä käyttöön matkustusrajoituksia ja sisärajavalvontaa; ottaa huomioon, että EU:n kansalaiset ovat esittäneet huomattavan määrän vetoomuksia, joissa tuodaan esille vakavia huolenaiheita kansallisten hätätoimenpiteiden vaikutuksesta heidän vapauteensa matkustaa, työskennellä ja opiskella ulkomailla sekä heidän kykyynsä rakentaa ja ylläpitää rajat ylittäviä perhesiteitä;

| K. | ottaa huomioon, että pandemia vaikuttaa erityisen kielteisesti vammaisten ja ikääntyneiden henkilöiden tilanteeseen ja rajoittaa merkittävästi heidän mahdollisuuksiaan käyttää oikeuksiaan; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että pandemia vaikuttaa erityisen kielteisesti vammaisten ja ikääntyneiden henkilöiden tilanteeseen ja rajoittaa merkittävästi heidän mahdollisuuksiaan käyttää oikeuksiaan;

| L. | ottaa huomioon, että vetoomusvaliokunta on vastaanottanut huomattavan määrän vetoomuksia, joissa nostetaan esiin huoli syrjinnästä, jota hlbtiq-henkilöt kokevat EU:ssa yleisesti ja erityisesti sateenkaariperheet (eli perheet, joissa ainakin yksi jäsen on hlbtiq-henkilö) heidän harjoittaessaan liikkumisvapauttaan EU:ssa, mistä on aiheutunut kielteisiä seurauksia lasten oikeuksille ja eduille; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että vetoomusvaliokunta on vastaanottanut huomattavan määrän vetoomuksia, joissa nostetaan esiin huoli syrjinnästä, jota hlbtiq-henkilöt kokevat EU:ssa yleisesti ja erityisesti sateenkaariperheet (eli perheet, joissa ainakin yksi jäsen on hlbtiq-henkilö) heidän harjoittaessaan liikkumisvapauttaan EU:ssa, mistä on aiheutunut kielteisiä seurauksia lasten oikeuksille ja eduille;

| M. | ottaa huomioon, että perusoikeuskirjan 21 artiklassa kielletään ”kaikenlainen syrjintä, joka perustuu sukupuoleen, rotuun, ihonväriin tai etniseen taikka yhteiskunnalliseen alkuperään, geneettisiin ominaisuuksiin, kieleen, uskontoon tai vakaumukseen, poliittisiin tai muihin mielipiteisiin, kansalliseen vähemmistöön kuulumiseen, varallisuuteen, syntyperään, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen tai muuhun sellaiseen seikkaan”, EU:n kansalaisuuden ensisijaisena ilmentymänä; toteaa, että syrjintäkielto on samalla ratkaiseva osatekijä vapaan liikkuvuuden oikeutta käytettäessä, kuten edellä mainitut vetoomukset osoittavat; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että perusoikeuskirjan 21 artiklassa kielletään ”kaikenlainen syrjintä, joka perustuu sukupuoleen, rotuun, ihonväriin tai etniseen taikka yhteiskunnalliseen alkuperään, geneettisiin ominaisuuksiin, kieleen, uskontoon tai vakaumukseen, poliittisiin tai muihin mielipiteisiin, kansalliseen vähemmistöön kuulumiseen, varallisuuteen, syntyperään, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen tai muuhun sellaiseen seikkaan”, EU:n kansalaisuuden ensisijaisena ilmentymänä; toteaa, että syrjintäkielto on samalla ratkaiseva osatekijä vapaan liikkuvuuden oikeutta käytettäessä, kuten edellä mainitut vetoomukset osoittavat;

| N. | ottaa huomioon, että noin 50 miljoonaa ihmistä kuuluu kansalliseen vähemmistöön tai vähemmistökieliyhteisöön EU:ssa; ottaa huomioon, että komissio ei ole toteuttanut lainsäädäntötoimia vastauksena eurooppalaiseen kansalaisaloitteeseen ”Minority SafePack – miljoona allekirjoitusta Euroopan monimuotoisuuden puolesta”, vaikka parlamentin jäsenten suuri enemmistö tuki sitä; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että noin 50 miljoonaa ihmistä kuuluu kansalliseen vähemmistöön tai vähemmistökieliyhteisöön EU:ssa; ottaa huomioon, että komissio ei ole toteuttanut lainsäädäntötoimia vastauksena eurooppalaiseen kansalaisaloitteeseen ”Minority SafePack – miljoona allekirjoitusta Euroopan monimuotoisuuden puolesta”, vaikka parlamentin jäsenten suuri enemmistö tuki sitä;

| O. | ottaa huomioon, että kansalaisuuden myöntäminen ja poistaminen kuuluu edelleen jäsenvaltioiden toimivaltaan; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että kansalaisuuden myöntäminen ja poistaminen kuuluu edelleen jäsenvaltioiden toimivaltaan;

| P. | toteaa vetoomusten osoittaneen, että liikkuvilla unionin kansalaisilla ja asukkailla on yhä vaikeuksia vaalioikeuksiensa käyttämisessä, mikä johtuu hallinnollisista rasitteista, byrokratiasta ja kielellisistä esteistä joissakin jäsenvaltioissa ja harhaanjohtavista tiedoista tai joidenkin jäsenvaltioiden viranomaisten yhteistyön puutteesta; |
| --- | --- |

P.

toteaa vetoomusten osoittaneen, että liikkuvilla unionin kansalaisilla ja asukkailla on yhä vaikeuksia vaalioikeuksiensa käyttämisessä, mikä johtuu hallinnollisista rasitteista, byrokratiasta ja kielellisistä esteistä joissakin jäsenvaltioissa ja harhaanjohtavista tiedoista tai joidenkin jäsenvaltioiden viranomaisten yhteistyön puutteesta;

| Q. | ottaa huomioon, että vammaisilla henkilöillä on edelleen oikeudellisia, käytännöllisiä ja fyysisiä esteitä käyttää tehokkaasti äänioikeuttaan ja vaalikelpoisuuttaan ja oikeutta saada tietoa vaalisäännöistä, -menettelyistä, -ohjelmista ja -keskusteluista erityyppisten vammaisten henkilöiden tarpeisiin sovituissa muodoissa, minkä vuoksi he ovat edelleen aliedustettuina vaaleissa; ottaa huomioon, että aliedustettujen ryhmien osallistumisesta vaaleihin on edelleen varsin vähän tietoja; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että vammaisilla henkilöillä on edelleen oikeudellisia, käytännöllisiä ja fyysisiä esteitä käyttää tehokkaasti äänioikeuttaan ja vaalikelpoisuuttaan ja oikeutta saada tietoa vaalisäännöistä, -menettelyistä, -ohjelmista ja -keskusteluista erityyppisten vammaisten henkilöiden tarpeisiin sovituissa muodoissa, minkä vuoksi he ovat edelleen aliedustettuina vaaleissa; ottaa huomioon, että aliedustettujen ryhmien osallistumisesta vaaleihin on edelleen varsin vähän tietoja;

| R. | ottaa huomioon, että EU:n kansalaisten oikeus osallistua demokraattiseen toimintaan EU:ssa ulottuu pidemmälle kuin äänestäminen tai asettuminen ehdokkaaksi Euroopan parlamentin vaaleissa; ottaa huomioon, että perussopimukset tarjoavat useita osallistavia välineitä, joilla pyritään kannustamaan kansalaisten suoraa yhteydenpitoa EU:hun, mukaan lukien oikeus esittää vetoomus, oikeus kääntyä Euroopan oikeusasiamiehen puoleen ja oikeus esittää eurooppalainen kansalaisaloite; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että EU:n kansalaisten oikeus osallistua demokraattiseen toimintaan EU:ssa ulottuu pidemmälle kuin äänestäminen tai asettuminen ehdokkaaksi Euroopan parlamentin vaaleissa; ottaa huomioon, että perussopimukset tarjoavat useita osallistavia välineitä, joilla pyritään kannustamaan kansalaisten suoraa yhteydenpitoa EU:hun, mukaan lukien oikeus esittää vetoomus, oikeus kääntyä Euroopan oikeusasiamiehen puoleen ja oikeus esittää eurooppalainen kansalaisaloite;

| S. | ottaa huomioon, että joissakin EU:n jäsenvaltioissa kansalaisuudettomat henkilöt, joilla on pitkään oleskelleen kolmannen maan kansalaisen asema, eivät osallistu täysimääräisesti demokraattiseen toimintaan ja erityisesti heiltä evätään oikeus osallistua kunnallisvaaleihin ja/tai Euroopan parlamentin vaaleihin; ottaa huomioon, että vaikka komissio ei antanut suositusta valtiottomien vähemmistöjen, kuten romanien, tasa-arvon lähentämisestä: sitä kuitenkin ehdotettiin eurooppalaisessa kansalaisaloitteessa ”Minority SafePack – miljoona allekirjoitusta Euroopan monimuotoisuuden puolesta”; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että joissakin EU:n jäsenvaltioissa kansalaisuudettomat henkilöt, joilla on pitkään oleskelleen kolmannen maan kansalaisen asema, eivät osallistu täysimääräisesti demokraattiseen toimintaan ja erityisesti heiltä evätään oikeus osallistua kunnallisvaaleihin ja/tai Euroopan parlamentin vaaleihin; ottaa huomioon, että vaikka komissio ei antanut suositusta valtiottomien vähemmistöjen, kuten romanien, tasa-arvon lähentämisestä: sitä kuitenkin ehdotettiin eurooppalaisessa kansalaisaloitteessa ”Minority SafePack – miljoona allekirjoitusta Euroopan monimuotoisuuden puolesta”;

| T. | ottaa huomioon, että EU:n on suojeltava Yhdistyneessä kuningaskunnassa asuvia EU:n kansalaisia erosopimuksen mukaisesti; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että EU:n on suojeltava Yhdistyneessä kuningaskunnassa asuvia EU:n kansalaisia erosopimuksen mukaisesti;

| U. | ottaa huomioon, että ikääntyneet ihmiset ovat sitoutuneita kansalaisia, jotka antavat merkittävän ja arvokkaan panoksen yhteiskunnalle osallistumalla vapaaehtoistoimintaan ja sosiaalisiin aloitteisiin sekä tukemalla ja hoitamalla huollettavia; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että ikääntyneet ihmiset ovat sitoutuneita kansalaisia, jotka antavat merkittävän ja arvokkaan panoksen yhteiskunnalle osallistumalla vapaaehtoistoimintaan ja sosiaalisiin aloitteisiin sekä tukemalla ja hoitamalla huollettavia;

| V. | ottaa huomioon, että tavaroiden ja palvelujen, myös julkisten palvelujen, saatavuus edellyttää yhä enemmän digitaalisia taitoja; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että tavaroiden ja palvelujen, myös julkisten palvelujen, saatavuus edellyttää yhä enemmän digitaalisia taitoja;

| W. | ottaa huomioon, että digitalisaatio samalla luo mahdollisuuksia ja muodostaa uhan kaikille sukupolville, erityisesti ikääntyneille; ottaa huomioon, että teknologian muutokset voivat vaikuttaa kielteisesti ikääntyneisiin, joilla ei ole riittäviä tietoja, taitoja ja mahdollisuuksia käyttää digitaaliteknologiaa; ottaa huomioon, että ikääntyneet ihmiset joutuvat usein syrjinnän, väkivallan, eristyneisyyden, yksinäisyyden, syrjäytymisen ja autonomiansa rajoitusten uhreiksi, mikä johtuu sellaisten digitaalisten ratkaisujen käyttöönotosta, joissa ei oteta huomioon heidän tarpeitaan; |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että digitalisaatio samalla luo mahdollisuuksia ja muodostaa uhan kaikille sukupolville, erityisesti ikääntyneille; ottaa huomioon, että teknologian muutokset voivat vaikuttaa kielteisesti ikääntyneisiin, joilla ei ole riittäviä tietoja, taitoja ja mahdollisuuksia käyttää digitaaliteknologiaa; ottaa huomioon, että ikääntyneet ihmiset joutuvat usein syrjinnän, väkivallan, eristyneisyyden, yksinäisyyden, syrjäytymisen ja autonomiansa rajoitusten uhreiksi, mikä johtuu sellaisten digitaalisten ratkaisujen käyttöönotosta, joissa ei oteta huomioon heidän tarpeitaan;

| 1. | panee merkille komission kertomuksen ”Katsaus Euroopan unionin kansalaisuuteen vuonna 2020 – Kansalaisten vaikutusmahdollisuuksien lisääminen ja heidän oikeuksiensa suojeleminen” ja pitää myönteisenä sen jatkuvaa sitoutumista unionin kansalaisten oikeuksien vaalimiseen muun muassa arvioimalla säännöllisesti heikommassa asemassa oleviin ryhmiin kuuluvien henkilöiden, myös vammaisten ja ikääntyneiden, mahdollisuuksia ja esteitä kansalaisoikeuksien käyttämiselle; pitää valitettavana, että vain kaksi komission ehdottamista 18 toimesta on luonteeltaan lainsäädännöllisiä; korostaa tarvetta arvioida kattavasti unionin kansalaisten oikeuksia ja laatia tarkasti määriteltyjä ja konkreettisia sitoumuksia, toimia ja lainsäädäntöaloitteita seuraaviksi kolmeksi vuodeksi; korostaa, että unionin kansalaisuutta koskevan raportoinnin lopullisena tavoitteena olisi SEUT 25 artiklan mukaisen menettelyn mukaisesti tehdä konkreettisia aloitteita, joilla pyritään vakiinnuttamaan kansalaiskohtaiset oikeudet ja vapaudet unionin kansalaisuuden perussäännössä, joka vastaa Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria, mukaan lukien perusoikeuskirjassa vahvistetut perusoikeudet ja -vapaudet, Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa vahvistetut sosiaaliset oikeudet ja SEU 2 artiklassa vahvistetut eurooppalaisen ”julkisen tilan” osatekijät määrittelevät arvot, mukaan lukien muun muassa kyseisen julkisen tilan, ihmisarvon, vapauden, oikeusvaltion, demokratian, moniarvoisuuden, suvaitsevaisuuden, oikeudenmukaisuuden, solidaarisuuden, tasa-arvon ja syrjimättömyyden kannalta merkityksellinen hallintomalli, joka otettaisiin huomioon perussopimusten tulevassa uudistuksessa; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pitää myönteisenä, että komissio keskittyy jälleen oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

2.

| 3. | korostaa, että riippumaton oikeuslaitos, oikeussuojan saatavuus, sananvapaus, vapaus saada, vastaanottaa ja levittää tietoja sekä tiedotusvälineiden moniarvoisuus ovat oikeusvaltion keskeisiä osatekijöitä; kehottaa komissiota säilyttämään nämä EU:n perusarvot, kun jäsenvaltiot rikkovat niitä; |
| --- | --- |

3.

| 4. | huomauttaa, että kaikilla välineillä, joilla puututaan yksityisyyttä ja henkilötietojen suojaa koskevaan oikeuteen, on oltava oikeusperusta, mutta niiden on myös oltava välttämättömiä ja oikeasuhteisia, kuten yleisessä tietosuoja-asetuksessa ja perusoikeuskirjassa edellytetään; |
| --- | --- |

4.

| 5. | muistuttaa, että vaikka vapaa liikkuvuus on EU:n yhdentymishankkeen ytimessä, covid-19-pandemian aiheuttama ennennäkemätön terveyskriisi ja siihen liittyvät kansalliset hätätoimenpiteet, matkustusrajoitukset ja sisärajatarkastusten tilapäiset palauttamiset ovat vaikuttaneet voimakkaasti vapaaseen liikkuvuuteen; muistuttaa, että näillä toimenpiteillä on ollut merkittävä kielteinen vaikutus ihmisten yksityiselämään, työhön, perheisiin sekä taloudellisiin ja sosiaalisiin oloihin, kuten lukuisat vetoomukset osoittavat; korostaa, että kaikkien kansallisten hätätoimenpiteiden olisi oltava oikeassa suhteessa niiden alkuperäiseen tavoitteeseen eli covid-19-pandemian hillitsemiseen; kehottaa komissiota tässä yhteydessä seuraamaan edelleen covid-19-toimenpiteitä ja niiden vaikutusta EU:n kansalaisuuteen liittyviin oikeuksiin; kehottaa jäsenvaltioita luopumaan asteittain kansallisista hätätoimenpiteistä heti, kun niitä ei enää tarvita; korostaa, että covid-19-pandemialla on kielteinen vaikutus kansalaisten, erityisesti nuorten ja ikääntyneiden, hyvinvointiin ja mielenterveyteen; |
| --- | --- |

5.

| 6. | muistuttaa, että Yhdistyneen kuningaskunnan ero vaikutti eniten Yhdistyneessä kuningaskunnassa asuviin EU:n kansalaisiin ja EU:n 27 jäsenvaltiossa asuviin Yhdistyneen kuningaskunnan kansalaisiin siirtymäkauden päättyessä; kehottaa komissiota seuraamaan tiiviisti erosopimuksen kansalaisten oikeuksia koskevan toisen osan asianmukaista täytäntöönpanoa, jotta voidaan turvata täysimääräisesti ja tehokkaasti niiden kansalaisten oikeudet, jotka ovat käyttäneet liikkumisvapauttaan ennen siirtymäkauden päättymistä; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pitää huolestuttavana, että käyttäessään oikeuttaan muuttaa toiseen jäsenvaltioon sateenkaariperheet kohtaavat edelleen lukuisia esteitä, jotka johtuvat kansallisten lakien eroista samaa sukupuolta olevien parien sekä heidän vanhemmuussuhteensa tunnustamisessa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita panemaan täytäntöön hlbtiq-henkilöiden oikeuksista EU:ssa annetussa parlamentin päätöslauselmassa esitetyt suositukset ja kehottaa komissiota tutkimaan, noudattavatko kaikki jäsenvaltiot 5. kesäkuuta 2018 annettua tuomioistuimen tuomiota asiassa C-673/16, Relu Adrian Coman ym. vastaan Inspectoratul General pentru Imigrări ja Ministerul Afacerilor Interne (24), ja sisällyttämään tämän tuomion vapaata liikkuvuutta koskevien suuntaviivojen tulevaan tarkistamiseen; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pitää valitettavana, että vanhempien ja lasten muutoksenhakukeinot asumus- ja avioerojen tapauksissa eivät ole yhtäläiset jokaisessa jäsenvaltiossa, minkä vuoksi sadat vanhemmat EU:ssa ovat ottaneet yhteyttä vetoomusvaliokuntaan tukeakseen heitä rajatylittävissä perheriidoissa ja vanhempien suorittamissa lasten sieppaustapauksissa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan käyttöön rajatylittäviä huoltajuustapauksia koskevia valvontajärjestelmiä, jotka ovat syrjimättömiä ja joissa kunnioitetaan täysin lapsen perusoikeuksia; |
| --- | --- |

8.

| 9. | muistuttaa, että liikkumisvapautta ei aseteta kyseenalaiseksi ainoastaan merkittävissä maailmanlaajuisissa tapahtumissa; pitää valitettavana, että EU:n kansalaiset, maassa pitkään oleskelleet toisen jäsenvaltion kansalaiset ja EU:n kansalaisten perheenjäsenet, jotka ovat kolmansien maiden kansalaisia, kohtaavat edelleen oikeudellisia, hallinnollisia ja käytännön esteitä toiseen jäsenvaltioon muuttaessaan, erityisesti kun on kyse oleskelua koskevista menettelyistä, siviili- tai sosiaaliasioista, kuten perhelainsäädännöstä tai eläkkeistä, sosiaaliturvajärjestelmien välisestä koordinoinnista, terveyspalvelujen saatavuudesta, sairausvakuutuksesta, koulutuksesta ja verojärjestelmistä sekä ammattipätevyyden tunnustamisesta, kuten lukuisista tätä aihetta koskevista vetoomuksista käy ilmi; korostaa, että näihin esteisiin sisältyy usein syrjiviä hallinnollisia vaatimuksia tai mielivaltaisia vaatimuksia asiakirjoista, joita ei yleensä ole olemassa muissa jäsenvaltioissa; korostaa, että nämä esteet johtuvat usein siitä, että vapaata liikkuvuutta koskevassa direktiivissä ei ole määritelty selkeästi tiettyjä käsitteitä, kuten ”kattava sairausvakuutus” ja ”riittävät varat”; kehottaa komissiota sisällyttämään jäsenvaltioiden syrjivät hallintokäytännöt erityisesti paikallistasolla liikkumisvapautta koskevan direktiivin täytäntöönpanon valvontaan, ryhtymään tarvittaviin täytäntöönpanotoimiin tällaisia käytäntöjä vastaan ja selventämään sen tarkistetuissa suuntaviivoissa käsitteitä, joita ei ole selkeästi määritelty vapaata liikkuvuutta koskevassa direktiivissä; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita lisäksi edistämään yhteistyötä tilanteissa, joissa työntekijät saavat etuuksia ja suorittavat maksuja EU:n eri jäsenvaltioissa, tehostamalla rajatylittävää tiedonvaihtoa eri sosiaaliturvaviranomaisten välillä siten, että kaikki maksut voidaan ottaa asianmukaisesti huomioon eläkeoikeuksia laskettaessa; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa jäsenvaltioita ryhtymään yhteistyö- ja koordinointitoimenpiteisiin, jotta voidaan tehokkaasti poistaa autojen rekisteröintiä koskevan kaksinkertaisen verotuksen, verosyrjinnän ja rajatylittävien tapausten kaksinkertaisen verotuksen ongelmat ja ottaa paremmin huomioon työntekijöiden rajatylittävän liikkuvuuden todellinen tilanne; katsoo, että kaksinkertaisen verotuksen ongelmia on käsitelty riittämättömästi nykyisissä kahdenvälisissä verosopimuksissa tai minkään jäsenvaltion yksipuolisin toimin ja siksi asiassa tarvittaisiin EU:n tason yhteistä ja oikea-aikaista toimintaa; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pitää myönteisenä komission ilmoitusta, että se tarkistaa konsuliviranomaisten antamaa suojelua koskevia sääntöjä; kehottaa komissiota sisällyttämään tähän uudelleentarkasteluun arvioinnin konsuliviranomaisten tarjoaman suojelun saatavuudesta erityyppisille vammaisille henkilöille; kehottaa komissiota varmistamaan, että unionin kansalaisille, jotka ovat edustusta vailla olevien jäsenvaltioiden kansalaisia, annetaan apua; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan käyttöön oikeuden konsuliviranomaisten antamaan suojeluun henkilöille, joille jokin jäsenvaltio on myöntänyt matkustusasiakirjan, vaikka he eivät olisi kyseisen valtion kansalaisia; |
| --- | --- |

11.

| 12. | muistuttaa, että vähimmäispalkoilla on tärkeä rooli sen varmistamisessa, että Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari pannaan täytäntöön ja että ketään ei jätetä jälkeen; korostaa raja- ja kausityöntekijöiden epävarmoja olosuhteita erityisesti covid-19-kriisin jälkeen; kehottaa komissiota ja jäsenvaltiota puuttumaan ongelmiin, joita raja- ja kausityöntekijät kohtaavat covid-19-kriisin yhteydessä, ja varmistamaan, että kaikille työntekijöille taataan EU:ssa korkeatasoinen sosiaalinen suojelu ja oikeudenmukaiset ja asianmukaisesti palkatut työpaikat, myös varmistamalla työvoiman liikkuvuutta ja oikeutta samaan palkkaan samasta tai samanarvoisesta työstä koskevan unionin lainsäädännön tehokkaan soveltamisen ja täytäntöönpanon; katsoo, että tämä lähestymistapa on ratkaisevan tärkeä, jotta voidaan estää EU:n kansalaisten syrjäytyminen, antaa heille mahdollisuus osallistua täysipainoisesti ja aktiivisesti demokratioihimme ja suojella heidän EU:n kansalaisuuteen perustuvia oikeuksiaan; |
| --- | --- |

12.

| 13. | toteaa, että vammaisen henkilön aseman vastavuoroista tunnustamista koskevan mekanismin puuttuminen on yksi syy siihen, että vammaisilla henkilöillä on vaikeuksia käyttää oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen, koulutukseen, työhön ja kulttuuripalveluihin; kannattaa vastavuoroisesti tunnustetun EU:n vammaiskortin kehittämistä, jotta varmistetaan tiettyjen etuuksien yhtäläinen saatavuus; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan käyttöön EU:n vammaiskortin vammaisten henkilöiden vapaan liikkuvuuden takaamiseksi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa kaikkia jäsenvaltioita ratifioimaan YK:n yleissopimuksen vammaisten henkilöiden oikeuksista sekä allekirjoittamaan sen pöytäkirjan; kehottaa komissiota toteuttamaan tämän yleissopimuksen ratifioinnin yhteydessä tarvittavat toimenpiteet, jotta vammaiset henkilöt voivat käyttää täysimääräisesti oikeuksiaan EU:n kansalaisina ilman minkäänlaista syrjintää; |
| --- | --- |

14.

| 15. | on huolissaan asunnottomien syrjäytymisestä, sillä heidän elinolonsa ovat vaikeat ja heiltä puuttuu tietoa; kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan toimia asunnottomien ja heidän oikeuksiensa suojelemiseksi, tavoittamaan heidät näitä toimia koskevilla tiedotuskampanjoilla ja siten helpottamaan heidän osallistumistaan yhteiskunnalliseen ja poliittiseen elämään ja kansalaisyhteiskuntaan; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pitää tervetulleena katsauksessa unionin kansalaisuuteen vuonna 2020 ilmoitettua komission aikomusta saattaa ajan tasalle direktiivit liikkuvien EU:n kansalaisten äänioikeudesta kunnallisvaaleissa ja Euroopan parlamentin vaaleissa (neuvoston direktiivit 94/80/EY ja 93/109/EY); korostaa tässä yhteydessä, että on kiireellisesti poistettava kaikki esteet ja vaikeudet, jotka haittaavat liikkuvien unionin kansalaisten ja etenkin vammaisten henkilöiden äänioikeuden käyttöä, lisättävä ja helpotettava tiedottamista paikallisvaaleista ja Euroopan parlamentin vaaleista ja äänestysmenettelyistä (mahdollisesti kaikkien saatavilla olevan EU:n laajuisen yhteisen tietofoorumin välityksellä) kannustaen jäsenvaltioita helpottamaan liikkuvien unionin kansalaisten äänioikeuden käyttöä etenkin paikallistasolla, ja tutkittava ja toteutettava sähköisen äänestyksen kaltaisia etä-äänestysvaihtoehtoja demokraattisen osallistumisen lisäämiseksi ja helpottamiseksi; korostaa, että etä-äänestystä varten jäsenvaltioiden on varmistettava avoimuus sähköisten ja internet-järjestelmien suunnittelussa ja käyttöönotossa, mahdollisuus järjestää manuaalisia tai sähköisiä uudelleenlaskemisia vaarantamatta äänestyssalaisuutta ja henkilötietojen suojaa sovellettavan unionin lainsäädännön mukaisesti; muistuttaa, että joissakin jäsenvaltioissa suojatoimenpiteiden, kuten holhouksen, piiriin kuuluvat vammaiset henkilöt jäävät automaattisesti poliittisen osallistumisen ulkopuolelle ja näin ollen heiltä evätään äänioikeus; korostaa tarvetta luopua tästä liiallisen jyrkästä ratkaisusta vammaisten henkilöiden tukemiseksi tietyillä elämänalueilla; pitää tässä yhteydessä myönteisenä komission ilmoitusta, jonka mukaan se aikoo tehdä yhteistyötä jäsenvaltioiden ja parlamentin kanssa vammaisten henkilöiden poliittisten oikeuksien takaamiseksi yhdenvertaisesti muiden kanssa ja erityisesti sen varmistamiseksi, että tämä oikeus toteutuu seuraavissa Euroopan parlamentin vaaleissa; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita vaihtamaan ja edistämään Euroopan vaaliyhteistyöverkostossa parhaita käytäntöjä siitä, miten muita heikommassa asemassa olevien kansalaisryhmien vaalitarpeisiin voidaan vastata, jotta voidaan lisätä heidän osallistumistaan vaaleihin ja varmistaa, että heillä on todellakin mahdollisuus käyttää äänioikeuttaan seuraavissa Euroopan parlamentin vaaleissa; korostaa tässä yhteydessä, että tarvitaan kattavia tietoja aliedustetuista äänestäjäryhmistä ja että on sovittava heikommassa asemassa olevien ryhmien yhteisistä perusmääritelmistä, joihin voivat kuulua hlbtiq-henkilöt, maahanmuuttajat ja pakolaiset, pienituloisista kotitalouksista tulevat henkilöt, rodulliset, etniset tai kielelliset vähemmistöt sekä vammaiset henkilöt; |
| --- | --- |

17.

| 18. | muistuttaa lisäksi, että vetoomuksissa käsitellään usein ulkomailla asuvien EU:n kansalaisten vaalioikeuksia; toteaa, että useat jäsenvaltiot vievät kansalaisiltaan oikeuden äänestää kansallisissa parlamenttivaaleissa, kun he muuttavat toiseen EU-maahan; katsoo, että EU:n kansalaisten äänioikeuden pidättäminen heidän ulkomailla oleskelunsa vuoksi sekä heidän äänioikeutensa tunnustamatta jättäminen asuinvaltion kansallisissa vaaleissa saattavat haitata vapaata liikkuvuutta ja johtaa poliittista osallistumista koskevan perusoikeuden epäämiseen; korostaa, että useat jäsenvaltiot ovat evänneet paikallisvaaleista ja Euroopan parlamentin vaaleista maassa pitkään oleskelleet henkilöt, jotka ovat toisen EU:n jäsenvaltion kansalaisia; |
| --- | --- |

18.

| 19. | korostaa, että Euroopan kansalaisuutta koskevaa katsausta 2020 koskeneeseen julkiseen kuulemiseen osallistuneista yli 60 prosenttia katsoi, että kansalaisille ei tiedoteta riittävästi heidän oikeuksistaan unionin kansalaisina; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tiedottamaan paremmin EU:n kansalaisille heidän oikeuksistaan ja velvollisuuksistaan muodossa, joka on erityyppisten vammaisten saavutettavissa, ja varmistamaan, että oikeutta näihin oikeuksiin kunnioitetaan yhtäläisesti heidän kotimaassaan ja kaikissa muissa jäsenvaltioissa; korostaa, että on tärkeää luoda maakohtaisia verkkosivustoja, joissa kerrotaan EU:n kansalaisten oikeuksista ja siitä, miten voidaan ottaa yhteyttä Euroopan parlamentin jäseniin ja seurata heidän äänestyksiään ja päätöksiään; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa jäsenvaltioita lisäämään EU-asioita kuten EU:n kansalaisten oikeuksien suojelua koskevaa opetusta koulujen opetussuunnitelmissa ja mukauttamaan vastaavasti myös opettajakoulutusta; katsoo, että jäsenvaltioiden olisi koulutusjärjestelmissään edistettävä koulujen vierailuja EU:n toimielimissä; korostaa, että helposti saatavilla olevalla koulutuksella on keskeinen rooli tiedon tarjoamisessa tuleville kansalaisille; |
| --- | --- |

20.

| 21. | toteaa, että EU:n osallistavan kehyksen nykyinen rakenne saattaa jättää ihmiset epätietoisiksi siitä, mikä kanava sopii parhaiten heidän tarpeisiinsa, ja siten estää heitä käyttämästä saatavilla olevia välineitä viestintään EU:n toimielinten kanssa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan käyttöön asianmukaiset välineet sen varmistamiseksi, että EU:n kansalaisille ja asukkaille tiedotetaan täysimääräisesti heidän oikeudestaan esittää vetoomuksia parlamentille ja heidän oikeudestaan kääntyä Euroopan oikeusasiamiehen puoleen keinona puolustaa oikeuksiaan ja ilmoittaa mahdollisista rikkomuksista perusoikeuskirjan 44 artiklan ja SEUT 227 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kehottaa perustamaan verkkoon keskitetyn asiointipisteen, johon kerätään kaikki EU:n osallistavat välineet ja jossa tarjotaan tietoa, neuvoja ja tukea EU:n kanssa toimimiseen kaikilla EU:n virallisilla kielillä, ja muodoissa, jotka ovat eri tavoilla vammaisten henkilöiden käytettävissä, ja auttaa näin käyttäjiä tunnistamaan ja käyttämään sopivinta kanavaa, jotta kansalaiset voivat lähentyä EU:ta ja vahvistaa heidän demokraattista osallistumistaan; luottaa siihen, että tällainen keskitetty palvelupiste järkeistäisi erilaisten osallistavien välineiden käyttöä ja vapauttaisi samalla niiden koko potentiaalin; |
| --- | --- |

22.

| 23. | muistuttaa tuestaan Euroopan tulevaisuuskonferenssille; uskoo vakaasti, että konferenssilla mahdollistetaan alhaalta ylöspäin suuntautuva osallistuminen EU:n demokraattiseen prosessiin; toistaa kehotuksensa, jonka mukaan konferenssissa olisi laadittava konkreettisia suosituksia, joita toimielinten on määrä käsitellä ja jotka muutetaan toimiksi; kehottaa kaikkia konferenssin osallistujia varmistamaan, että konferenssin tuloksia todellakin seurataan; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, Euroopan oikeusasiamiehelle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, niiden vetoomusvaliokunnille ja oikeusasiamiehille tai vastaaville toimivaltaisille elimille. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  EUVL L 158, 30.4.2004, s. 77.

(2)  EYVL L 368, 31.12.1994, s. 38.

(3)  EYVL L 329, 30.12.1993, s. 34.

(4)  EUVL L 243, 15.9.2009, s. 1.

(5)  EUVL L 338, 23.12.2003, s. 1.

(6)  EUVL L 16, 23.1.2004, s. 44.

(7)  EUVL C 369, 11.10.2018, s. 11.

(8)  EUVL C 449, 23.12.2020, s. 6.

(9)  EUVL L 327, 2.12.2016, s. 1.

(10)  EUVL C 425, 20.10.2021, s. 7.

(11)  EUVL C 385, 22.9.2021, s. 159.

(12)  EUVL C 362, 8.9.2021, s. 82.

(13)  EUVL C 371, 15.9.2021, s. 6.

(14)  EUVL C 425, 20.10.2021, s. 2.

(15)  EUVL C 445, 29.10.2021, s. 70.

(16)  EUVL C 463, 21.12.2018, s. 21.

(17)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0366.

(18)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0414.

(19)  EUVL C 474, 24.11.2021, s. 82.

(20)  EUVL C 270, 7.7.2021, s. 105.

(21)  EUVL C 445, 29.10.2021, s. 168.

(22)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0507.

(23)  EUVL C 384 I, 12.11.2019, s. 1.

(24)  Euroopan unionin tuomioistuimen tuomio 5.6.2018, Relu Adrian Coman ym. vastaan Inspectoratul General pentru Imigrări ja Ministerul Afacerilor Interne, C-673/16, EU:C:2018:385.

---

| 9.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 347/211 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 347/211

---

P9_TA(2022)0082

Elpymisstrategiaa tukeva oikeudenmukainen ja yksinkertainen verotus

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. maaliskuuta 2022 suosituksista komissiolle elpymisstrategiaa tukevasta oikeudenmukaisesta ja yksinkertaisesta verotuksesta (heinäkuussa 2020 annetun komission toimintasuunnitelman ja sen alv:tä, yritysverotusta ja henkilöverotusta koskevien 25 hankkeen seuranta Euroopan parlamentissa) (2020/2254(INL))

(2022/C 347/20)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 225 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 225 artiklan,

| — | ottaa huomioon 15. heinäkuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Oikeudenmukaista ja yksinkertaista verotusta koskeva toimintasuunnitelma elpymisstrategian tueksi” (COM(2020)0312), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. heinäkuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Oikeudenmukaista ja yksinkertaista verotusta koskeva toimintasuunnitelma elpymisstrategian tueksi” (COM(2020)0312),

| — | ottaa huomioon 15. heinäkuuta 2020 annetun komission tiedonannon veroalan hyvästä hallintotavasta EU:ssa ja sen ulkopuolella (COM(2020)0313), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. heinäkuuta 2020 annetun komission tiedonannon veroalan hyvästä hallintotavasta EU:ssa ja sen ulkopuolella (COM(2020)0313),

| — | ottaa huomioon 7. huhtikuuta 2016 annetun komission tiedonannon arvonlisäveroa koskevasta toimintasuunnitelmasta ”Kohti EU:n yhtenäistä arvonlisäveroaluetta – aika tehdä päätöksiä” (COM(2016)0148), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. huhtikuuta 2016 annetun komission tiedonannon arvonlisäveroa koskevasta toimintasuunnitelmasta ”Kohti EU:n yhtenäistä arvonlisäveroaluetta – aika tehdä päätöksiä” (COM(2016)0148),

| — | ottaa huomioon 3. maaliskuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Vuosi covid-19-pandemian alkamisesta – finanssipoliittiset toimet” (COM(2021)0105), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. maaliskuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Vuosi covid-19-pandemian alkamisesta – finanssipoliittiset toimet” (COM(2021)0105),

| — | ottaa huomioon vielä hyväksyntää odottavat komission ehdotukset, erityisesti yhteistä yhteisöveropohjaa (CCTB), yhteistä yhdistettyä yhteisöveropohjaa (CCCTB) (1) ja digiveropakettia (2) koskevat ehdotukset, sekä näitä ehdotuksia koskevat Euroopan parlamentin kannat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vielä hyväksyntää odottavat komission ehdotukset, erityisesti yhteistä yhteisöveropohjaa (CCTB), yhteistä yhdistettyä yhteisöveropohjaa (CCCTB) (1) ja digiveropakettia (2) koskevat ehdotukset, sekä näitä ehdotuksia koskevat Euroopan parlamentin kannat,

| — | ottaa huomioon 15. tammikuuta 2019 annetun komission tiedonannon ”Kohti tehokkaampaa ja demokraattisempaa päätöksentekoa EU:n veropolitiikan alalla” (COM(2019)0008), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. tammikuuta 2019 annetun komission tiedonannon ”Kohti tehokkaampaa ja demokraattisempaa päätöksentekoa EU:n veropolitiikan alalla” (COM(2019)0008),

| — | ottaa huomioon 19. helmikuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Euroopan digitaalista tulevaisuutta rakentamassa” (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. helmikuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Euroopan digitaalista tulevaisuutta rakentamassa” (COM(2020)0067),

| — | ottaa huomioon lokakuussa 2015 hyväksytyn OECD:n ja G20-ryhmän osallistavan kehyksen veropohjan rapautumista ja voitonsiirtoja koskevasta toimintasuunnitelmasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon lokakuussa 2015 hyväksytyn OECD:n ja G20-ryhmän osallistavan kehyksen veropohjan rapautumista ja voitonsiirtoja koskevasta toimintasuunnitelmasta,

| — | ottaa huomioon vuonna 2018 hyväksytyn OECD:n ja G20-ryhmän osallistavan kehyksen väliraportin ”Tax Challenges Arising from Digitalisation” ja sen toukokuussa 2019 hyväksytyn työohjelman, jolla pyritään kehittämään yhteisymmärrykseen perustuva ratkaisu talouden digitalisaation verotukselle aiheuttamiin haasteisiin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2018 hyväksytyn OECD:n ja G20-ryhmän osallistavan kehyksen väliraportin ”Tax Challenges Arising from Digitalisation” ja sen toukokuussa 2019 hyväksytyn työohjelman, jolla pyritään kehittämään yhteisymmärrykseen perustuva ratkaisu talouden digitalisaation verotukselle aiheuttamiin haasteisiin,

| — | ottaa huomioon OECD:n ja G20-ryhmän osallistavan kehyksen 14. lokakuuta 2020 hyväksytyt raportit ensimmäisen ja toisen pilarin suunnitelmista sekä OECD:n tekemien taloudellisen analyysin ja vaikutustenarvioinnin tulokset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon OECD:n ja G20-ryhmän osallistavan kehyksen 14. lokakuuta 2020 hyväksytyt raportit ensimmäisen ja toisen pilarin suunnitelmista sekä OECD:n tekemien taloudellisen analyysin ja vaikutustenarvioinnin tulokset,

| — | ottaa huomioon 18. toukokuuta 2021 annetun komission tiedonannon 2000-luvun yritysverotuksesta (COM(2021)0251), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. toukokuuta 2021 annetun komission tiedonannon 2000-luvun yritysverotuksesta (COM(2021)0251),

| — | ottaa huomioon 18. toukokuuta 2021 annetun komission verotuksen ja tulliliiton pääosaston vuoden 2021 verotusta koskevan raportin (Annual Report on Taxation 2021 – Review of taxation policies in the EU Member States), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. toukokuuta 2021 annetun komission verotuksen ja tulliliiton pääosaston vuoden 2021 verotusta koskevan raportin (Annual Report on Taxation 2021 – Review of taxation policies in the EU Member States),

| — | ottaa huomioon Kansainvälisen valuuttarahaston raportin monikansallisten yhtiöiden verotuksesta Euroopassa ”Taxing Multinationals in Europe”, European and Fiscal Affairs Departments, 2021, nro 21/12, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kansainvälisen valuuttarahaston raportin monikansallisten yhtiöiden verotuksesta Euroopassa ”Taxing Multinationals in Europe”, European and Fiscal Affairs Departments, 2021, nro 21/12,

| — | ottaa huomioon kansainvälisiä verokysymyksiä käsitelleiden G7-, G8- ja G20-huippukokousten tulokset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisiä verokysymyksiä käsitelleiden G7-, G8- ja G20-huippukokousten tulokset,

| — | ottaa huomioon 16. joulukuuta 2015 antamansa päätöslauselman, johon sisältyy suosituksia komissiolle aiheesta lisää läpinäkyvyyttä, koordinointia ja lähentymistä unionin yhtiöveropolitiikkoihin (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. joulukuuta 2015 antamansa päätöslauselman, johon sisältyy suosituksia komissiolle aiheesta lisää läpinäkyvyyttä, koordinointia ja lähentymistä unionin yhtiöveropolitiikkoihin (3),

| — | ottaa huomioon TAXE-erityisvaliokuntiin liittyvät päätöslauselmansa eli 25. marraskuuta 2015 antamansa päätöslauselman veropäätöksistä ja muista luonteeltaan tai vaikutuksiltaan samankaltaisista toimenpiteistä (TAX 1) (4), 6. heinäkuuta 2016 antamansa päätöslauselman veropäätöksistä ja muista luonteeltaan tai vaikutuksiltaan samankaltaisista toimenpiteistä (TAX 2) (5) sekä 26. maaliskuuta 2019 antamansa päätöslauselman talousrikoksista, veropetoksista ja veronkierrosta (TAX 3) (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon TAXE-erityisvaliokuntiin liittyvät päätöslauselmansa eli 25. marraskuuta 2015 antamansa päätöslauselman veropäätöksistä ja muista luonteeltaan tai vaikutuksiltaan samankaltaisista toimenpiteistä (TAX 1) (4), 6. heinäkuuta 2016 antamansa päätöslauselman veropäätöksistä ja muista luonteeltaan tai vaikutuksiltaan samankaltaisista toimenpiteistä (TAX 2) (5) sekä 26. maaliskuuta 2019 antamansa päätöslauselman talousrikoksista, veropetoksista ja veronkierrosta (TAX 3) (6),

| — | ottaa huomioon 13. joulukuuta 2017 antamansa päätöslauselman ja suositukset rahanpesua, veronkiertoa ja veropetoksia käsittelevän tutkinnan johdosta (PANA) (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. joulukuuta 2017 antamansa päätöslauselman ja suositukset rahanpesua, veronkiertoa ja veropetoksia käsittelevän tutkinnan johdosta (PANA) (7),

| — | ottaa huomioon mietintönsä verotietojen vaihtoa koskevien EU:n vaatimusten täytäntöönpanosta: edistyminen, saadut kokemukset ja esteet (2020/2046(INI)), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon mietintönsä verotietojen vaihtoa koskevien EU:n vaatimusten täytäntöönpanosta: edistyminen, saadut kokemukset ja esteet (2020/2046(INI)),

| — | ottaa huomioon mietintönsä haitallisia verokäytäntöjä koskevan EU:n politiikan uudistamisesta (käytännesääntötyöryhmän uudistaminen mukaan luettuna) (2020/2258(INI)), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon mietintönsä haitallisia verokäytäntöjä koskevan EU:n politiikan uudistamisesta (käytännesääntötyöryhmän uudistaminen mukaan luettuna) (2020/2258(INI)),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 47 ja 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 47 ja 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A9-0024/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A9-0024/2022),

| A. | ottaa huomioon, että covid-19-kriisin ennennäkemättömät vaikutukset ja sen laajuus ovat johtaneet verotulojen laskuun ja velan ja julkisen talouden menojen kasvuun yhteiskunnan ja talouden suojelemiseksi ja kaikki tämä on johtanut valtionvelan jyrkkään kasvuun; ottaa huomioon, että veronkierto, veropetokset ja verovilppi vähentävät valtion tuloja sekä julkisen talouden kestävyyttä ja heikentävät verojärjestelmiä ja verotuksen oikeudenmukaisuutta; ottaa huomioon, että on ensiarvoisen tärkeää torjua veronkiertoa ja verovilppiä samalla kun verotus pidetään tasolla, joka tukee talouden kestävää kasvua sekä unionin taloudellista ja sosiaalista elpymistä ja pidemmän aikavälin haasteita, joita ovat muun muassa väestön ikääntyminen, ekologinen ja ilmastosiirtymä ja talouden digitalisaatio, ja joka ei vaaranna riittäviä verotuloja; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että covid-19-kriisin ennennäkemättömät vaikutukset ja sen laajuus ovat johtaneet verotulojen laskuun ja velan ja julkisen talouden menojen kasvuun yhteiskunnan ja talouden suojelemiseksi ja kaikki tämä on johtanut valtionvelan jyrkkään kasvuun; ottaa huomioon, että veronkierto, veropetokset ja verovilppi vähentävät valtion tuloja sekä julkisen talouden kestävyyttä ja heikentävät verojärjestelmiä ja verotuksen oikeudenmukaisuutta; ottaa huomioon, että on ensiarvoisen tärkeää torjua veronkiertoa ja verovilppiä samalla kun verotus pidetään tasolla, joka tukee talouden kestävää kasvua sekä unionin taloudellista ja sosiaalista elpymistä ja pidemmän aikavälin haasteita, joita ovat muun muassa väestön ikääntyminen, ekologinen ja ilmastosiirtymä ja talouden digitalisaatio, ja joka ei vaaranna riittäviä verotuloja;

| B. | toteaa, että verorasitus on siirtynyt varallisuudesta tuloihin, pääomasta työtuloihin ja kulutukseen, monikansallisista yrityksistä pieniin ja keskisuuriin yrityksiin (pk-yritykset) ja rahoitusalalta reaalitalouteen sekä liikkuvammista verovelvollisista vähemmän liikkuviin verovelvollisiin; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että verorasitus on siirtynyt varallisuudesta tuloihin, pääomasta työtuloihin ja kulutukseen, monikansallisista yrityksistä pieniin ja keskisuuriin yrityksiin (pk-yritykset) ja rahoitusalalta reaalitalouteen sekä liikkuvammista verovelvollisista vähemmän liikkuviin verovelvollisiin;

| C. | katsoo, että nopea elpyminen edellyttää vahvoja talous- ja finanssipoliittisia toimia, joilla uudistusten ja investointien avulla muun muassa i) varmistetaan, että veronmaksajilla ja yrityksillä on tasapuoliset toimintaedellytykset, vähentämällä tai poistamalla veroetuuksia, jotka aiheuttavat epäoikeudenmukaisesti haittaa pk-yrityksille, mukaan lukien byrokratian vähentäminen kilpailun ja kotimaisen kaupan ja sisämarkkinoilla tapahtuvan kaupan edistämiseksi, mitä tuetaan yksinkertaisella, oikeudenmukaisemmalla, sähköisellä ja ennakoitavammalla verotuksella, ii) turvataan jäsenvaltioiden verotulot, jotta voidaan rahoittaa elpyminen, siirtyminen hiilineutraaliin talouteen ja velan määrän vähentäminen suhteessa BKT:hen ja kannustaa investointeihin, iii) varmistetaan yritysten ja kansalaisten oikeudenmukainen verotus, mikä edistää avoimuutta ja luottamusta yhteiskunnassa ja tervettä kilpailua sovittujen standardien ja koordinoitujen ja digitaalisten ilmoitusjärjestelmien pohjalta; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että nopea elpyminen edellyttää vahvoja talous- ja finanssipoliittisia toimia, joilla uudistusten ja investointien avulla muun muassa i) varmistetaan, että veronmaksajilla ja yrityksillä on tasapuoliset toimintaedellytykset, vähentämällä tai poistamalla veroetuuksia, jotka aiheuttavat epäoikeudenmukaisesti haittaa pk-yrityksille, mukaan lukien byrokratian vähentäminen kilpailun ja kotimaisen kaupan ja sisämarkkinoilla tapahtuvan kaupan edistämiseksi, mitä tuetaan yksinkertaisella, oikeudenmukaisemmalla, sähköisellä ja ennakoitavammalla verotuksella, ii) turvataan jäsenvaltioiden verotulot, jotta voidaan rahoittaa elpyminen, siirtyminen hiilineutraaliin talouteen ja velan määrän vähentäminen suhteessa BKT:hen ja kannustaa investointeihin, iii) varmistetaan yritysten ja kansalaisten oikeudenmukainen verotus, mikä edistää avoimuutta ja luottamusta yhteiskunnassa ja tervettä kilpailua sovittujen standardien ja koordinoitujen ja digitaalisten ilmoitusjärjestelmien pohjalta;

| D. | ottaa huomioon, että komission toimintasuunnitelma ”Oikeudenmukaista ja yksinkertaista verotusta koskeva toimintasuunnitelma elpymisstrategian tueksi”, jäljempänä ”toimitussuunnitelma”, on osa laajempaa unionin verostrategiaa arvonlisä-, yritys- ja henkilöverotuksen alalla; ottaa huomioon, että toimintasuunnitelmassa otetaan käyttöön kaksitahoinen lähestymistapa, jossa yhdistyvät toimet veropetosten ja verovilpin torjumiseksi ja yksinkertaistamistoimet, joilla poistetaan veronmaksajilta, erityisesti kansalaisilta ja pk-yrityksiltä, tarpeettomia esteitä ja hallinnollisia rasitteita; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että komission toimintasuunnitelma ”Oikeudenmukaista ja yksinkertaista verotusta koskeva toimintasuunnitelma elpymisstrategian tueksi”, jäljempänä ”toimitussuunnitelma”, on osa laajempaa unionin verostrategiaa arvonlisä-, yritys- ja henkilöverotuksen alalla; ottaa huomioon, että toimintasuunnitelmassa otetaan käyttöön kaksitahoinen lähestymistapa, jossa yhdistyvät toimet veropetosten ja verovilpin torjumiseksi ja yksinkertaistamistoimet, joilla poistetaan veronmaksajilta, erityisesti kansalaisilta ja pk-yrityksiltä, tarpeettomia esteitä ja hallinnollisia rasitteita;

| E. | ottaa huomioon, että pk-yritysten osuus EU:n yrityksistä on 99 prosenttia ja ne luovat kaksi kolmasosaa yksityisen sektorin työpaikoista mutta verolainsäädännön noudattamisen kustannukset pk-yrityksille ovat 30 prosenttia niiden verorasituksesta, kun ne suurille yrityksille ovat vain kaksi prosenttia; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että pk-yritysten osuus EU:n yrityksistä on 99 prosenttia ja ne luovat kaksi kolmasosaa yksityisen sektorin työpaikoista mutta verolainsäädännön noudattamisen kustannukset pk-yrityksille ovat 30 prosenttia niiden verorasituksesta, kun ne suurille yrityksille ovat vain kaksi prosenttia;

| F. | ottaa huomioon, että on tarpeen luoda enemmän vastavuoroista luottamusta ja yhteistyötä jäsenvaltioiden veroviranomaisten välillä ja vaihtaa kansallisia ilmoitusjärjestelmiä koskevia parhaita käytäntöjä jäsenvaltioiden kesken; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että on tarpeen luoda enemmän vastavuoroista luottamusta ja yhteistyötä jäsenvaltioiden veroviranomaisten välillä ja vaihtaa kansallisia ilmoitusjärjestelmiä koskevia parhaita käytäntöjä jäsenvaltioiden kesken;

| G. | ottaa huomioon, että vuoden 2021 verotietojen vaihtoa EU:ssa koskevassa Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa (8) katsotaan, että jäsenvaltioiden vaihtamat tiedot eivät ole täysin ajan tasalla ja ne ovat puutteellisia ja virheellisiä; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että vuoden 2021 verotietojen vaihtoa EU:ssa koskevassa Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa (8) katsotaan, että jäsenvaltioiden vaihtamat tiedot eivät ole täysin ajan tasalla ja ne ovat puutteellisia ja virheellisiä;

| H. | katsoo, että nykyiset kansainväliset yhtiöverosäännöt eivät enää sovi digitaaliseen ja globaaliin talouteen; toteaa, että digitalisaation kehitys ja vahvempi riippuvuus aineettomista hyödykkeistä ja niiden lisääntyminen arvoketjuissa synnyttävät mahdollisuuksia ja haasteita taloudellisen toiminnan ja verotettavien toimien jäljitettävyydelle, veronkierron käytäntöjen mahdollistaminen mukaan luettuna, erityisesti silloin, kun nämä toimet ovat rajat ylittäviä tai tapahtuvat unionin ulkopuolella; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että nykyiset kansainväliset yhtiöverosäännöt eivät enää sovi digitaaliseen ja globaaliin talouteen; toteaa, että digitalisaation kehitys ja vahvempi riippuvuus aineettomista hyödykkeistä ja niiden lisääntyminen arvoketjuissa synnyttävät mahdollisuuksia ja haasteita taloudellisen toiminnan ja verotettavien toimien jäljitettävyydelle, veronkierron käytäntöjen mahdollistaminen mukaan luettuna, erityisesti silloin, kun nämä toimet ovat rajat ylittäviä tai tapahtuvat unionin ulkopuolella;

| I. | katsoo, että yhteisöverotuksen johtavana periaatteena olisi oltava, että voittoja verotetaan siellä, missä ne syntyvät, ja että kaikkialla unionissa sovellettava yhdenmukaisempi ja koordinoitu lähestymistapa yhteisöverojärjestelmään voisi entisestään helpottaa puuttumista sellaisten haitallisten verokäytäntöjen synnyttämään epäreiluun kilpailuun, jotka vääristävät sisämarkkinoiden toimintaa ja johtavat usein resurssien virheelliseen kohdentamiseen; |
| --- | --- |

I.

katsoo, että yhteisöverotuksen johtavana periaatteena olisi oltava, että voittoja verotetaan siellä, missä ne syntyvät, ja että kaikkialla unionissa sovellettava yhdenmukaisempi ja koordinoitu lähestymistapa yhteisöverojärjestelmään voisi entisestään helpottaa puuttumista sellaisten haitallisten verokäytäntöjen synnyttämään epäreiluun kilpailuun, jotka vääristävät sisämarkkinoiden toimintaa ja johtavat usein resurssien virheelliseen kohdentamiseen;

| J. | toteaa, että parempi yhteistyö unionin veroviranomaisten ja kansallisten veroviranomaisten välillä sekä avoimuuden lisääntyminen yhteisöverotuksen alalla voi lisätä veronkantoa ja verosäännösten noudattamista ja on tarpeen myös vahvistettaessa reilua kilpailua sisämarkkinoilla, mikä tekee veroviranomaisten työtä tehokkaampaa; toteaa, että teknologian hyödyntäminen ja käytössä olevan tiedon tehokkaampaan käyttöön keskittyvä digitalisaatio voi tukea veroviranomaisten tehokkuutta ja avoimuutta, vähentää säännösten noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia ja lisätä suuren yleisön luottamusta; katsoo, että digitalisaation edistyminen sekä veronmaksajien että veroviranomaisten kannalta avaa vaihtoehtoja sille, miten tiettyihin veropetoksiin voidaan järjestelmällisesti puuttua, ja voi myös helpottaa liikkuvien veropohjien verotusta; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että parempi yhteistyö unionin veroviranomaisten ja kansallisten veroviranomaisten välillä sekä avoimuuden lisääntyminen yhteisöverotuksen alalla voi lisätä veronkantoa ja verosäännösten noudattamista ja on tarpeen myös vahvistettaessa reilua kilpailua sisämarkkinoilla, mikä tekee veroviranomaisten työtä tehokkaampaa; toteaa, että teknologian hyödyntäminen ja käytössä olevan tiedon tehokkaampaan käyttöön keskittyvä digitalisaatio voi tukea veroviranomaisten tehokkuutta ja avoimuutta, vähentää säännösten noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia ja lisätä suuren yleisön luottamusta; katsoo, että digitalisaation edistyminen sekä veronmaksajien että veroviranomaisten kannalta avaa vaihtoehtoja sille, miten tiettyihin veropetoksiin voidaan järjestelmällisesti puuttua, ja voi myös helpottaa liikkuvien veropohjien verotusta;

Yleisiä huomioita komission toimintasuunnitelmasta ”Oikeudenmukaista ja yksinkertaista verotusta koskeva toimintasuunnitelma elpymisstrategian tueksi”

| 1. | suhtautuu myönteisesti komission toimintasuunnitelmaan ja tukee sen perusteellista täytäntöönpanoa; panee merkille, että useimmat 25 toimesta liittyvät arvonlisäveroon, mikä on tarkoituksenmukaista, kun otetaan huomioon alv-tulojen suuret menetykset ja tarve tukea yrityksiä, erityisesti pk-yrityksiä; katsoo kuitenkin, että konkreettisten lainsäädäntöehdotusten täydentämiseksi olisi tehtävä vaikutustenarviointi, jotta voidaan paremmin ymmärtää mahdolliset vaikutukset veronmaksajiin ja yrityksiin; pitää myönteisenä neuvostossa äskettäin tehtyä sopimusta alv-kannoista, mutta on kuitenkin edelleen huolissaan siitä, ettei lopullinen alv-järjestelmä ole saanut neuvostossa tukea; kehottaa komissiota tarkistamaan toimintasuunnitelmaa OECD:n ja G20-ryhmän tasolla tapahtuneen kansainvälisen kehityksen ja covid-19-pandemian valossa; |
| --- | --- |

1.

| 2. | katsoo, että komission päätös toteuttaa aloitteita, joilla pyritään tehostamaan veroviranomaisten välistä yhteistyötä ja yhdenmukaistamaan menettelysääntöjä sisämarkkinoilla, on erittäin tärkeä; suhtautuu myönteisesti komission aloitteeseen yhteistyöhön perustuvaa säännösten noudattamista koskevaksi EU:n ohjelmaksi, sillä se on menetelmä, jolla kannustetaan veroviranomaisia ja yrityksiä tiiviimpään yhteistyöhön, ja suosittelee selkeitä kelpoisuus- ja toimintasääntöjä sekä ohjelman mahdollista laajentamista arvonlisäveroon liittyviin kysymyksiin; suhtautuu myönteisesti komission lainsäädäntöaloitteeseen yhteisen, standardisoidun ja EU:n laajuisen järjestelmän käyttöönottamiseksi alennetun lähdeverokannan soveltamiseksi tulon lähteellä sekä tällaiseen järjestelmään liittyvään veroviranomaisten väliseen tiedonvaihto- ja yhteistyömekanismiin ja odottaa niitä innokkaasti; kehottaa komissiota arvioimaan tässä yhteydessä ja vastauksena viimeaikaisiin Cum-Ex-paljastuksiin ja maailmanlaajuiseen OECD:n ja G20-ryhmän verosopimukseen lähdeverokantojen tosiasiallisista vähimmäistasoista mahdollisesti aiheutuvaa hyötyä; kehottaa komissiota tältä osin käynnistämään uudelleen keskustelun neuvoston direktiivin 2003/49/EY (9) (korko- ja rojaltidirektiivi) jäissä olevasta tarkistuksesta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | on tyytyväinen komission ehdotukseen nykyaikaistaa, yksinkertaistaa ja yhdenmukaistaa alv-vaatimuksia liiketoimintaperusteista reaaliaikaista ilmoittamista ja sähköistä laskutusta apuna käyttäen; toteaa, että tällaisen ilmoittamisen on oltava veronmaksajaystävällistä samalla kun se mahdollistaa veroviranomaisille reaaliaikaisen kokonaiskuvan saamisen erilaisista liiketoimista, mikä helpottaa petosten ja riskialttiiden talouden toimijoiden tunnistamista ja estämistä; katsoo, että ilmoittamista koskevia vaatimuksia ja verolomakkeita olisi yhdenmukaistettava kaikissa jäsenvaltioissa; katsoo, että Transaction Network Analysis (TNA) -tiedonlouhintavälineen hyödyntäminen tarjoaa yhden mahdollisen vaihtoehdon vähentää veropetosten määrää, ja tukee sen jatkokehittelyä sekä parhaiden käytäntöjen vaihtamista jäsenvaltioiden kesken; |
| --- | --- |

3.

| 4. | muistuttaa, että kaikilla verotoimenpiteillä – olivatpa ne väliaikaisia tai eivät – olisi vältettävä vääristämästä investointipäätöksiä ja niiden olisi toimittava välineenä, jolla tuetaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan 3 kohdassa esitettyjen unionin tavoitteiden, kuten eurooppalaisten yritysten kilpailukyvyn, saavuttamista; korostaa, että ilmoittamista koskevat vaatimukset eivät saisi lisätä kohtuuttomasti talouden toimijoiden, etenkään pk-yritysten, hallinnollisia kustannuksia; toteaa, että jotta verotulojen menetykseen voitaisiin puuttua vaikuttavasti, saatetaan tarvita laadukkaampia ja mahdollisesti enemmän tietoja; korostaa periaatetta, jonka mukaan veroviranomaisten veronmaksajilta keräämät tiedot on veronmaksajien oikeuksia kunnioittaen toimitettava jäsenvaltioille vain kerran mahdollisimman varmasti suojattuina ja tietosuojalainsäädännön mukaisesti; katsoo, että tiedoilla ja digitaalisilla välineillä on mahdollisuus vähentää byrokratiaa ja yksinkertaistaa veronmaksajien erinäisiä velvoitteita erityisesti alv-ilmoitusten ja yhteenvetoilmoitusten osalta, ja toteaa, että tekoälyä ja erilaisia ohjelmistoja olisi hyödynnettävä tietojen käytön vaikuttavuuden maksimoimiseksi; toteaa, että on tarpeen jatkaa työtä jäsenvaltioiden välisen hallinnollisen yhteistyön parantamiseksi veropetosten ja verovilpin vähentämiseksi; pitää tarpeellisena, että vaihdettujen tietojen määrän lisäämisen lisäksi parannetaan tietojen laatua, jotta järjestelmästä saadaan tehokkaampi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | korostaa, että jäsenvaltioiden verosääntöjen erilaisuus on vaikea haaste erityisesti pk-yrityksille ja startup-yrityksille, jotka toimivat tai haluavat aloittaa kaupankäynnin sisämarkkinoilla, sillä niiden on pystyttävä toimimaan jopa 27 erilaisessa verojärjestelmässä; katsoo, että pk-yrityksille säännösten noudattamisesta koituvat suuremmat kustannukset olisi otettava asianmukaisesti huomioon; korostaa, että pk-yritysten ei pitäisi antaa kärsiä enempää erilaisten kansallisten järjestelmien piirissä toimimiseen liittyvästä taloudellisesta rasituksesta ja että sisämarkkinoiden hyötyjen olisi oltava helposti niiden saatavilla; |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa, että kestävän elpymisen strategiassa olisi otettava huomioon tämänhetkisen alhaisen korkotason pysyvyys ja inflaation kasvu kaikkialla unionissa; katsoo, että verorasitusta ei pitäisi siirtää pääomavoitoista työhön niin kuin nyt tapahtuu; katsoo tässä yhteydessä, että olisi kiinnitettävä enemmän huomiota liikkuvien työntekijöiden suureen määrään; |
| --- | --- |

6.

| 7. | muistuttaa Next Generation EU -välineen varojen merkityksestä unionin talouden elpymiselle ja korostaa mahdollisuutta käyttää elpymis- ja palautumistukivälinettä julkisen talouden uudistusten ja investointien jatkamiseksi, jotta saadaan aikaan oikeudenmukaisempi, kestävämpi ja paremmin digitalisoitu verotusjärjestelmä; palauttaa mieliin, että vuosien 2021–2027 Fiscalis-ohjelmalla, jonka määrärahat ovat 269 miljoonaa euroa, pyritään torjumaan veropetoksia ja tuetaan tulojen keruuta unionin ja jäsenvaltioiden talousarvioihin auttamalla kansallisia veroviranomaisia toimimaan paremmin yhteistyössä veropetosten, verovilpin ja aggressiivisen verosuunnittelun torjumiseksi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | panee merkille, että yksittäisten henkilöiden kansainvälisestä veronkierrosta johtuvan tulojen menetyksen arvioitiin olevan 46 miljardia euroa vuonna 2016; toteaa, että sisämarkkinoilla on tällä hetkellä vääristymiä, jotka johtuvat haitallista verokilpailua aiheuttavista haitallisista verokäytännöistä; panee merkille, että toimintasuunnitelman lisäksi julkaistiin komission tiedonanto veroalan hyvästä hallintotavasta EU:ssa ja sen ulkopuolella, jossa keskitytään tarpeeseen uudistaa EU:n yritysverotuksen käytännesäännöt ja yhteistyöhaluttomien lainkäyttöalueiden EU:n luettelossa vahvistetut kriteerit; pitää valitettavana, että kummankaan asian käsittely ei etene neuvostossa; panee merkille 8. joulukuuta 2021 pidetyn ECOFIN-neuvoston kokouksen tulokset; pitää tässä yhteydessä valitettavana, että jäsenvaltioiden valtiovarainministerit eivät päässeet sopuun vuonna 1997 annettujen EU:n yritysverotuksen käytännesääntöjen uudistamisesta, ja palauttaa mieliin 7. lokakuuta 2021 antamansa päätöslauselman haitallisia verokäytäntöjä koskevan EU:n politiikan uudistamisesta (käytännesääntötyöryhmän uudistaminen mukaan luettuna); kannattaa komission aikomusta laajentaa käytännesääntötyöryhmän toimialaa siten, että se kattaa muunkin tyyppisiä järjestelmiä ja kansallisten yhtiöverojärjestelmien yleiset näkökohdat; kannustaa komissiota kehittämään edelleen koordinointimekanismeja, kuten vertaisarviointimenettelyjä, käytännesääntötyöryhmässä; kehottaa ottamaan mukaan etuuskohteluun oikeuttavat henkilötuloverojärjestelmät, jotta voidaan käsitellä kansalaisuuden myöntämistä koskevia erityisjärjestelyjä tai toimenpiteitä nopealiikkeisten varakkaiden henkilöiden ja diginomadien houkuttelemiseksi, koska tällaiset järjestelmät voivat johtaa merkittäviin vääristymiin sisämarkkinoilla; kehottaa komissiota analysoimaan vuoden 2022 tulevan verosymposiumin puitteissa vääristymiä sisämarkkinoilla ja ehdottamaan oikeasuhteisia korjaavia toimia; |
| --- | --- |

8.

Muutostekijät

| 9. | katsoo, että tarvitaan parempia arvioita verotulojen menetysten kokonaismäärästä unionissa ja yksityiskohtainen analyysi niiden systeemisistä syistä, jotta voidaan laatia toimivia ehdotuksia tavoista, joilla vähennetään tehokkaasti menetettyjen verotulojen määrää; korostaa, että tietojen parempi saatavuus yrityksiltä ja verohallinnoista voi merkittävästi parantaa arvioita; painottaa OECD:n yhtiöverotilastotietokannan merkitystä ja jäsenvaltioiden panosta siihen; pitää valitettavana, että neuvosto ei ole toimittanut Euroopan parlamentille tarvittavia tietoja OECD:n kehitysapukomitean täytäntöönpanokertomuksen yhteydessä; korostaa, että ”karusellipetosten” kaltaiset arvonlisäveropetokset vaikuttavat suoraan arvonlisäveroon perustuviin omiin varoihin ja siten unionin tulojen koostumukseen (10); korostaa, että alv-petostyyppejä on monenlaisia ja että ne saattavat muuttua uuteen lainsäädäntökehykseen, kuten ehdotettuun lopulliseen järjestelmään, mukautumiseksi; kehottaa komissiota pyrkimään siihen, että jäsenvaltiot toteuttavat koordinoituja toimia perustaakseen yhteisen järjestelmän alv-karusellipetoksia koskevien tilastotietojen keräämiseksi; huomauttaa, että kyseinen järjestelmä voisi pohjautua käytäntöihin, joita jo sovelletaan joissakin jäsenvaltioissa; panee merkille EU:n veroalan seurantakeskuksen perustamisen ja kehottaa komissiota esittämään riippumattoman arvion tähän asti tehdystä työstä, jotta tiedetään, kuinka jatkaa tätä valmistelutoimea, josta Euroopan parlamentti teki aloitteen unionin vuotuisen talousarvion pilottihankkeen pohjalta; |
| --- | --- |

9.

| 10. | muistuttaa, että kunkin selkeisiin oikeuksiin ja velvollisuuksiin perustuva verotuksen avoimuus, oikeudenmukaisuus ja oikeusvarmuus on keskeinen periaate, jonka varaan voidaan rakentaa veronmaksajien ja verohallintojen keskinäistä luottamusta; kannattaa tähän liittyen veronmaksajien perusoikeuskirjan virallistamista, yksityishenkilöiden verotuksellista kotipaikkaa koskevien sääntöjen johdonmukaistamista ja tiedonvaihdon lisäämistä; katsoo, että on harkittava tehokkaan eurooppalaisen riitojenratkaisumekanismin kehittämistä edelleen ja siinä olevien puutteiden tunnistamista; katsoo, että riitojen lopputulokset olisi julkaistava tiivistelmänä, jossa julkistettaisiin muun muassa olennaiset muut kuin kaupallisesti arkaluonteiset tiedot ja muun muassa verovelvollisen tosiasiallinen veroaste; |
| --- | --- |

10.

| 11. | toteaa, että uudet työskentelyjärjestelyt, kuten etätyö, tuovat sekä haasteita että mahdollisuuksia työntekijöille ja työnantajille; korostaa, että on pikaisesti määriteltävä paremmin yksityishenkilöiden verotuksellisen kotipaikan käsite, kun otetaan huomioon uudet työskentelyjärjestelyt, jotka ovat kehittyneet nopeasti covid-19-pandemian vuoksi; painottaa, että jäsenvaltiot käyttävät edelleen erilaisia kriteerejä verotuksellisen kotipaikan määrittämisessä, mikä aiheuttaa riskin kaksinkertaisesta verotuksesta tai kaksinkertaisesta verottamatta jäämisestä; palauttaa tähän liittyen mieliin, että toimintasuunnitelman mukaan komissio aikoo ehdottaa vuosina 2022 ja 2023 lainsäädäntöä sen selventämiseksi, minkä maan asukkaiksi rajatylittävää toimintaa harjoittavat veronmaksajat katsotaan, kun on kyse verotuksesta; odottaa mielenkiinnolla kyseistä komission ehdotusta, jolla olisi pyrittävä varmistamaan verotuksellisen kotipaikan johdonmukaisempi määrittäminen sisämarkkinoilla; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa laajentamaan komission DAC8-ehdotuksessa automaattisen tietojenvaihdon koskemaan kryptovaroja; palauttaa tässä yhteydessä mieliin DAC:n täytäntöönpanoa koskevassa mietinnössä hyväksytyt ja mainitut Euroopan parlamentin suositukset; katsoo, että verotuksen oikeusvarmuus lisääntyisi, jos jäsenvaltioilla olisi yhteinen käsitys siitä, mitkä veropolitiikat, -kannustimet ja -käytännöt eivät vääristä sisämarkkinoita; kehottaa komissiota esittämään analyysin suuntaviivoista tai muista toimenpiteistä, joiden avulla tämä tavoite voitaisiin saavuttaa; |
| --- | --- |

12.

| 13. | suhtautuu myönteisesti komission toimiin kaksinkertaista arvonlisäverotusta koskevien riitojen ehkäisemiseksi ja ratkaisemiseksi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | toteaa, että unionin päätöksentekoprosessi ei edistä muutosta, sillä veropolitiikka kuuluu jäsenvaltioiden yksinomaiseen toimivaltaan ja sitä koskevat päätökset edellyttävät yksimielisyyttä; muistuttaa, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 116 artiklan mukaan jäsenvaltioiden aiheuttama vääristymä sisämarkkinoilla on poistettava; pitää valitettavana sitä, että nykytilanne johtaa toisinaan verosäännösten epäyhtenäiseen tai epäjohdonmukaiseen soveltamiseen ja verokäytäntöjen tai -normien yhdenmukaistamisen viivästymiseen kaikkialla unionissa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan yhdenmukaisemmat ja johdonmukaisemmat verosäännöt ja niiden täytäntöönpanon, jotta voidaan suojella sisämarkkinoiden toimivuutta ja varmistaa sen periaatteen toteutuminen, jonka mukaan voittoja verotetaan siellä, missä ne syntyvät; pitää valitettavana, että ehdotukset, jotka koskevat muun muassa yhteistä yhdistettyä yhteisöveropohjaa, korko- ja rojaltidirektiivin tarkistamista ja yritysverotuksen käytännesääntöjen uudistamista, eivät ole edenneet neuvostossa; |
| --- | --- |

14.

| 15. | palauttaa tältä osin mieliin komission tiedonannon ”Kohti tehokkaampaa ja demokraattisempaa päätöksentekoa EU:n veropolitiikan alalla”; panee merkille, että SEUT 116 artiklaa ei ole vielä käytetty veroasioissa, vaikka tätä ehdotetaankin toimintasuunnitelmassa, ja että se tekisi päätöksenteosta neuvostossa tehokkaampaa; kehottaa komissiota, Euroopan parlamenttia ja neuvostoa käsittelemään Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin yhteydessä edelleen veropolitiikasta päätettäessä käytettyä päätöksentekoprosessia unionin taloudellisten etujen suojaamisen näkökulmasta; |
| --- | --- |

15.

| 16. | korostaa, että nopea tietojen vaihto jäsenvaltioiden välillä on tärkeää veropetosten torjumiseksi; suhtautuu myönteisesti toimintasuunnitelman Eurofisc 2.0 -ehdotukseen, jolla Eurofisciä kehitetään edelleen; tukee voimakkaasti komission ehdotusta laajentaa se koskemaan suoraa verotusta; kannattaa ajatusta siitä, että Eurofiscistä tulee verotietoja käsittelevä unionin keskus, jonka toiminta-alaan kuuluu muutakin kuin arvonlisäveroasiat; muistuttaa, että jotta unionin petostentorjunta-asiantuntijoiden Eurofisc-verkosto olisi tehokas, sitä on vahvistettava ja sille on annettava riittävät resurssit yhteisten riskianalyysien tekemiseksi, tutkimusten koordinoimiseksi ja yhteistyön tekemiseksi Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF), Europolin ja Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) kanssa erityisesti arvonlisäveropetosten tutkimista varten; |
| --- | --- |

16.

| 17. | odottaa neuvoston direktiivin 2011/64/EU (11) tarkistamista oikeudenmukaista ja yksinkertaista verotusta koskevassa paketissa ilmoitetun mukaisesti; panee merkille jäsenvaltioiden väliset suuret hintaerot, jotka kannustavat rajatylittäviin ostoksiin; panee lisäksi merkille uusien tuotteiden, kuten sähkösavukkeiden, lämmitettyjen tupakkatuotteiden ja uusien tupakkatuotteiden ilmestymisen; odottaa verokantojen kunnianhimoista tarkistamista, jolla pyritään edistämään paremmin terveystavoitteiden saavuttamista; |
| --- | --- |

17.

Unionin arvonlisäveropolitiikan haasteita

| 18. | toteaa, että nykyinen unionin alv-järjestelmä on liian monimutkainen erityisesti pk-yrityksille ja altis petoksille ja että sen säännösten noudattamisesta aiheutuu talouden toimijoille korkeita kustannuksia (12); toteaa, että jäsenvaltiot ovat hyväksyneet erilaisia toimenpiteitä veropetoksiin puuttuakseen; muistuttaa, että olisi kiireesti ryhdyttävä uudistamaan alv-järjestelmää ja siirtymään yhdenmukaisempaan alv-järjestelmään kaikkialla unionissa (13); |
| --- | --- |

18.

| 19. | korostaa, että arvonlisäverovajeeseen ja veropetoksiin puuttumisen olisi oltava unionille ja jäsenvaltioille ehdoton painopiste covid-19-pandemian jälkeisessä taloudessa; ilmaisee huolensa arvonlisäverovajeen tasosta, jonka määräksi arvioitiin vuonna 2018 noin 140 miljardia euroa ja josta 50 miljardia euroa liittyy rajatylittävään verovilppiin ja veropetoksiin; panee huolestuneena merkille, että komission arvion mukaan arvonlisäverovaje voi nousta yli 160 miljardiin euroon covid-19-kriisin seurauksena; toteaa, että arvonlisäverovajeen monimutkainen koostumus edellyttää lukuisia toimia, jotka on räätälöity nimenomaisesti vajetta aiheuttavien tekijöiden mukaisesti; |
| --- | --- |

19.

| 20. | korostaa, että nykyinen alv-järjestelmä on edelleen hajanainen ja aiheuttaa huomattavaa hallinnollista taakkaa yrityksille, erityisesti niille, jotka toimivat rajatylittävästi, ja pk-yrityksille, mikä vähentää sisämarkkinoiden olemassaolon hyötyjä ja aiheuttaa myös jäsenvaltioille kustannuksia mahdollisten tulonmenetysten vuoksi; toteaa, että komission olisi uusissa ehdotuksissaan otettava huomioon pk-yritysten erityistarpeet ja luotava tasapuoliset toimintaedellytykset muun muassa tarvittaessa kynnysarvoon perustuvien käyttöönottovaatimusten avulla; |
| --- | --- |

20.

| 21. | suhtautuu myönteisesti sellaisen unionin laajennetun arvonlisäveron erityisjärjestelmän perustamiseen, jolla pyritään yksinkertaistamaan verosäännösten noudattamista, eritoten vähentämällä epävarmuutta sisämarkkinoilla ja vähentämällä rajatylittävien toimien kustannuksia, niin että rajatylittävät talouden toimijat voivat täyttää helpommin sähköisen kaupankäynnin alv-velvoitteet unionissa; kehottaa komissiota arvioimaan, miten unionin laajennetun arvonlisäveron erityisjärjestelmän toiminta laajennetaan kattamaan laajempi palveluvalikoima, erityisesti koskemaan kaikkea tavaroiden kuluttajakauppaa ja oman varaston siirtoa, jolloin yritykset voivat rekisteröityä arvonlisäverovelvolliseksi vain yhdessä maassa; suhtautuu myönteisesti ehdotukseen EU:n yhteisestä arvonlisäverovelvollisten rekisteröintijärjestelmästä; |
| --- | --- |

21.

| 22. | suhtautuu myönteisesti komission aloitteeseen tarkastella uudelleen rahoituspalveluja ja vakuutuksia koskevaa nykyistä vapautusta arvonlisäverosta erityisesti Yhdistyneen kuningaskunnan unionista eroamisen ja alan kansallisten sääntöjen tarkistamisen johdosta; korostaa, että tällä uudelleentarkastelulla olisi varmistettava, että rahoituspalveluja koskevat alv-säännöt soveltuvat nykyiseen digitaalitalouteen, Fintech mukaan luettuna, ja että unionin yrityksillä on edelleen kansainvälisesti tasapuoliset toimintaedellytykset; |
| --- | --- |

22.

| 23. | panee merkille komission todenneen toimintasuunnitelmassa, että ”[v]ihreän siirtymän tukemiseksi tarvitaan hyvin suunniteltua verojärjestelmää”, joka saattaa auttaa Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden saavuttamisessa; odottaa tähän liittyen ehdotusta matkustajaliikennettä koskevien vapautusten arvonlisäverokantojen uudelleentarkastelusta, josta ilmoitettiin oikeudenmukaista ja yksinkertaista verotusta koskevassa komission paketissa; korostaa tarvetta tasapainottaa verotusta, jotta voidaan vähitellen minimoida työhön kohdistuvan verorasitteen vaikutus työntekijöihin ja pyrkiä oikeudenmukaisempaan verotusjärjestelmään; |
| --- | --- |

23.

| 24. | panee huolestuneena merkille, että jotkin jäsenvaltiot eivät yleisesti ottaen vapauta luontoissuorituksia arvonlisäverosta, minkä vuoksi yritykset tuhoavat kulutustavaroita, erityisesti palautuksia, vaikka tällainen vapautus on neuvoston direktiivin 2006/112/EY (14) perusteella mahdollinen; kehottaa komissiota antamaan jäsenvaltioille ohjeet, joissa selvennetään, että luontoissuorituksia koskevat arvonlisäverovapautukset ovat unionin voimassa olevan arvonlisäverolainsäädännön mukaisia, kunnes jäsenvaltiot hyväksyvät ehdotuksen neuvoston direktiiviksi (COM(2018)0020 ja erityisesti 98 artiklan 2 kohta); |
| --- | --- |

24.

| 25. | kehottaa komissiota analysoimaan ja tutkimaan mahdollisuuksia käyttää teknologiaa, esimerkiksi tekoälyä ja erilaisia ohjelmistoja, soveltamalla sitä reaaliaikaisiin tai lähes reaaliaikaisiin arvonlisäveroilmoituksiin kuluttajakaupan liiketoimissa tietosuoja ja luottamuksellisuus huomioon ottaen; panee merkille, että paras tulos saavutetaan, jos unionin sisämarkkinoilla otetaan käyttöön tai sovelletaan tietojen analysointivälineitä tai ilmoitusten tekemiselle vahvistetaan standardit samanaikaisesti koko unionissa; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pitää myönteisenä EPPOn toiminnan alkamista kesäkuussa 2021; |
| --- | --- |

26.

| 27. | suhtautuu myönteisesti TNA-välineeseen ja kannattaa tiiviimmän yhteistyön rakentamista Eurofiscin jäsenten välillä, jotta voidaan havaita nopeasti karusellipetokset; kehottaa komissiota ryhtymään toimiin TNA-välineen käytön tehostamiseksi ja keskittymään toimitettujen tietojen laatuun, koska se on keskeinen väline alv-petosten torjunnassa; kehottaa tässä yhteydessä komissiota tarkastelemaan, kuinka jäsenvaltiot käyttävät TNA-välinettä, ja auttamaan niitä ottamaan käyttöön ohjeita parhaista käytännöistä; katsoo, että veronmaksajille sääntöjen noudattamisesta aiheutuvien kustannusten vähentämiseksi tiedot olisi tuotettava automatisoidulla digitalisoidulla järjestelmällä, jolla veronmaksajat ilmoittavat tietoja veroviranomaisille (15) (esimerkiksi liitteessä tarkoitetulla sähköisen laskutuksen järjestelmällä); |
| --- | --- |

27.

Kansainvälisen ja unionin verojärjestelmän meneillään olevat uudistukset

| 28. | panee merkille yritysten verovilpistä aiheutuvan vajeen arvioidun pienentymisen (16) komission aiemman arvion mukaisesta 50–70 miljardista eurosta 35 miljardiin euroon vuodessa, sen jälkeen kun veropohjan rapautumisen ja voitonsiirtojen vastaiset toimet otettiin käyttöön, ja panee merkille myös parantuneen tilanteen olevan yhteydessä komission toteuttamiin veronkiertoa koskeviin lainsäädäntötoimiin; panee merkille vuoden 2019 veronkiertodirektiivin täytäntöönpanon ja kehottaa komissiota laatimaan arviointikertomuksen sen vaikutuksista ja täytäntöönpanosta; korostaa, että tilanteet, joissa osa yrityksistä voi edelleenkin pienentää verojaan veronkierrolla tai aggressiivisella verosuunnittelulla, vaarantavat reilun kilpailun sisämarkkinoilla ja heikentävät usein pk-yritysten kilpailukykyä; muistuttaa, että yhtiöveron kiertämisestä johtuva verovaje voi olla jopa 190 miljardia euroa (17), kun otetaan huomioon erityiset verojärjestelyt, veronkannon tehottomuus ja muut käytännöt; korostaa lisäksi, että yksipuoliset erityisjärjestelyt, kuten joidenkin verovelvollisten alhaisemmat yhtiöverokannat, voivat muodostaa riskin vakaille veropohjille kaikkialla unionissa; |
| --- | --- |

28.

| 29. | korostaa, että nykyinen maailmanlaajuinen verotusympäristö ei ole ajan tasalla ja siihen voidaan puuttua täysin vain kansainvälisellä tasolla; panee tyytyväisenä merkille OECD:n ja G20-ryhmän osallistavassa kehyksessä aikaansaadun historiallisen kahden pilarin sopimuksen verotusoikeuksien jakamisesta ja tosiasiallisen 15 prosentin veroasteen soveltamisesta monikansallisten yritysten maailmanlaajuisiin voittoihin; katsoo, että se tarjoaa ainutlaatuisen mahdollisuuden muokata kansainvälisestä verorakenteesta yhdenmukaisempi talouden kehityksen kanssa siten, että puututaan edelleen sellaisiin reilun kilpailun vääristymiin markkinoilla, jotka korostuivat covid-19-kriisin aikana ja jotka osoittivat suurten monikansallisten yritysten verottamiseen liittyvät ongelmat; toteaa, että sopimuksessa vaaditaan kaikkia osapuolia poistamaan digitaalisten palvelujen verot ja muut vastaavat toimenpiteet [...] ja sitoutumaan siihen, ettei tällaisia toimenpiteitä oteta käyttöön tulevaisuudessa; toteaa, että on huolehdittava kahden pilarin ratkaisun tehokkaasta täytäntöönpanosta unionissa ja sen ulkopuolella, jotta voidaan varmistaa voittojen ja verotusoikeuksien oikeudenmukaisempi jakautuminen maiden kesken suurimpien ja kannattavimpien monikansallisten yritysten osalta; on tyytyväinen siihen, että 22. joulukuuta 2021 annetussa komission lainsäädäntöehdotuksessa pannaan täytäntöön osallistavan kehyksen molemmat pilarit; kehottaa neuvostoa hyväksymään nopeasti nämä ehdotukset, jotta sopimus tulisi voimaan vuoteen 2023 mennessä; pitää myönteisenä komission ehdotusta pöytälaatikkoyhtiöiden käytöstä; |
| --- | --- |

29.

| 30. | panee merkille, että jotkin jäsenvaltiot toteuttivat yksipuolisia toimenpiteitä, jotka vaikuttivat kansainvälisiin neuvotteluihin; toteaa, että monenkeskisessä yleissopimuksessa edellytetään, että kaikki osapuolet luopuvat vähitellen kaikista digitaalisia palveluja koskevista veroista ja muista vastaavista toimenpiteistä kaikkien yritysten suhteen ja sitoutuvat olemaan ottamatta tällaisia toimenpiteitä käyttöön ennen vuoden 2023 loppua; |
| --- | --- |

30.

Unionin uusien yritysverotustoimien pohjustaminen

| 31. | muistuttaa, että unionin tulevien yritysverotusta koskevien toimintavaihtoehtojen ja poliittisten valintojen olisi perustuttava verotuksen oikeudenmukaisuuteen, tehokkuuteen ja avoimuuteen, samalla kun otetaan huomioon tarve vakauttaa jäsenvaltioiden verotuloja, sillä valtioilla on ratkaiseva asema kestävän taloudellisen elpymisen edistämisessä covid-19-kriisin jälkeen; katsoo, että tämän seurauksena verojen olisi jakauduttava oikeudenmukaisesti kaiken tyyppisten monikansallisten yritysten kesken, samalla kun veronmaksajille, erityisesti pk-yrityksille, säännösten noudattamisesta aiheutuvat kustannukset pienenevät sekä osa unionin sisämarkkinoilla, kaupassa ja investoinneissa yritystoimintaa vääristävistä tekijöistä poistuu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | antaa tukensa perusteluille komission ehdotukselle yritysten tuloverotusta Euroopassa koskevasta kehyksestä (Business in Europe: Framework for Income Taxation, BEFIT), joka on tarkoitus antaa vuonna 2023; toteaa, että sen tarkoituksena on luoda unionille uusi yhtenäinen yhtiöverotuksen säännöstö, joka perustuu oikeudenmukaiseen, kattavaan ja tosiasialliseen veropohjan kaavamaiseen jakoon ja yritysten tuloverotuksen yhteiseen verokantaan ja joka tuo selkeyttä ja ennustettavuutta yrityksille heijastellen OECD:n ensimmäisestä ja toisesta pilarista käytyjen neuvottelujen aikana saavutettua yhteisymmärrystä; muistuttaa, että unionin aiemmissa yrityksissä määritellä yhteinen säännöstö käsiteltiin kolmea tekijää: työ, omaisuus ja myynti; katsoo, että keskittymisellä yhteen tekijään olisi epätasapainottava vaikutus jäsenvaltioiden verotuloihin; kehottaa komissiota harkitsemaan toimenpiteitä, jotka helpottaisivat tulevan BEFIT-ehdotuksen täytäntöönpanoa erityisesti pk-yritysten osalta; |
| --- | --- |

32.

| 33. | katsoo kuitenkin, että BEFIT-aloitetta olisi tuettava poliittisessa prosessissa keräämällä poliittista tukea muutokselle ja että aloitteeseen olisi liitettävä tulevien ehdotusten laatimiseksi kattava vaikutustenarviointi, jonka olisi edistettävä yhteisymmärryksen löytymistä jäsenvaltioiden välillä; odottaa innokkaasti tietoja BEFIT-aloitteesta; kehottaa siksi komissiota käynnistämään laajan osallistavan kuulemisprosessin sidosryhmien, jäsenvaltioiden ja niiden kansallisten parlamenttien sekä Euroopan parlamentin kanssa, ja käymään asiantuntijoiden ja kansalaisten kanssa vuoropuhelua ohjaavista periaatteista ennen kuin se antaa vuonna 2023 ehdotuksensa BEFIT-kehyksestä; korostaa, että yhtenäisen verotussäännöstön täytäntöönpanosta olisi merkittävää hyötyä voitonsiirtojen vähentämisessä verosuunnittelujärjestelmien avulla, samalla kun se vähentäisi säännösten noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia erityisesti rajat ylittävissä liiketoimissa; |
| --- | --- |

33.

| 34. | panee merkille, että uusiin yhteisöverotustoimiin sisältyy mekanismi, jolla puututaan velkarahoituksen edulliseen verokohteluun kannustinjärjestelmällä ja joka auttaa tulevaisuudessa tukemaan yritysten selviytymiskykyä vaikeissa taloudellisissa olosuhteissa ja poistaa kannustimia, jotka suosivat liian velkariippuvaista yritysrahoitusmallia; panee merkille komission aikomuksen laatia luonnos ehdotuksesta, jossa otetaan käyttöön velkarahoituksen edullista verokohtelua vähentävä verovähennys, ja pyytää komissiota tekemään perusteellisen vaikutustenarvioinnin ja sisällyttämään ehdotukseen vahvoja veronkierron vastaisia säännöksiä, jotta oman pääoman ehtoista rahoitusta koskevia vähennyksiä ei käytetä uutena välineenä veropohjan rapauttamiseen; |
| --- | --- |

34.

| 35. | tukee verotuksen avoimuuden vuoksi säännöllisesti ajantasaistettavien tietojen keruuta yhtiöveron tosiasiallisesta tasosta, jota suurimmat unionissa toimivat yritykset maksavat unionissa syntyneistä voitoistaan; katsoo, että tällaista kartoitusta olisi käytettävä verokehyksen ja nykyisten sääntöjen tehokkuuden arvioimiseen; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pyytää komissiota esittämään vuoteen 2022 tai 2023 mennessä yhden tai useamman lainsäädäntöehdotuksen tämän asiakirjan liitteessä esitettyjen suositusten pohjalta; |
| --- | --- |

36.

| 37. | katsoo, että pyydetyn ehdotuksen rahoitusvaikutukset on katettava asianmukaisista talousarviomäärärahoista; |
| --- | --- |

37.

o

o o

| 38. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman sekä liitteenä olevat suositukset komissiolle ja neuvostolle. |
| --- | --- |

38.

---

(1)  Ehdotus neuvoston direktiiviksi yhteisestä yhteisöveropohjasta (COM(2016)0685), 25. lokakuuta 2016, ja ehdotus neuvoston direktiiviksi yhteisestä yhdistetystä yhteisöveropohjasta (CCCTB) (COM(2016)0683), 25. lokakuuta 2016.

(2)  Paketti koostuu 21. maaliskuuta 2018 annetusta komission tiedonannosta ”On aika ryhtyä toimiin nykyaikaisen, oikeudenmukaisen ja tehokkaan verotusstandardin vahvistamiseksi digitaalitalouden alalla” (COM(2018)0146), 21. maaliskuuta 2018 annetusta ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi merkittävän digitaalisen läsnäolon yhteisöverotusta koskevien sääntöjen vahvistamisesta (COM(2018)0147), 21. maaliskuuta 2018 annetusta ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi tiettyjen digitaalisten palvelujen tarjoamisesta saatavista tuloista kannettavaa digitaalisten palvelujen veroa koskevasta yhteisestä järjestelmästä (COM(2018)0148) ja 21. maaliskuuta 2018 annetusta komission suosituksesta merkittävän digitaalisen läsnäolon yhteisöverotuksesta (C(2018)1650).

(3)  EUVL C 399, 24.11.2017, s. 74.

(4)  EUVL C 366, 27.10.2017, s. 51.

(5)  EUVL C 101, 16.3.2018, s. 79.

(6)  EUVL C 108, 26.3.2021, s. 8.

(7)  EUVL C 369, 11.10.2018, s. 132.

(8)  Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus nro 03/2021, 26. tammikuuta 2021, ”Verotietojen vaihto EU:ssa: vankka perusta, mutta toteuttamisessa puutteita”.

(9)  Neuvoston direktiivi 2003/49/EY, annettu 3. kesäkuuta 2003, eri jäsenvaltioissa sijaitsevien lähiyhtiöiden välisiin korko- ja rojaltimaksuihin sovellettavasta yhteisestä verotusjärjestelmästä (EUVL L 157, 26.6.2003, s. 49).

(10)  BUDG-valiokunnan katsaus – EU Own Resources (2020), saatavilla osoitteessa https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/BRIE/2020/647459/IPOL_BRI(2020)647459_EN.pdf

(11)  Neuvoston direktiivi 2011/64/EU, annettu 21. kesäkuuta 2011, valmistettuun tupakkaan sovellettavan valmisteveron rakenteesta ja verokannoista (EUVL L 176, 5.7.2011, s. 24).

(12)  EPRS – EAVA:n (syyskuu 2021) mukaan arvonlisäverovajeen, mukaan lukien rajatylittävä arvonlisäveron kiertäminen ja rajatylittävät alv-petokset, määräksi arvioitiin vuonna 2020 noin 120 miljardia euroa (sivu 42).

(13)  EPRS – EAVA:n (syyskuu 2021) mukaan jäsenvaltioiden lisääntyneen yhteistyön ja laajennetun arvonlisäveron erityisjärjestelmän täysimääräisen täytäntöönpanon tuottama arvioitu lisäarvo voi pienentää arviolta 29 miljardilla eurolla arvonlisäverovajetta ja vähentää arviolta 10 miljardilla eurolla yrityksille säännösten noudattamisesta syntyviä kustannuksia (sivu 39).

(14)  Neuvoston direktiivi 2006/112/EY, annettu 28. marraskuuta 2006, yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä (EUVL L 347, 11.12.2006, s. 1).

(15)  Ehdotus harkita nykyisen ilmoitusjärjestelmän hylkäämistä ja yhdenmukaisen ilmoitusjärjestelmän perustamista rajatylittäviä liiketoimia varten helpottaisi liiketoimien yhteensovittamista (kuten EPRS:n tutkimuksessa vahvistettiin).

(16)  COM(2020)0312, s. 5. Muunlaisiakin arvioita on esitetty: esimerkiksi Euroopan parlamentin mukaan talousrikosten, verovilpin ja veronkierron takia menetetään arviolta yhteensä 190 miljardia euroa. OECD:n perinpohjaisessa BEPS-toimintasuunnitelman toimea 11 koskevassa raportissa todetaan, että ennen päätösten tekemistä veropohjan rapautumisen ja voitonsiirtojen vastaisista toimenpiteistä menetettiin maailmanlaajuisesti tuloja noin 100–240 miljardin Yhdysvaltain dollarin arvosta, mikä vastaa 0,35:tä prosenttia maailman yhteenlasketusta bruttokansantuotteesta. Komissio arvioi, että unionin osuus oli noin 50–70 miljardia euroa ennen kuin jäsenvaltiot olivat hyväksyneet veron kiertämisen estämistä koskevat direktiivit I ja II.

(17)  Ks. edellinen viite.

---

PÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE:

PYYDETYN EHDOTUKSEN SISÄLTÖÄ KOSKEVAT SUOSITUKSET

A.   
  Yksinkertaistaminen ja veronmaksajalle säännösten noudattamisesta aiheutuvien kustannusten pienentäminen

Suositus A1 – EU:n yhteinen arvonlisäverovelvolliseksi rekisteröitymistä koskeva menettely ja EU:n yhtenäinen arvonlisäverotunniste

Euroopan parlamentti kehottaa komissiota siirtymään kohti EU:n yhteisen arvonlisäverovelvolliseksi rekisteröitymistä koskevan menettelyn ja EU:n yhtenäisen arvonlisäverotunnisteen käyttöönottoa vuoteen 2023 mennessä.

Tällaisen menettelyn olisi

| — | vähennettävä säännösten noudattamisesta erityisesti sisämarkkinoilla toimiville pk-yrityksille aiheutuvia kustannuksia ja tarjottava samanlainen menettely arvonlisäverovelvolliseksi rekisteröitymistä varten kaikkialla unionissa (ottaen huomioon jäsenvaltioiden erilaiset edellytykset rekisteröinnille) ja |
| --- | --- |

—

vähennettävä säännösten noudattamisesta erityisesti sisämarkkinoilla toimiville pk-yrityksille aiheutuvia kustannuksia ja tarjottava samanlainen menettely arvonlisäverovelvolliseksi rekisteröitymistä varten kaikkialla unionissa (ottaen huomioon jäsenvaltioiden erilaiset edellytykset rekisteröinnille) ja

| — | varmistettava, että rekisteröinti on helposti saavutettavissa ja siinä käytetään yhtenäistettyjä verkkoalustoja, jotka toimivat samoin kaikkialla unionissa ja ovat käytettävissä vähintään sovitulla vähimmäismäärällä kieliä, jotta niitä voidaan käyttää helpommin kaikkialta unionin alueelta. |
| --- | --- |

—

varmistettava, että rekisteröinti on helposti saavutettavissa ja siinä käytetään yhtenäistettyjä verkkoalustoja, jotka toimivat samoin kaikkialla unionissa ja ovat käytettävissä vähintään sovitulla vähimmäismäärällä kieliä, jotta niitä voidaan käyttää helpommin kaikkialta unionin alueelta.

Suositus A2 – Yksinkertaisempi verotus eurooppayhtiöille ja pk-yrityksille

Euroopan parlamentti kehottaa komissiota ottamaan vuoteen 2023 mennessä käyttöön toimenpiteitä, joilla vähennetään entisestään pk-yritysten ja eurooppayhtiöiden verotukseen liittyviä kustannuksia ja verotuksen monimutkaisuutta.

| — | Komission olisi ehdotettava useita tässä mietinnössä mainittuja aloitteita ja annettava nopeasti konkreettisia ehdotuksia, joilla tuetaan pk-yrityksiä covid-19-pandemian jälkeisessä taloudessa. |
| --- | --- |

—

Komission olisi ehdotettava useita tässä mietinnössä mainittuja aloitteita ja annettava nopeasti konkreettisia ehdotuksia, joilla tuetaan pk-yrityksiä covid-19-pandemian jälkeisessä taloudessa.

| — | Euroopan parlamentti pyytää komissiota arvioimaan mahdollisuutta ottaa käyttöön erityinen eurooppayhtiöitä ja startup-yrityksiä koskeva Euroopan laajuinen tuloverojärjestelmä, jotta niitä voidaan tukea enemmän ja niille verosäännösten noudattamisesta syntyvät kustannukset voidaan minimoida erityisesti tilanteissa, joissa ne toimivat useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa. Järjestelmä olisi vapaaehtoinen eurooppayhtiöille (esimerkiksi rajoitettu liikevaihdon perusteella), ja se voisi perustua eurooppayhtiöön. Järjestelmän myötä saatavat verotulot jaettaisiin jäsenvaltioille sovittua laskukaavaa käyttäen (esimerkiksi perustuen palkattujen työntekijöiden suhteelliseen osuuteen). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentti pyytää komissiota arvioimaan mahdollisuutta ottaa käyttöön erityinen eurooppayhtiöitä ja startup-yrityksiä koskeva Euroopan laajuinen tuloverojärjestelmä, jotta niitä voidaan tukea enemmän ja niille verosäännösten noudattamisesta syntyvät kustannukset voidaan minimoida erityisesti tilanteissa, joissa ne toimivat useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa. Järjestelmä olisi vapaaehtoinen eurooppayhtiöille (esimerkiksi rajoitettu liikevaihdon perusteella), ja se voisi perustua eurooppayhtiöön. Järjestelmän myötä saatavat verotulot jaettaisiin jäsenvaltioille sovittua laskukaavaa käyttäen (esimerkiksi perustuen palkattujen työntekijöiden suhteelliseen osuuteen).

B.   
  Enemmän varmuutta veronmaksajille ja/tai jäsenvaltioiden verohallinnoille

Suositus B1 – Riitojenratkaisumekanismi tilanteisiin, joissa kaksi tai useampi jäsenvaltiota ilmoittautuu veronmaksajan verotukselliseksi kotipaikaksi

Euroopan parlamentti kehottaa komissiota ottamaan huomioon veroriitojen ratkaisumekanismeista Euroopan unionissa annetun neuvoston direktiivin (EU) 2017/1852 soveltamisesta saadut kokemukset, tunnistamaan siinä jäljellä olevat puutteet ja ehdottamaan tehokkaita tapoja puuttua nykyisiin niin luonnollisen henkilön kuin yrityksenkin kotipaikkaa koskeviin erimielisyyksiin ja epäselvyyksiin, jotka lisäävät kaksinkertaisen verotuksen tai kaksinkertaisen verottamatta jättämisen riskiä. Euroopan parlamentti kehottaa komissiota antamaan ehdotuksia verotuksellisen kotipaikan määrittelemisestä vuoteen 2023 mennessä.

Euroopan parlamentti muistuttaa myös, että riitojen lopputulokset on julkaistava tiivistelmänä direktiivin (EU) 2017/1852 18 artiklassa esitetyn menettelyn perusteella, ja niiden olisi sisällettävä tosiasialliset verokannat. Säädetyn järjestelmän on varmistettava aikarajat, joissa otetaan huomioon vastaavat riitojen veronmaksajille aiheuttamat ongelmat, oikeudellisesti sitovan ja täytäntöönpanokelpoisen päätöksen saamiselle. Koska covid-19-pandemian jälkeisessä taloudessa on tapahtunut muutoksia, mukaan lukien siirtyminen etätyöhön, komission olisi mahdollisimman pian arvioitava, riittääkö nykyinen lainsäädäntö vähentämään veronmaksajien kaksinkertaisen verotuksen riskiä, ja tarvittaessa tarkistettava direktiiviä tai ehdotettava uusia toimenpiteitä. On myös huomattava, että direktiivi ei ole kovin näkyvä, ja komission olisi tehtävä enemmän sen varmistamiseksi, että kansalaiset ovat tietoisia siitä, että tämä mekanismi on käytettävissä.

Suositus B2 – Automaattisen tietojenvaihdon laajentaminen

Euroopan parlamentti kehottaa komissiota arvioimaan, onko tarpeen ja mikä olisi paras tapa laajentaa jäsenvaltioiden välistä automaattista tiedonvaihtoa muihin tulo- ja omaisuusluokkiin, kuten kryptovaroihin (DAC8). Koska jäsenvaltioiden on lain mukaan lähetettävä tietoja ainoastaan niistä luokista, joista on jo saatavilla tietoja, vaikuttaa siltä, että tämän seurauksena tiedot tietyistä tulo- ja omaisuusluokista puuttuvat.

Suositus B3 – Positiivisia verokannustimia koskevat suuntaviivat

Euroopan parlamentti kehottaa komissiota antamaan suuntaviivoja siitä, miten suunnitella verokannustimia, jotka eivät vääristä sisämarkkinoita. Tämä johtuu siitä, että verotuksen oikeusvarmuus veronmaksajien ja jäsenvaltioiden kannalta vahvistuisi, jos jäsenvaltioilla olisi yhteinen käsitys siitä, mitkä verokannustimet edistävät taloudellista suorituskykyä unionissa vahingoittamatta sisämarkkinoiden toimintaa.

C.   
  Verovajeen ja säännösten noudattamisesta aiheutuvien kustannusten vähentäminen

Suositus C1 – Sähköinen laskutus

Euroopan parlamentti kehottaa komissiota

| — | valmistelemaan viipymättä yhdenmukaisen yhteisen standardin sähköiselle laskutukselle kaikkialla unionissa ja vähentämään vuoteen 2022 mennessä kustannuksia, joita hajanaiset ja erilaiset järjestelmät jäsenvaltioissa aiheuttavat |
| --- | --- |

—

valmistelemaan viipymättä yhdenmukaisen yhteisen standardin sähköiselle laskutukselle kaikkialla unionissa ja vähentämään vuoteen 2022 mennessä kustannuksia, joita hajanaiset ja erilaiset järjestelmät jäsenvaltioissa aiheuttavat

| — | ottamaan sähköisen laskutuksen käyttöön reaaliaikaisessa ilmoittamisessa |
| --- | --- |

—

ottamaan sähköisen laskutuksen käyttöön reaaliaikaisessa ilmoittamisessa

| — | tutkimaan mahdollisuutta pakollisen sähköisen laskutuksen asteittaiseen käyttöönottoon unionissa vuoteen 2023 mennessä tarkoituksena vähentää merkittävästi erityisesti pk-yrityksille säännösten noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia (laskujen lähettämistä olisi hallinnoitava vain valtion ylläpitämän tai sertifioiman järjestelmän kautta, jossa on varmistettu täysi tietosuoja) |
| --- | --- |

—

tutkimaan mahdollisuutta pakollisen sähköisen laskutuksen asteittaiseen käyttöönottoon unionissa vuoteen 2023 mennessä tarkoituksena vähentää merkittävästi erityisesti pk-yrityksille säännösten noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia (laskujen lähettämistä olisi hallinnoitava vain valtion ylläpitämän tai sertifioiman järjestelmän kautta, jossa on varmistettu täysi tietosuoja)

| — | tarkastelemaan vuoteen 2023 mennessä mahdollisuutta siihen, että järjestelmä tarjoaa osan (tai kaikki) verosäännösten noudattamista koskevista tiedoista/asiakirjoista siihen oikeutetuille veronmaksajille, mukaan lukien vastuu näiden ilmoitusten (tai osan niistä) noudattamisesta, erityisesti vähentääkseen pk-yrityksille säännösten noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia ja riskiä. |
| --- | --- |

—

tarkastelemaan vuoteen 2023 mennessä mahdollisuutta siihen, että järjestelmä tarjoaa osan (tai kaikki) verosäännösten noudattamista koskevista tiedoista/asiakirjoista siihen oikeutetuille veronmaksajille, mukaan lukien vastuu näiden ilmoitusten (tai osan niistä) noudattamisesta, erityisesti vähentääkseen pk-yrityksille säännösten noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia ja riskiä.

Suositus C2 – Vaihtoehto arvonlisäverovajeen pienentämiseksi

Euroopan parlamentti kehottaa komissiota ehdottamaan toimia, joiden tarkoituksena on merkittävästi pienentää arvonlisäverovajetta kaikkialla unionissa, erityisesti covid-19-pandemian jälkeisessä taloudessa, ja jotka vähentäisivät merkittävästi havaittua arvonlisäverovajetta, erityisesti vajetta, joka liittyy rajatylittävää unionin sisäistä kauppaa koskevaan vapautukseen. Pyyntö voidaan toteuttaa vuoteen 2022 tai 2023 mennessä yhdellä tai useammalla seuraavista aloitteista:

| — | Käynnistetään uudelleen aloite lopullisesta järjestelmästä kaikkein luonnollisimpana ja tehokkaimpana tapana puuttua arvonlisäveropetoksiin, jotka johtavat vuosittain erittäin huomattaviin menetyksiin. |
| --- | --- |

—

Käynnistetään uudelleen aloite lopullisesta järjestelmästä kaikkein luonnollisimpana ja tehokkaimpana tapana puuttua arvonlisäveropetoksiin, jotka johtavat vuosittain erittäin huomattaviin menetyksiin.

| — | Tehdään alv-velvoitteiden noudattamisesta yksinkertaisempaa ja vastaanotetaan tietoa veropetosten seurantaa ja niiden torjumista varten (1), jotta voidaan vähentää rajatylittävään kauppaan liittyvää hallinnollista alv-taakkaa. Komission olisi ehdotettava viipymättä nykyisen unionin laajennetun arvonlisäveron erityisjärjestelmän laajentamista vähitellen kuluttajakaupasta yritysten väliseen kauppaan, erityisesti sellaiseen yritysten väliseen tavarakauppaan, jossa arvonlisäveron maksamisesta vastuussa oleva henkilö ei ole sijoittautunut siihen jäsenvaltioon, jossa arvonlisävero on maksettava, sellaiseen palvelujen tarjoamiseen yritysten välillä, jossa tarjotut palvelut suoritetaan pääasiassa yritysten välillä, ja direktiivin 2006/112/EY 196 artiklaan. |
| --- | --- |

—

Tehdään alv-velvoitteiden noudattamisesta yksinkertaisempaa ja vastaanotetaan tietoa veropetosten seurantaa ja niiden torjumista varten (1), jotta voidaan vähentää rajatylittävään kauppaan liittyvää hallinnollista alv-taakkaa. Komission olisi ehdotettava viipymättä nykyisen unionin laajennetun arvonlisäveron erityisjärjestelmän laajentamista vähitellen kuluttajakaupasta yritysten väliseen kauppaan, erityisesti sellaiseen yritysten väliseen tavarakauppaan, jossa arvonlisäveron maksamisesta vastuussa oleva henkilö ei ole sijoittautunut siihen jäsenvaltioon, jossa arvonlisävero on maksettava, sellaiseen palvelujen tarjoamiseen yritysten välillä, jossa tarjotut palvelut suoritetaan pääasiassa yritysten välillä, ja direktiivin 2006/112/EY 196 artiklaan.

| — | Laaditaan ehdotus (ensimmäisessä vaiheessa) rajatylittävää unionin kauppaa koskevien tietojen verkossa tapahtuvaa ilmoittamista koskevasta standardista mieluiten käyttämällä sähköisestä laskutuksesta saatavia tietoja (tai vaihtoehtoisesta lähteestä saatavia tietoja, kunhan varmistetaan sen periaatteen toteutuminen, että tiedot on toimitettava vain kerran), mukaan lukien tehokas ja erittäin turvallinen keskitetty tai hajautettu tietojen käsittely petosten havaitsemiseksi. Tiedot korvaavat kaikki nykyiset raportointivaatimukset tällä alalla, ja niiden käyttö laskee säännösten noudattamisesta syntyviä kokonaiskustannuksia erityisesti pk-yrityksille. Kerättyjä tietoja olisi käytettävä luottamuksellisuutta asianmukaisesti noudattaen ja ottaen huomioon kaikki asiaankuuluvat tietosuojalainsäädännöt. Lohkoketjuteknologian (tai vastaavan) käyttöä voidaan harkita, ja yksityiset toimittajat voisivat ylläpitää unionin yhteisiin standardeihin perustuvia järjestelmiä. |
| --- | --- |

—

Laaditaan ehdotus (ensimmäisessä vaiheessa) rajatylittävää unionin kauppaa koskevien tietojen verkossa tapahtuvaa ilmoittamista koskevasta standardista mieluiten käyttämällä sähköisestä laskutuksesta saatavia tietoja (tai vaihtoehtoisesta lähteestä saatavia tietoja, kunhan varmistetaan sen periaatteen toteutuminen, että tiedot on toimitettava vain kerran), mukaan lukien tehokas ja erittäin turvallinen keskitetty tai hajautettu tietojen käsittely petosten havaitsemiseksi. Tiedot korvaavat kaikki nykyiset raportointivaatimukset tällä alalla, ja niiden käyttö laskee säännösten noudattamisesta syntyviä kokonaiskustannuksia erityisesti pk-yrityksille. Kerättyjä tietoja olisi käytettävä luottamuksellisuutta asianmukaisesti noudattaen ja ottaen huomioon kaikki asiaankuuluvat tietosuojalainsäädännöt. Lohkoketjuteknologian (tai vastaavan) käyttöä voidaan harkita, ja yksityiset toimittajat voisivat ylläpitää unionin yhteisiin standardeihin perustuvia järjestelmiä.

Suositus C3 – Yhden yhdenmukaistetun veroilmoituksen ja laajennetun arvonlisäveron erityisjärjestelmä

Euroopan parlamentti kehottaa komissiota tekemään lainsäädäntöehdotuksen, johon sisältyvät seuraavat:

yhtenäinen ja yhdenmukaistettu ilmoitus yhtiöverotusta varten BEFIT-kehyksen tukemiseksi unionissa ja vakiomuotoinen malli veroilmoituksen sisällölle ja muodolle ilmoituksen laatimisen yksinkertaistamiseksi. Tällainen vaihtoehto edistäisi yhtiöverotusta varten tehtävien ilmoitusten yksinkertaistamista ja vähentäisi tarvetta ulkoistaa verosäännösten noudattamista koskeva työ erityisesti rajatylittävää liiketoimintaa harjoittavien pk-yritysten osalta.

Suositus C4 – Pysyvä veroalan seurantakeskus, joka seuraa ja laskee verotuksen suuntauksia unionissa

Euroopan parlamentti käynnisti vuonna 2019 EU:n veroalan seurantakeskuksen perustamisen valmistelutoimena. Euroopan parlamentti kehottaa komissiota esittämään riippumattoman arvion tähän asti tehdystä työstä ja tekemään ehdotuksia siitä, kuinka jatkaa tätä aloitetta.

D.   
  Uusi koordinoitu eurooppalainen yhtiöverojärjestelmä

Suositus D1 – Velkarahoituksen edullisen verokohtelun ratkaiseminen

Komissio on ilmoittanut aloitteesta hillitä velkarahoituksen korkomenojen vähennyskelpoisuudesta verotuksessa johtuvaa velanoton suosimista yritysten investointipäätöksissä.

Euroopan parlamentti kehottaa komissiota

| — | tekemään perusteellisen vaikutustenarvioinnin ja sisällyttämään toimivat veronkierron torjumista koskevat lausekkeet tulevaan ehdotukseen velkarahoituksen edullista verokohtelua vähentävästä verovähennyksestä ja harkitsemaan tähän liittyvien käytäntöjen torjumista joko sallimalla uutena oman pääoman ehtoiseen rahoitukseen liittyvien kustannusten vähentäminen tai rajoittamalla ylimenevien lainakustannusten vähennys enintään 20 prosenttiin veronmaksajan ansioista ennen korkoja, veroja, poistoja ja kuoletuksia toisena ratkaisuna vähentää velkarahoituksen edullista verokohtelua. |
| --- | --- |

—

tekemään perusteellisen vaikutustenarvioinnin ja sisällyttämään toimivat veronkierron torjumista koskevat lausekkeet tulevaan ehdotukseen velkarahoituksen edullista verokohtelua vähentävästä verovähennyksestä ja harkitsemaan tähän liittyvien käytäntöjen torjumista joko sallimalla uutena oman pääoman ehtoiseen rahoitukseen liittyvien kustannusten vähentäminen tai rajoittamalla ylimenevien lainakustannusten vähennys enintään 20 prosenttiin veronmaksajan ansioista ennen korkoja, veroja, poistoja ja kuoletuksia toisena ratkaisuna vähentää velkarahoituksen edullista verokohtelua.

Suositus D2 – Unionin yhtenäinen verosäännöstö

Euroopan parlamentti kehottaa komissiota tulevaan BEFIT-kehykseen liittyen

| — | analysoimaan, mitä otetaan huomioon yritysten todellisen taloudellisen toiminnan eri osatekijöistä (myynti, työvoima, omaisuus) ja |
| --- | --- |

—

analysoimaan, mitä otetaan huomioon yritysten todellisen taloudellisen toiminnan eri osatekijöistä (myynti, työvoima, omaisuus) ja

| — | käynnistämään laajan kuulemisen, johon osallistuvat jäsenvaltiot, kansalliset parlamentit ja Euroopan parlamentti. |
| --- | --- |

—

käynnistämään laajan kuulemisen, johon osallistuvat jäsenvaltiot, kansalliset parlamentit ja Euroopan parlamentti.

E.   
  Verohallintojen tehokkuus, verotietojen vaihto ja tietojen laatu

Suositus D1 – Eurofisc 2.0

Euroopan parlamentti kehottaa komissiota

| — | vahvistamaan unionin petostentorjunta-asiantuntijoiden Eurofisc-verkostoa ja antamaan sille riittävät resurssit yhteisten riskianalyysien tekemiseksi, tutkimusten koordinoimiseksi ja yhteistyön tekemiseksi Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF), Europolin ja Euroopan syyttäjänviraston kanssa erityisesti arvonlisäveropetosten tutkimiseksi ja |
| --- | --- |

—

vahvistamaan unionin petostentorjunta-asiantuntijoiden Eurofisc-verkostoa ja antamaan sille riittävät resurssit yhteisten riskianalyysien tekemiseksi, tutkimusten koordinoimiseksi ja yhteistyön tekemiseksi Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF), Europolin ja Euroopan syyttäjänviraston kanssa erityisesti arvonlisäveropetosten tutkimiseksi ja

| — | esittämään Eurofisc 2.0 -suosituksen. Euroopan parlamentti palauttaa mieliin suositukset, jotka on esitetty sen 16. syyskuuta 2021 antamassa päätöslauselmassa verotietojen vaihtoa koskevien EU:n vaatimusten täytäntöönpanosta: edistyminen, saadut kokemukset ja esteet. Euroopan parlamentti toteaa, että Eurofisc 2.0 voisi merkittävästi edistää vaihdettujen verotietojen tehokasta käyttöä verohallinnoissa ja parantaa vaihdettujen tietojen laatua. |
| --- | --- |

—

esittämään Eurofisc 2.0 -suosituksen. Euroopan parlamentti palauttaa mieliin suositukset, jotka on esitetty sen 16. syyskuuta 2021 antamassa päätöslauselmassa verotietojen vaihtoa koskevien EU:n vaatimusten täytäntöönpanosta: edistyminen, saadut kokemukset ja esteet. Euroopan parlamentti toteaa, että Eurofisc 2.0 voisi merkittävästi edistää vaihdettujen verotietojen tehokasta käyttöä verohallinnoissa ja parantaa vaihdettujen tietojen laatua.

---

(1)  EPRS – EAVA:n mukaan laajennetun yhteistyön mallissa, jossa yhdistetään tietojenvaihto ja laajennettu arvonlisäveron erityisjärjestelmä, synnytetään eurooppalaista lisäarvoa noin 39 miljardin euron arvosta.

---

III Valmistelevat säädökset

Euroopan parlamentti

Tiistai 8. maaliskuuta 2022

| 9.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 347/223 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 347/223

---

P9_TA(2022)0053

Maatalouden alueelliset taloustilit ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 8. maaliskuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 138/2004 muuttamisesta maatalouden alueellisten taloustilien osalta (COM(2021)0054 – C9-0020/2021 – 2021/0031(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2022/C 347/21)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2021)0054), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2021)0054),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 338 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0020/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 338 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0020/2021),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 10. joulukuuta 2021 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 10. joulukuuta 2021 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön (A9-0282/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön (A9-0282/2021),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

| 9.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 347/224 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 347/224

---

P9_TA(2022)0054

Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotto – hakemus EGF/2021/006 ES/Cataluña automotive – Espanja

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. maaliskuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi työttömiksi jääneitä työntekijöitä tukevan Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta Espanjan hakemuksen johdosta – EGF/2021/006 ES/Cataluña automotive (COM(2022)0020 – C9-0015/2022 – 2022/0010(BUD))

(2022/C 347/22)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2022)0020 – C9-0015/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2022)0020 – C9-0015/2022),

| — | ottaa huomioon Euroopan globalisaatiorahastosta (EGR) työttömiksi jääneille työntekijöille ja asetuksen (EU) N:o 1309/2013 kumoamisesta 28. huhtikuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/691 (1) (EGR-asetus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan globalisaatiorahastosta (EGR) työttömiksi jääneille työntekijöille ja asetuksen (EU) N:o 1309/2013 kumoamisesta 28. huhtikuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/691 (1) (EGR-asetus),

| — | ottaa huomioon vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 17. joulukuuta 2020 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2093 (2) ja erityisesti sen 8 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 17. joulukuuta 2020 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2093 (2) ja erityisesti sen 8 artiklan,

| — | ottavat huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta sekä uusista omista varoista, mukaan lukien etenemissuunnitelma uusien omien varojen käyttöönottamiseksi, 16. joulukuuta 2020 tehdyn Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission välisen toimielinten sopimuksen (3) ja erityisesti sen 9 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottavat huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta sekä uusista omista varoista, mukaan lukien etenemissuunnitelma uusien omien varojen käyttöönottamiseksi, 16. joulukuuta 2020 tehdyn Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission välisen toimielinten sopimuksen (3) ja erityisesti sen 9 kohdan,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan kirjeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan kirjeen,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A9-0038/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A9-0038/2022),

| A. | ottaa huomioon, että unioni on ottanut käyttöön lainsäädäntö- ja budjettivälineitä voidakseen tarjota lisätukea työntekijöille, jotka kärsivät globalisaation ja teknologisten ja ympäristöön liittyvien muutosten seurauksista, kuten maailmankaupan muutoksista, kauppariidoista, unionin kauppasuhteissa tai sisämarkkinoiden kokoonpanoissa tapahtuneista merkittävistä muutoksista ja rahoitus- tai talouskriiseistä sekä vähähiiliseen talouteen siirtymisestä, tai digitalisaation ja automaation seurauksista; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että unioni on ottanut käyttöön lainsäädäntö- ja budjettivälineitä voidakseen tarjota lisätukea työntekijöille, jotka kärsivät globalisaation ja teknologisten ja ympäristöön liittyvien muutosten seurauksista, kuten maailmankaupan muutoksista, kauppariidoista, unionin kauppasuhteissa tai sisämarkkinoiden kokoonpanoissa tapahtuneista merkittävistä muutoksista ja rahoitus- tai talouskriiseistä sekä vähähiiliseen talouteen siirtymisestä, tai digitalisaation ja automaation seurauksista;

| B. | katsoo, että työttömiksi jääneitä työntekijöitä tukevan Euroopan globalisaatiorahaston (EGR) rahoitusosuudet olisi suunnattava ensisijaisesti aktiivisiin työmarkkinapoliittisiin toimenpiteisiin ja yksilöllisiin palveluihin, joilla pyritään auttamaan edunsaajia palaamaan nopeasti ihmisarvoisiin ja kestäviin työpaikkoihin ja valmistellaan heitä samalla vihreämpään ja digitaalisempaan Euroopan talouteen; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että työttömiksi jääneitä työntekijöitä tukevan Euroopan globalisaatiorahaston (EGR) rahoitusosuudet olisi suunnattava ensisijaisesti aktiivisiin työmarkkinapoliittisiin toimenpiteisiin ja yksilöllisiin palveluihin, joilla pyritään auttamaan edunsaajia palaamaan nopeasti ihmisarvoisiin ja kestäviin työpaikkoihin ja valmistellaan heitä samalla vihreämpään ja digitaalisempaan Euroopan talouteen;

| C. | ottaa huomioon, että Espanja jätti hakemuksen EGF/2021/006 ES/Cataluña automotive rahoitustuen saamiseksi EGR:stä niiden 705 työntekijävähennyksen vuoksi, jotka toteutettiin NACE Rev. 2:n kaksinumerotasoon 29 (Moottoriajoneuvojen, perävaunujen ja puoliperävaunujen valmistus) luokitellulla toimialalla (4) NUTS 2 -tason alueella Cataluña (ES51) Espanjassa viiteajanjakson 1. tammikuuta 2021–1. heinäkuuta 2021 aikana; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Espanja jätti hakemuksen EGF/2021/006 ES/Cataluña automotive rahoitustuen saamiseksi EGR:stä niiden 705 työntekijävähennyksen vuoksi, jotka toteutettiin NACE Rev. 2:n kaksinumerotasoon 29 (Moottoriajoneuvojen, perävaunujen ja puoliperävaunujen valmistus) luokitellulla toimialalla (4) NUTS 2 -tason alueella Cataluña (ES51) Espanjassa viiteajanjakson 1. tammikuuta 2021–1. heinäkuuta 2021 aikana;

| D. | ottaa huomioon, että hakemus koskee 346:ta työttömäksi jäänyttä työntekijää, joiden työskentely talouden alalla on päättynyt viiteajanjakson aikana, ja että 359 työntekijää jäi työttömäksi ennen viiteajanjaksoa tai sen jälkeen samojen tapahtumien vuoksi, jotka aiheuttivat työttömiksi jääneiden työntekijöiden työskentelyn loppumisen viiteajanjakson aikana, minkä vuoksi myös heitä pidetään tukeen oikeutettuina edunsaajina; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että hakemus koskee 346:ta työttömäksi jäänyttä työntekijää, joiden työskentely talouden alalla on päättynyt viiteajanjakson aikana, ja että 359 työntekijää jäi työttömäksi ennen viiteajanjaksoa tai sen jälkeen samojen tapahtumien vuoksi, jotka aiheuttivat työttömiksi jääneiden työntekijöiden työskentelyn loppumisen viiteajanjakson aikana, minkä vuoksi myös heitä pidetään tukeen oikeutettuina edunsaajina;

| E. | toteaa, että hakemus perustuu EGR-asetuksen 4 artiklan 2 kohdan b alakohdan toimintakriteereihin, joissa edellytetään vähintään 200:n työttömäksi jääneen työntekijän työskentelyn loppumista kuuden kuukauden viiteajanjakson aikana yrityksissä, jotka toimivat NACE Rev. 2:n kaksinumerotasolla määritellyllä samalla talouden alalla ja sijaitsevat NUTS 2 -tason yhdellä alueella tai kahdella vierekkäisellä alueella jäsenvaltiossa; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että hakemus perustuu EGR-asetuksen 4 artiklan 2 kohdan b alakohdan toimintakriteereihin, joissa edellytetään vähintään 200:n työttömäksi jääneen työntekijän työskentelyn loppumista kuuden kuukauden viiteajanjakson aikana yrityksissä, jotka toimivat NACE Rev. 2:n kaksinumerotasolla määritellyllä samalla talouden alalla ja sijaitsevat NUTS 2 -tason yhdellä alueella tai kahdella vierekkäisellä alueella jäsenvaltiossa;

| F. | ottaa huomioon, että 28. toukokuuta 2020 Nissan ilmoitti Barcelonan-tehtaansa sulkemisesta, joka johti yli 2 500 suoraan työntekijävähennykseen ja 8 000 työpaikan menetykseen alihankkijoiden keskuudessa; ottaa huomioon, että tässä pyynnössä tarkoitetut työntekijävähennykset keskittyvät neljään Barcelonan maakunnan piirikuntaan (Barcelonès, Alt Penedés, Baix Llobregat ja Vallès Oriental), joissa sijaitsee suuri määrä autoalan yrityksiä; ottaa huomioon, että Kataloniassa tammi–kesäkuussa 2021 joukkovähentämismenettelyssä työttömiksi jääneiden työntekijöiden määrä (7 993) on jo suurempi kuin koko vuonna 2020 työttömiksi jääneiden työntekijöiden määrä (7 936) ja työpaikkakato näillä alueilla lisääntyi vuosina 2018–2020; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että 28. toukokuuta 2020 Nissan ilmoitti Barcelonan-tehtaansa sulkemisesta, joka johti yli 2 500 suoraan työntekijävähennykseen ja 8 000 työpaikan menetykseen alihankkijoiden keskuudessa; ottaa huomioon, että tässä pyynnössä tarkoitetut työntekijävähennykset keskittyvät neljään Barcelonan maakunnan piirikuntaan (Barcelonès, Alt Penedés, Baix Llobregat ja Vallès Oriental), joissa sijaitsee suuri määrä autoalan yrityksiä; ottaa huomioon, että Kataloniassa tammi–kesäkuussa 2021 joukkovähentämismenettelyssä työttömiksi jääneiden työntekijöiden määrä (7 993) on jo suurempi kuin koko vuonna 2020 työttömiksi jääneiden työntekijöiden määrä (7 936) ja työpaikkakato näillä alueilla lisääntyi vuosina 2018–2020;

| G. | ottaa huomioon, että EGR ei saa ylittää 186 000 000 euron vuotuista enimmäismäärää (vuoden 2018 hintoina), kuten rahoituskehysasetuksen 8 artiklassa säädetään; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että EGR ei saa ylittää 186 000 000 euron vuotuista enimmäismäärää (vuoden 2018 hintoina), kuten rahoituskehysasetuksen 8 artiklassa säädetään;

| 1. | on yhtä mieltä komission kanssa siitä, että EGR-asetuksen 4 artiklan 2 kohdan b alakohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät ja että Espanja on oikeutettu saamaan kyseisen asetuksen mukaista rahoitustukea 2 795 156 euroa, mikä vastaa 85:tä prosenttia 3 288 419 euron kokonaiskustannuksista, joihin sisältyy yksilöllisten palvelujen kustannuksia 3 138 300 euroa ja EGR:n täytäntöönpanosta aiheutuvia kustannuksia 150 119 euroa (5); |
| --- | --- |

1.

| 2. | toteaa, että Espanjan viranomaiset jättivät hakemuksen 23. syyskuuta 2021 ja että komissio sai sitä koskevan arvionsa valmiiksi 20. tammikuuta 2022 ja ilmoitti asiasta parlamentille samana päivänä; |
| --- | --- |

2.

| 3. | toteaa, että hakemus koskee yhteensä 705:tä työttömäksi jäänyttä työntekijää, joiden työskentely on loppunut; toteaa lisäksi, että Espanja odottaa, että kaikista tukikelpoisista edunsaajista 450 osallistuu toimenpiteisiin (kohteena olevat edunsaajat); korostaa avoimuuden tarvetta menettelyn kaikissa vaiheissa ja kehottaa työmarkkinaosapuolia osallistumaan palvelupaketin täytäntöönpanoon ja arviointiin; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palauttaa mieliin, että työntekijävähennysten sosiaalisten vaikutusten odotetaan olevan merkittäviä Kataloniassa, jossa autoteollisuus on kolmanneksi tärkein teollisuudenala (kemianteollisuuden ja elintarviketeollisuuden jälkeen) sekä liikevaihdon että työllisyyden kannalta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | huomauttaa, että 34,9 prosenttia kohteena olevista edunsaajasta on yli 54-vuotiaita, 44,4 prosenttia on naisia ja 50,4 prosentilla on enintään ylemmän perusasteen koulutus; katsoo, että kohteena olevien edunsaajien ikäprofiili ja koulutustaso asettavat erityisiä haasteita uudelleentyöllistymiselle, ja korostaa siksi, että on tärkeää varmistaa, että iän, koulutustason ja niiden yhdistelmän erityispiirteet otetaan asianmukaisesti huomioon yksilöllisten palvelujen pakettia toteutettaessa; |
| --- | --- |

5.

| 6. | panee merkille, että Espanja aloitti yksilöllisten palvelujen tarjoamisen kohteena oleville edunsaajille 17. tammikuuta 2022 ja että toimenpiteisiin liittyviin menoihin voidaan näin ollen myöntää EGR:n rahoitustukea kaudella, joka alkaa 17. tammikuuta 2022 ja päättyy 24 kuukauden kuluttua rahoituspäätöksen voimaantulopäivästä; |
| --- | --- |

6.

| 7. | toteaa, että yksilölliset palvelut, joita tarjotaan työttömiksi jääneille työntekijöille 37,8 prosentin osuudella taloudellisesta tuesta, koostuvat seuraavista toimista: työnhakumenetelmiä koskevat työpajat, uraohjaus, koulutus (horisontaaliset taidot, uudelleenkoulutus, täydennyskoulutus ja työharjoittelut sekä ammattikoulutus), yrittäjyystuki, tuki yrityksen perustamiseen, tehostettu työnhakuneuvonta, mukaan luettuna paikallisten ja alueellisten työllistymismahdollisuuksien tunnistaminen, työhönpaluun jälkeen annettava ohjaus ja erilaiset taloudelliset kannustimet; |
| --- | --- |

7.

| 8. | panee tyytyväisenä merkille, että yksilöllisten palvelujen koordinoitu paketti on suunniteltu siten, että siinä noudatetaan Espanjan kiertotalousstrategiaa (6), jonka on perustuttava myrkyttömään materiaalikiertoon, ja Katalonian kestävän kehityksen strategiaa (7) ja että EGR-hakemusta tukivat SOC:n (8), CIAC:n (9) ja Agència per la Competitivitat de l'Empresan (ACCIÓ) (10) edustajat prosessissa, johon työmarkkinaosapuolet osallistuivat (11); panee merkille, että koulutustoimilla olisi autettava jakamaan digiteollisella aikakaudella ja vihreässä ja resurssitehokkaassa taloudessa tarvittavia taitoja EGR-asetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pitää myönteisenä, että kannustimiin sisältyy sellaisten työttömiksi jääneiden työntekijöiden, joilla on hoitovelvollisuuksia, maksuosuus, joka voi olla enintään 20 euroa päivässä tai työhön palaavien henkilöiden osalta 350 euroa kuukaudessa enintään kolmen kuukauden ajan; korostaa, että kannustimella on tarkoitus tukea pikaista uudelleentyöllistymistä ja kannustaa ikääntyneitä työntekijöitä pysymään työmarkkinoilla. |
| --- | --- |

9.

| 10. | korostaa Espanjan viranomaisten vahvistaneen, ettei tukikelpoisille toimille saada avustusta muista unionin rahastoista tai rahoitusvälineistä; |
| --- | --- |

10.

| 11. | muistuttaa, ettei EGR-tuki saa korvata toimenpiteitä, jotka kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten mukaan kuuluvat yritysten vastuulle, eikä EGR-tuen saajien mahdollisia avustuksia tai oikeuksia, jotta varmistetaan rahoitustuen täydentävyys kaikilta osin; |
| --- | --- |

11.

| 12. | muistuttaa, että liikennealan hiilestä irtautuminen tapahtuu pian; toteaa, että digitaalinen ja vihreä siirtymä vaikuttaa myös työmarkkinoihin ja sen odotetaan muovaavan merkittävästi autoteollisuutta; toteaa tässä yhteydessä jälleen, että unionilla olisi oltava tärkeä rooli tarjottaessa tarvittavia pätevyyksiä Euroopan vihreän kehityksen ohjelman mukaista oikeudenmukaista siirtymää varten; kannattaa painokkaasti sitä, että EGR:n avulla vuosina 2021–2027 osoitetaan edelleen solidaarisuutta asianomaisille henkilöille ja pidetään painopisteenä rakenneuudistusten vaikutus työntekijöihin, ja kehottaa maksimoimaan tulevissa hakemuksissa politiikan johdonmukaisuuden; katsoo, että erityistä huomiota olisi kiinnitettävä pätevään koulutukseen, ammatillinen koulutus mukaan lukien, ja niin kutsutun kaksiosaisen oppisopimusjärjestelmän edistämiseen, koska se on osoittautunut tehokkaaksi useissa jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

12.

| 13. | toteaa, että kaikki menettelyvaatimukset täyttyivät; korostaa avoimuuden tarvetta menettelyn kaikissa vaiheissa; pitää myönteisenä, että työmarkkinaosapuolet osallistuivat työryhmään, joka perustettiin määrittämään toimenpidepakettia, johon EGR:n yhteisrahoitusta pyydettiin, ja kehottaa työmarkkinaosapuolia osallistumaan palvelupaketin täytäntöönpanoon ja arviointiin; |
| --- | --- |

13.

| 14. | hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan päätöksen; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan päätöksen neuvoston puheenjohtajan kanssa ja huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman liitteineen neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  EUVL L 153, 3.5.2021, s. 48.

(2)  EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 11.

(3)  EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

(4)  Asianomaiset yritykset olivat Aludyne Automotive Spain SLU, Bosch Sistemas de Frenado SLU, Continental Automotive Spain SA, Faurencia Interior Systems España SAU, Fico Transpar SA, Gruau Ibérica SLU, Magna Seating Spain SLU, Nobel Plastiques Iberia SA, Robert Bosch España (Castelletin tehdas), U-Shin Spain SLU.

(5)  EGR-asetuksen 7 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

(6)  https://www.miteco.gob.es/es/calidad-y-evaluacion-ambiental/temas/economia-circular/estrategia/

(7)  Estrategia para el desarrollo sostenible de Cataluña

(8)  Servei Públic d'Ocupació de Catalunya

(9)  Cluster of the Automotive Industry of Catalonia (CIAC)

(10)  ACCIÓ on yritysten kilpailukykyä edistävä Katalonian virasto.

(11)  Comisiones Obreras, UGT, Fomento del Trabajo Nacional (FOMENT) ja PIMEC (Katalonian pk-yritysten yhdistys).

---

LIITE

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

työttömiksi jääneitä työntekijöitä tukevan Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta Espanjan hakemuksen johdosta (EGF/2021/006 ES/Cataluña automotive)

(Tätä liitettä ei esitetä tässä, koska se vastaa lopullista säädöstä, päätöstä (EU) 2022/458.)

---

| 9.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 347/228 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 347/228

---

P9_TA(2022)0055

Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotto – hakemus EGF/2022/000 TA 2022 – komission aloitteesta annettava tekninen apu

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. maaliskuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi työttömiksi jääneitä työntekijöitä tukevan Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta – EGF/2022/000 TA 2022 – komission aloitteesta annettava tekninen apu (COM(2022)0025 – C9-0025/2022 – 2022/0015(BUD))

(2022/C 347/23)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2022)0025 – C9-0025/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2022)0025 – C9-0025/2022),

| — | ottaa huomioon Euroopan globalisaatiorahastosta (EGR) työttömiksi jääneille työntekijöille ja asetuksen (EU) N:o 1309/2013 kumoamisesta 28. huhtikuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/691 (1) (EGR-asetus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan globalisaatiorahastosta (EGR) työttömiksi jääneille työntekijöille ja asetuksen (EU) N:o 1309/2013 kumoamisesta 28. huhtikuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/691 (1) (EGR-asetus),

| — | ottaa huomioon vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 17. joulukuuta 2020 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2093 (2) ja erityisesti sen 8 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 17. joulukuuta 2020 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2093 (2) ja erityisesti sen 8 artiklan,

| — | ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta sekä uusista omista varoista, mukaan lukien etenemissuunnitelma uusien omien varojen käyttöönottamiseksi, 16. joulukuuta 2020 tehdyn Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission välisen toimielinten sopimuksen (3) jäljempänä ”16. joulukuuta 2020 tehty toimielinten välinen sopimus”, ja erityisesti sen 9 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta sekä uusista omista varoista, mukaan lukien etenemissuunnitelma uusien omien varojen käyttöönottamiseksi, 16. joulukuuta 2020 tehdyn Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission välisen toimielinten sopimuksen (3) jäljempänä ”16. joulukuuta 2020 tehty toimielinten välinen sopimus”, ja erityisesti sen 9 kohdan,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A9-0037/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A9-0037/2022),

| A. | ottaa huomioon, että unioni on ottanut käyttöön lainsäädäntö- ja budjettivälineitä voidakseen tarjota lisätukea työntekijöille, jotka kärsivät globalisaation ja teknologisten ja ympäristöön liittyvien muutosten seurauksista, kuten maailmankaupan muutoksista, kauppariidoista, unionin kauppasuhteissa tai sisämarkkinoiden kokoonpanoissa tapahtuneista merkittävistä muutoksista ja rahoitus- tai talouskriiseistä sekä vähähiiliseen talouteen siirtymisestä, tai digitalisaation ja automaation seurauksista; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että unioni on ottanut käyttöön lainsäädäntö- ja budjettivälineitä voidakseen tarjota lisätukea työntekijöille, jotka kärsivät globalisaation ja teknologisten ja ympäristöön liittyvien muutosten seurauksista, kuten maailmankaupan muutoksista, kauppariidoista, unionin kauppasuhteissa tai sisämarkkinoiden kokoonpanoissa tapahtuneista merkittävistä muutoksista ja rahoitus- tai talouskriiseistä sekä vähähiiliseen talouteen siirtymisestä, tai digitalisaation ja automaation seurauksista;

| B. | ottaa huomioon, että unionin tuen työttömiksi jääneille työntekijöille olisi oltava dynaamista ja sitä olisi tarjottava mahdollisimman nopeasti ja tehokkaasti ottaen asianmukaisesti huomioon, mitä 16. joulukuuta 2020 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa on sovittu työttömiksi jääneitä työntekijöitä tukevan Euroopan globalisaatiorahaston (EGR) varojen käyttöönottoa koskevasta päätöksenteosta; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että unionin tuen työttömiksi jääneille työntekijöille olisi oltava dynaamista ja sitä olisi tarjottava mahdollisimman nopeasti ja tehokkaasti ottaen asianmukaisesti huomioon, mitä 16. joulukuuta 2020 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa on sovittu työttömiksi jääneitä työntekijöitä tukevan Euroopan globalisaatiorahaston (EGR) varojen käyttöönottoa koskevasta päätöksenteosta;

| C. | ottaa huomioon, että unioni oli ensin laajentanut työttömiksi jääneitä työntekijöitä tukevan EGR:n soveltamisalaa siten, että taloudellista tukea tarjotaan kaikkien merkittävien rakenneuudistusten tapauksessa, joten se kattaa covid-19-kriisin taloudelliset vaikutukset; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että unioni oli ensin laajentanut työttömiksi jääneitä työntekijöitä tukevan EGR:n soveltamisalaa siten, että taloudellista tukea tarjotaan kaikkien merkittävien rakenneuudistusten tapauksessa, joten se kattaa covid-19-kriisin taloudelliset vaikutukset;

| D. | ottaa huomioon, että kun uusi EGR-asetus hyväksyttiin vuonna 2021, EGR:n soveltamisalaa laajennettiin koskemaan suuria rakenteellisia muutoksia, jotka johtuvat vähähiiliseen talouteen siirtymisestä tai ovat seurausta digitalisaatiosta tai automaatiosta, ja samalla EGR:n varojen käyttöönotolle vaadittava kynnysarvo laskettiin 500 irtisanotusta työntekijästä 200:aan; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että kun uusi EGR-asetus hyväksyttiin vuonna 2021, EGR:n soveltamisalaa laajennettiin koskemaan suuria rakenteellisia muutoksia, jotka johtuvat vähähiiliseen talouteen siirtymisestä tai ovat seurausta digitalisaatiosta tai automaatiosta, ja samalla EGR:n varojen käyttöönotolle vaadittava kynnysarvo laskettiin 500 irtisanotusta työntekijästä 200:aan;

| E. | ottaa huomioon, että neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2093 8 artiklan 1 kohdassa EGR:n vuotuiseksi enimmäismääräksi asetettiin 186 miljoonaa euroa (vuoden 2018 hintoina); ottaa huomioon, että EGR-asetuksen 11 artiklan 1 kohdassa säädetään, että 0,5 prosenttia tästä määrästä voidaan käyttää tekniseen apua komission aloitteesta; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2093 8 artiklan 1 kohdassa EGR:n vuotuiseksi enimmäismääräksi asetettiin 186 miljoonaa euroa (vuoden 2018 hintoina); ottaa huomioon, että EGR-asetuksen 11 artiklan 1 kohdassa säädetään, että 0,5 prosenttia tästä määrästä voidaan käyttää tekniseen apua komission aloitteesta;

| F. | ottaa huomioon, että komissio ei pyytänyt vuonna 2021 teknistä apua, koska yleinen toiminta ja erityisesti tapahtumat, jotka edellyttäisivät fyysistä läsnäoloa, olivat covid-19-pandemian vuoksi epävarmoja; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että komissio ei pyytänyt vuonna 2021 teknistä apua, koska yleinen toiminta ja erityisesti tapahtumat, jotka edellyttäisivät fyysistä läsnäoloa, olivat covid-19-pandemian vuoksi epävarmoja;

| G. | ottaa huomioon, että tekninen apu voi koostua EGR:n avun toteuttamiseen liittyvistä teknisistä ja hallinnollisista menoista, kuten valmistelu-, seuranta-, valvonta-, tarkastus- ja arviointitoimista sekä tiedonkeruusta, myös yritysten tietotekniikkajärjestelmiin liittyvästä tiedonkeruusta, viestintätoimista ja EGR:n näkyvyyttä rahastona tai yksittäisten hankkeiden yhteydessä lisäävistä toimista tai muista teknisen avun toimenpiteistä; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että tekninen apu voi koostua EGR:n avun toteuttamiseen liittyvistä teknisistä ja hallinnollisista menoista, kuten valmistelu-, seuranta-, valvonta-, tarkastus- ja arviointitoimista sekä tiedonkeruusta, myös yritysten tietotekniikkajärjestelmiin liittyvästä tiedonkeruusta, viestintätoimista ja EGR:n näkyvyyttä rahastona tai yksittäisten hankkeiden yhteydessä lisäävistä toimista tai muista teknisen avun toimenpiteistä;

| H. | ottaa huomioon, että ehdotettu 290 000 euron määrä on noin 0,14 prosenttia EGR:n määrärahojen vuotuisesta enimmäismäärästä vuonna 2022; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että ehdotettu 290 000 euron määrä on noin 0,14 prosenttia EGR:n määrärahojen vuotuisesta enimmäismäärästä vuonna 2022;

| 1. | hyväksyy komission ehdottamien toimenpiteiden rahoittamisen teknisen avun varoista EGR-asetuksen 11 artiklan 1 ja 4 kohdan sekä 12 artiklan 2, 3 ja 4 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pitää myönteisenä EGR:ää varten perustettua verkkosivustoa ja kehottaa komissiota päivittämään ja laajentamaan sitä säännöllisesti, jotta voidaan lisätä EGR:n osoittaman eurooppalaisen solidaarisuuden näkyvyyttä yleisölle ja unionin toimien avoimuutta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | suhtautuu myönteisesti jatkuvaan työhön, jonka tarkoituksena on saada aikaan vakiomenettelyt EGR-hakemuksia ja hallintoa varten käyttäen sähköisen tiedonvaihtojärjestelmän (rahastojen yhteishallinnointijärjestelmä, SFC) toimintoja, koska järjestelmän avulla voidaan yksinkertaistaa ja nopeuttaa hakemusten käsittelyä ja parantaa niistä raportointia; |
| --- | --- |

3.

| 4. | panee merkille, että komissio aikoo hallinnolliseen tukeen käytettävissä olevilla määrärahoilla järjestää EGR-yhteyshenkilöiden asiantuntijaryhmän (kaksi jäsentä kustakin jäsenvaltiosta) kokouksia sekä jäsenvaltioiden verkostoitumisen edistämiseksi yhden seminaarin, johon osallistuvat EGR:n täytäntöönpanosta vastaavat elimet ja työmarkkinaosapuolet; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa komissiota kutsumaan jatkossakin parlamentin säännöllisesti mukaan näihin kokouksiin ja seminaareihin parlamentin ja komission välisiä suhteita koskevan puitesopimuksen asiaa koskevien määräysten mukaisesti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa komissiota mukauttamaan covid-19-pandemian aikana kehitettyjä parhaita käytäntöjä, jos se on asianmukaista ja tarpeellista, eikä poistamaan niitä kokonaan, kun pandemiaolosuhteet sen sallivat, vaan käyttämään niitä perustana paremmille työtavoille ja tiedonvaihdolle; |
| --- | --- |

6.

| 7. | korostaa, että yleistä tietoisuutta EGR:stä ja sen näkyvyyttä on vahvistettava edelleen; huomauttaa, että tällaiseen tavoitteeseen voidaan pyrkiä esittelemällä EGR:ää erilaisissa komission julkaisuissa ja audiovisuaalisissa esityksissä EGR-asetuksen 11 artiklan 1 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | muistuttaa, että tukea hakevien jäsenvaltioiden keskeisenä tehtävänä on saattaa EGR:stä rahoitettavat toimet laajalti kohteena olevien edunsaajien, paikallis- ja alueviranomaisten, työmarkkinaosapuolten, tiedotusvälineiden ja suuren yleisön tietoon EGR-asetuksen 12 artiklassa vaaditulla tavalla; |
| --- | --- |

8.

| 9. | hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan päätöksen; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan päätöksen neuvoston puheenjohtajan kanssa ja huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman liitteineen neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  EUVL L 153, 3.5.2021, s. 48.

(2)  EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 11.

(3)  EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

---

LIITE

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös työttömiksi jääneitä työntekijöitä tukevan Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta (EGF/2022/000 TA 2022 – komission aloitteesta annettava tekninen apu)

(Tätä liitettä ei esitetä tässä, koska se vastaa lopullista säädöstä, päätöstä (EU) 2022/457.)

---

Keskiviikko 9. maaliskuuta 2022

| 9.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 347/231 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 347/231

---

P9_TA(2022)0060

Ranskassa sijaitsevassa Kanaalitunnelin terminaalissa olevat verovapaat myymälät *

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 9. maaliskuuta 2022 ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi direktiivin 2008/118/EY ja direktiivin (EU) 2020/262 (uudelleenlaadittu) muuttamisesta Ranskassa sijaitsevassa Kanaalitunnelin terminaalissa olevien verovapaiden myymälöiden osalta (COM(2021)0817 – C9-0016/2022 – 2021/0418(CNS))

(Erityinen lainsäätämisjärjestys – kuuleminen)

(2022/C 347/24)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2021)0817), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2021)0817),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 113 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C9-0016/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 113 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C9-0016/2022),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 82 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 82 artiklan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A9-0035/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A9-0035/2022),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia parlamentin hyväksymään tekstiin; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

4.

---

| 9.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 347/232 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 347/232

---

P9_TA(2022)0061

Arvonlisäverokannat *

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 9. maaliskuuta 2022 esityksestä neuvoston direktiiviksi direktiivin 2006/112/EY muuttamisesta arvonlisäverokantojen osalta (14754/2021 – C9-0456/2021 – 2018/0005(CNS))

(Erityinen lainsäätämisjärjestys – uudelleen kuuleminen)

(2022/C 347/25)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon neuvoston esityksen (14754/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston esityksen (14754/2021),

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2018)0020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2018)0020),

| — | ottaa huomioon 3. lokakuuta 2018 vahvistamansa kannan (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. lokakuuta 2018 vahvistamansa kannan (1),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 113 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut Euroopan parlamenttia uudelleen (C9-0456/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 113 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut Euroopan parlamenttia uudelleen (C9-0456/2021),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 82 ja 84 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 82 ja 84 artiklan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A9-0036/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A9-0036/2022),

| 1. | hyväksyy neuvoston esityksen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia parlamentin hyväksymään tekstiin; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EUVL C 11, 13.1.2020, s. 211.

---

Torstai 10. maaliskuuta 2022

| 9.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 347/233 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 347/233

---

P9_TA(2022)0067

Vuoteen 2030 ulottuva yleinen unionin ympäristöalan toimintaohjelma ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 10. maaliskuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi vuoteen 2030 ulottuvasta yleisestä unionin ympäristöalan toimintaohjelmasta (COM(2020)0652 – C9-0329/2020 – 2020/0300(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2022/C 347/26)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2020)0652), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2020)0652),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 192 artiklan 3 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0329/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 192 artiklan 3 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0329/2020),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 27. tammikuuta 2021 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 27. tammikuuta 2021 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon alueiden komitean 5. helmikuuta 2021 antaman lausunnon (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean 5. helmikuuta 2021 antaman lausunnon (2),

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 10. joulukuuta 2021 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 10. joulukuuta 2021 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan ja maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan lausunnot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan ja maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan lausunnot,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön (A9-0203/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön (A9-0203/2021),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUVL C 123, 9.4.2021, s. 76.

(2)  EUVL C 106, 26.3.2021, s. 44.

(3)  Tämä kanta korvaa 8. heinäkuuta 2021 hyväksytyt tarkistukset (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0352).

---

P9_TC1-COD(2020)0300

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 10. maaliskuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2022/... antamiseksi vuoteen 2030 ulottuvasta yleisestä unionin ympäristöalan toimintaohjelmasta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, päätöstä (EU) 2022/591.)

---

| 9.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 347/234 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 347/234

---

P9_TA(2022)0069

Covid-19-pandemiasta saatuja kokemuksia ja suosituksia tulevaisuutta varten käsittelevän erityisvaliokunnan asettaminen

Euroopan parlamentin päätös 10. maaliskuuta 2022 covid-19-pandemiasta saatuja kokemuksia ja suosituksia tulevaisuutta varten käsittelevän erityisvaliokunnan asettamisesta ja sen toimivallan, jäsenmäärän ja toimikauden keston määrittelystä (2022/2584(RSO))

(2022/C 347/27)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon puheenjohtajakokouksen ehdotuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon puheenjohtajakokouksen ehdotuksen,

| — | ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n yhteensovitetuista toimista covid-19-pandemian ja sen seurausten torjumiseksi (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n yhteensovitetuista toimista covid-19-pandemian ja sen seurausten torjumiseksi (1),

| — | ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman Schengen-alueen tilanteesta covid-19-pandemian puhkeamisen jälkeen (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman Schengen-alueen tilanteesta covid-19-pandemian puhkeamisen jälkeen (2),

| — | ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman raja- ja kausityöntekijöiden eurooppalaisesta suojelusta covid-19-kriisin yhteydessä (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman raja- ja kausityöntekijöiden eurooppalaisesta suojelusta covid-19-kriisin yhteydessä (3),

| — | ottaa huomioon 10. heinäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n kansanterveysstrategiasta covid-19-pandemian jälkeen (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. heinäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n kansanterveysstrategiasta covid-19-pandemian jälkeen (4),

| — | ottaa huomioon 17. syyskuuta 2020 antamansa päätöslauselman covid-19-pandemiasta: terveysarviointien ja riskiluokituksen koordinointi EU:ssa sekä vaikutukset Schengenin alueeseen ja sisämarkkinoihin (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. syyskuuta 2020 antamansa päätöslauselman covid-19-pandemiasta: terveysarviointien ja riskiluokituksen koordinointi EU:ssa sekä vaikutukset Schengenin alueeseen ja sisämarkkinoihin (5),

| — | ottaa huomioon 13. marraskuuta 2020 antamansa päätöslauselman covid-19-toimenpiteiden vaikutuksesta demokratiaan, oikeusvaltioon ja perusoikeuksiin (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. marraskuuta 2020 antamansa päätöslauselman covid-19-toimenpiteiden vaikutuksesta demokratiaan, oikeusvaltioon ja perusoikeuksiin (6),

| — | ottaa huomioon 10. kesäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman maailmanlaajuiseen covid-19-haasteeseen vastaamisesta: WTO:n TRIPS-sopimukseen liittyvän poikkeuksen vaikutukset covid-19-rokotteisiin, hoitoon, välineistöön ja tuotanto- ja valmistuskapasiteetin lisäämiseen kehitysmaissa (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. kesäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman maailmanlaajuiseen covid-19-haasteeseen vastaamisesta: WTO:n TRIPS-sopimukseen liittyvän poikkeuksen vaikutukset covid-19-rokotteisiin, hoitoon, välineistöön ja tuotanto- ja valmistuskapasiteetin lisäämiseen kehitysmaissa (7),

| — | ottaa huomioon 21. lokakuuta 2021 antamansa päätöslauselman EU:n avoimuudesta covid-19-rokotteiden kehittämisessä, ostamisessa ja jakelussa (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. lokakuuta 2021 antamansa päätöslauselman EU:n avoimuudesta covid-19-rokotteiden kehittämisessä, ostamisessa ja jakelussa (8),

| — | ottaa huomioon 11. marraskuuta 2020 annetut komission ehdotukset Euroopan terveysunionista ja komission ehdotuksen asetukseksi rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista (COM(2020)0727), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. marraskuuta 2020 annetut komission ehdotukset Euroopan terveysunionista ja komission ehdotuksen asetukseksi rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista (COM(2020)0727),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 207 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 207 artiklan,

| A. | ottaa huomioon, että covid-19-taudin leviäminen on traagisesti vaatinut miljoonien ihmisten hengen Euroopassa ja muualla maailmassa ja aiheuttanut peruuttamatonta vahinkoa ja että liikkumisrajoitusten myötä yli miljardi ihmistä joutui eristäytymään koteihinsa; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että covid-19-taudin leviäminen on traagisesti vaatinut miljoonien ihmisten hengen Euroopassa ja muualla maailmassa ja aiheuttanut peruuttamatonta vahinkoa ja että liikkumisrajoitusten myötä yli miljardi ihmistä joutui eristäytymään koteihinsa;

| B. | ottaa huomioon, että EU:n tasolla on toteutettu monia toimia, mukaan lukien EU:n rokotestrategian ja EU:n yhteisten vastatoimien koordinoinnin välityksellä; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että EU:n tasolla on toteutettu monia toimia, mukaan lukien EU:n rokotestrategian ja EU:n yhteisten vastatoimien koordinoinnin välityksellä;

| C. | ottaa huomioon, että Team Europe on yksi merkittävimmistä maailmanlaajuisen Covax-rokoteyhteistyömekanismin rahoittajista, ja toteaa, että aloitteella pyritään varmistamaan koronavirusrokotteiden oikeudenmukainen ja tasapuolinen saatavuus; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Team Europe on yksi merkittävimmistä maailmanlaajuisen Covax-rokoteyhteistyömekanismin rahoittajista, ja toteaa, että aloitteella pyritään varmistamaan koronavirusrokotteiden oikeudenmukainen ja tasapuolinen saatavuus;

| D. | katsoo julkisten varojen käytön avoimuuden ja siihen liittyvän vastuuvelvollisuuden olevan tärkeää, kun otetaan huomioon se suuri varojen määrä, joka covid-19-pandemian seurauksien käsittelyyn on osoitettu; |
| --- | --- |

D.

katsoo julkisten varojen käytön avoimuuden ja siihen liittyvän vastuuvelvollisuuden olevan tärkeää, kun otetaan huomioon se suuri varojen määrä, joka covid-19-pandemian seurauksien käsittelyyn on osoitettu;

| E. | toteaa, että covid-19-pandemia on vaikuttanut suhteettomasti naisiin, nuoriin, vammaisiin henkilöihin ja haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin ja että se on lisännyt maailmanlaajuista eriarvoisuutta; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että covid-19-pandemia on vaikuttanut suhteettomasti naisiin, nuoriin, vammaisiin henkilöihin ja haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin ja että se on lisännyt maailmanlaajuista eriarvoisuutta;

| 1. | päättää asettaa covid-19-pandemiasta saatuja kokemuksia ja suosituksia tulevaisuutta varten käsittelevän erityisvaliokunnan, jonka tehtävänä on tarkastella, miten EU:n pandemian vastaisia toimia ja saatuja kokemuksia voidaan hyödyntää tulevissa toimissa seuraavilla osa-alueilla: |
| --- | --- |

1.

Terveys

| a) | EU:n, sen toimielinten ja virastojen pandemian vastaiset toimet, EU:n rajatylittäviin terveysuhkiin liittyvän kriisinehkäisyn, kriisivalmiuden ja torjunnan vahvistaminen terveysunionipaketin pohjalta; |
| --- | --- |

a)

EU:n, sen toimielinten ja virastojen pandemian vastaiset toimet, EU:n rajatylittäviin terveysuhkiin liittyvän kriisinehkäisyn, kriisivalmiuden ja torjunnan vahvistaminen terveysunionipaketin pohjalta;

| b) | jäsenvaltioiden välisen koordinoinnin ja solidaarisuuden taso ja terveysjärjestelmien valmius selviytyä pandemiasta ja tulevista rajatylittävistä terveysuhista; |
| --- | --- |

b)

jäsenvaltioiden välisen koordinoinnin ja solidaarisuuden taso ja terveysjärjestelmien valmius selviytyä pandemiasta ja tulevista rajatylittävistä terveysuhista;

| c) | pandemian vaikutukset terveyteen, mukaan lukien terveydenhuollon ja ennaltaehkäisyn jatkuvuuteen, muiden kuin tartuntatautien seulontaan, diagnosointiin, hoitoon ja seurantaan, mielenterveyteen, pitkittyneeseen covid-19-tautiin sekä seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin; |
| --- | --- |

c)

pandemian vaikutukset terveyteen, mukaan lukien terveydenhuollon ja ennaltaehkäisyn jatkuvuuteen, muiden kuin tartuntatautien seulontaan, diagnosointiin, hoitoon ja seurantaan, mielenterveyteen, pitkittyneeseen covid-19-tautiin sekä seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin;

| d) | henkilöstövajauksen sekä lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden ja henkilönsuojainten saatavuuden vaikutus terveydenhuollon tarjoamiseen ja pandemian vaikutus hoivapalveluihin, hoivakotien asukkaisiin, työntekijöihin, omaishoitajiin ja heidän huollettavanaan oleviin henkilöihin; |
| --- | --- |

d)

henkilöstövajauksen sekä lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden ja henkilönsuojainten saatavuuden vaikutus terveydenhuollon tarjoamiseen ja pandemian vaikutus hoivapalveluihin, hoivakotien asukkaisiin, työntekijöihin, omaishoitajiin ja heidän huollettavanaan oleviin henkilöihin;

| e) | pandemian vaikutus sähköisten terveyspalvelujen, etälääketieteen ja etäkonsultaatioiden, etäseurannan, internetiin yhdistettyjen laitteiden, digitaalisten terveydenhuoltoalustojen ja terveyssovellusten lisääntymiseen; |
| --- | --- |

e)

pandemian vaikutus sähköisten terveyspalvelujen, etälääketieteen ja etäkonsultaatioiden, etäseurannan, internetiin yhdistettyjen laitteiden, digitaalisten terveydenhuoltoalustojen ja terveyssovellusten lisääntymiseen;

| f) | EU:n koronarokotestrategia ja se, miten sen avulla pystyttiin varmistamaan turvallisten ja tehokkaiden rokotteiden toimittaminen, mukaan lukien ennakkohankintasopimuksista ja yhteisostosopimuksista neuvotteleminen, lisenssisopimusten ja muiden sopimusten avoimuus ja täytäntöönpano sekä rokotteiden tuotanto, varastointi ja jakelu ja oikeudellista vastuuta koskeva kysymys, lääketeollisuuden rooli edellä mainituissa seikoissa sekä teknologian siirrossa, patenttisuojaan liittyvissä näkökohdissa ja edunvalvonnan avoimuudessa; |
| --- | --- |

f)

EU:n koronarokotestrategia ja se, miten sen avulla pystyttiin varmistamaan turvallisten ja tehokkaiden rokotteiden toimittaminen, mukaan lukien ennakkohankintasopimuksista ja yhteisostosopimuksista neuvotteleminen, lisenssisopimusten ja muiden sopimusten avoimuus ja täytäntöönpano sekä rokotteiden tuotanto, varastointi ja jakelu ja oikeudellista vastuuta koskeva kysymys, lääketeollisuuden rooli edellä mainituissa seikoissa sekä teknologian siirrossa, patenttisuojaan liittyvissä näkökohdissa ja edunvalvonnan avoimuudessa;

| g) | tieteelliseen tietoon perustuviin ja koordinoituihin riskinhallintatoimenpiteisiin liittyvä yhteistyö, neuvoa-antava covid-19-paneeli mukaan lukien; |
| --- | --- |

g)

tieteelliseen tietoon perustuviin ja koordinoituihin riskinhallintatoimenpiteisiin liittyvä yhteistyö, neuvoa-antava covid-19-paneeli mukaan lukien;

| h) | terveyshätätilanteiden valmiusviranomaisen (HERA), Euroopan lääkeviraston (EMA) ja Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen (ECDC) tehtävät ja toimivaltuudet ja covid-19:n hoitokeinoja koskeva strategia helposti saatavilla olevien ja kohtuuhintaisten tuotteiden kehittämisessä; |
| --- | --- |

h)

terveyshätätilanteiden valmiusviranomaisen (HERA), Euroopan lääkeviraston (EMA) ja Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen (ECDC) tehtävät ja toimivaltuudet ja covid-19:n hoitokeinoja koskeva strategia helposti saatavilla olevien ja kohtuuhintaisten tuotteiden kehittämisessä;

| i) | rokotevastaisuus ja väärän tiedon levittäminen pandemian torjunnan yhteydessä sekä EU:n lisätoimet näiden ilmiöiden ehkäisemiseksi tulevaisuudessa; |
| --- | --- |

i)

rokotevastaisuus ja väärän tiedon levittäminen pandemian torjunnan yhteydessä sekä EU:n lisätoimet näiden ilmiöiden ehkäisemiseksi tulevaisuudessa;

| j) | eläinten terveyden ja ihmisten terveyden välinen yhteys erityisesti zoonoosien osalta yhteinen terveys -mallin mukaisesti; |
| --- | --- |

j)

eläinten terveyden ja ihmisten terveyden välinen yhteys erityisesti zoonoosien osalta yhteinen terveys -mallin mukaisesti;

Demokratiaa ja perusoikeuksia kunnioittava koordinoitu toimintamalli

| k) | jäsenvaltioiden rajojen sulkemisen ja henkilöiden vapaaseen liikkuvuuteen ja sisämarkkinoihin kohdistettujen muiden rajoitustoimien välttämättömyys ja oikeasuhteisuus ja se, miten välttää tarpeettomat rajoitukset tulevaisuudessa muun muassa kehittämällä matkustustoimenpiteisiin yhteinen toimintamalli; |
| --- | --- |

k)

jäsenvaltioiden rajojen sulkemisen ja henkilöiden vapaaseen liikkuvuuteen ja sisämarkkinoihin kohdistettujen muiden rajoitustoimien välttämättömyys ja oikeasuhteisuus ja se, miten välttää tarpeettomat rajoitukset tulevaisuudessa muun muassa kehittämällä matkustustoimenpiteisiin yhteinen toimintamalli;

| l) | vaikutus haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien yksilöllisiin oikeuksiin ja perusoikeuksiin ja yleensä eriarvoisuuteen; |
| --- | --- |

l)

vaikutus haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien yksilöllisiin oikeuksiin ja perusoikeuksiin ja yleensä eriarvoisuuteen;

| m) | covid-19:n torjuntaan liittyvien teknologisten välineiden, kuten kontaktinjäljityssovellusten ja EU:n digitaalisen koronatodistuksen, erilaiset kehittämisen ja käyttöönoton toimintamallit; |
| --- | --- |

m)

covid-19:n torjuntaan liittyvien teknologisten välineiden, kuten kontaktinjäljityssovellusten ja EU:n digitaalisen koronatodistuksen, erilaiset kehittämisen ja käyttöönoton toimintamallit;

| n) | jäsenvaltioiden käyttämät erilaiset tietoaineistot ja se, mitä on otettava opiksi samojen tietojen ja kriteerien käyttämisestä, erityisesti ECDC:n toimittamien tietoaineistojen rooli; |
| --- | --- |

n)

jäsenvaltioiden käyttämät erilaiset tietoaineistot ja se, mitä on otettava opiksi samojen tietojen ja kriteerien käyttämisestä, erityisesti ECDC:n toimittamien tietoaineistojen rooli;

| o) | pandemian torjunnan demokraattinen valvonta, mukaan lukien Euroopan parlamentin ja jäsenvaltioiden parlamenttien ottaminen mukaan päätöksentekoon ja avoimuus, covid-19-yhteysryhmän tekemä työ huomioon ottaen; |
| --- | --- |

o)

pandemian torjunnan demokraattinen valvonta, mukaan lukien Euroopan parlamentin ja jäsenvaltioiden parlamenttien ottaminen mukaan päätöksentekoon ja avoimuus, covid-19-yhteysryhmän tekemä työ huomioon ottaen;

Yhteiskunnallinen ja taloudellinen vaikutus

| p) | vaikutus työn organisointiin, etätyöhön ja työn tulevaisuuteen, pandemian seuraukset köyhyyteen, eriarvoisuuteen ja sosiaaliseen syrjäytymiseen ja pandemian vaikutus sosiaalisen suojelun järjestelmiin; |
| --- | --- |

p)

vaikutus työn organisointiin, etätyöhön ja työn tulevaisuuteen, pandemian seuraukset köyhyyteen, eriarvoisuuteen ja sosiaaliseen syrjäytymiseen ja pandemian vaikutus sosiaalisen suojelun järjestelmiin;

| q) | ratkaisut digitaalisen teknologian käyttöön liittyvien esteiden poistamiseksi ja työntekijöiden osaamisen kehittämisen ja uudelleenkouluttautumisen lisäämiseksi; |
| --- | --- |

q)

ratkaisut digitaalisen teknologian käyttöön liittyvien esteiden poistamiseksi ja työntekijöiden osaamisen kehittämisen ja uudelleenkouluttautumisen lisäämiseksi;

| r) | vaikutus sukupuolten tasa-arvoon, myös niihin henkilöihin, jotka ovat vaarassa joutua sukupuolistuneen väkivallan tai lähisuhdeväkivallan kohteeksi, ja se, miten sukupuolinäkökohdat on otettu huomioon kriisin hallinnassa ja tulevien rajatylittävien terveysuhkien torjunnassa; |
| --- | --- |

r)

vaikutus sukupuolten tasa-arvoon, myös niihin henkilöihin, jotka ovat vaarassa joutua sukupuolistuneen väkivallan tai lähisuhdeväkivallan kohteeksi, ja se, miten sukupuolinäkökohdat on otettu huomioon kriisin hallinnassa ja tulevien rajatylittävien terveysuhkien torjunnassa;

| s) | pandemian vaikutus koulutukseen sekä lasten ja nuorten kehitykseen; |
| --- | --- |

s)

pandemian vaikutus koulutukseen sekä lasten ja nuorten kehitykseen;

| t) | toimenpiteet, joilla varmistetaan EU:n strateginen omavaraisuus terveydenhuollon alalla ja toimitusketjujen muutosjoustavuus, myös kriittisten farmaseuttisten tuotteiden ja lääkevalmisteiden ja muiden välttämättömien tavaroiden osalta, ja joilla tuetaan ja mukautetaan EU:n terveyteen liittyvää tutkimuspolitiikkaa meneillään olevan kriisin ratkaisemiseksi ja sen uusiutumisen ehkäisemiseksi tärkeänä osana EU:n vahvaa teollisuuspolitiikkaa; |
| --- | --- |

t)

toimenpiteet, joilla varmistetaan EU:n strateginen omavaraisuus terveydenhuollon alalla ja toimitusketjujen muutosjoustavuus, myös kriittisten farmaseuttisten tuotteiden ja lääkevalmisteiden ja muiden välttämättömien tavaroiden osalta, ja joilla tuetaan ja mukautetaan EU:n terveyteen liittyvää tutkimuspolitiikkaa meneillään olevan kriisin ratkaisemiseksi ja sen uusiutumisen ehkäisemiseksi tärkeänä osana EU:n vahvaa teollisuuspolitiikkaa;

| u) | vaikutukset pandemiasta eniten kärsineisiin aloihin, kuten kulttuuriin, majoitus- ja ravitsemispalveluihin, matkailuun ja liikenteeseen, ja EU:n vastatoimien nopeus ja riittävyys; |
| --- | --- |

u)

vaikutukset pandemiasta eniten kärsineisiin aloihin, kuten kulttuuriin, majoitus- ja ravitsemispalveluihin, matkailuun ja liikenteeseen, ja EU:n vastatoimien nopeus ja riittävyys;

EU ja muu maailma

| v) | EU:n hallinnointiin ja koordinointiin liittyvä rooli jäsenvaltioiden keskuudessa ja pandemian kansainvälisten näkökohtien yhteydessä, myös Maailman terveysjärjestön (WHO), Maailman kauppajärjestön (WTO) ja muiden monenvälisten aloitteiden, kuten Covax-mekanismin, puitteissa, ja pandemioita käsittelevä mahdollinen kansainvälinen sopimus, kansainvälisen terveyssäännöstön tarkistaminen ja tarve kolmansista maista EU:hun tulevia matkailijoita koskevalle yhdenmukaiselle toimintamallille; |
| --- | --- |

v)

EU:n hallinnointiin ja koordinointiin liittyvä rooli jäsenvaltioiden keskuudessa ja pandemian kansainvälisten näkökohtien yhteydessä, myös Maailman terveysjärjestön (WHO), Maailman kauppajärjestön (WTO) ja muiden monenvälisten aloitteiden, kuten Covax-mekanismin, puitteissa, ja pandemioita käsittelevä mahdollinen kansainvälinen sopimus, kansainvälisen terveyssäännöstön tarkistaminen ja tarve kolmansista maista EU:hun tulevia matkailijoita koskevalle yhdenmukaiselle toimintamallille;

| w) | rokotediplomatiaa koskeva lähestymistapa ja se, missä määrin se edistää maailmanlaajuista solidaarisuutta, välttämättömien lääkevalmisteiden ja rokotteiden yleinen ja tasavertainen saatavuus sekä ajatus, jonka mukaan kukaan ei ole turvassa ennen kuin kaikki ovat turvassa; |
| --- | --- |

w)

rokotediplomatiaa koskeva lähestymistapa ja se, missä määrin se edistää maailmanlaajuista solidaarisuutta, välttämättömien lääkevalmisteiden ja rokotteiden yleinen ja tasavertainen saatavuus sekä ajatus, jonka mukaan kukaan ei ole turvassa ennen kuin kaikki ovat turvassa;

| x) | EU:n ja sen jäsenvaltioiden rooli koronarokotteiden ja -lääkkeiden riittämättömän tarjonnan ja epätasapuolisen saatavuuden käsittelemisessä maailmanlaajuisesti puuttumalla ongelmiin, jotka koskevat hintojen kohtuullisuutta ja lääkkeiden ja rokotteiden saatavuutta, toimitusketjujen pullonkauloja, kaupan esteitä ja infrastruktuuria, sekä varmistamalla toimitusketjujen avoimuus ja tarjoamalla asiantuntemusta ja teknistä tietotaitoa; |
| --- | --- |

x)

EU:n ja sen jäsenvaltioiden rooli koronarokotteiden ja -lääkkeiden riittämättömän tarjonnan ja epätasapuolisen saatavuuden käsittelemisessä maailmanlaajuisesti puuttumalla ongelmiin, jotka koskevat hintojen kohtuullisuutta ja lääkkeiden ja rokotteiden saatavuutta, toimitusketjujen pullonkauloja, kaupan esteitä ja infrastruktuuria, sekä varmistamalla toimitusketjujen avoimuus ja tarjoamalla asiantuntemusta ja teknistä tietotaitoa;

| 2. | korostaa, että parlamentin pysyvien valiokuntien on huolehdittava erityisvaliokunnan antamien suositusten jatkotoimista; |
| --- | --- |

2.

| 3. | päättää, että erityisvaliokunnan asettamisella ei ole vaikutusta erityisvaliokunnan vastuualueisiin liittyvän unionin lainsäädännön antamista, seurantaa ja täytäntöönpanoa koskevia asioita käsittelevien parlamentin pysyvien valiokuntien toimivaltuuksiin, henkilöstöön ja käytettävissä oleviin resursseihin ja pysyvien valiokuntien toimivaltuudet, henkilöstö ja resurssit säilyvät näin ollen ennallaan; korostaa tarvetta varmistaa erityisvaliokunnan ja asiaankuuluvien pysyvien valiokuntien välinen hyvä yhteistyö ja tiedonkulku; |
| --- | --- |

3.

| 4. | päättää, että erityisvaliokunnan kokoukset pidetään suljetuin ovin aina, kun sen työhön sisältyy luottamuksellisen todistusaineiston käsittelyä, henkilötietoja sisältävien todistajanlausuntojen kuulemista tai näkemysten vaihtoa tai kuulemistilaisuuksia eri viranomaisten ja elinten kanssa luottamuksellisista asioista; päättää, että todistajilla ja asiantuntijoilla on oikeus antaa lausuntonsa suljetuin ovin; |
| --- | --- |

4.

| 5. | päättää, että julkisten kokousten esityslistat, luettelo niihin kutsutuista henkilöistä, luettelo niihin osallistuneista henkilöistä ja kyseisten kokousten pöytäkirjat julkistetaan; |
| --- | --- |

5.

| 6. | päättää, että erityisvaliokunnalle toimitettuja luottamuksellisia asiakirjoja arvioidaan työjärjestyksen 221 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen; päättää lisäksi, että kyseisiä tietoja käytetään yksinomaan erityisvaliokunnan lopullisen mietinnön laatimiseen; |
| --- | --- |

6.

| 7. | päättää, että erityisvaliokuntaan kuuluu 38 jäsentä; |
| --- | --- |

7.

| 8. | päättää, että erityisvaliokunnan toimikausi on kaksitoista kuukautta ja että toimikautensa päätteeksi erityisvaliokunta antaa parlamentille mietinnön, johon sisällytetään mahdolliset suositukset toteutettaviksi toimiksi tai aloitteiksi. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  EUVL C 316, 6.8.2021, s. 2.

(2)  EUVL C 362, 8.9.2021, s. 77.

(3)  EUVL C 362, 8.9.2021, s. 82.

(4)  EUVL C 371, 15.9.2021, s. 102.

(5)  EUVL C 385, 22.9.2021, s. 159.

(6)  EUVL C 415, 13.10.2021, s. 36.

(7)  EUVL C 67, 8.2.2022, s. 64.

(8)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0435.

---

| 9.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 347/238 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 347/238

---

P9_TA(2022)0070

Ulkomaista sekaantumista kaikkiin Euroopan unionin demokraattisiin prosesseihin ja siihen sisältyvää disinformaatiota käsittelevän erityisvaliokunnan asettaminen

Euroopan parlamentin päätös 10. maaliskuuta 2022 ulkomaista sekaantumista kaikkiin Euroopan unionin demokraattisiin prosesseihin ja siihen sisältyvää disinformaatiota käsittelevän erityisvaliokunnan (INGE 2) asettamisesta ja sen toimivallan, jäsenmäärän ja toimikauden keston määrittelystä (2022/2585(RSO))

(2022/C 347/28)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon puheenjohtajakokouksen ehdotuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon puheenjohtajakokouksen ehdotuksen,

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmasta (COM(2020)0790), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmasta (COM(2020)0790),

| — | ottaa huomioon digitaalisia palveluja koskevan säädöspaketin, mukaan lukien ehdotuksen asetukseksi digitaalisten palvelujen sisämarkkinoista (digipalvelusäädös) ja direktiivin 2000/31/EY muuttamisesta (COM(2020)0825) sekä ehdotuksen asetukseksi oikeudenmukaisista ja kilpailluista markkinoista digitaalialalla (digimarkkinasäädös) (COM(2020)0842), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon digitaalisia palveluja koskevan säädöspaketin, mukaan lukien ehdotuksen asetukseksi digitaalisten palvelujen sisämarkkinoista (digipalvelusäädös) ja direktiivin 2000/31/EY muuttamisesta (COM(2020)0825) sekä ehdotuksen asetukseksi oikeudenmukaisista ja kilpailluista markkinoista digitaalialalla (digimarkkinasäädös) (COM(2020)0842),

| — | ottaa huomioon 20. lokakuuta 2021 antamansa päätöslauselman Euroopan media-alasta digitaalisella vuosikymmenellä: elpymistä ja muutosta tukeva toimintasuunnitelma (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. lokakuuta 2021 antamansa päätöslauselman Euroopan media-alasta digitaalisella vuosikymmenellä: elpymistä ja muutosta tukeva toimintasuunnitelma (1),

| — | ottaa huomioon vuonna 2018 annetut disinformaatiota koskevat käytännesäännöt ja vuonna 2021 annetut ohjeet disinformaatiota koskevien käytännesääntöjen tehostamiseksi (COM(2021)0262) sekä lokakuussa 2021 julkaistut audiovisuaalisten mediapalvelujen eurooppalaisten sääntelyviranomaisten ryhmän suositukset uusista disinformaatiota koskevista käytännesäännöistä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2018 annetut disinformaatiota koskevat käytännesäännöt ja vuonna 2021 annetut ohjeet disinformaatiota koskevien käytännesääntöjen tehostamiseksi (COM(2021)0262) sekä lokakuussa 2021 julkaistut audiovisuaalisten mediapalvelujen eurooppalaisten sääntelyviranomaisten ryhmän suositukset uusista disinformaatiota koskevista käytännesäännöistä,

| — | ottaa huomioon 16. joulukuuta 2020 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kriittisten toimijoiden häiriönsietokyvystä (COM(2020)0829), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. joulukuuta 2020 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kriittisten toimijoiden häiriönsietokyvystä (COM(2020)0829),

| — | ottaa huomioon maaliskuussa 2021 julkaistun 5G-verkkojen kyberturvallisuuteen liittyviä riskinhallintatoimenpiteitä koskevan EU:n välineistön, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maaliskuussa 2021 julkaistun 5G-verkkojen kyberturvallisuuteen liittyviä riskinhallintatoimenpiteitä koskevan EU:n välineistön,

| — | ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen 09/2021 ”Disinformaation vaikutus Euroopan unioniin: ongelmaan on tartuttu, mutta sitä ei ole vielä taltutettu”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen 09/2021 ”Disinformaation vaikutus Euroopan unioniin: ongelmaan on tartuttu, mutta sitä ei ole vielä taltutettu”,

| — | ottaa huomioon 10. kesäkuuta 2020 annetun komission sekä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”Covid-19-disinfomaation torjunta – Faktat oikein” (JOIN(2020)0008), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. kesäkuuta 2020 annetun komission sekä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”Covid-19-disinfomaation torjunta – Faktat oikein” (JOIN(2020)0008),

| — | ottaa huomioon ulkomaista sekaantumista kaikkiin Euroopan unionin demokraattisiin prosesseihin ja siihen sisältyvää disinformaatiota käsittelevän erityisvaliokunnan mietinnön (A9-0022/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkomaista sekaantumista kaikkiin Euroopan unionin demokraattisiin prosesseihin ja siihen sisältyvää disinformaatiota käsittelevän erityisvaliokunnan mietinnön (A9-0022/2022),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 207 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 207 artiklan,

| A. | ottaa huomioon, että ulkomainen sekaantuminen loukkaa vakavasti EU:n perustana olevia yleismaailmallisia arvoja ja periaatteita, kuten ihmisarvoa, vapautta, tasa-arvoa, yhteisvastuuta, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamista, demokratiaa ja oikeusvaltioperiaatetta; toteaa, että on olemassa näyttöä siitä, että pahantahtoiset ja autoritaariset ulkomaiset valtiolliset ja ei-valtiolliset toimijat käyttävät tiedon manipulointia ja muita taktiikoita sekaantuakseen demokraattisiin prosesseihin EU:ssa; ottaa huomioon, että tällaisilla hyökkäyksillä kansalaisia johdetaan harhaan ja petetään ja vaikutetaan heidän äänestyskäyttäytymiseensä, voimistetaan eripuraa lietsovia keskusteluja, aiheutetaan yhteiskunnan jakaantumista ja polarisaatiota ja käytetään hyväksi yhteiskunnan haavoittuvuuksia, edistetään vihapuhetta, pahennetaan disinformaation uhreiksi herkemmin joutuvien haavoittuvien ryhmien tilannetta, vaikutetaan haitallisesti demokraattisten vaalien ja kansanäänestysten luotettavuuteen, lietsotaan epäluottamusta kansallisia hallituksia, viranomaisia ja vapaata demokraattista järjestystä kohtaan sekä pyritään horjuttamaan eurooppalaista demokratiaa; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että ulkomainen sekaantuminen loukkaa vakavasti EU:n perustana olevia yleismaailmallisia arvoja ja periaatteita, kuten ihmisarvoa, vapautta, tasa-arvoa, yhteisvastuuta, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamista, demokratiaa ja oikeusvaltioperiaatetta; toteaa, että on olemassa näyttöä siitä, että pahantahtoiset ja autoritaariset ulkomaiset valtiolliset ja ei-valtiolliset toimijat käyttävät tiedon manipulointia ja muita taktiikoita sekaantuakseen demokraattisiin prosesseihin EU:ssa; ottaa huomioon, että tällaisilla hyökkäyksillä kansalaisia johdetaan harhaan ja petetään ja vaikutetaan heidän äänestyskäyttäytymiseensä, voimistetaan eripuraa lietsovia keskusteluja, aiheutetaan yhteiskunnan jakaantumista ja polarisaatiota ja käytetään hyväksi yhteiskunnan haavoittuvuuksia, edistetään vihapuhetta, pahennetaan disinformaation uhreiksi herkemmin joutuvien haavoittuvien ryhmien tilannetta, vaikutetaan haitallisesti demokraattisten vaalien ja kansanäänestysten luotettavuuteen, lietsotaan epäluottamusta kansallisia hallituksia, viranomaisia ja vapaata demokraattista järjestystä kohtaan sekä pyritään horjuttamaan eurooppalaista demokratiaa;

| B. | huomauttaa, että Venäjä aloitti ennen Ukrainaa vastaan 24. helmikuuta 2022 käynnistämäänsä hyökkäyssotaa ennennäkemättömän pahantahtoisen ja laaja-alaisen disinformaatiokampanjan, jonka tarkoituksena on johtaa harhaan sekä sen oman maan kansalaisia että koko kansainvälistä valtioiden yhteisöä, ja se on jatkanut kampanjaa sodan aikana; |
| --- | --- |

B.

huomauttaa, että Venäjä aloitti ennen Ukrainaa vastaan 24. helmikuuta 2022 käynnistämäänsä hyökkäyssotaa ennennäkemättömän pahantahtoisen ja laaja-alaisen disinformaatiokampanjan, jonka tarkoituksena on johtaa harhaan sekä sen oman maan kansalaisia että koko kansainvälistä valtioiden yhteisöä, ja se on jatkanut kampanjaa sodan aikana;

| C. | ottaa huomioon, että kolmansien maiden valtiollisten ja ei-valtiollisten toimijoiden yritykset vaikuttaa demokratian toimintaan EU:ssa ja sen jäsenvaltioissa sekä asettaa paineita Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa vahvistetuille arvoille pahantahtoisella asioihin sekaantumisella ovat osa laajempaa, demokratioihin kohdistuvaa maailmanlaajuista haitallista suuntausta; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että kolmansien maiden valtiollisten ja ei-valtiollisten toimijoiden yritykset vaikuttaa demokratian toimintaan EU:ssa ja sen jäsenvaltioissa sekä asettaa paineita Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa vahvistetuille arvoille pahantahtoisella asioihin sekaantumisella ovat osa laajempaa, demokratioihin kohdistuvaa maailmanlaajuista haitallista suuntausta;

| D. | toteaa, että pahantahtoiset toimijat pyrkivät yhä sekaantumaan vaaliprosesseihin ja käyttämään hyväkseen yhteiskuntiemme avoimuutta ja moniarvoisuutta sekä hyökkäävät EU:n ja sen jäsenvaltioiden demokraattisia prosesseja vastaan ja koettelevat niiden häiriönsietokykyä; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että pahantahtoiset toimijat pyrkivät yhä sekaantumaan vaaliprosesseihin ja käyttämään hyväkseen yhteiskuntiemme avoimuutta ja moniarvoisuutta sekä hyökkäävät EU:n ja sen jäsenvaltioiden demokraattisia prosesseja vastaan ja koettelevat niiden häiriönsietokykyä;

| E. | huomauttaa, että EU:lla ja sen jäsenvaltioilla ei tällä hetkellä ole erityistä pakotejärjestelmää, jota sovellettaisiin ulkomaisten valtiollisten toimijoiden järjestämiin ulkomaisen sekaantumisen kampanjoihin ja disinformaatiokampanjoihin, minkä vuoksi näiden toimijoiden on turvallista olettaa, että niiden EU:ta vastaan toteuttamista epävakauttamiskampanjoista ei aiheudu seurauksia; |
| --- | --- |

E.

huomauttaa, että EU:lla ja sen jäsenvaltioilla ei tällä hetkellä ole erityistä pakotejärjestelmää, jota sovellettaisiin ulkomaisten valtiollisten toimijoiden järjestämiin ulkomaisen sekaantumisen kampanjoihin ja disinformaatiokampanjoihin, minkä vuoksi näiden toimijoiden on turvallista olettaa, että niiden EU:ta vastaan toteuttamista epävakauttamiskampanjoista ei aiheudu seurauksia;

| F. | toteaa, että tällä ilmiöllä ei ole yhteistä määritelmää eikä siitä ole päästy yhteisymmärrykseen ja että ulkomaisen sekaantumisen havaitsemiseen, ehkäisemiseen ja torjumiseen tarkoitetussa EU:n ja kansallisen tason voimassa olevassa lainsäädännössä ja nykyisissä politiikoissa on yhä monia puutteita ja porsaanreikiä; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että tällä ilmiöllä ei ole yhteistä määritelmää eikä siitä ole päästy yhteisymmärrykseen ja että ulkomaisen sekaantumisen havaitsemiseen, ehkäisemiseen ja torjumiseen tarkoitetussa EU:n ja kansallisen tason voimassa olevassa lainsäädännössä ja nykyisissä politiikoissa on yhä monia puutteita ja porsaanreikiä;

| G. | ottaa huomioon, että ulkomaisen sekaantumisen, disinformaation sekä demokratiaan kohdistuvien lukuisten hyökkäysten ja uhkien odotetaan lisääntyvän ja muuttuvan hienovaraisemmiksi ennen paikallisia, alueellisia ja kansallisia vaaleja sekä Euroopan parlamentin vuonna 2024 pidettäviä vaaleja; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että ulkomaisen sekaantumisen, disinformaation sekä demokratiaan kohdistuvien lukuisten hyökkäysten ja uhkien odotetaan lisääntyvän ja muuttuvan hienovaraisemmiksi ennen paikallisia, alueellisia ja kansallisia vaaleja sekä Euroopan parlamentin vuonna 2024 pidettäviä vaaleja;

| H. | ottaa huomioon, että parlamentin aiemmat suositukset EU:n demokraattisiin prosesseihin sekaantumista koskevien pahantahtoisten ulkomaisten operaatioiden torjumisesta ovat edistäneet yleistä ymmärtämystä ja lisänneet tietoisuutta asiasta EU:ssa; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että parlamentin aiemmat suositukset EU:n demokraattisiin prosesseihin sekaantumista koskevien pahantahtoisten ulkomaisten operaatioiden torjumisesta ovat edistäneet yleistä ymmärtämystä ja lisänneet tietoisuutta asiasta EU:ssa;

| I. | katsoo, että INGE-erityisvaliokunnan kuulemistilaisuudet ja työ ovat edistäneet näiden kysymysten julkista tunnustamista ja niiden taustan huomioon ottamista ja ovat onnistuneesti luoneet kehyksen eurooppalaiselle keskustelulle ulkomaisesta sekaantumisesta demokraattisiin prosesseihin ja disinformaatiosta; |
| --- | --- |

I.

katsoo, että INGE-erityisvaliokunnan kuulemistilaisuudet ja työ ovat edistäneet näiden kysymysten julkista tunnustamista ja niiden taustan huomioon ottamista ja ovat onnistuneesti luoneet kehyksen eurooppalaiselle keskustelulle ulkomaisesta sekaantumisesta demokraattisiin prosesseihin ja disinformaatiosta;

| J. | toteaa, että näiden suositusten seuraamista on jatkettava; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että näiden suositusten seuraamista on jatkettava;

| K. | katsoo, että samanmielisten kumppaneiden, myös parlamentaarikkojen, on tehtävä maailmanlaajuista, monenvälistä yhteistyötä ja tarjottava tukea ulkomaiseen pahantahtoiseen sekaantumiseen ja disinformaatioon vastaamiseksi; toteaa, että demokratiat ovat kehittäneet pitkälle vietyä osaamista ja vastastrategioita näiden uhkien torjumiseksi; |
| --- | --- |

K.

katsoo, että samanmielisten kumppaneiden, myös parlamentaarikkojen, on tehtävä maailmanlaajuista, monenvälistä yhteistyötä ja tarjottava tukea ulkomaiseen pahantahtoiseen sekaantumiseen ja disinformaatioon vastaamiseksi; toteaa, että demokratiat ovat kehittäneet pitkälle vietyä osaamista ja vastastrategioita näiden uhkien torjumiseksi;

| 1. | päättää asettaa ulkomaista sekaantumista kaikkiin Euroopan unionin demokraattisiin prosesseihin ja siihen sisältyvää disinformaatiota käsittelevän erityisvaliokunnan (INGE 2), jonka toimivaltaan kuuluu






  a) | tarkastella yhteistyössä pysyvien valiokuntien kanssa ja niitä kuullen asioissa, jotka kuuluvat niille työjärjestyksen liitteen VI mukaisesti annettuun toimivaltaan, voimassa olevaa ja suunniteltua lainsäädäntöä ja toimintapolitiikkoja sellaisten mahdollisten porsaanreikien, puutteiden ja päällekkäisyyksien havaitsemiseksi, joita voitaisiin hyödyntää pahantahtoiseen sekaantumiseen demokraattisiin prosesseihin, myös seuraavien seikkojen osalta:






  i) | toimintapolitiikat, jotka edistävät EU:n demokraattisia prosesseja ja kehittävät häiriönsietokykyä tilannetietoisuuden, media- ja informaatiolukutaidon, tiedotusvälineiden moniarvoisuuden, riippumattoman journalismin ja koulutuksen avulla, |
| --- | --- | --- | --- |

1.

a)

tarkastella yhteistyössä pysyvien valiokuntien kanssa ja niitä kuullen asioissa, jotka kuuluvat niille työjärjestyksen liitteen VI mukaisesti annettuun toimivaltaan, voimassa olevaa ja suunniteltua lainsäädäntöä ja toimintapolitiikkoja sellaisten mahdollisten porsaanreikien, puutteiden ja päällekkäisyyksien havaitsemiseksi, joita voitaisiin hyödyntää pahantahtoiseen sekaantumiseen demokraattisiin prosesseihin, myös seuraavien seikkojen osalta:

i)

toimintapolitiikat, jotka edistävät EU:n demokraattisia prosesseja ja kehittävät häiriönsietokykyä tilannetietoisuuden, media- ja informaatiolukutaidon, tiedotusvälineiden moniarvoisuuden, riippumattoman journalismin ja koulutuksen avulla,

| ii) | sekaantuminen verkkoalustoja käyttämällä, erityisesti arvioimalla perusteellisesti erittäin suurten verkkoalustojen vastuuta ja niiden vaikutuksia demokratiaan ja demokraattisiin prosesseihin EU:ssa, |
| --- | --- |

ii)

sekaantuminen verkkoalustoja käyttämällä, erityisesti arvioimalla perusteellisesti erittäin suurten verkkoalustojen vastuuta ja niiden vaikutuksia demokratiaan ja demokraattisiin prosesseihin EU:ssa,

| iii) | kriittinen infrastruktuuri ja strategiset alat, |
| --- | --- |

iii)

kriittinen infrastruktuuri ja strategiset alat,

| iv) | sekaantuminen vaaliprosessien aikana, |
| --- | --- |

iv)

sekaantuminen vaaliprosessien aikana,

| v) | ulkomaisten toimijoiden ja lahjoittajien harjoittama poliittisen toiminnan salainen rahoitus, |
| --- | --- |

v)

ulkomaisten toimijoiden ja lahjoittajien harjoittama poliittisen toiminnan salainen rahoitus,

| vi) | kyberturvallisuus ja kyberhyökkäysten sietokyky, kun ne liittyvät demokraattisiin prosesseihin, |
| --- | --- |

vi)

kyberturvallisuus ja kyberhyökkäysten sietokyky, kun ne liittyvät demokraattisiin prosesseihin,

| vii) | ei-valtiollisten toimijoiden rooli, |
| --- | --- |

vii)

ei-valtiollisten toimijoiden rooli,

| viii) | sekaantumisen vaikutus vähemmistöjen ja muiden syrjittyjen ryhmien oikeuksiin, |
| --- | --- |

viii)

sekaantumisen vaikutus vähemmistöjen ja muiden syrjittyjen ryhmien oikeuksiin,

| ix) | eliitin jäsenten valjastamisen, kansallisten maahanmuuttajayhteisöjen, korkeakoulujen ja kulttuuritapahtumien välityksellä globaalien toimijoiden kautta tapahtuva sekaantuminen, |
| --- | --- |

ix)

eliitin jäsenten valjastamisen, kansallisten maahanmuuttajayhteisöjen, korkeakoulujen ja kulttuuritapahtumien välityksellä globaalien toimijoiden kautta tapahtuva sekaantuminen,

| x) | varoittavat toimenpiteet, vastuussa olevien selvittäminen ja yhteiset vastatoimet, mukaan lukien pakotteet, |
| --- | --- |

x)

varoittavat toimenpiteet, vastuussa olevien selvittäminen ja yhteiset vastatoimet, mukaan lukien pakotteet,

| xi) | naapuruus- ja maailmanlaajuinen yhteistyö ja monenvälisyys, |
| --- | --- |

xi)

naapuruus- ja maailmanlaajuinen yhteistyö ja monenvälisyys,

| xii) | EU:hun sijoittautuneiden toimijoiden sekaantuminen EU:ssa ja kolmansissa maissa, |
| --- | --- |

xii)

EU:hun sijoittautuneiden toimijoiden sekaantuminen EU:ssa ja kolmansissa maissa,

| b) | kehittää tiiviissä yhteistyössä pysyvien valiokuntien kanssa INGE 1 -erityisvaliokunnan työskentelykäytäntöjä noudattaen ehdotuksia siitä, miten nämä puutteet voitaisiin korjata EU:n oikeudellisen häiriönsietokyvyn parantamiseksi ja miten EU:n institutionaalista kehystä voitaisiin parantaa, |
| --- | --- |

b)

kehittää tiiviissä yhteistyössä pysyvien valiokuntien kanssa INGE 1 -erityisvaliokunnan työskentelykäytäntöjä noudattaen ehdotuksia siitä, miten nämä puutteet voitaisiin korjata EU:n oikeudellisen häiriönsietokyvyn parantamiseksi ja miten EU:n institutionaalista kehystä voitaisiin parantaa,

| c) | tehdä tiivistä yhteistyötä muiden EU:n toimielinten, jäsenvaltioiden viranomaisten, kansainvälisten järjestöjen, kansalaisyhteiskunnan sekä kolmansien maiden valtiollisten ja ei-valtiollisten kumppanien kanssa hybridiuhkien ja disinformaation vastaisten EU:n toimien tehostamiseksi varmistaen, että kaikessa INGE 2 -erityisvaliokunnan julkisessa toiminnassa noudatetaan tässä päätöksessä vahvistettuja painopisteitä, |
| --- | --- |

c)

tehdä tiivistä yhteistyötä muiden EU:n toimielinten, jäsenvaltioiden viranomaisten, kansainvälisten järjestöjen, kansalaisyhteiskunnan sekä kolmansien maiden valtiollisten ja ei-valtiollisten kumppanien kanssa hybridiuhkien ja disinformaation vastaisten EU:n toimien tehostamiseksi varmistaen, että kaikessa INGE 2 -erityisvaliokunnan julkisessa toiminnassa noudatetaan tässä päätöksessä vahvistettuja painopisteitä,

| d) | seurata yksityiskohtaisesti ja tinkimättömästi INGE 1 -erityisvaliokunnan mietinnön täytäntöönpanoa ja arvioida EU:n toimielinten toteuttamia toimia, |
| --- | --- |

d)

seurata yksityiskohtaisesti ja tinkimättömästi INGE 1 -erityisvaliokunnan mietinnön täytäntöönpanoa ja arvioida EU:n toimielinten toteuttamia toimia,

| e) | edistää toimielinten yleistä häiriönsietokykyä ulkomaista sekaantumista, hybridiuhkia ja disinformaatiota vastaan ennen vuoden 2024 Euroopan parlamentin vaaleja; |
| --- | --- |

e)

edistää toimielinten yleistä häiriönsietokykyä ulkomaista sekaantumista, hybridiuhkia ja disinformaatiota vastaan ennen vuoden 2024 Euroopan parlamentin vaaleja;

| 2. | päättää, että erityisvaliokunnan kokoukset pidetään suljetuin ovin aina, kun sen työhön sisältyy luottamuksellisen todistusaineiston käsittelyä, henkilötietoja sisältävien todistajanlausuntojen kuulemista tai näkemysten vaihtoa tai kuulemistilaisuuksia eri viranomaisten ja elinten kanssa luottamuksellisista asioista, mukaan lukien Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 (2) 63 artiklan mukaisesti luottamuksellisiksi luokitellut tieteelliset tutkimukset tai niiden osat; päättää, että todistajilla ja asiantuntijoilla on oikeus antaa lausuntonsa suljetuin ovin; |
| --- | --- |

2.

| 3. | päättää, että luettelo julkisiin kokouksiin kutsutuista henkilöistä, luettelo niihin osallistuneista henkilöistä ja kyseisten kokousten pöytäkirjat julkistetaan; |
| --- | --- |

3.

| 4. | päättää, että erityisvaliokunnalle toimitettuja luottamuksellisia asiakirjoja arvioidaan työjärjestyksen 221 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen; päättää lisäksi, että kyseisiä tietoja käytetään yksinomaan erityisvaliokunnan lopullisen mietinnön laatimiseen; |
| --- | --- |

4.

| 5. | päättää, että erityisvaliokuntaan kuuluu 33 jäsentä; |
| --- | --- |

5.

| 6. | päättää, että erityisvaliokunnan toimikausi on kaksitoista kuukautta ja että tämä toimikausi alkaa kulua sen järjestäytymiskokouksen ajankohdasta; |
| --- | --- |

6.

| 7. | päättää, että tutkittuaan INGE 1 -erityisvaliokunnan mietinnön ja voimassa olevan lainsäädännön täytäntöönpanon ja havaittuaan porsaanreikiä, puutteita ja päällekkäisyyksiä erityisvaliokunta määrittää asianmukaisen oikeusperustan mahdollisesti tarvittaville säädöksille ja valmistelee EU:n pysyviä institutionaalisia ratkaisuja, joilla puututaan ulkomaiseen pahantahtoiseen sekaantumiseen ja disinformaatioon, ja pyytää tarvittaessa komissiota toteuttamaan erityisiä institutionaalisia toimia laatimalla työjärjestyksen 54 artiklan mukaisesti valiokunta-aloitteisen mietinnön, jossa komissiota pyydetään esittämään asiaa koskeva asianmukainen ehdotus. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0428.

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1107/2009, annettu 21. lokakuuta 2009, kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta sekä neuvoston direktiivien 79/117/ETY ja 91/414/ETY kumoamisesta (EUVL L 309, 24.11.2009, s. 1).

---

| 9.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 347/241 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 347/241

---

P9_TA(2022)0071

Pegasus-ohjelman ja vastaavien vakoiluohjelmien käyttöä selvittävän tutkintavaliokunnan asettaminen

Euroopan parlamentin päätös 10. maaliskuuta 2022 Pegasus-ohjelman ja vastaavien vakoiluohjelmien käyttöä selvittävän tutkintavaliokunnan asettamisesta ja sen toimivallan, jäsenmäärän ja toimikauden keston määrittelystä (2022/2586(RSO))

(2022/C 347/29)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 290 jäsenen esittämän pyynnön tutkintavaliokunnan asettamisesta tutkimaan epäilyjä unionin oikeuden rikkomisesta ja unionin oikeutta sovellettaessa tapahtuneista hallinnollisista epäkohdista Pegasus-ohjelman ja mobiililaitteisiin tietoteknisiä haavoittuvuuksia hyödyntämällä asennettujen vastaavien vakoiluohjelmien, jäljempänä ”vastaavat vakoiluohjelmat”, käytön yhteydessä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 290 jäsenen esittämän pyynnön tutkintavaliokunnan asettamisesta tutkimaan epäilyjä unionin oikeuden rikkomisesta ja unionin oikeutta sovellettaessa tapahtuneista hallinnollisista epäkohdista Pegasus-ohjelman ja mobiililaitteisiin tietoteknisiä haavoittuvuuksia hyödyntämällä asennettujen vastaavien vakoiluohjelmien, jäljempänä ”vastaavat vakoiluohjelmat”, käytön yhteydessä,

| — | ottaa huomioon puheenjohtajakokouksen ehdotuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon puheenjohtajakokouksen ehdotuksen,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 226 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 226 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin tutkintaoikeuden käyttämistä koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 19. huhtikuuta 1995 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission päätöksen 95/167/EY, Euratom, EHTY (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin tutkintaoikeuden käyttämistä koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 19. huhtikuuta 1995 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission päätöksen 95/167/EY, Euratom, EHTY (1),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin sitoutumisen Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) johdanto-osassa ja erityisesti sen 2, 6 ja 21 artiklassa esitettyihin vapauden, kansanvallan sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisen ja oikeusvaltion arvoihin ja periaatteisiin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin sitoutumisen Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) johdanto-osassa ja erityisesti sen 2, 6 ja 21 artiklassa esitettyihin vapauden, kansanvallan sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisen ja oikeusvaltion arvoihin ja periaatteisiin,

| — | ottaa huomioon SEU 4 artiklan 2 kohdan, jossa vahvistetaan jäsenvaltioiden yksinomainen toimivalta yleisen järjestyksen ylläpitämisessä ja kansallisen turvallisuuden takaamisessa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon SEU 4 artiklan 2 kohdan, jossa vahvistetaan jäsenvaltioiden yksinomainen toimivalta yleisen järjestyksen ylläpitämisessä ja kansallisen turvallisuuden takaamisessa,

| — | ottaa huomioon SEUT 16 ja 223 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon SEUT 16 ja 223 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan (jäljempänä ”perusoikeuskirja”) ja erityisesti sen 7, 8, 11, 21 ja 47 artiklan, joissa tunnustetaan siinä vahvistetut erityiset oikeudet, vapaudet ja periaatteet, kuten yksityis- ja perhe-elämän kunnioittaminen, henkilötietojen suoja, sananvapaus ja tiedonvälityksen vapaus, syrjintäkielto sekä oikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin ja puolueettomaan tuomioistuimeen, ja joita sovelletaan täysimääräisesti jäsenvaltioihin niiden soveltaessa unionin oikeutta, sekä 52 artiklan 1 kohdan, jossa sallitaan perusoikeuksien ja -vapauksien tietyt rajoitukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan (jäljempänä ”perusoikeuskirja”) ja erityisesti sen 7, 8, 11, 21 ja 47 artiklan, joissa tunnustetaan siinä vahvistetut erityiset oikeudet, vapaudet ja periaatteet, kuten yksityis- ja perhe-elämän kunnioittaminen, henkilötietojen suoja, sananvapaus ja tiedonvälityksen vapaus, syrjintäkielto sekä oikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin ja puolueettomaan tuomioistuimeen, ja joita sovelletaan täysimääräisesti jäsenvaltioihin niiden soveltaessa unionin oikeutta, sekä 52 artiklan 1 kohdan, jossa sallitaan perusoikeuksien ja -vapauksien tietyt rajoitukset,

| — | ottaa huomioon henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla 12. heinäkuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/58/EY (sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivi) (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla 12. heinäkuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/58/EY (sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivi) (2),

| — | ottaa huomioon luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta 27. huhtikuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 (yleinen tietosuoja-asetus) (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta 27. huhtikuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 (yleinen tietosuoja-asetus) (3),

| — | ottaa huomioon luonnollisten henkilöiden suojelusta toimivaltaisten viranomaisten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä rikosten ennalta estämistä, tutkimista, paljastamista tai rikoksiin liittyviä syytetoimia tai rikosoikeudellisten seuraamusten täytäntöönpanoa varten sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja neuvoston puitepäätöksen 2008/977/YOS kumoamisesta 27. huhtikuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/680 (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnollisten henkilöiden suojelusta toimivaltaisten viranomaisten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä rikosten ennalta estämistä, tutkimista, paljastamista tai rikoksiin liittyviä syytetoimia tai rikosoikeudellisten seuraamusten täytäntöönpanoa varten sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja neuvoston puitepäätöksen 2008/977/YOS kumoamisesta 27. huhtikuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/680 (4),

| — | ottaa huomioon unionia tai sen jäsenvaltioita uhkaavien kyberhyökkäysten vastaisista rajoittavista toimenpiteistä 17. toukokuuta 2019 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2019/797 (5), sellaisena kuin se on muutettuna 17. toukokuuta 2021 annetulla neuvoston päätöksellä (YUTP) 2021/796 (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionia tai sen jäsenvaltioita uhkaavien kyberhyökkäysten vastaisista rajoittavista toimenpiteistä 17. toukokuuta 2019 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2019/797 (5), sellaisena kuin se on muutettuna 17. toukokuuta 2021 annetulla neuvoston päätöksellä (YUTP) 2021/796 (6),

| — | ottaa huomioon kaksikäyttötuotteiden vientiä, välitystä, teknistä apua, kauttakulkua ja siirtoa koskevan unionin valvontajärjestelmän perustamisesta 20. toukokuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/821 (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kaksikäyttötuotteiden vientiä, välitystä, teknistä apua, kauttakulkua ja siirtoa koskevan unionin valvontajärjestelmän perustamisesta 20. toukokuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/821 (7),

| — | ottaa huomioon säädöksen Euroopan parlamentin jäsenten valitsemisesta yleisillä välittömillä vaaleilla (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon säädöksen Euroopan parlamentin jäsenten valitsemisesta yleisillä välittömillä vaaleilla (8),

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn eurooppalaisen yleissopimuksen ja erityisesti sen 8, 9, 13 ja 17 artiklan sekä yleissopimuksen lisäpöytäkirjat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn eurooppalaisen yleissopimuksen ja erityisesti sen 8, 9, 13 ja 17 artiklan sekä yleissopimuksen lisäpöytäkirjat,

| — | ottaa huomioon yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevat Yhdistyneiden kansakuntien ohjaavat periaatteet (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevat Yhdistyneiden kansakuntien ohjaavat periaatteet (9),

| — | ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2014 antamansa päätöslauselman Yhdysvaltojen kansallisen turvallisuusviraston valvontaohjelmasta, eri jäsenvaltioiden valvontaelimistä ja niiden vaikutuksesta EU:n kansalaisten perusoikeuksiin ja transatlanttiseen yhteistyöhön oikeus- ja sisäasioissa (10) sekä suosituksensa tietoturvan vahvistamisesta EU:n toimielimissä, elimissä ja virastoissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2014 antamansa päätöslauselman Yhdysvaltojen kansallisen turvallisuusviraston valvontaohjelmasta, eri jäsenvaltioiden valvontaelimistä ja niiden vaikutuksesta EU:n kansalaisten perusoikeuksiin ja transatlanttiseen yhteistyöhön oikeus- ja sisäasioissa (10) sekä suosituksensa tietoturvan vahvistamisesta EU:n toimielimissä, elimissä ja virastoissa,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 208 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 208 artiklan,

| A. | ottaa huomioon, että viime aikoina on paljastunut, että useat maat, joiden joukossa on myös jäsenvaltioita, ovat käyttäneet Pegasus-vakoiluohjelmaa toimittajia, poliitikkoja, lainvalvontaviranomaisia, diplomaatteja, juristeja, liike-elämän toimijoita, kansalaisyhteiskunnan toimijoita ja muita toimijoita vastaan, ja toteaa, että tällaiset käytännöt ovat erittäin hälyttäviä ja näyttävät vahvistavan sen vaaran, että valvontateknologiaa käytetään väärin ihmisoikeuksien ja demokratian heikentämiseksi; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että viime aikoina on paljastunut, että useat maat, joiden joukossa on myös jäsenvaltioita, ovat käyttäneet Pegasus-vakoiluohjelmaa toimittajia, poliitikkoja, lainvalvontaviranomaisia, diplomaatteja, juristeja, liike-elämän toimijoita, kansalaisyhteiskunnan toimijoita ja muita toimijoita vastaan, ja toteaa, että tällaiset käytännöt ovat erittäin hälyttäviä ja näyttävät vahvistavan sen vaaran, että valvontateknologiaa käytetään väärin ihmisoikeuksien ja demokratian heikentämiseksi;

| 1. | päättää asettaa tutkintavaliokunnan tutkimaan epäilyjä unionin oikeuden rikkomisesta ja unionin oikeutta sovellettaessa tapahtuneista hallinnollisista epäkohdista Pegasus-ohjelman ja vastaavien vakoiluohjelmien käytön yhteydessä tämän vaikuttamatta kansallisten ja unionin tuomioistuinten toimivaltaan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | päättää, että tutkintavaliokunnan tehtävänä on






  — | tutkia niiden unionin oikeuden rikkomisten ja hallinnollisten epäkohtien laajuutta, joiden epäillään tapahtuneen unionin oikeutta sovellettaessa Pegasus-ohjelman ja vastaavien vakoiluohjelmien käytön vuoksi, kerätä tietoja siitä, missä määrin jäsenvaltiot, esimerkiksi mutta eivät yksinomaan Unkari ja Puola, tai kolmannet maat käyttävät yksityisyyteen puuttuvaa valvontaa tavalla, joka loukkaa perusoikeuskirjassa vahvistettuja oikeuksia ja vapauksia, sekä arvioida, miten suuren riskin tämä aiheuttaa SEU 2 artiklassa vahvistetuille arvoille, kuten kansanvallalle, oikeusvaltiolle ja ihmisoikeuksien kunnioittamiselle; |
| --- | --- | --- |

2.

—

tutkia niiden unionin oikeuden rikkomisten ja hallinnollisten epäkohtien laajuutta, joiden epäillään tapahtuneen unionin oikeutta sovellettaessa Pegasus-ohjelman ja vastaavien vakoiluohjelmien käytön vuoksi, kerätä tietoja siitä, missä määrin jäsenvaltiot, esimerkiksi mutta eivät yksinomaan Unkari ja Puola, tai kolmannet maat käyttävät yksityisyyteen puuttuvaa valvontaa tavalla, joka loukkaa perusoikeuskirjassa vahvistettuja oikeuksia ja vapauksia, sekä arvioida, miten suuren riskin tämä aiheuttaa SEU 2 artiklassa vahvistetuille arvoille, kuten kansanvallalle, oikeusvaltiolle ja ihmisoikeuksien kunnioittamiselle;

| — | tehtäviensä suorittamiseksi kerätä ja analysoida tietoja seuraavien seikkojen varmistamiseksi: |
| --- | --- |

—

tehtäviensä suorittamiseksi kerätä ja analysoida tietoja seuraavien seikkojen varmistamiseksi:

| — | Pegasus-ohjelman ja vastaavien vakoiluohjelmien käyttö ja toiminta sekä niiden väitetty kielteinen vaikutus perusoikeuskirjan mukaisiin perusoikeuksiin tapauksissa, joissa jäsenvaltiot ovat soveltaneet unionin oikeutta; |
| --- | --- |

—

Pegasus-ohjelman ja vastaavien vakoiluohjelmien käyttö ja toiminta sekä niiden väitetty kielteinen vaikutus perusoikeuskirjan mukaisiin perusoikeuksiin tapauksissa, joissa jäsenvaltiot ovat soveltaneet unionin oikeutta;

| — | nykyinen oikeudellinen kehys, jossa jäsenvaltiot ovat hankkineet Pegasus-ohjelman ja vastaavia vakoiluohjelmia ja käyttäneet niitä; |
| --- | --- |

—

nykyinen oikeudellinen kehys, jossa jäsenvaltiot ovat hankkineet Pegasus-ohjelman ja vastaavia vakoiluohjelmia ja käyttäneet niitä;

| — | se, ovatko jäsenvaltioiden viranomaiset käyttäneet Pegasus-ohjelmaa ja vastaavia vakoiluohjelmia poliittisiin, taloudellisiin tai muihin perusteettomiin tarkoituksiin vakoillakseen toimittajia, poliitikkoja, lainvalvontaviranomaisia, diplomaatteja, juristeja, liike-elämän toimijoita, kansalaisyhteiskunnan toimijoita tai muita toimijoita unionin oikeuden ja SEU 2 artiklassa vahvistettujen arvojen tai perusoikeuskirjassa vahvistettujen oikeuksien vastaisesti; |
| --- | --- |

—

se, ovatko jäsenvaltioiden viranomaiset käyttäneet Pegasus-ohjelmaa ja vastaavia vakoiluohjelmia poliittisiin, taloudellisiin tai muihin perusteettomiin tarkoituksiin vakoillakseen toimittajia, poliitikkoja, lainvalvontaviranomaisia, diplomaatteja, juristeja, liike-elämän toimijoita, kansalaisyhteiskunnan toimijoita tai muita toimijoita unionin oikeuden ja SEU 2 artiklassa vahvistettujen arvojen tai perusoikeuskirjassa vahvistettujen oikeuksien vastaisesti;

| — | se, vaikuttiko Pegasus-ohjelman ja vastaavien vakoiluohjelmien unionin oikeuden vastainen käyttö haitallisesti jäsenvaltioiden demokraattisiin prosesseihin paikallisen, kansallisen ja unionin tason vaalien yhteydessä; |
| --- | --- |

—

se, vaikuttiko Pegasus-ohjelman ja vastaavien vakoiluohjelmien unionin oikeuden vastainen käyttö haitallisesti jäsenvaltioiden demokraattisiin prosesseihin paikallisen, kansallisen ja unionin tason vaalien yhteydessä;

| — | epäilyt Pegasus-ohjelman ja vastaavien vakoiluohjelmien käytöstä johtuvasta direktiivin 2002/58/EY rikkomisesta tai hallinnollisesta epäkohdasta, erityisesti viestinnän luottamuksellisuuden periaatteen sekä viestinnän ja siihen liittyvien henkilöiden liikennetietojen kuuntelun, salakuuntelun, tallentamisen tai muulla tavalla sieppaamisen tai valvonnan kiellon osalta; |
| --- | --- |

—

epäilyt Pegasus-ohjelman ja vastaavien vakoiluohjelmien käytöstä johtuvasta direktiivin 2002/58/EY rikkomisesta tai hallinnollisesta epäkohdasta, erityisesti viestinnän luottamuksellisuuden periaatteen sekä viestinnän ja siihen liittyvien henkilöiden liikennetietojen kuuntelun, salakuuntelun, tallentamisen tai muulla tavalla sieppaamisen tai valvonnan kiellon osalta;

| — | se, onko jäsenvaltio Pegasus-ohjelmaa ja vastaavia vakoiluohjelmia käyttäessään rikkonut direktiiviä (EU) 2016/680 ja asetusta (EU) 2016/679 tai onko käyttö johtanut rikkomiseen tai paljastanut rikkomisen; |
| --- | --- |

—

se, onko jäsenvaltio Pegasus-ohjelmaa ja vastaavia vakoiluohjelmia käyttäessään rikkonut direktiiviä (EU) 2016/680 ja asetusta (EU) 2016/679 tai onko käyttö johtanut rikkomiseen tai paljastanut rikkomisen;

| — | se, oliko komissiolla näyttöä Pegasus-ohjelman ja vastaavien vakoiluohjelmien käytöstä henkilöitä vastaan; |
| --- | --- |

—

se, oliko komissiolla näyttöä Pegasus-ohjelman ja vastaavien vakoiluohjelmien käytöstä henkilöitä vastaan;

| — | se, ovatko jäsenvaltiot varmistaneet riittävät institutionaaliset ja oikeudelliset takeet vakoiluohjelmien laittoman käytön estämiseksi ja onko henkilöillä, jotka epäilevät, että heidän oikeuksiaan on loukattu vakoiluohjelmien käytön avulla, käytettävissään tehokkaita oikeussuojakeinoja; |
| --- | --- |

—

se, ovatko jäsenvaltiot varmistaneet riittävät institutionaaliset ja oikeudelliset takeet vakoiluohjelmien laittoman käytön estämiseksi ja onko henkilöillä, jotka epäilevät, että heidän oikeuksiaan on loukattu vakoiluohjelmien käytön avulla, käytettävissään tehokkaita oikeussuojakeinoja;

| — | se, että jäsenvaltiot eivät väitetysti ole puuttuneet siihen, että EU:n yhteisöt ovat osallistuneet Pegasus-ohjelman ja vastaavien vakoiluohjelmien kehittämiseen, levittämiseen tai rahoitukseen, mukaan lukien teknologian ja sen hyödyntämisen toimitusketju, siltä osin kuin se on vastoin unionin oikeutta, mukaan lukien asetus (EU) 2021/821, ja myös silloin, kun tiettyyn tarkoitukseen (esimerkiksi terrorismin torjuntaan) markkinoitavia valvontaohjelmistoja käytetään toisessa yhteydessä; |
| --- | --- |

—

se, että jäsenvaltiot eivät väitetysti ole puuttuneet siihen, että EU:n yhteisöt ovat osallistuneet Pegasus-ohjelman ja vastaavien vakoiluohjelmien kehittämiseen, levittämiseen tai rahoitukseen, mukaan lukien teknologian ja sen hyödyntämisen toimitusketju, siltä osin kuin se on vastoin unionin oikeutta, mukaan lukien asetus (EU) 2021/821, ja myös silloin, kun tiettyyn tarkoitukseen (esimerkiksi terrorismin torjuntaan) markkinoitavia valvontaohjelmistoja käytetään toisessa yhteydessä;

| — | Israelin hallituksen ja muiden kolmansien maiden hallitusten rooli Pegasus-ohjelman ja vastaavien vakoiluohjelmien toimittamisessa jäsenvaltioille; |
| --- | --- |

—

Israelin hallituksen ja muiden kolmansien maiden hallitusten rooli Pegasus-ohjelman ja vastaavien vakoiluohjelmien toimittamisessa jäsenvaltioille;

| — | se, onko Pegasus-ohjelman tai vastaavien vakoiluohjelmien käyttö jäsenvaltioiden viranomaisten toimesta johtanut henkilötietojen siirtämiseen kolmansiin maihin, erityisesti mutta ei yksinomaan NSO Groupille, sekä kolmansien maiden hallituksille; |
| --- | --- |

—

se, onko Pegasus-ohjelman tai vastaavien vakoiluohjelmien käyttö jäsenvaltioiden viranomaisten toimesta johtanut henkilötietojen siirtämiseen kolmansiin maihin, erityisesti mutta ei yksinomaan NSO Groupille, sekä kolmansien maiden hallituksille;

| — | se, edistikö Pegasus-ohjelman tai vastaavien vakoiluohjelmien käyttö, jossa on suoraan tai välillisesti mukana EU:hun yhteydessä olevia yhteisöjä, laitonta vakoilua toimittajia, poliitikkoja, lainvalvontaviranomaisia, diplomaatteja, juristeja, liike-elämän toimijoita, kansalaisyhteiskunnan toimijoita tai muita toimijoita vastaan kolmansissa maissa ja johtiko se ihmisoikeusloukkauksiin tai -rikkomuksiin, jotka aiheuttavat vakavaa huolta EU:n yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan tavoitteiden kannalta, ja oliko tällainen käyttö SEU 21 artiklassa ja perusoikeuskirjassa vahvistettujen arvojen vastaista, myös ottaen asianmukaisesti huomioon YK:n yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevat ohjaavat periaatteet ja muut ihmisoikeuksia koskevassa kansainvälisessä oikeudessa vahvistetut oikeudet; |
| --- | --- |

—

se, edistikö Pegasus-ohjelman tai vastaavien vakoiluohjelmien käyttö, jossa on suoraan tai välillisesti mukana EU:hun yhteydessä olevia yhteisöjä, laitonta vakoilua toimittajia, poliitikkoja, lainvalvontaviranomaisia, diplomaatteja, juristeja, liike-elämän toimijoita, kansalaisyhteiskunnan toimijoita tai muita toimijoita vastaan kolmansissa maissa ja johtiko se ihmisoikeusloukkauksiin tai -rikkomuksiin, jotka aiheuttavat vakavaa huolta EU:n yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan tavoitteiden kannalta, ja oliko tällainen käyttö SEU 21 artiklassa ja perusoikeuskirjassa vahvistettujen arvojen vastaista, myös ottaen asianmukaisesti huomioon YK:n yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevat ohjaavat periaatteet ja muut ihmisoikeuksia koskevassa kansainvälisessä oikeudessa vahvistetut oikeudet;

| — | se, oliko neuvostolla riittävät perusteet hyväksyä rajoittavia toimenpiteitä tai pakotteita EU:n yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan puitteissa yhtä tai useampaa kolmatta maata vastaan, jos SEU V osaston 2 luvun mukaisesti tehdyssä päätöksessä on päätetty keskeyttää talous- tai rahoitussuhteet taikka vähentää niitä SEUT 215 artiklan 1 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

—

se, oliko neuvostolla riittävät perusteet hyväksyä rajoittavia toimenpiteitä tai pakotteita EU:n yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan puitteissa yhtä tai useampaa kolmatta maata vastaan, jos SEU V osaston 2 luvun mukaisesti tehdyssä päätöksessä on päätetty keskeyttää talous- tai rahoitussuhteet taikka vähentää niitä SEUT 215 artiklan 1 kohdan mukaisesti;

| — | se, vaikuttiko Pegasus-ohjelman tai vastaavien vakoiluohjelmien käyttö kolmansissa maissa unionin oikeudessa taattuihin perusoikeuksiin ja oliko neuvostolla riittävät perusteet arvioida uudelleen vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alaa koskevia kansainvälisiä yhteistyösopimuksia, jotka on tehty kolmansien maiden kanssa SEUT 218 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

—

se, vaikuttiko Pegasus-ohjelman tai vastaavien vakoiluohjelmien käyttö kolmansissa maissa unionin oikeudessa taattuihin perusoikeuksiin ja oliko neuvostolla riittävät perusteet arvioida uudelleen vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alaa koskevia kansainvälisiä yhteistyösopimuksia, jotka on tehty kolmansien maiden kanssa SEUT 218 artiklan mukaisesti;

| — | esittää asiaan liittyviä tarpeellisiksi katsomiaan suosituksia; |
| --- | --- |

—

esittää asiaan liittyviä tarpeellisiksi katsomiaan suosituksia;

| — | antaa suosituksia EU:n toimielinten ja parlamentin jäsenten ja henkilöstön suojelemiseksi tällaisilta vakoiluohjelmilta; |
| --- | --- |

—

antaa suosituksia EU:n toimielinten ja parlamentin jäsenten ja henkilöstön suojelemiseksi tällaisilta vakoiluohjelmilta;

| 3. | päättää, että tutkintavaliokunta antaa lopullisen kertomuksensa 12 kuukauden kuluessa tämän päätöksen hyväksymisestä; |
| --- | --- |

3.

| 4. | päättää, että tutkintavaliokunnan olisi otettava työssään huomioon kaikki valiokunnan toimialaan kuuluva ja sen toimikaudella tapahtuva asiaan liittyvä kehitys; |
| --- | --- |

4.

| 5. | korostaa, että tutkintavaliokunnan ja asiaankuuluvien pysyvien valiokuntien ja alivaliokuntien välisen hyvän yhteistyön ja tiedonkulun varmistamiseksi tutkintavaliokunnan puheenjohtaja ja esittelijä voitaisiin ottaa mukaan pysyvien valiokuntien ja alivaliokuntien asiaa koskeviin keskusteluihin ja päinvastoin, erityisesti tutkintavaliokunnan kuulemisiin; |
| --- | --- |

5.

| 6. | päättää, että tutkintavaliokunnan mahdollisesti laatimat suositukset olisi toimitettava asianomaisille pysyville valiokunnille ja alivaliokunnille työjärjestyksen liitteessä VI määritellyillä niiden toimivaltaan kuuluvilla aloilla; |
| --- | --- |

6.

| 7. | päättää, että tutkintavaliokuntaan kuuluu 38 jäsentä; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa puhemiestä huolehtimaan tämän päätöksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  EYVL L 113, 19.5.1995, s. 1.

(2)  EYVL L 201, 31.7.2002, s. 37.

(3)  EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1.

(4)  EUVL L 119, 4.5.2016, s. 89.

(5)  EUVL L 129 I, 17.5.2019, s. 13.

(6)  EUVL L 174 I, 18.5.2021, s. 1.

(7)  EUVL L 206, 11.6.2021, s. 1.

(8)  EYVL L 278, 8.10.1976, s. 5.

(9)  https://www.ohchr.org/Documents/Publications/GuidingPrinciplesBusinessHR_EN.pdf

(10)  EUVL C 378, 9.11.2017, s. 104.

---

| 9.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 347/245 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 347/245

---

P9_TA(2022)0077

Akut ja käytetyt akut ***I

Euroopan parlamentin tarkistukset 10. maaliskuuta 2022 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi akuista ja käytetyistä akuista, direktiivin 2006/66/EY kumoamisesta ja asetuksen (EU) 2019/1020 muuttamisesta (COM(2020)0798 – C9-0400/2020 – 2020/0353(COD)) (1)

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2022/C 347/30)

Tarkistus 1

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 2 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (2) | Akut ovat tärkeä energianlähde ja yksi keskeisistä kestävän kehityksen, vihreän liikenteen, puhtaan energian ja ilmastoneutraaliuden mahdollistavista tekijöistä. On odotettavissa, että akkujen ja erityisesti tieliikenteen sähköajoneuvojen ajovoima-akkujen kysyntä lisääntyy nopeasti tulevina vuosina, minkä vuoksi näiden markkinoiden strateginen merkitys kasvaa maailmanlaajuisesti. Akkuteknologia-alan merkittävä tieteellinen ja tekninen kehitys jatkuu. Akkujen strategisen merkityksen vuoksi ja jotta voidaan taata oikeusvarmuus kaikille toimijoille ja välttää syrjintä, kaupan esteet ja vääristymät akkumarkkinoilla, on tarpeet vahvistaa säännöt, jotka koskevat akkujen kestävyysparametreja, suorituskykyä, turvallisuutta, keräystä, kierrätystä, uusiokäyttöä sekä akuista annettavia tietoja. On tarpeen luoda yhdenmukaistettu sääntelykehys, jota sovelletaan unionin markkinoille saatettavien akkujen koko elinkaareen. |

Komission teksti

Tarkistus

(2)

Akut ovat tärkeä energianlähde ja yksi keskeisistä kestävän kehityksen, vihreän liikenteen, puhtaan energian ja ilmastoneutraaliuden mahdollistavista tekijöistä. On odotettavissa, että akkujen ja erityisesti tieliikenteen sähköajoneuvojen ajovoima-akkujen kysyntä lisääntyy nopeasti tulevina vuosina, minkä vuoksi näiden markkinoiden strateginen merkitys kasvaa maailmanlaajuisesti. Akkuteknologia-alan merkittävä tieteellinen ja tekninen kehitys jatkuu. Akkujen strategisen merkityksen vuoksi ja jotta voidaan taata oikeusvarmuus kaikille toimijoille ja välttää syrjintä, kaupan esteet ja vääristymät akkumarkkinoilla, on tarpeet vahvistaa säännöt, jotka koskevat akkujen kestävyysparametreja, suorituskykyä, turvallisuutta, keräystä, kierrätystä, uusiokäyttöä sekä akuista annettavia tietoja. On tarpeen luoda yhdenmukaistettu sääntelykehys, jota sovelletaan unionin markkinoille saatettavien akkujen koko elinkaareen.

| (2) | Akut ovat tärkeä energianlähde ja yksi keskeisistä kestävän kehityksen, vihreän liikenteen, puhtaan energian ja ilmastoneutraaliuden mahdollistavista tekijöistä. On odotettavissa, että akkujen ja erityisesti tieliikenteen sähköajoneuvojen
  ja kevyiden kulkuneuvojen
  ajovoima-akkujen kysyntä lisääntyy nopeasti tulevina vuosina, minkä vuoksi näiden markkinoiden strateginen merkitys kasvaa maailmanlaajuisesti. Akkuteknologia-alan merkittävä tieteellinen ja tekninen kehitys jatkuu. Akkujen strategisen merkityksen vuoksi ja jotta voidaan taata oikeusvarmuus kaikille toimijoille ja välttää syrjintä, kaupan esteet ja vääristymät akkumarkkinoilla, on tarpeet vahvistaa säännöt, jotka koskevat akkujen kestävyysparametreja, suorituskykyä, turvallisuutta, keräystä, kierrätystä, uusiokäyttöä sekä akuista
  kuluttajille ja talouden toimijoille
  annettavia tietoja. On tarpeen luoda yhdenmukaistettu sääntelykehys, jota sovelletaan unionin markkinoille saatettavien akkujen koko elinkaareen. |
| --- | --- |

(2)

Akut ovat tärkeä energianlähde ja yksi keskeisistä kestävän kehityksen, vihreän liikenteen, puhtaan energian ja ilmastoneutraaliuden mahdollistavista tekijöistä. On odotettavissa, että akkujen ja erityisesti tieliikenteen sähköajoneuvojen
  ja kevyiden kulkuneuvojen
  ajovoima-akkujen kysyntä lisääntyy nopeasti tulevina vuosina, minkä vuoksi näiden markkinoiden strateginen merkitys kasvaa maailmanlaajuisesti. Akkuteknologia-alan merkittävä tieteellinen ja tekninen kehitys jatkuu. Akkujen strategisen merkityksen vuoksi ja jotta voidaan taata oikeusvarmuus kaikille toimijoille ja välttää syrjintä, kaupan esteet ja vääristymät akkumarkkinoilla, on tarpeet vahvistaa säännöt, jotka koskevat akkujen kestävyysparametreja, suorituskykyä, turvallisuutta, keräystä, kierrätystä, uusiokäyttöä sekä akuista
  kuluttajille ja talouden toimijoille
  annettavia tietoja. On tarpeen luoda yhdenmukaistettu sääntelykehys, jota sovelletaan unionin markkinoille saatettavien akkujen koko elinkaareen.

Tarkistus 2

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 2 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (2 a) | Akkujätteen käsittelyä koskeva unionin lainsäädäntö on myös saatettava ajan tasalle ja on toteutettava toimenpiteitä ympäristön ja ihmisten terveyden suojelemiseksi ehkäisemällä tai vähentämällä jätteen syntymisen ja jätehuollon haittavaikutuksia, vähentämällä resurssien käytön vaikutuksia ja parantamalla resurssitehokkuutta. Tällaiset toimenpiteet ovat ratkaisevan tärkeitä siirtymisessä ilmastoneutraaliin kiertotalouteen ja myrkyttömään ympäristöön sekä unionin pitkän aikavälin kilpailukyvyn ja strategisen riippumattomuuden kannalta. Ne voivat luoda merkittäviä taloudellisia mahdollisuuksia, joilla lisätään synergioita kiertotalouden ja energia-, ilmasto-, liikenne-, teollisuus- ja tutkimuspolitiikkojen välillä sekä suojellaan ympäristöä ja vähennetään kasvihuonekaasupäästöjä. |

Komission teksti

Tarkistus

(2 a)

Akkujätteen käsittelyä koskeva unionin lainsäädäntö on myös saatettava ajan tasalle ja on toteutettava toimenpiteitä ympäristön ja ihmisten terveyden suojelemiseksi ehkäisemällä tai vähentämällä jätteen syntymisen ja jätehuollon haittavaikutuksia, vähentämällä resurssien käytön vaikutuksia ja parantamalla resurssitehokkuutta. Tällaiset toimenpiteet ovat ratkaisevan tärkeitä siirtymisessä ilmastoneutraaliin kiertotalouteen ja myrkyttömään ympäristöön sekä unionin pitkän aikavälin kilpailukyvyn ja strategisen riippumattomuuden kannalta. Ne voivat luoda merkittäviä taloudellisia mahdollisuuksia, joilla lisätään synergioita kiertotalouden ja energia-, ilmasto-, liikenne-, teollisuus- ja tutkimuspolitiikkojen välillä sekä suojellaan ympäristöä ja vähennetään kasvihuonekaasupäästöjä.

Tarkistus 3

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 10 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (10) | Tätä asetusta olisi sovellettava kaikkiin akkutyyppeihin, jotka saatetaan markkinoille tai otetaan käyttöön unionissa joko sellaisenaan tai laitteisiin sisältyvinä tai muulla tavoin sähkö- ja elektroniikkalaitteiden ja ajoneuvojen mukana toimitettuina. Tätä asetusta olisi sovellettava riippumatta siitä, onko akku erityisesti suunniteltu tuotetta varten vai onko se yleiskäyttöinen ja riippumatta siitä, onko se sisällytetty tuotteeseen vai toimitetaanko se yhdessä sellaisen tuotteen kanssa, jossa sitä on tarkoitus käyttää, tai erillään tällaisesta tuotteesta. |

Komission teksti

Tarkistus

(10)

Tätä asetusta olisi sovellettava kaikkiin akkutyyppeihin, jotka saatetaan markkinoille tai otetaan käyttöön unionissa joko sellaisenaan tai laitteisiin sisältyvinä tai muulla tavoin sähkö- ja elektroniikkalaitteiden ja ajoneuvojen mukana toimitettuina. Tätä asetusta olisi sovellettava riippumatta siitä, onko akku erityisesti suunniteltu tuotetta varten vai onko se yleiskäyttöinen ja riippumatta siitä, onko se sisällytetty tuotteeseen vai toimitetaanko se yhdessä sellaisen tuotteen kanssa, jossa sitä on tarkoitus käyttää, tai erillään tällaisesta tuotteesta.

| (10) | Tätä asetusta olisi sovellettava kaikkiin akkutyyppeihin, jotka saatetaan markkinoille tai otetaan käyttöön unionissa
  riippumatta siitä, onko ne tuotettu unionissa vai tuotu unionin ulkopuolelta,
  joko sellaisenaan tai laitteisiin sisältyvinä tai muulla tavoin sähkö- ja elektroniikkalaitteiden ja ajoneuvojen mukana toimitettuina. Tätä asetusta olisi sovellettava riippumatta siitä, onko akku erityisesti suunniteltu tuotetta varten vai onko se yleiskäyttöinen ja riippumatta siitä, onko se sisällytetty tuotteeseen vai toimitetaanko se yhdessä sellaisen tuotteen kanssa, jossa sitä on tarkoitus käyttää, tai erillään tällaisesta tuotteesta. |
| --- | --- |

(10)

Tätä asetusta olisi sovellettava kaikkiin akkutyyppeihin, jotka saatetaan markkinoille tai otetaan käyttöön unionissa
  riippumatta siitä, onko ne tuotettu unionissa vai tuotu unionin ulkopuolelta,
  joko sellaisenaan tai laitteisiin sisältyvinä tai muulla tavoin sähkö- ja elektroniikkalaitteiden ja ajoneuvojen mukana toimitettuina. Tätä asetusta olisi sovellettava riippumatta siitä, onko akku erityisesti suunniteltu tuotetta varten vai onko se yleiskäyttöinen ja riippumatta siitä, onko se sisällytetty tuotteeseen vai toimitetaanko se yhdessä sellaisen tuotteen kanssa, jossa sitä on tarkoitus käyttää, tai erillään tällaisesta tuotteesta.

Tarkistus 4

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 12 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (12) | Asetuksen laajalla soveltamisalalla on asianmukaista tehdä ero eri akkuluokkien välillä niiden suunnittelun ja käytön mukaan riippumatta akun kemiallisesta koostumuksesta. Direktiivin 2006/66/EY mukaista luokittelua yhtäältä kannettaviin akkuihin (irtoakkuihin) ja toisaalta teollisuus- ja ajoneuvoakkuihin olisi kehitettävä pidemmälle, jotta se vastaisi paremmin akkujen käytössä tapahtunutta uutta kehitystä. Sähköajoneuvojen ajovoima-akut, jotka direktiivin 2006/66/EY nojalla luokitellaan teollisuusakuiksi, muodostavan suuren ja kasvavan osan markkinoista, koska sähköajoneuvojen käyttö tieliikenteessä kasvaa nopeasti. Tämän vuoksi tieliikenneajoneuvojen ajovoima-akuille on aiheellista ottaa käyttöön uusi sähköajoneuvoakkujen luokka. Muiden ajoneuvojen, kuten rautatie-, vesi- ja ilmakuljetusajoneuvojen, ajovoima-akut kuuluvat edelleen teollisuusakkujen luokkaan tämän asetuksen nojalla. Teollisuusakkujen tyyppi käsittää monia erilaisia akkuja, jotka on tarkoitettu käytettäviksi teollisessa toiminnassa, viestintäverkoissa, maataloustoiminnassa tai sähköenergian tuotannossa ja jakelussa. Näiden esimerkkitapausten lisäksi kaikki akut, jotka eivät ole irtoakkuja, autonakkuja eivätkä sähköajoneuvoakkuja, olisi katsottava teollisuusakuiksi. Akut, joita käytetään energian varastointiin yksityiskäytössä tai kotitalouksissa, katsotaan tässä asetuksessa teollisuusakuiksi.
  Lisäksi jotta varmistetaan, että kaikki kevyissä kulkuneuvoissa, kuten sähköpyörissä ja -mopoissa, käytettävät akut luokitellaan irtoakuiksi, on tarpeen selventää irtoakkujen määritelmää ja ottaa käyttöön tällaisten akkujen painoraja. |

Komission teksti

Tarkistus

(12)

Asetuksen laajalla soveltamisalalla on asianmukaista tehdä ero eri akkuluokkien välillä niiden suunnittelun ja käytön mukaan riippumatta akun kemiallisesta koostumuksesta. Direktiivin 2006/66/EY mukaista luokittelua yhtäältä kannettaviin akkuihin (irtoakkuihin) ja toisaalta teollisuus- ja ajoneuvoakkuihin olisi kehitettävä pidemmälle, jotta se vastaisi paremmin akkujen käytössä tapahtunutta uutta kehitystä. Sähköajoneuvojen ajovoima-akut, jotka direktiivin 2006/66/EY nojalla luokitellaan teollisuusakuiksi, muodostavan suuren ja kasvavan osan markkinoista, koska sähköajoneuvojen käyttö tieliikenteessä kasvaa nopeasti. Tämän vuoksi tieliikenneajoneuvojen ajovoima-akuille on aiheellista ottaa käyttöön uusi sähköajoneuvoakkujen luokka. Muiden ajoneuvojen, kuten rautatie-, vesi- ja ilmakuljetusajoneuvojen, ajovoima-akut kuuluvat edelleen teollisuusakkujen luokkaan tämän asetuksen nojalla. Teollisuusakkujen tyyppi käsittää monia erilaisia akkuja, jotka on tarkoitettu käytettäviksi teollisessa toiminnassa, viestintäverkoissa, maataloustoiminnassa tai sähköenergian tuotannossa ja jakelussa. Näiden esimerkkitapausten lisäksi kaikki akut, jotka eivät ole irtoakkuja, autonakkuja eivätkä sähköajoneuvoakkuja, olisi katsottava teollisuusakuiksi. Akut, joita käytetään energian varastointiin yksityiskäytössä tai kotitalouksissa, katsotaan tässä asetuksessa teollisuusakuiksi.
  Lisäksi jotta varmistetaan, että kaikki kevyissä kulkuneuvoissa, kuten sähköpyörissä ja -mopoissa, käytettävät akut luokitellaan irtoakuiksi, on tarpeen selventää irtoakkujen määritelmää ja ottaa käyttöön tällaisten akkujen painoraja.

| (12) | Asetuksen laajalla soveltamisalalla on asianmukaista tehdä ero eri akkuluokkien välillä niiden suunnittelun ja käytön mukaan riippumatta akun kemiallisesta koostumuksesta. Direktiivin 2006/66/EY mukaista luokittelua yhtäältä kannettaviin akkuihin (irtoakkuihin) ja toisaalta teollisuus- ja ajoneuvoakkuihin olisi kehitettävä pidemmälle, jotta se vastaisi paremmin akkujen käytössä tapahtunutta uutta kehitystä
  ja markkinalevinneisyyttä
  . Sähköajoneuvojen ajovoima-akut, jotka direktiivin 2006/66/EY nojalla luokitellaan teollisuusakuiksi, muodostavan suuren ja kasvavan osan markkinoista, koska sähköajoneuvojen käyttö tieliikenteessä kasvaa nopeasti. Tämän vuoksi tieliikenneajoneuvojen ajovoima-akuille on aiheellista ottaa käyttöön uusi sähköajoneuvoakkujen luokka. Muiden ajoneuvojen, kuten rautatie-, vesi- ja ilmakuljetusajoneuvojen, ajovoima-akut kuuluvat edelleen teollisuusakkujen luokkaan tämän asetuksen nojalla.
  Kevyissä kulkuneuvoissa, kuten sähköpolkupyörissä ja sähköpotkulaudoissa, käytettäviä ajovoima-akkuja ei luokiteltu selkeästi akuiksi direktiivissä 2006/66/EY, ja niiden markkinaosuus on huomattava, koska niitä käytetään yhä enemmän kestävässä kaupunkiliikenteessä. Tämän vuoksi näille kevyissä kulkuneuvoissa käytettäville ajovoima-akuille on aiheellista ottaa käyttöön uusi akkuluokka eli kevyiden kulkuneuvojen akut.
  Teollisuusakkujen tyyppi käsittää monia erilaisia akkuja, jotka on tarkoitettu käytettäviksi teollisessa toiminnassa, viestintäverkoissa, maataloustoiminnassa tai sähköenergian tuotannossa ja jakelussa. Näiden esimerkkitapausten lisäksi kaikki akut, jotka eivät ole irtoakkuja, autonakkuja
  , kevyiden kulkuneuvojen akkuja
  eivätkä sähköajoneuvoakkuja, olisi katsottava teollisuusakuiksi. Akut, joita käytetään energian varastointiin yksityiskäytössä tai kotitalouksissa, katsotaan tässä asetuksessa teollisuusakuiksi. |
| --- | --- |

(12)

Asetuksen laajalla soveltamisalalla on asianmukaista tehdä ero eri akkuluokkien välillä niiden suunnittelun ja käytön mukaan riippumatta akun kemiallisesta koostumuksesta. Direktiivin 2006/66/EY mukaista luokittelua yhtäältä kannettaviin akkuihin (irtoakkuihin) ja toisaalta teollisuus- ja ajoneuvoakkuihin olisi kehitettävä pidemmälle, jotta se vastaisi paremmin akkujen käytössä tapahtunutta uutta kehitystä
  ja markkinalevinneisyyttä
  . Sähköajoneuvojen ajovoima-akut, jotka direktiivin 2006/66/EY nojalla luokitellaan teollisuusakuiksi, muodostavan suuren ja kasvavan osan markkinoista, koska sähköajoneuvojen käyttö tieliikenteessä kasvaa nopeasti. Tämän vuoksi tieliikenneajoneuvojen ajovoima-akuille on aiheellista ottaa käyttöön uusi sähköajoneuvoakkujen luokka. Muiden ajoneuvojen, kuten rautatie-, vesi- ja ilmakuljetusajoneuvojen, ajovoima-akut kuuluvat edelleen teollisuusakkujen luokkaan tämän asetuksen nojalla.
  Kevyissä kulkuneuvoissa, kuten sähköpolkupyörissä ja sähköpotkulaudoissa, käytettäviä ajovoima-akkuja ei luokiteltu selkeästi akuiksi direktiivissä 2006/66/EY, ja niiden markkinaosuus on huomattava, koska niitä käytetään yhä enemmän kestävässä kaupunkiliikenteessä. Tämän vuoksi näille kevyissä kulkuneuvoissa käytettäville ajovoima-akuille on aiheellista ottaa käyttöön uusi akkuluokka eli kevyiden kulkuneuvojen akut.
  Teollisuusakkujen tyyppi käsittää monia erilaisia akkuja, jotka on tarkoitettu käytettäviksi teollisessa toiminnassa, viestintäverkoissa, maataloustoiminnassa tai sähköenergian tuotannossa ja jakelussa. Näiden esimerkkitapausten lisäksi kaikki akut, jotka eivät ole irtoakkuja, autonakkuja
  , kevyiden kulkuneuvojen akkuja
  eivätkä sähköajoneuvoakkuja, olisi katsottava teollisuusakuiksi. Akut, joita käytetään energian varastointiin yksityiskäytössä tai kotitalouksissa, katsotaan tässä asetuksessa teollisuusakuiksi.

Tarkistus 5

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 13 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (13) | Akut olisi suunniteltava ja valmistettava siten, että optimoidaan niiden suorituskyky, kesto ja turvallisuus ja minimoidaan niiden ympäristöjalanjälki. On syytä vahvistaa erityiset kestävyysvaatimukset
  sisäisesti varastoiville ladattaville
  teollisuusakuille ja sähköajoneuvoakuille,
  joiden teho on yli 2 kWh,
  koska näiden akkujen markkinasegmentin odotetaan kasvavan eniten tulevina vuosina. |

Komission teksti

Tarkistus

(13)

Akut olisi suunniteltava ja valmistettava siten, että optimoidaan niiden suorituskyky, kesto ja turvallisuus ja minimoidaan niiden ympäristöjalanjälki. On syytä vahvistaa erityiset kestävyysvaatimukset
  sisäisesti varastoiville ladattaville
  teollisuusakuille ja sähköajoneuvoakuille,
  joiden teho on yli 2 kWh,
  koska näiden akkujen markkinasegmentin odotetaan kasvavan eniten tulevina vuosina.

| (13) | Akut olisi suunniteltava ja valmistettava siten, että optimoidaan niiden suorituskyky, kesto ja turvallisuus ja minimoidaan niiden ympäristöjalanjälki. On syytä vahvistaa erityiset kestävyysvaatimukset teollisuusakuille
  , kevyiden kulkuneuvojen akuille
  ja sähköajoneuvoakuille, koska näiden akkujen markkinasegmentin odotetaan kasvavan eniten tulevina vuosina. |
| --- | --- |

(13)

Akut olisi suunniteltava ja valmistettava siten, että optimoidaan niiden suorituskyky, kesto ja turvallisuus ja minimoidaan niiden ympäristöjalanjälki. On syytä vahvistaa erityiset kestävyysvaatimukset teollisuusakuille
  , kevyiden kulkuneuvojen akuille
  ja sähköajoneuvoakuille, koska näiden akkujen markkinasegmentin odotetaan kasvavan eniten tulevina vuosina.

Tarkistus 6

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 15 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (15) | Vaarallisten aineiden käyttöä akuissa olisi rajoitettava, jotta voidaan suojella ihmisten terveyttä ja ympäristöä ja vähentää tällaisten aineiden esiintymistä jätteissä. Sen vuoksi on aiheellista vahvistaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (29) liitteessä XVII säädettyjen rajoitusten lisäksi elohopeaa
  ja
  kadmiumia koskevat rajoitukset tietyntyyppisissä akuissa. Sellaisissa ajoneuvoissa käytettävät akut, joihin sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/53/EY (30) liitteen II mukaista poikkeusta, olisi jätettävä kadmiumkiellon ulkopuolelle. |

Komission teksti

Tarkistus

(15)

Vaarallisten aineiden käyttöä akuissa olisi rajoitettava, jotta voidaan suojella ihmisten terveyttä ja ympäristöä ja vähentää tällaisten aineiden esiintymistä jätteissä. Sen vuoksi on aiheellista vahvistaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (29) liitteessä XVII säädettyjen rajoitusten lisäksi elohopeaa
  ja
  kadmiumia koskevat rajoitukset tietyntyyppisissä akuissa. Sellaisissa ajoneuvoissa käytettävät akut, joihin sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/53/EY (30) liitteen II mukaista poikkeusta, olisi jätettävä kadmiumkiellon ulkopuolelle.

| (15) | Vaarallisten aineiden käyttöä akuissa olisi rajoitettava, jotta voidaan suojella ihmisten terveyttä ja ympäristöä ja vähentää tällaisten aineiden esiintymistä jätteissä. Sen vuoksi on aiheellista vahvistaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (29) liitteessä XVII säädettyjen rajoitusten lisäksi elohopeaa, kadmiumia
  ja lyijyä
  koskevat rajoitukset tietyntyyppisissä akuissa. Sellaisissa ajoneuvoissa käytettävät akut, joihin sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/53/EY (30) liitteen II mukaista poikkeusta, olisi jätettävä kadmiumkiellon ulkopuolelle.
  Komission olisi viraston avustuksella arvioitava kokonaisvaltaisesti ja järjestelmällisesti akkujen sisältämiä vaarallisia aineita. Tässä arvioinnissa olisi erityisesti keskityttävä akkujen kemiallisiin ratkaisuihin, joita on suurissa määrin käytössä markkinoilla, syntyviin ja kehittyviin kemiallisiin ratkaisuihin sekä soveltuvien vaihtoehtojen saatavuuteen lyijypohjaisille teollisuusakuille, autonakuille ja nikkelikadmiumpohjaisille teollisuusakuille. |
| --- | --- |

(15)

Vaarallisten aineiden käyttöä akuissa olisi rajoitettava, jotta voidaan suojella ihmisten terveyttä ja ympäristöä ja vähentää tällaisten aineiden esiintymistä jätteissä. Sen vuoksi on aiheellista vahvistaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (29) liitteessä XVII säädettyjen rajoitusten lisäksi elohopeaa, kadmiumia
  ja lyijyä
  koskevat rajoitukset tietyntyyppisissä akuissa. Sellaisissa ajoneuvoissa käytettävät akut, joihin sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/53/EY (30) liitteen II mukaista poikkeusta, olisi jätettävä kadmiumkiellon ulkopuolelle.
  Komission olisi viraston avustuksella arvioitava kokonaisvaltaisesti ja järjestelmällisesti akkujen sisältämiä vaarallisia aineita. Tässä arvioinnissa olisi erityisesti keskityttävä akkujen kemiallisiin ratkaisuihin, joita on suurissa määrin käytössä markkinoilla, syntyviin ja kehittyviin kemiallisiin ratkaisuihin sekä soveltuvien vaihtoehtojen saatavuuteen lyijypohjaisille teollisuusakuille, autonakuille ja nikkelikadmiumpohjaisille teollisuusakuille.

Tarkistus 7

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 17 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (17) | Menettely akkujen sisältämiä vaarallisia aineita koskevien uusien rajoitusten hyväksymiseksi ja nykyisten rajoitusten muuttamiseksi olisi yhdenmukaistettava täysin asetuksen (EY) N:o 1907/2006 kanssa. Jotta voidaan varmistaa tehokas päätöksenteko, koordinointi ja hallinto tämän asetuksen asiaankuuluvissa teknisissä, tieteellisissä ja hallinnollisissa näkökohdissa, asetuksella (EY) N:o 1907/2006 perustetun Euroopan kemikaaliviraston, jäljempänä ”kemikaalivirasto”, olisi suoritettava tietyt tehtävät, jotka liittyvät arviointiin akkujen valmistuksessa ja käytössä esiintyvistä aineiden riskeistä ja mahdollisista niiden käyttöiän jälkeisistä riskeistä sekä sosioekonomisten tekijöiden arviointiin ja vaihtoehtojen analysointiin kemikaaliviraston ohjeiden mukaisesti. Näin ollen kemikaaliviraston riskinarviointikomitean ja sosioekonomisesta analyysista vastaavan komitean olisi avustettava tiettyjen tällä asetuksella kemikaalivirastolle annettujen tehtävien hoitamisessa. |

Komission teksti

Tarkistus

(17)

Menettely akkujen sisältämiä vaarallisia aineita koskevien uusien rajoitusten hyväksymiseksi ja nykyisten rajoitusten muuttamiseksi olisi yhdenmukaistettava täysin asetuksen (EY) N:o 1907/2006 kanssa. Jotta voidaan varmistaa tehokas päätöksenteko, koordinointi ja hallinto tämän asetuksen asiaankuuluvissa teknisissä, tieteellisissä ja hallinnollisissa näkökohdissa, asetuksella (EY) N:o 1907/2006 perustetun Euroopan kemikaaliviraston, jäljempänä ”kemikaalivirasto”, olisi suoritettava tietyt tehtävät, jotka liittyvät arviointiin akkujen valmistuksessa ja käytössä esiintyvistä aineiden riskeistä ja mahdollisista niiden käyttöiän jälkeisistä riskeistä sekä sosioekonomisten tekijöiden arviointiin ja vaihtoehtojen analysointiin kemikaaliviraston ohjeiden mukaisesti. Näin ollen kemikaaliviraston riskinarviointikomitean ja sosioekonomisesta analyysista vastaavan komitean olisi avustettava tiettyjen tällä asetuksella kemikaalivirastolle annettujen tehtävien hoitamisessa.

| (17) | Menettely akkujen sisältämiä vaarallisia aineita koskevien uusien rajoitusten hyväksymiseksi ja nykyisten rajoitusten muuttamiseksi olisi yhdenmukaistettava täysin asetuksen (EY) N:o 1907/2006 kanssa. Jotta voidaan varmistaa tehokas päätöksenteko, koordinointi ja hallinto tämän asetuksen asiaankuuluvissa teknisissä, tieteellisissä ja hallinnollisissa näkökohdissa,
  jäsenvaltioiden,
  asetuksella (EY) N:o 1907/2006 perustetun Euroopan kemikaaliviraston, jäljempänä ”kemikaalivirasto”,
  komission ja asianomaisten osapuolten olisi toteutettava hyvää yhteistyötä, koordinointia ja tiedonvaihtoa. Jäsenvaltioiden tai kemikaaliviraston
  olisi suoritettava tietyt tehtävät, jotka liittyvät arviointiin akkujen valmistuksessa ja käytössä esiintyvistä aineiden riskeistä ja mahdollisista niiden käyttöiän jälkeisistä riskeistä sekä sosioekonomisten tekijöiden arviointiin ja vaihtoehtojen analysointiin kemikaaliviraston ohjeiden mukaisesti. Näin ollen kemikaaliviraston riskinarviointikomitean ja sosioekonomisesta analyysista vastaavan komitean olisi avustettava tiettyjen tällä asetuksella kemikaalivirastolle annettujen tehtävien hoitamisessa. |
| --- | --- |

(17)

Menettely akkujen sisältämiä vaarallisia aineita koskevien uusien rajoitusten hyväksymiseksi ja nykyisten rajoitusten muuttamiseksi olisi yhdenmukaistettava täysin asetuksen (EY) N:o 1907/2006 kanssa. Jotta voidaan varmistaa tehokas päätöksenteko, koordinointi ja hallinto tämän asetuksen asiaankuuluvissa teknisissä, tieteellisissä ja hallinnollisissa näkökohdissa,
  jäsenvaltioiden,
  asetuksella (EY) N:o 1907/2006 perustetun Euroopan kemikaaliviraston, jäljempänä ”kemikaalivirasto”,
  komission ja asianomaisten osapuolten olisi toteutettava hyvää yhteistyötä, koordinointia ja tiedonvaihtoa. Jäsenvaltioiden tai kemikaaliviraston
  olisi suoritettava tietyt tehtävät, jotka liittyvät arviointiin akkujen valmistuksessa ja käytössä esiintyvistä aineiden riskeistä ja mahdollisista niiden käyttöiän jälkeisistä riskeistä sekä sosioekonomisten tekijöiden arviointiin ja vaihtoehtojen analysointiin kemikaaliviraston ohjeiden mukaisesti. Näin ollen kemikaaliviraston riskinarviointikomitean ja sosioekonomisesta analyysista vastaavan komitean olisi avustettava tiettyjen tällä asetuksella kemikaalivirastolle annettujen tehtävien hoitamisessa.

Tarkistus 8

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 17 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (17 a) | Sen varmistamiseksi, että tämä asetus on johdonmukainen kaikkien asetuksen (EY) N:o 1907/2006 säännösten tulevien muutosten tai muun tulevan unionin lainsäädännön kanssa, joka koskee vaarallisten aineiden ja kemikaalien kestävyyskriteerejä, komission olisi arvioitava, onko aiheellista muuttaa tämän asetuksen 6 artiklan, 71 artiklan tai liitteen I tai kaikkien niiden säännöksiä. Komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä säännöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti kyseisten säännösten muuttamiseksi tarvittaessa. |

Komission teksti

Tarkistus

(17 a)

Sen varmistamiseksi, että tämä asetus on johdonmukainen kaikkien asetuksen (EY) N:o 1907/2006 säännösten tulevien muutosten tai muun tulevan unionin lainsäädännön kanssa, joka koskee vaarallisten aineiden ja kemikaalien kestävyyskriteerejä, komission olisi arvioitava, onko aiheellista muuttaa tämän asetuksen 6 artiklan, 71 artiklan tai liitteen I tai kaikkien niiden säännöksiä. Komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä säännöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti kyseisten säännösten muuttamiseksi tarvittaessa.

Tarkistus 9

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 18 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (18) | Akkujen odotettavissa oleva laajamittainen käyttöönotto esimerkiksi liikkuvuuden alalla ja energian varastoinnissa vähentäisi hiilidioksidipäästöjä, mutta jotta tämä potentiaali olisi mahdollisimman suuri, niiden hiilijalanjäljen koko elinkaaren ajalta on tarpeen olla pieni. Tuotteen ympäristöjalanjälkeä koskevissa tuoteryhmäsäännöissä, jotka koskevat liikkuvasti käytettäviä korkean ominaisenergian ladattavia akkuja (31),
  ilmastonmuutos on
  akkujen osalta mineraalien ja metallien käytön jälkeen toiseksi tärkein vaikutusluokka. Unionin markkinoille saatettavia
  sisäisesti varastoivia ladattavia teollisuusakkuja
  ja sähköajoneuvoakkuja
  , joiden teho on yli 2 kWh,
  koskeviin teknisiin asiakirjoihin olisi sen vuoksi liitettävä hiilijalanjälki-ilmoitus
  , tarvittaessa valmistuserittäin. Akut valmistetaan erissä tiettyinä määrinä tietyllä ajanjaksolla
  . Hiilijalanjäljen laskemista koskevien teknisten sääntöjen yhdenmukaistaminen ja soveltaminen kaikkiin unionin markkinoille saatettaviin
  sisäisesti varastoiviin ladattaviin
  teollisuusakkuihin
  ja sähköajoneuvoakkuihin
  ,
  joiden teho on yli 2 kWh,
  on edellytys sille, että akkujen teknisiin asiakirjoihin voidaan vaatia liitettäväksi hiilijalanjälki-ilmoitus ja tältä pohjalta määrittää hiilijalanjälkiluokat, jotta voidaan tunnistaa akut, joiden kokonaishiilijalanjälki on pienempi. Akkujen hiilijalanjälkeä koskevien tietojen ja selkeiden merkintävaatimusten ei sinänsä odoteta johtavan käyttäytymismuutoksiin, jotka ovat tarpeen sen varmistamiseksi, että unionin tavoite irtautua hiilestä liikkuvuuden ja energian varastoinnin aloilla saavutetaan kansainvälisesti sovittujen ilmastonmuutostavoitteiden (32) mukaisesti. Sen vuoksi otetaan käyttöön enimmäishiilimäärät sen jälkeen, kun on tehty erityinen vaikutustenarviointi kyseisten arvojen määrittämiseksi. Hiilijalanjäljen enimmäisraja-arvoa ehdottaessaan komissio ottaa huomioon muun muassa markkinoilla olevien akkujen hiilijalanjälkiarvojen suhteellisen jakautumisen, edistymisen unionin markkinoille saatettujen akkujen hiilijalanjäljen pienentämisessä sekä tämän toimenpiteen todellisen ja potentiaalisen vaikutuksen kestävää liikkuvuutta ja ilmastoneutraaliutta koskevien unionin tavoitteiden saavuttamiseen vuoteen 2050 mennessä. Jotta voidaan lisätä akkujen hiilijalanjälkeen liittyvää avoimuutta ja edistää unionin markkinoiden siirtymistä vähähiilisempiin akkuihin riippumatta siitä, missä ne tuotetaan, hiilijalanjälkeä koskevien vaatimusten asteittainen ja kumulatiivinen lisääminen on perusteltua. Akkujen elinkaaren aikana näiden vaatimusten ansiosta saadut hiilidioksidipäästöjen vähennykset tukevat unionin tavoitetta saavuttaa ilmastoneutraalius vuoteen 2050 mennessä. Tämä voi myös mahdollistaa muita unionin ja kansallisen tason toimintamalleja, kuten erityisiä kannustimia tai ympäristöä säästävän hankinnan kriteerejä, joilla edistetään ympäristövaikutuksiltaan vähäisempien akkujen tuotantoa. |

Komission teksti

Tarkistus

(18)

Akkujen odotettavissa oleva laajamittainen käyttöönotto esimerkiksi liikkuvuuden alalla ja energian varastoinnissa vähentäisi hiilidioksidipäästöjä, mutta jotta tämä potentiaali olisi mahdollisimman suuri, niiden hiilijalanjäljen koko elinkaaren ajalta on tarpeen olla pieni. Tuotteen ympäristöjalanjälkeä koskevissa tuoteryhmäsäännöissä, jotka koskevat liikkuvasti käytettäviä korkean ominaisenergian ladattavia akkuja (31),
  ilmastonmuutos on
  akkujen osalta mineraalien ja metallien käytön jälkeen toiseksi tärkein vaikutusluokka. Unionin markkinoille saatettavia
  sisäisesti varastoivia ladattavia teollisuusakkuja
  ja sähköajoneuvoakkuja
  , joiden teho on yli 2 kWh,
  koskeviin teknisiin asiakirjoihin olisi sen vuoksi liitettävä hiilijalanjälki-ilmoitus
  , tarvittaessa valmistuserittäin. Akut valmistetaan erissä tiettyinä määrinä tietyllä ajanjaksolla
  . Hiilijalanjäljen laskemista koskevien teknisten sääntöjen yhdenmukaistaminen ja soveltaminen kaikkiin unionin markkinoille saatettaviin
  sisäisesti varastoiviin ladattaviin
  teollisuusakkuihin
  ja sähköajoneuvoakkuihin
  ,
  joiden teho on yli 2 kWh,
  on edellytys sille, että akkujen teknisiin asiakirjoihin voidaan vaatia liitettäväksi hiilijalanjälki-ilmoitus ja tältä pohjalta määrittää hiilijalanjälkiluokat, jotta voidaan tunnistaa akut, joiden kokonaishiilijalanjälki on pienempi. Akkujen hiilijalanjälkeä koskevien tietojen ja selkeiden merkintävaatimusten ei sinänsä odoteta johtavan käyttäytymismuutoksiin, jotka ovat tarpeen sen varmistamiseksi, että unionin tavoite irtautua hiilestä liikkuvuuden ja energian varastoinnin aloilla saavutetaan kansainvälisesti sovittujen ilmastonmuutostavoitteiden (32) mukaisesti. Sen vuoksi otetaan käyttöön enimmäishiilimäärät sen jälkeen, kun on tehty erityinen vaikutustenarviointi kyseisten arvojen määrittämiseksi. Hiilijalanjäljen enimmäisraja-arvoa ehdottaessaan komissio ottaa huomioon muun muassa markkinoilla olevien akkujen hiilijalanjälkiarvojen suhteellisen jakautumisen, edistymisen unionin markkinoille saatettujen akkujen hiilijalanjäljen pienentämisessä sekä tämän toimenpiteen todellisen ja potentiaalisen vaikutuksen kestävää liikkuvuutta ja ilmastoneutraaliutta koskevien unionin tavoitteiden saavuttamiseen vuoteen 2050 mennessä. Jotta voidaan lisätä akkujen hiilijalanjälkeen liittyvää avoimuutta ja edistää unionin markkinoiden siirtymistä vähähiilisempiin akkuihin riippumatta siitä, missä ne tuotetaan, hiilijalanjälkeä koskevien vaatimusten asteittainen ja kumulatiivinen lisääminen on perusteltua. Akkujen elinkaaren aikana näiden vaatimusten ansiosta saadut hiilidioksidipäästöjen vähennykset tukevat unionin tavoitetta saavuttaa ilmastoneutraalius vuoteen 2050 mennessä. Tämä voi myös mahdollistaa muita unionin ja kansallisen tason toimintamalleja, kuten erityisiä kannustimia tai ympäristöä säästävän hankinnan kriteerejä, joilla edistetään ympäristövaikutuksiltaan vähäisempien akkujen tuotantoa.

| (18) | Akkujen odotettavissa oleva laajamittainen käyttöönotto esimerkiksi liikkuvuuden alalla ja energian varastoinnissa vähentäisi hiilidioksidipäästöjä, mutta jotta tämä potentiaali olisi mahdollisimman suuri, niiden hiilijalanjäljen koko elinkaaren ajalta on tarpeen olla pieni. Tuotteen ympäristöjalanjälkeä koskevissa tuoteryhmäsäännöissä, jotka koskevat liikkuvasti käytettäviä korkean ominaisenergian ladattavia akkuja (31),
  ilmastonmuutosta pahentavat kasvihuonekaasupäästöt ovat
  akkujen osalta
  kaivosteollisuuden ja
  mineraalien ja metallien käytön jälkeen toiseksi tärkein vaikutusluokka. Unionin markkinoille saatettavia
  teollisuusakkuja, kevyiden kulkuneuvojen akkuja
  ja sähköajoneuvoakkuja koskeviin teknisiin asiakirjoihin olisi sen vuoksi liitettävä hiilijalanjälki-ilmoitus. Hiilijalanjäljen laskemista koskevien teknisten sääntöjen yhdenmukaistaminen ja soveltaminen kaikkiin unionin markkinoille saatettaviin teollisuusakkuihin,
  kevyiden kulkuneuvojen akkuihin ja sähköajoneuvoakkuihin
  on edellytys sille, että akkujen teknisiin asiakirjoihin voidaan vaatia liitettäväksi hiilijalanjälki-ilmoitus ja tältä pohjalta määrittää hiilijalanjälkiluokat, jotta voidaan tunnistaa akut, joiden kokonaishiilijalanjälki on pienempi. Akkujen hiilijalanjälkeä koskevien tietojen ja selkeiden merkintävaatimusten ei sinänsä odoteta johtavan käyttäytymismuutoksiin, jotka ovat tarpeen sen varmistamiseksi, että unionin tavoite irtautua hiilestä liikkuvuuden ja energian varastoinnin aloilla saavutetaan kansainvälisesti sovittujen ilmastonmuutostavoitteiden (32) mukaisesti. Sen vuoksi otetaan käyttöön enimmäishiilimäärät sen jälkeen, kun on tehty erityinen vaikutustenarviointi kyseisten arvojen määrittämiseksi. Hiilijalanjäljen enimmäisraja-arvoa ehdottaessaan komissio ottaa huomioon muun muassa markkinoilla olevien akkujen hiilijalanjälkiarvojen suhteellisen jakautumisen, edistymisen unionin markkinoille saatettujen akkujen hiilijalanjäljen pienentämisessä sekä tämän toimenpiteen todellisen ja potentiaalisen vaikutuksen kestävää liikkuvuutta ja ilmastoneutraaliutta koskevien unionin tavoitteiden saavuttamiseen
  viimeistään
  vuoteen 2050 mennessä. Jotta voidaan lisätä akkujen hiilijalanjälkeen liittyvää avoimuutta ja edistää unionin markkinoiden siirtymistä vähähiilisempiin akkuihin riippumatta siitä, missä ne tuotetaan, hiilijalanjälkeä koskevien vaatimusten asteittainen ja kumulatiivinen lisääminen on perusteltua. Akkujen elinkaaren aikana näiden vaatimusten ansiosta saadut hiilidioksidipäästöjen vähennykset tukevat unionin
  ilmastotavoitteita, erityisesti
  tavoitetta saavuttaa ilmastoneutraalius
  viimeistään
  vuoteen 2050 mennessä. Tämä voi myös mahdollistaa muita unionin ja kansallisen tason toimintamalleja, kuten erityisiä kannustimia tai ympäristöä säästävän hankinnan kriteerejä, joilla edistetään ympäristövaikutuksiltaan vähäisempien akkujen tuotantoa. |
| --- | --- |

(18)

Akkujen odotettavissa oleva laajamittainen käyttöönotto esimerkiksi liikkuvuuden alalla ja energian varastoinnissa vähentäisi hiilidioksidipäästöjä, mutta jotta tämä potentiaali olisi mahdollisimman suuri, niiden hiilijalanjäljen koko elinkaaren ajalta on tarpeen olla pieni. Tuotteen ympäristöjalanjälkeä koskevissa tuoteryhmäsäännöissä, jotka koskevat liikkuvasti käytettäviä korkean ominaisenergian ladattavia akkuja (31),
  ilmastonmuutosta pahentavat kasvihuonekaasupäästöt ovat
  akkujen osalta
  kaivosteollisuuden ja
  mineraalien ja metallien käytön jälkeen toiseksi tärkein vaikutusluokka. Unionin markkinoille saatettavia
  teollisuusakkuja, kevyiden kulkuneuvojen akkuja
  ja sähköajoneuvoakkuja koskeviin teknisiin asiakirjoihin olisi sen vuoksi liitettävä hiilijalanjälki-ilmoitus. Hiilijalanjäljen laskemista koskevien teknisten sääntöjen yhdenmukaistaminen ja soveltaminen kaikkiin unionin markkinoille saatettaviin teollisuusakkuihin,
  kevyiden kulkuneuvojen akkuihin ja sähköajoneuvoakkuihin
  on edellytys sille, että akkujen teknisiin asiakirjoihin voidaan vaatia liitettäväksi hiilijalanjälki-ilmoitus ja tältä pohjalta määrittää hiilijalanjälkiluokat, jotta voidaan tunnistaa akut, joiden kokonaishiilijalanjälki on pienempi. Akkujen hiilijalanjälkeä koskevien tietojen ja selkeiden merkintävaatimusten ei sinänsä odoteta johtavan käyttäytymismuutoksiin, jotka ovat tarpeen sen varmistamiseksi, että unionin tavoite irtautua hiilestä liikkuvuuden ja energian varastoinnin aloilla saavutetaan kansainvälisesti sovittujen ilmastonmuutostavoitteiden (32) mukaisesti. Sen vuoksi otetaan käyttöön enimmäishiilimäärät sen jälkeen, kun on tehty erityinen vaikutustenarviointi kyseisten arvojen määrittämiseksi. Hiilijalanjäljen enimmäisraja-arvoa ehdottaessaan komissio ottaa huomioon muun muassa markkinoilla olevien akkujen hiilijalanjälkiarvojen suhteellisen jakautumisen, edistymisen unionin markkinoille saatettujen akkujen hiilijalanjäljen pienentämisessä sekä tämän toimenpiteen todellisen ja potentiaalisen vaikutuksen kestävää liikkuvuutta ja ilmastoneutraaliutta koskevien unionin tavoitteiden saavuttamiseen
  viimeistään
  vuoteen 2050 mennessä. Jotta voidaan lisätä akkujen hiilijalanjälkeen liittyvää avoimuutta ja edistää unionin markkinoiden siirtymistä vähähiilisempiin akkuihin riippumatta siitä, missä ne tuotetaan, hiilijalanjälkeä koskevien vaatimusten asteittainen ja kumulatiivinen lisääminen on perusteltua. Akkujen elinkaaren aikana näiden vaatimusten ansiosta saadut hiilidioksidipäästöjen vähennykset tukevat unionin
  ilmastotavoitteita, erityisesti
  tavoitetta saavuttaa ilmastoneutraalius
  viimeistään
  vuoteen 2050 mennessä. Tämä voi myös mahdollistaa muita unionin ja kansallisen tason toimintamalleja, kuten erityisiä kannustimia tai ympäristöä säästävän hankinnan kriteerejä, joilla edistetään ympäristövaikutuksiltaan vähäisempien akkujen tuotantoa.

Tarkistus 10

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 18 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (18 a) | Elinkaarenaikaisen enimmäishiilijalanjäljen olisi oltava tulevaisuuden vaatimukset huomioon ottava ja kehityttävä asteittain parhaiden käytettävissä olevien valmistus- ja tuotantoprosessien mukaisesti. Tämän vuoksi komission olisi elinkaarenaikaisen enimmäishiilijalanjäljen määrittävää delegoitua säädöstä antaessaan otettava huomioon parhaat käytettävissä olevat valmistus- ja tuotantoprosessit ja varmistettava, että valituissa teknisissä perusteissa otetaan huomioon tämän asetuksen tavoite varmistaa, että unionin markkinoille saatetut akut takaavat ihmisten terveyden, turvallisuuden, omaisuuden ja ympäristön suojelun korkean tason. |

Komission teksti

Tarkistus

(18 a)

Elinkaarenaikaisen enimmäishiilijalanjäljen olisi oltava tulevaisuuden vaatimukset huomioon ottava ja kehityttävä asteittain parhaiden käytettävissä olevien valmistus- ja tuotantoprosessien mukaisesti. Tämän vuoksi komission olisi elinkaarenaikaisen enimmäishiilijalanjäljen määrittävää delegoitua säädöstä antaessaan otettava huomioon parhaat käytettävissä olevat valmistus- ja tuotantoprosessit ja varmistettava, että valituissa teknisissä perusteissa otetaan huomioon tämän asetuksen tavoite varmistaa, että unionin markkinoille saatetut akut takaavat ihmisten terveyden, turvallisuuden, omaisuuden ja ympäristön suojelun korkean tason.

Tarkistus 11

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 19 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (19) | Eräät akuissa käytettävät aineet, kuten koboltti, lyijy, litium tai nikkeli, ovat peräisin niukoista luonnonvaroista, joita ei ole helposti saatavilla unionissa. Komissio katsoo jotkin niistä kriittisiksi raaka-aineiksi.
  Tällä osa-alueella
  Euroopan on lisättävä strategista riippumattomuuttaan ja häiriönsietokykyään mahdollisten terveyskriiseihin tai muihin kriiseihin liittyvien toimitushäiriöiden varalta. Tätä tavoitetta voidaan edistää tehostamalla kiertoa ja resurssitehokkuutta ja lisäämällä näiden raaka-aineiden kierrätystä ja hyödyntämistä. |

Komission teksti

Tarkistus

(19)

Eräät akuissa käytettävät aineet, kuten koboltti, lyijy, litium tai nikkeli, ovat peräisin niukoista luonnonvaroista, joita ei ole helposti saatavilla unionissa. Komissio katsoo jotkin niistä kriittisiksi raaka-aineiksi.
  Tällä osa-alueella
  Euroopan on lisättävä strategista riippumattomuuttaan ja häiriönsietokykyään mahdollisten terveyskriiseihin tai muihin kriiseihin liittyvien toimitushäiriöiden varalta. Tätä tavoitetta voidaan edistää tehostamalla kiertoa ja resurssitehokkuutta ja lisäämällä näiden raaka-aineiden kierrätystä ja hyödyntämistä.

| (19) | Eräät akuissa käytettävät aineet, kuten koboltti, lyijy, litium tai nikkeli, ovat peräisin niukoista luonnonvaroista, joita ei ole helposti saatavilla unionissa. Komissio katsoo jotkin niistä kriittisiksi raaka-aineiksi.
  Unionin teollisuusstrategian mukaisesti
  Euroopan on lisättävä strategista riippumattomuuttaan
  muun muassa helpottamalla investointeja tehtaisiin, jotka tuottavat laajamittaisesti akkuja,
  ja häiriönsietokykyään mahdollisten terveyskriiseihin tai muihin kriiseihin liittyvien toimitushäiriöiden varalta. Tätä tavoitetta voidaan edistää tehostamalla kiertoa ja resurssitehokkuutta ja lisäämällä näiden raaka-aineiden kierrätystä ja hyödyntämistä.
  Niukkojen raaka-aineiden korvaaminen laajemmin saatavilla olevilla vaihtoehtoisilla aineilla, kuten uusiutuvilla raaka-aineilla, tehostaisi myös unionin omaa akkujen tuotantoa ja strategista riippumattomuutta. Näin ollen on ratkaisevan tärkeää, että unioni ja jäsenvaltiot tukevat asiaankuuluvia tutkimus- ja kehitysaloitteita. |
| --- | --- |

(19)

Eräät akuissa käytettävät aineet, kuten koboltti, lyijy, litium tai nikkeli, ovat peräisin niukoista luonnonvaroista, joita ei ole helposti saatavilla unionissa. Komissio katsoo jotkin niistä kriittisiksi raaka-aineiksi.
  Unionin teollisuusstrategian mukaisesti
  Euroopan on lisättävä strategista riippumattomuuttaan
  muun muassa helpottamalla investointeja tehtaisiin, jotka tuottavat laajamittaisesti akkuja,
  ja häiriönsietokykyään mahdollisten terveyskriiseihin tai muihin kriiseihin liittyvien toimitushäiriöiden varalta. Tätä tavoitetta voidaan edistää tehostamalla kiertoa ja resurssitehokkuutta ja lisäämällä näiden raaka-aineiden kierrätystä ja hyödyntämistä.
  Niukkojen raaka-aineiden korvaaminen laajemmin saatavilla olevilla vaihtoehtoisilla aineilla, kuten uusiutuvilla raaka-aineilla, tehostaisi myös unionin omaa akkujen tuotantoa ja strategista riippumattomuutta. Näin ollen on ratkaisevan tärkeää, että unioni ja jäsenvaltiot tukevat asiaankuuluvia tutkimus- ja kehitysaloitteita.

Tarkistus 12

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 21 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (21) | Jotta voidaan ottaa huomioon koboltin, lyijyn, litiumin ja nikkelin toimitusriski ja arvioida niiden saatavuutta
  , komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat
  akkujen aktiivimateriaaleissa olevan kierrätetyn koboltin, lyijyn, litiumin tai nikkelin
  vähimmäisosuustavoitteiden muuttamista
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(21)

Jotta voidaan ottaa huomioon koboltin, lyijyn, litiumin ja nikkelin toimitusriski ja arvioida niiden saatavuutta
  , komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat
  akkujen aktiivimateriaaleissa olevan kierrätetyn koboltin, lyijyn, litiumin tai nikkelin
  vähimmäisosuustavoitteiden muuttamista
  .

| (21) | Jotta voidaan ottaa huomioon koboltin, lyijyn, litiumin ja nikkelin toimitusriski ja arvioida niiden saatavuutta
  sekä ottaa huomioon tekniikan ja tieteen kehitys, komission olisi arvioitava, onko aiheellista muuttaa
  akkujen aktiivimateriaaleissa olevan kierrätetyn koboltin, lyijyn, litiumin tai nikkelin
  vähimmäisosuustavoitteita, ja tarvittaessa annettava lainsäädäntöehdotus tätä varten
  . |
| --- | --- |

(21)

Jotta voidaan ottaa huomioon koboltin, lyijyn, litiumin ja nikkelin toimitusriski ja arvioida niiden saatavuutta
  sekä ottaa huomioon tekniikan ja tieteen kehitys, komission olisi arvioitava, onko aiheellista muuttaa
  akkujen aktiivimateriaaleissa olevan kierrätetyn koboltin, lyijyn, litiumin tai nikkelin
  vähimmäisosuustavoitteita, ja tarvittaessa annettava lainsäädäntöehdotus tätä varten
  .

Tarkistus 13

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 21 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (21 a) | Jotta voidaan ottaa huomioon sellaiset muutokset akkuteknologiassa, jotka vaikuttavat siihen, minkä tyyppisiä materiaaleja voidaan ottaa talteen, komissiolle olisi siirrettävä valta tämän asetuksen täydentämiseksi hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat uusien raaka-aineiden ja niihin liittyvien tavoitteiden sisällyttämistä luetteloon akkujen aktiivimateriaaleissa olevan kierrätetyn sisällön vähimmäisosuuksista. |

Komission teksti

Tarkistus

(21 a)

Jotta voidaan ottaa huomioon sellaiset muutokset akkuteknologiassa, jotka vaikuttavat siihen, minkä tyyppisiä materiaaleja voidaan ottaa talteen, komissiolle olisi siirrettävä valta tämän asetuksen täydentämiseksi hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat uusien raaka-aineiden ja niihin liittyvien tavoitteiden sisällyttämistä luetteloon akkujen aktiivimateriaaleissa olevan kierrätetyn sisällön vähimmäisosuuksista.

Tarkistus 14

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 22 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (22) | Jotta voidaan varmistaa yhdenmukaiset
  täytäntöönpanoedellytykset säännöille
  ,
  joiden mukaisesti lasketaan ja todennetaan kutakin akkumallia ja -erää ja kutakin valmistuslaitosta kohden koboltin, lyijyn, litiumin tai nikkelin määrä,
  joka on
  otettu talteen jätteestä akkujen aktiivimateriaaleina
  , sekä
  teknisiä asiakirjoja koskeville tietovaatimuksille
  , komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. |

Komission teksti

Tarkistus

(22)

Jotta voidaan varmistaa yhdenmukaiset
  täytäntöönpanoedellytykset säännöille
  ,
  joiden mukaisesti lasketaan ja todennetaan kutakin akkumallia ja -erää ja kutakin valmistuslaitosta kohden koboltin, lyijyn, litiumin tai nikkelin määrä,
  joka on
  otettu talteen jätteestä akkujen aktiivimateriaaleina
  , sekä
  teknisiä asiakirjoja koskeville tietovaatimuksille
  , komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa.

| (22) | Jotta voidaan varmistaa yhdenmukaiset
  edellytykset kaikkialla unionissa talteenotettuja materiaaleja koskevalle ilmoitukselle
  , joka on
  toimitettava yhtenäisessä muodossa
  , sekä
  teknisille asiakirjoille
  , komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa
  , jotta se voi vahvistaa talteenotettuja materiaaleja koskevan ilmoituksen muodon ja tekniset asiakirjat
  . |
| --- | --- |

(22)

Jotta voidaan varmistaa yhdenmukaiset
  edellytykset kaikkialla unionissa talteenotettuja materiaaleja koskevalle ilmoitukselle
  , joka on
  toimitettava yhtenäisessä muodossa
  , sekä
  teknisille asiakirjoille
  , komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa
  , jotta se voi vahvistaa talteenotettuja materiaaleja koskevan ilmoituksen muodon ja tekniset asiakirjat
  .

Tarkistus 15

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 23 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (23) | Unionin markkinoille saatettavien akkujen olisi oltava kestäviä ja erittäin suorituskykyisiä. Sen vuoksi on tarpeen asettaa suorituskyky- ja kestovaatimukset
  yleiskäyttöisille
  irtoakuille sekä
  ladattaville teollisuusakuille
  ja sähköajoneuvoakuille. Sähköajoneuvoakkujen osalta sähköajoneuvoja ja ympäristöä käsittelevä UNECE:n epävirallinen työryhmä laatii parhaillaan ajoneuvon sisäisen akun kestoa koskevia vaatimuksia, minkä vuoksi
  tässä asetuksessa ei vahvisteta lisäkestovaatimuksia
  . Tämänhetkisiä energiavarastoakkuihin sovellettavia mittausmenetelmiä, joilla testataan akkujen suorituskykyä ja kestoa, ei pidetä riittävän tarkkoina ja edustavina, jotta vähimmäisvaatimukset voitaisiin ottaa käyttöön. Näiden akkujen suorituskykyä ja kestoa koskevien vähimmäisvaatimusten käyttöönottoa varten tulisi olla saatavilla asianmukaiset yhdenmukaistetut standardit tai yhteiset eritelmät. |

Komission teksti

Tarkistus

(23)

Unionin markkinoille saatettavien akkujen olisi oltava kestäviä ja erittäin suorituskykyisiä. Sen vuoksi on tarpeen asettaa suorituskyky- ja kestovaatimukset
  yleiskäyttöisille
  irtoakuille sekä
  ladattaville teollisuusakuille
  ja sähköajoneuvoakuille. Sähköajoneuvoakkujen osalta sähköajoneuvoja ja ympäristöä käsittelevä UNECE:n epävirallinen työryhmä laatii parhaillaan ajoneuvon sisäisen akun kestoa koskevia vaatimuksia, minkä vuoksi
  tässä asetuksessa ei vahvisteta lisäkestovaatimuksia
  . Tämänhetkisiä energiavarastoakkuihin sovellettavia mittausmenetelmiä, joilla testataan akkujen suorituskykyä ja kestoa, ei pidetä riittävän tarkkoina ja edustavina, jotta vähimmäisvaatimukset voitaisiin ottaa käyttöön. Näiden akkujen suorituskykyä ja kestoa koskevien vähimmäisvaatimusten käyttöönottoa varten tulisi olla saatavilla asianmukaiset yhdenmukaistetut standardit tai yhteiset eritelmät.

| (23) | Unionin markkinoille saatettavien akkujen olisi oltava kestäviä ja erittäin suorituskykyisiä. Sen vuoksi on tarpeen asettaa suorituskyky- ja kestovaatimukset irtoakuille sekä
  teollisuusakuille, kevyiden kulkuneuvojen akuille
  ja sähköajoneuvoakuille. Sähköajoneuvoakkujen osalta sähköajoneuvoja ja ympäristöä käsittelevä UNECE:n epävirallinen työryhmä laatii parhaillaan ajoneuvon sisäisen akun kestoa koskevia vaatimuksia, minkä vuoksi
  tämän asetuksen olisi oltava yhdenmukainen sen päätelmien kanssa
  . Tämänhetkisiä energiavarastoakkuihin sovellettavia mittausmenetelmiä, joilla testataan akkujen suorituskykyä ja kestoa, ei pidetä riittävän tarkkoina ja edustavina, jotta vähimmäisvaatimukset voitaisiin ottaa käyttöön. Näiden akkujen suorituskykyä ja kestoa koskevien vähimmäisvaatimusten käyttöönottoa varten tulisi olla saatavilla asianmukaiset yhdenmukaistetut standardit tai yhteiset eritelmät. |
| --- | --- |

(23)

Unionin markkinoille saatettavien akkujen olisi oltava kestäviä ja erittäin suorituskykyisiä. Sen vuoksi on tarpeen asettaa suorituskyky- ja kestovaatimukset irtoakuille sekä
  teollisuusakuille, kevyiden kulkuneuvojen akuille
  ja sähköajoneuvoakuille. Sähköajoneuvoakkujen osalta sähköajoneuvoja ja ympäristöä käsittelevä UNECE:n epävirallinen työryhmä laatii parhaillaan ajoneuvon sisäisen akun kestoa koskevia vaatimuksia, minkä vuoksi
  tämän asetuksen olisi oltava yhdenmukainen sen päätelmien kanssa
  . Tämänhetkisiä energiavarastoakkuihin sovellettavia mittausmenetelmiä, joilla testataan akkujen suorituskykyä ja kestoa, ei pidetä riittävän tarkkoina ja edustavina, jotta vähimmäisvaatimukset voitaisiin ottaa käyttöön. Näiden akkujen suorituskykyä ja kestoa koskevien vähimmäisvaatimusten käyttöönottoa varten tulisi olla saatavilla asianmukaiset yhdenmukaistetut standardit tai yhteiset eritelmät.

Tarkistus 16

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 24 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (24) | Jotta voidaan vähentää akkujen elinkaarenaikaisia ympäristövaikutuksia, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä suorituskyky- ja kestovaatimusten muuttamiseksi ja kyseisten muuttujien vähimmäisarvojen vahvistamiseksi
  yleiskäyttöisille
  irtoakuille ja ladattaville teollisuusakuille. |

Komission teksti

Tarkistus

(24)

Jotta voidaan vähentää akkujen elinkaarenaikaisia ympäristövaikutuksia, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä suorituskyky- ja kestovaatimusten muuttamiseksi ja kyseisten muuttujien vähimmäisarvojen vahvistamiseksi
  yleiskäyttöisille
  irtoakuille ja ladattaville teollisuusakuille.

| (24) | Jotta voidaan vähentää akkujen elinkaarenaikaisia ympäristövaikutuksia, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä suorituskyky- ja kestovaatimusten muuttamiseksi ja kyseisten muuttujien vähimmäisarvojen vahvistamiseksi irtoakuille
  , kevyiden kulkuneuvojen akuille
  ja ladattaville teollisuusakuille. |
| --- | --- |

(24)

Jotta voidaan vähentää akkujen elinkaarenaikaisia ympäristövaikutuksia, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä suorituskyky- ja kestovaatimusten muuttamiseksi ja kyseisten muuttujien vähimmäisarvojen vahvistamiseksi irtoakuille
  , kevyiden kulkuneuvojen akuille
  ja ladattaville teollisuusakuille.

Tarkistus 17

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 24 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (24 a) | Jotta voidaan varmistaa, että sähköajoneuvoakkujen sähkökemiallista suorituskykyä ja kestoa koskevat unionin säännöt ovat johdonmukaiset suhteessa sähköajoneuvoja ja ympäristöä käsittelevän UNECE:n epävirallisen työryhmän teknisiin eritelmiin, ja ottaen huomioon teknisen ja tieteellisen kehityksen, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat sähköajoneuvoakkujen suorituskyvyn ja keston muuttujien ja näiden muuttujien vähimmäisarvojen muuttamista. |

Komission teksti

Tarkistus

(24 a)

Jotta voidaan varmistaa, että sähköajoneuvoakkujen sähkökemiallista suorituskykyä ja kestoa koskevat unionin säännöt ovat johdonmukaiset suhteessa sähköajoneuvoja ja ympäristöä käsittelevän UNECE:n epävirallisen työryhmän teknisiin eritelmiin, ja ottaen huomioon teknisen ja tieteellisen kehityksen, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat sähköajoneuvoakkujen suorituskyvyn ja keston muuttujien ja näiden muuttujien vähimmäisarvojen muuttamista.

Tarkistus 18

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 25 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (25) | Joissain yleiskäyttöisissä ei-ladattavissa akuissa resurssien ja energian käyttö voi olla tehotonta. On syytä vahvistaa objektiiviset suorituskyky- ja kestovaatimukset tällaisille akuille, jotta ei-ladattavia suorituskyvyltään heikkoja yleiskäyttöisiä irtoakkuja saatetaan markkinoille vähemmän
  erityisesti silloin
  ,
  kun
  vaihtoehtoinen ladattavien akkujen käyttö
  johtaisi elinkaariarvioinnin perusteella yleisiin ympäristöhyötyihin
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(25)

Joissain yleiskäyttöisissä ei-ladattavissa akuissa resurssien ja energian käyttö voi olla tehotonta. On syytä vahvistaa objektiiviset suorituskyky- ja kestovaatimukset tällaisille akuille, jotta ei-ladattavia suorituskyvyltään heikkoja yleiskäyttöisiä irtoakkuja saatetaan markkinoille vähemmän
  erityisesti silloin
  ,
  kun
  vaihtoehtoinen ladattavien akkujen käyttö
  johtaisi elinkaariarvioinnin perusteella yleisiin ympäristöhyötyihin
  .

| (25) | Joissain yleiskäyttöisissä ei-ladattavissa akuissa resurssien ja energian käyttö voi olla tehotonta.
  Ei-ladattavia akkuja käytetään kuitenkin edelleen tietyissä laitteissa.
  On syytä vahvistaa objektiiviset suorituskyky- ja kestovaatimukset tällaisille akuille, jotta ei-ladattavia suorituskyvyltään heikkoja yleiskäyttöisiä irtoakkuja saatetaan markkinoille vähemmän
  . Komission olisi arvioitava elinkaariarvioinnin perusteella erityisiä tuoteryhmiä, joissa käytetään ei-ladattavia akkuja, ja tutkittava
  ,
  johtaisiko
  vaihtoehtoinen ladattavien akkujen käyttö
  yleisiin ympäristöhyötyihin ja olisiko näin ollen yleiskäyttöisten ei-ladattavien irtoakkujen käytöstä luovuttava asteittain
  .
  Tämän asetuksen vaatimuksia olisi myös voitava täydentää yksittäisiä akuilla toimivia tuotteita koskevilla vaatimuksilla, jotka vahvistetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/125/EY

   (1)

  mukaisilla täytäntöönpanotoimenpiteillä. |
| --- | --- |

(25)

Joissain yleiskäyttöisissä ei-ladattavissa akuissa resurssien ja energian käyttö voi olla tehotonta.
  Ei-ladattavia akkuja käytetään kuitenkin edelleen tietyissä laitteissa.
  On syytä vahvistaa objektiiviset suorituskyky- ja kestovaatimukset tällaisille akuille, jotta ei-ladattavia suorituskyvyltään heikkoja yleiskäyttöisiä irtoakkuja saatetaan markkinoille vähemmän
  . Komission olisi arvioitava elinkaariarvioinnin perusteella erityisiä tuoteryhmiä, joissa käytetään ei-ladattavia akkuja, ja tutkittava
  ,
  johtaisiko
  vaihtoehtoinen ladattavien akkujen käyttö
  yleisiin ympäristöhyötyihin ja olisiko näin ollen yleiskäyttöisten ei-ladattavien irtoakkujen käytöstä luovuttava asteittain
  .
  Tämän asetuksen vaatimuksia olisi myös voitava täydentää yksittäisiä akuilla toimivia tuotteita koskevilla vaatimuksilla, jotka vahvistetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/125/EY

   (1)

  mukaisilla täytäntöönpanotoimenpiteillä.

Tarkistus 19

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 26 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (26) | Jotta laitteisiin kuuluville irtoakuille voidaan taata asianmukainen erilliskeräys, käsittely ja korkealaatuinen kierrätys, kun niistä on tullut jätettä, tarvitaan säännökset, joilla varmistetaan niiden irrotettavuus ja vaihdettavuus tällaisissa laitteissa. Käytettyjen akkujen olisi myös oltava vaihdettavissa, jotta voidaan pidentää akuilla varustettujen laitteiden odotettua käyttöikää. Tämän asetuksen yleisiä säännöksiä voidaan täydentää vaatimuksilla, jotka määritetään yksittäisille akuilla toimiville tuotteille täytäntöönpanotoimenpiteillä
  Euroopan parlamentin ja neuvoston
  direktiivin 2009/125/EY (33) mukaisesti. Jos unionin muussa lainsäädännössä säädetään turvallisuussyistä tarkemmista vaatimuksista, jotka koskevat akkujen poistamista tuotteista (esim. leluista), olisi noudatettava kyseisiä erityissääntöjä. |

Komission teksti

Tarkistus

(26)

Jotta laitteisiin kuuluville irtoakuille voidaan taata asianmukainen erilliskeräys, käsittely ja korkealaatuinen kierrätys, kun niistä on tullut jätettä, tarvitaan säännökset, joilla varmistetaan niiden irrotettavuus ja vaihdettavuus tällaisissa laitteissa. Käytettyjen akkujen olisi myös oltava vaihdettavissa, jotta voidaan pidentää akuilla varustettujen laitteiden odotettua käyttöikää. Tämän asetuksen yleisiä säännöksiä voidaan täydentää vaatimuksilla, jotka määritetään yksittäisille akuilla toimiville tuotteille täytäntöönpanotoimenpiteillä
  Euroopan parlamentin ja neuvoston
  direktiivin 2009/125/EY (33) mukaisesti. Jos unionin muussa lainsäädännössä säädetään turvallisuussyistä tarkemmista vaatimuksista, jotka koskevat akkujen poistamista tuotteista (esim. leluista), olisi noudatettava kyseisiä erityissääntöjä.

| (26) | Jotta laitteisiin kuuluville irtoakuille voidaan taata asianmukainen erilliskeräys, käsittely ja korkealaatuinen kierrätys, kun niistä on tullut jätettä, tarvitaan säännökset, joilla varmistetaan niiden irrotettavuus ja vaihdettavuus tällaisissa laitteissa.
  Myös kevyiden kulkuneuvojen akuille olisi laadittava säännöt.
  Käytettyjen akkujen olisi myös oltava vaihdettavissa, jotta voidaan pidentää akuilla varustettujen laitteiden odotettua käyttöikää. Tämän asetuksen yleisiä säännöksiä voidaan täydentää vaatimuksilla, jotka määritetään yksittäisille akuilla toimiville tuotteille täytäntöönpanotoimenpiteillä direktiivin 2009/125/EY mukaisesti. Jos unionin muussa lainsäädännössä säädetään turvallisuussyistä tarkemmista vaatimuksista, jotka koskevat akkujen poistamista tuotteista (esim. leluista), olisi noudatettava kyseisiä erityissääntöjä.
  Olisi myös annettava säännöksiä, joilla varmistetaan, että teollisuusakut, autonakut ja sähköajoneuvoakut voidaan irrottaa ja vaihtaa, ja otetaan samalla huomioon niiden erilainen luonne ja erityiset turvallisuusvaatimukset. |
| --- | --- |

(26)

Jotta laitteisiin kuuluville irtoakuille voidaan taata asianmukainen erilliskeräys, käsittely ja korkealaatuinen kierrätys, kun niistä on tullut jätettä, tarvitaan säännökset, joilla varmistetaan niiden irrotettavuus ja vaihdettavuus tällaisissa laitteissa.
  Myös kevyiden kulkuneuvojen akuille olisi laadittava säännöt.
  Käytettyjen akkujen olisi myös oltava vaihdettavissa, jotta voidaan pidentää akuilla varustettujen laitteiden odotettua käyttöikää. Tämän asetuksen yleisiä säännöksiä voidaan täydentää vaatimuksilla, jotka määritetään yksittäisille akuilla toimiville tuotteille täytäntöönpanotoimenpiteillä direktiivin 2009/125/EY mukaisesti. Jos unionin muussa lainsäädännössä säädetään turvallisuussyistä tarkemmista vaatimuksista, jotka koskevat akkujen poistamista tuotteista (esim. leluista), olisi noudatettava kyseisiä erityissääntöjä.
  Olisi myös annettava säännöksiä, joilla varmistetaan, että teollisuusakut, autonakut ja sähköajoneuvoakut voidaan irrottaa ja vaihtaa, ja otetaan samalla huomioon niiden erilainen luonne ja erityiset turvallisuusvaatimukset.

Tarkistus 20

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 26 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (26 a) | Autonakkujen, sähköajoneuvoakkujen ja teollisuusakkujen olisi oltava pätevien riippumattomien toimijoiden irrotettavissa ja vaihdettavissa. Olisi annettava säännöksiä, joilla varmistetaan, että tällaiset akut voidaan irrottaa, vaihtaa tai purkaa. On tärkeää voida arvioida tällaisten korjattujen akkujen turvallisuutta niihin mukautettujen ainetta rikkomattomien testien perusteella. Jotta voidaan helpottaa autonakkujen, sähköajoneuvoakkujen ja teollisuusakkujen korjaamista, komissiolle olisi siirrettävä valta tämän asetuksen täydentämiseksi hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joissa vahvistetaan autonakkujen, sähköajoneuvoakkujen ja teollisuusakkujen irrotettavuutta, vaihdettavuutta ja purkua koskevat perusteet. Jotta voidaan arvioida tällaisten korjattujen akkujen turvallisuutta, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat asianmukaisten akkuja rikkomattomien testien määrittelyä. |

Komission teksti

Tarkistus

(26 a)

Autonakkujen, sähköajoneuvoakkujen ja teollisuusakkujen olisi oltava pätevien riippumattomien toimijoiden irrotettavissa ja vaihdettavissa. Olisi annettava säännöksiä, joilla varmistetaan, että tällaiset akut voidaan irrottaa, vaihtaa tai purkaa. On tärkeää voida arvioida tällaisten korjattujen akkujen turvallisuutta niihin mukautettujen ainetta rikkomattomien testien perusteella. Jotta voidaan helpottaa autonakkujen, sähköajoneuvoakkujen ja teollisuusakkujen korjaamista, komissiolle olisi siirrettävä valta tämän asetuksen täydentämiseksi hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joissa vahvistetaan autonakkujen, sähköajoneuvoakkujen ja teollisuusakkujen irrotettavuutta, vaihdettavuutta ja purkua koskevat perusteet. Jotta voidaan arvioida tällaisten korjattujen akkujen turvallisuutta, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat asianmukaisten akkuja rikkomattomien testien määrittelyä.

Tarkistus 21

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 26 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (26 b) | Jätteen vähentämiseksi akkujen, liittimien ja latureiden yhteentoimivuutta eri tuotetyyppien välillä olisi edistettävä tuotekohtaisessa ekologista suunnittelua koskevassa täytäntöönpanosäädöksessä ja tulevassa kestäviä tuotteita koskevassa aloitteessa. |

Komission teksti

Tarkistus

(26 b)

Jätteen vähentämiseksi akkujen, liittimien ja latureiden yhteentoimivuutta eri tuotetyyppien välillä olisi edistettävä tuotekohtaisessa ekologista suunnittelua koskevassa täytäntöönpanosäädöksessä ja tulevassa kestäviä tuotteita koskevassa aloitteessa.

Tarkistus 22

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 26 c kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (26 c) | Latureiden yhteentoimivuus tiettyjen akkuluokkien sisällä voisi vähentää tarpeetonta jätettä ja kustannuksia kuluttajien ja muiden loppukäyttäjien eduksi. Sen vuoksi sähköajoneuvojen ja kevyiden kulkuneuvojen akkuja ja tiettyihin sähkö- ja elektroniikkalaitteiden luokkiin sisältyviä ladattavia akkuja olisi voitava ladata yleislatureilla, jotka mahdollistavat yhteentoimivuuden kunkin akkuluokan sisällä. Tähän asetukseen olisi sen vuoksi sisällytettävä säännöksiä, joissa kehotetaan komissiota arvioimaan, miten voidaan parhaiten ottaa käyttöön yleislatureiden yhdenmukaistetut standardit, joita sovelletaan viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2026 kyseisiin akkuluokkiin. Tähän arviointiin olisi liitettävä tarvittaessa lainsäädäntöehdotus. |

Komission teksti

Tarkistus

(26 c)

Latureiden yhteentoimivuus tiettyjen akkuluokkien sisällä voisi vähentää tarpeetonta jätettä ja kustannuksia kuluttajien ja muiden loppukäyttäjien eduksi. Sen vuoksi sähköajoneuvojen ja kevyiden kulkuneuvojen akkuja ja tiettyihin sähkö- ja elektroniikkalaitteiden luokkiin sisältyviä ladattavia akkuja olisi voitava ladata yleislatureilla, jotka mahdollistavat yhteentoimivuuden kunkin akkuluokan sisällä. Tähän asetukseen olisi sen vuoksi sisällytettävä säännöksiä, joissa kehotetaan komissiota arvioimaan, miten voidaan parhaiten ottaa käyttöön yleislatureiden yhdenmukaistetut standardit, joita sovelletaan viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2026 kyseisiin akkuluokkiin. Tähän arviointiin olisi liitettävä tarvittaessa lainsäädäntöehdotus.

Tarkistus 23

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 27 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (27) | Luotettavat akut ovat olennaisen tärkeitä monien tuotteiden, laitteiden ja palvelujen toiminnan ja turvallisuuden kannalta. Sen vuoksi akut olisi suunniteltava ja valmistettava siten, että varmistetaan niiden turvallinen toiminta ja käyttö. Tämä näkökohta koskee erityisesti
  kiinteitä akkusähkövarastoja
  , joita muu EU:n lainsäädäntö ei tällä hetkellä kata. Turvallisuustesteissä huomioon otettavat muuttujat olisi sen vuoksi vahvistettava kyseisille
  sähkövarastoille
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(27)

Luotettavat akut ovat olennaisen tärkeitä monien tuotteiden, laitteiden ja palvelujen toiminnan ja turvallisuuden kannalta. Sen vuoksi akut olisi suunniteltava ja valmistettava siten, että varmistetaan niiden turvallinen toiminta ja käyttö. Tämä näkökohta koskee erityisesti
  kiinteitä akkusähkövarastoja
  , joita muu EU:n lainsäädäntö ei tällä hetkellä kata. Turvallisuustesteissä huomioon otettavat muuttujat olisi sen vuoksi vahvistettava kyseisille
  sähkövarastoille
  .

| (27) | Luotettavat akut ovat olennaisen tärkeitä monien tuotteiden, laitteiden ja palvelujen toiminnan ja turvallisuuden kannalta. Sen vuoksi akut olisi suunniteltava ja valmistettava siten, että varmistetaan niiden turvallinen toiminta ja käyttö
  , jotta ei aiheuteta haittaa tai vahinkoa ihmisille, ympäristölle ja omaisuudelle
  . Tämä näkökohta koskee erityisesti
  akkuja kiinteissä akkusähkövarastoissa
  , joita muu EU:n lainsäädäntö ei tällä hetkellä kata. Turvallisuustesteissä huomioon otettavat muuttujat olisi sen vuoksi vahvistettava kyseisille
  akuille, ja niitä olisi täydennettävä sovellettavilla CEN-, CENELEC- ja IEC-standardeilla
  . |
| --- | --- |

(27)

Luotettavat akut ovat olennaisen tärkeitä monien tuotteiden, laitteiden ja palvelujen toiminnan ja turvallisuuden kannalta. Sen vuoksi akut olisi suunniteltava ja valmistettava siten, että varmistetaan niiden turvallinen toiminta ja käyttö
  , jotta ei aiheuteta haittaa tai vahinkoa ihmisille, ympäristölle ja omaisuudelle
  . Tämä näkökohta koskee erityisesti
  akkuja kiinteissä akkusähkövarastoissa
  , joita muu EU:n lainsäädäntö ei tällä hetkellä kata. Turvallisuustesteissä huomioon otettavat muuttujat olisi sen vuoksi vahvistettava kyseisille
  akuille, ja niitä olisi täydennettävä sovellettavilla CEN-, CENELEC- ja IEC-standardeilla
  .

Tarkistus 24

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 28 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (28) | Jotta loppukäyttäjille voidaan antaa avointa, luotettavaa ja selkeää tietoa akuista ja niiden pääominaisuuksista ja käytetyistä akuista, jotta loppukäyttäjät voivat tehdä tietoon perustuvia päätöksiä ostaessaan akkuja ja poistaessaan niitä käytöstä ja jotta jätehuoltotoimijat voivat käsitellä käytetyt akut asianmukaisesti, akut olisi varustettava merkinnöillä. Akkuihin olisi merkittävä kaikki tarvittavat tiedot niiden pääominaisuuksista, mukaan lukien niiden teho ja tiettyjen vaarallisten aineiden pitoisuus. Jotta tietojen saatavuus varmistettaisiin pysyvästi, ne olisi annettava myös
  QR-koodien
  avulla. |

Komission teksti

Tarkistus

(28)

Jotta loppukäyttäjille voidaan antaa avointa, luotettavaa ja selkeää tietoa akuista ja niiden pääominaisuuksista ja käytetyistä akuista, jotta loppukäyttäjät voivat tehdä tietoon perustuvia päätöksiä ostaessaan akkuja ja poistaessaan niitä käytöstä ja jotta jätehuoltotoimijat voivat käsitellä käytetyt akut asianmukaisesti, akut olisi varustettava merkinnöillä. Akkuihin olisi merkittävä kaikki tarvittavat tiedot niiden pääominaisuuksista, mukaan lukien niiden teho ja tiettyjen vaarallisten aineiden pitoisuus. Jotta tietojen saatavuus varmistettaisiin pysyvästi, ne olisi annettava myös
  QR-koodien
  avulla.

| (28) | Jotta loppukäyttäjille voidaan antaa avointa, luotettavaa ja selkeää tietoa akuista ja niiden pääominaisuuksista ja käytetyistä akuista, jotta loppukäyttäjät voivat tehdä tietoon perustuvia päätöksiä ostaessaan akkuja ja poistaessaan niitä käytöstä ja jotta jätehuoltotoimijat voivat käsitellä käytetyt akut asianmukaisesti, akut olisi varustettava merkinnöillä. Akkuihin olisi merkittävä kaikki tarvittavat tiedot niiden pääominaisuuksista, mukaan lukien niiden teho
  , tuotantoon liittyvät seikat
  ja tiettyjen vaarallisten aineiden pitoisuus. Jotta tietojen saatavuus varmistettaisiin pysyvästi, ne olisi annettava myös
  QR-koodeilla, joiden olisi oltava ISO IEC -standardin 18004 ohjeiden mukaisia. Kaikkiin akkuihin painettavan tai kaiverrettavan QR-koodin
  avulla
  olisi päästävä tutustumaan akun tuotepassiin. Merkintöjen ja QR-koodien olisi oltava saatavilla esteettömästi vammaisille henkilöille Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2019/882

   (1)

  säädettyjen vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

(28)

Jotta loppukäyttäjille voidaan antaa avointa, luotettavaa ja selkeää tietoa akuista ja niiden pääominaisuuksista ja käytetyistä akuista, jotta loppukäyttäjät voivat tehdä tietoon perustuvia päätöksiä ostaessaan akkuja ja poistaessaan niitä käytöstä ja jotta jätehuoltotoimijat voivat käsitellä käytetyt akut asianmukaisesti, akut olisi varustettava merkinnöillä. Akkuihin olisi merkittävä kaikki tarvittavat tiedot niiden pääominaisuuksista, mukaan lukien niiden teho
  , tuotantoon liittyvät seikat
  ja tiettyjen vaarallisten aineiden pitoisuus. Jotta tietojen saatavuus varmistettaisiin pysyvästi, ne olisi annettava myös
  QR-koodeilla, joiden olisi oltava ISO IEC -standardin 18004 ohjeiden mukaisia. Kaikkiin akkuihin painettavan tai kaiverrettavan QR-koodin
  avulla
  olisi päästävä tutustumaan akun tuotepassiin. Merkintöjen ja QR-koodien olisi oltava saatavilla esteettömästi vammaisille henkilöille Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2019/882

   (1)

  säädettyjen vaatimusten mukaisesti.

Tarkistus 25

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 29 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (29) | Akkujen suorituskykyä koskevat tiedot ovat edellytys sille, että loppukäyttäjiä informoidaan hyvin ja oikea-aikaisesti
  kuluttajina
  ja että he saavat yhteisen vertailupohjan eri akkujen vertailuun ennen ostopäätöksen tekemistä.
  Yleiskäyttöiset irtoakut
  ja autonakut olisi sen vuoksi varustettava merkinnällä, joka sisältää tiedot niiden keskimääräisestä vähimmäiskestosta yksittäisissä sovelluksissa. On myös tärkeää antaa loppukäyttäjälle opastusta käytettyjen akkujen hävittämisestä asianmukaisella tavalla. |

Komission teksti

Tarkistus

(29)

Akkujen suorituskykyä koskevat tiedot ovat edellytys sille, että loppukäyttäjiä informoidaan hyvin ja oikea-aikaisesti
  kuluttajina
  ja että he saavat yhteisen vertailupohjan eri akkujen vertailuun ennen ostopäätöksen tekemistä.
  Yleiskäyttöiset irtoakut
  ja autonakut olisi sen vuoksi varustettava merkinnällä, joka sisältää tiedot niiden keskimääräisestä vähimmäiskestosta yksittäisissä sovelluksissa. On myös tärkeää antaa loppukäyttäjälle opastusta käytettyjen akkujen hävittämisestä asianmukaisella tavalla.

| (29) | Akkujen suorituskykyä koskevat tiedot ovat edellytys sille, että loppukäyttäjiä
  ja erityisesti kuluttajia
  informoidaan hyvin ja oikea-aikaisesti ja että he saavat yhteisen vertailupohjan eri akkujen vertailuun ennen ostopäätöksen tekemistä.
  Irtoakut, kevyiden kulkuneuvojen akut
  ja autonakut olisi sen vuoksi varustettava merkinnällä, joka sisältää tiedot niiden keskimääräisestä vähimmäiskestosta yksittäisissä sovelluksissa
  ja niiden odotetusta käyttöiästä
  . On myös tärkeää antaa loppukäyttäjälle opastusta käytettyjen akkujen hävittämisestä asianmukaisella tavalla. |
| --- | --- |

(29)

Akkujen suorituskykyä koskevat tiedot ovat edellytys sille, että loppukäyttäjiä
  ja erityisesti kuluttajia
  informoidaan hyvin ja oikea-aikaisesti ja että he saavat yhteisen vertailupohjan eri akkujen vertailuun ennen ostopäätöksen tekemistä.
  Irtoakut, kevyiden kulkuneuvojen akut
  ja autonakut olisi sen vuoksi varustettava merkinnällä, joka sisältää tiedot niiden keskimääräisestä vähimmäiskestosta yksittäisissä sovelluksissa
  ja niiden odotetusta käyttöiästä
  . On myös tärkeää antaa loppukäyttäjälle opastusta käytettyjen akkujen hävittämisestä asianmukaisella tavalla.

Tarkistus 26

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 30 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (30) | Sisäisesti varastoivissa ladattavissa teollisuusakuissa
  ja sähköajoneuvoakuissa
  , joiden teho on yli 2 kWh,
  olisi oltava
  akunhallintajärjestelmä
  ,
  joka tallentaa tarvittavat tiedot
  , jotta loppukäyttäjä tai sen puolesta toimiva kolmas osapuoli voi milloin tahansa määrittää
  akkujen toimintakunnon ja odotetun käyttöiän
  . Akun käyttötarkoituksen
  muuttamista
  tai
  uudelleenvalmistusta
  varten akunhallintajärjestelmän tietojen olisi milloin tahansa oltava akun ostajan tai tämän puolesta toimivan kolmannen osapuolen saatavilla akun jäännösarvon arvioimiseksi, akun uudelleenkäytön, käyttötarkoituksen muuttamisen tai uudelleenvalmistuksen helpottamiseksi ja akun asettamiseksi sellaisten Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2019/944 (34) määriteltyjen riippumattomien aggregaattoreiden saataville, joilla on sähköverkoissa toimivia virtuaalivoimalaitoksia. Tätä vaatimusta olisi sovellettava sen lisäksi, mitä ajoneuvojen tyyppihyväksyntää koskevassa unionin lainsäädännössä säädetään, mukaan lukien tekniset eritelmät, jotka voivat olla peräisin sähköajoneuvoja ja ympäristöä käsittelevän UNECE:n epävirallisen työryhmän työstä, joka koskee sähköajoneuvodatan käyttöä. |

Komission teksti

Tarkistus

(30)

Sisäisesti varastoivissa ladattavissa teollisuusakuissa
  ja sähköajoneuvoakuissa
  , joiden teho on yli 2 kWh,
  olisi oltava
  akunhallintajärjestelmä
  ,
  joka tallentaa tarvittavat tiedot
  , jotta loppukäyttäjä tai sen puolesta toimiva kolmas osapuoli voi milloin tahansa määrittää
  akkujen toimintakunnon ja odotetun käyttöiän
  . Akun käyttötarkoituksen
  muuttamista
  tai
  uudelleenvalmistusta
  varten akunhallintajärjestelmän tietojen olisi milloin tahansa oltava akun ostajan tai tämän puolesta toimivan kolmannen osapuolen saatavilla akun jäännösarvon arvioimiseksi, akun uudelleenkäytön, käyttötarkoituksen muuttamisen tai uudelleenvalmistuksen helpottamiseksi ja akun asettamiseksi sellaisten Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2019/944 (34) määriteltyjen riippumattomien aggregaattoreiden saataville, joilla on sähköverkoissa toimivia virtuaalivoimalaitoksia. Tätä vaatimusta olisi sovellettava sen lisäksi, mitä ajoneuvojen tyyppihyväksyntää koskevassa unionin lainsäädännössä säädetään, mukaan lukien tekniset eritelmät, jotka voivat olla peräisin sähköajoneuvoja ja ympäristöä käsittelevän UNECE:n epävirallisen työryhmän työstä, joka koskee sähköajoneuvodatan käyttöä.

| (30) | Kiinteissä akkusähkövarastoissa olevissa akuissa, kevyiden kulkuneuvojen akuissa
  ja sähköajoneuvoakuissa
  on akunhallintajärjestelmä, joka tallentaa tarvittavat tiedot. Akunhallintajärjestelmässä
  olisi oltava
  tiedot akun toimintakunnosta
  ,
  turvallisuudesta ja odotetusta käyttöiästä
  , jotta loppukäyttäjä tai sen puolesta toimiva kolmas osapuoli voi milloin tahansa määrittää
  nämä ominaisuudet
  . Akun
  uudelleenkäytön,
  käyttötarkoituksen
  muuttamisen
  tai
  uudelleenvalmistuksen helpottamista
  varten akunhallintajärjestelmän
  vain luettavissa olevien
  tietojen olisi milloin tahansa oltava akun ostajan tai tämän puolesta toimivan kolmannen osapuolen saatavilla akun jäännösarvon arvioimiseksi, akun
  uudelleenkäyttöön valmistelun,
  uudelleenkäytön, käyttötarkoituksen
  muuttamiseen valmistelun, käyttötarkoituksen
  muuttamisen tai uudelleenvalmistuksen helpottamiseksi ja akun asettamiseksi sellaisten Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2019/944 (34) määriteltyjen riippumattomien aggregaattoreiden saataville, joilla on sähköverkoissa toimivia virtuaalivoimalaitoksia
  , mukaan lukien tarvittavat ominaisuudet, jotka mahdollistavat latauksen ajoneuvosta sähköverkkoon. Niiden käyttöönoton ja käytön helpottamiseksi unionissa sähköajoneuvoakuissa ja kevyiden kulkuneuvojen akuissa olisi oltava saatavilla olevia, reaaliaikaisia vain luettavissa olevia akun toimintakuntoa, akun lataustilaa, akkuvirran asetusarvoa ja akkukapasiteettia koskevia tietoja. Sähköajoneuvoakkujen akunhallintajärjestelmässä olisi myös oltava viestintätoiminto, joka mahdollistaa älylataustoiminnot, kuten lataamisen ajoneuvosta sähköverkkoon, ajoneuvosta kuormaan, ajoneuvosta ajoneuvoon, ajoneuvosta varavirtalähteeseen ja ajoneuvosta rakennukseen
  . Tätä vaatimusta olisi sovellettava sen lisäksi, mitä ajoneuvojen tyyppihyväksyntää koskevassa unionin lainsäädännössä säädetään, mukaan lukien tekniset eritelmät, jotka voivat olla peräisin sähköajoneuvoja ja ympäristöä käsittelevän UNECE:n epävirallisen työryhmän työstä, joka koskee sähköajoneuvodatan käyttöä.
  Kun UNECE:n maailmanlaajuisiin teknisiin sääntöihin (UNECE GTR) perustuvia teknisiä eritelmiä aletaan soveltaa unionin lainsäädännössä, niitä olisi pidettävä vertailuarvona akunhallintajärjestelmään sisällytettäville tiedoille muuttujista, joiden avulla määritetään akkujen toimintakunto ja odotettu käyttöikä. |
| --- | --- |

(30)

Kiinteissä akkusähkövarastoissa olevissa akuissa, kevyiden kulkuneuvojen akuissa
  ja sähköajoneuvoakuissa
  on akunhallintajärjestelmä, joka tallentaa tarvittavat tiedot. Akunhallintajärjestelmässä
  olisi oltava
  tiedot akun toimintakunnosta
  ,
  turvallisuudesta ja odotetusta käyttöiästä
  , jotta loppukäyttäjä tai sen puolesta toimiva kolmas osapuoli voi milloin tahansa määrittää
  nämä ominaisuudet
  . Akun
  uudelleenkäytön,
  käyttötarkoituksen
  muuttamisen
  tai
  uudelleenvalmistuksen helpottamista
  varten akunhallintajärjestelmän
  vain luettavissa olevien
  tietojen olisi milloin tahansa oltava akun ostajan tai tämän puolesta toimivan kolmannen osapuolen saatavilla akun jäännösarvon arvioimiseksi, akun
  uudelleenkäyttöön valmistelun,
  uudelleenkäytön, käyttötarkoituksen
  muuttamiseen valmistelun, käyttötarkoituksen
  muuttamisen tai uudelleenvalmistuksen helpottamiseksi ja akun asettamiseksi sellaisten Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2019/944 (34) määriteltyjen riippumattomien aggregaattoreiden saataville, joilla on sähköverkoissa toimivia virtuaalivoimalaitoksia
  , mukaan lukien tarvittavat ominaisuudet, jotka mahdollistavat latauksen ajoneuvosta sähköverkkoon. Niiden käyttöönoton ja käytön helpottamiseksi unionissa sähköajoneuvoakuissa ja kevyiden kulkuneuvojen akuissa olisi oltava saatavilla olevia, reaaliaikaisia vain luettavissa olevia akun toimintakuntoa, akun lataustilaa, akkuvirran asetusarvoa ja akkukapasiteettia koskevia tietoja. Sähköajoneuvoakkujen akunhallintajärjestelmässä olisi myös oltava viestintätoiminto, joka mahdollistaa älylataustoiminnot, kuten lataamisen ajoneuvosta sähköverkkoon, ajoneuvosta kuormaan, ajoneuvosta ajoneuvoon, ajoneuvosta varavirtalähteeseen ja ajoneuvosta rakennukseen
  . Tätä vaatimusta olisi sovellettava sen lisäksi, mitä ajoneuvojen tyyppihyväksyntää koskevassa unionin lainsäädännössä säädetään, mukaan lukien tekniset eritelmät, jotka voivat olla peräisin sähköajoneuvoja ja ympäristöä käsittelevän UNECE:n epävirallisen työryhmän työstä, joka koskee sähköajoneuvodatan käyttöä.
  Kun UNECE:n maailmanlaajuisiin teknisiin sääntöihin (UNECE GTR) perustuvia teknisiä eritelmiä aletaan soveltaa unionin lainsäädännössä, niitä olisi pidettävä vertailuarvona akunhallintajärjestelmään sisällytettäville tiedoille muuttujista, joiden avulla määritetään akkujen toimintakunto ja odotettu käyttöikä.

Tarkistus 27

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 31 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (31) | Osaa tämän asetuksen mukaisista tuotekohtaisista vaatimuksista, mukaan lukien suorituskyky, kesto, käyttötarkoituksen muuttaminen ja turvallisuus, olisi mitattava käyttämällä luotettavia, tarkkoja ja toistettavissa olevia menetelmiä, joissa otetaan huomioon yleisesti parhaana pidetyt
  mittaus-
  ja laskentamenetelmät. Sen varmistamiseksi, ettei sisämarkkinoilla esiinny kaupan esteitä, standardit olisi yhdenmukaistettava unionin tasolla. Kyseisissä menetelmissä ja standardeissa olisi mahdollisuuksien mukaan otettava huomioon akkujen todellinen käyttö ja kuluttajien keskivertokäyttäytyminen, ja niiden olisi oltava luotettavia vaatimusten tahallisen ja tahattoman kiertäminen estämiseksi. Kun viittaus tällaiseen standardiin on hyväksytty Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1025/2012 (35) mukaisesti ja julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, olisi oletettava, että näitä tämän asetuksen perusteella hyväksyttyjä tuotekohtaisia vaatimuksia noudatetaan, kunhan menetelmiä soveltamalla saadut tulokset osoittavat, että kyseisille olennaisille vaatimuksille vahvistetut vähimmäisarvot saavutetaan. Jos tuotekohtaisten vaatimusten soveltamisajankohtana ei ole olemassa julkaistuja standardeja, komission olisi hyväksyttävä yhteiset eritelmät täytäntöönpanosäädöksillä, ja näiden eritelmien noudattamisen tulisi myös luoda vaatimustenmukaisuusolettama. Tapauksissa, joissa yhteisissä eritelmissä havaitaan myöhemmin puutteita, komission olisi täytäntöönpanosäädöksellä muutettava kyseisiä yhteisiä eritelmiä tai kumottava ne. |

Komission teksti

Tarkistus

(31)

Osaa tämän asetuksen mukaisista tuotekohtaisista vaatimuksista, mukaan lukien suorituskyky, kesto, käyttötarkoituksen muuttaminen ja turvallisuus, olisi mitattava käyttämällä luotettavia, tarkkoja ja toistettavissa olevia menetelmiä, joissa otetaan huomioon yleisesti parhaana pidetyt
  mittaus-
  ja laskentamenetelmät. Sen varmistamiseksi, ettei sisämarkkinoilla esiinny kaupan esteitä, standardit olisi yhdenmukaistettava unionin tasolla. Kyseisissä menetelmissä ja standardeissa olisi mahdollisuuksien mukaan otettava huomioon akkujen todellinen käyttö ja kuluttajien keskivertokäyttäytyminen, ja niiden olisi oltava luotettavia vaatimusten tahallisen ja tahattoman kiertäminen estämiseksi. Kun viittaus tällaiseen standardiin on hyväksytty Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1025/2012 (35) mukaisesti ja julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, olisi oletettava, että näitä tämän asetuksen perusteella hyväksyttyjä tuotekohtaisia vaatimuksia noudatetaan, kunhan menetelmiä soveltamalla saadut tulokset osoittavat, että kyseisille olennaisille vaatimuksille vahvistetut vähimmäisarvot saavutetaan. Jos tuotekohtaisten vaatimusten soveltamisajankohtana ei ole olemassa julkaistuja standardeja, komission olisi hyväksyttävä yhteiset eritelmät täytäntöönpanosäädöksillä, ja näiden eritelmien noudattamisen tulisi myös luoda vaatimustenmukaisuusolettama. Tapauksissa, joissa yhteisissä eritelmissä havaitaan myöhemmin puutteita, komission olisi täytäntöönpanosäädöksellä muutettava kyseisiä yhteisiä eritelmiä tai kumottava ne.

| (31) | Osaa tämän asetuksen mukaisista tuotekohtaisista vaatimuksista, mukaan lukien suorituskyky, kesto, käyttötarkoituksen muuttaminen ja turvallisuus, olisi mitattava käyttämällä luotettavia, tarkkoja ja toistettavissa olevia menetelmiä, joissa otetaan huomioon yleisesti parhaana pidetyt
  mittausmenetelmät, standardit
  ja laskentamenetelmät. Sen varmistamiseksi, ettei sisämarkkinoilla esiinny kaupan esteitä, standardit olisi yhdenmukaistettava unionin tasolla. Kyseisissä menetelmissä ja standardeissa olisi mahdollisuuksien mukaan otettava huomioon akkujen todellinen käyttö ja kuluttajien keskivertokäyttäytyminen, ja niiden olisi oltava luotettavia vaatimusten tahallisen ja tahattoman kiertäminen estämiseksi. Kun viittaus tällaiseen standardiin on hyväksytty Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1025/2012 (35) mukaisesti ja julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, olisi oletettava, että näitä tämän asetuksen perusteella hyväksyttyjä tuotekohtaisia vaatimuksia noudatetaan, kunhan menetelmiä soveltamalla saadut tulokset osoittavat, että kyseisille olennaisille vaatimuksille vahvistetut vähimmäisarvot saavutetaan.
  Päällekkäisten standardien välttämiseksi, tehokkuuden maksimoimiseksi ja parhaan asiantuntemuksen ja uusimman tietämyksen sisällyttämiseksi komission olisi pyrittävä pyytämään


  yhtä tai useampaa eurooppalaista standardointiorganisaatiota laatimaan standardi, jos tällaista standardia ei vielä ole.
  Jos tuotekohtaisten vaatimusten soveltamisajankohtana ei ole olemassa julkaistuja standardeja
  tai jos asiaankuuluvalta eurooppalaiselta standardointiorganisaatiolta ei ole saatu tyydyttävää vastausta
  , komission olisi
  poikkeuksellisissa ja perustelluissa tapauksissa ja asiaankuuluvia sidosryhmiä kuultuaan
  hyväksyttävä yhteiset eritelmät täytäntöönpanosäädöksillä, ja näiden eritelmien noudattamisen tulisi myös luoda vaatimustenmukaisuusolettama. Tapauksissa, joissa yhteisissä eritelmissä havaitaan myöhemmin puutteita, komission olisi täytäntöönpanosäädöksellä muutettava kyseisiä yhteisiä eritelmiä tai kumottava ne. |
| --- | --- |

(31)

Osaa tämän asetuksen mukaisista tuotekohtaisista vaatimuksista, mukaan lukien suorituskyky, kesto, käyttötarkoituksen muuttaminen ja turvallisuus, olisi mitattava käyttämällä luotettavia, tarkkoja ja toistettavissa olevia menetelmiä, joissa otetaan huomioon yleisesti parhaana pidetyt
  mittausmenetelmät, standardit
  ja laskentamenetelmät. Sen varmistamiseksi, ettei sisämarkkinoilla esiinny kaupan esteitä, standardit olisi yhdenmukaistettava unionin tasolla. Kyseisissä menetelmissä ja standardeissa olisi mahdollisuuksien mukaan otettava huomioon akkujen todellinen käyttö ja kuluttajien keskivertokäyttäytyminen, ja niiden olisi oltava luotettavia vaatimusten tahallisen ja tahattoman kiertäminen estämiseksi. Kun viittaus tällaiseen standardiin on hyväksytty Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1025/2012 (35) mukaisesti ja julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, olisi oletettava, että näitä tämän asetuksen perusteella hyväksyttyjä tuotekohtaisia vaatimuksia noudatetaan, kunhan menetelmiä soveltamalla saadut tulokset osoittavat, että kyseisille olennaisille vaatimuksille vahvistetut vähimmäisarvot saavutetaan.
  Päällekkäisten standardien välttämiseksi, tehokkuuden maksimoimiseksi ja parhaan asiantuntemuksen ja uusimman tietämyksen sisällyttämiseksi komission olisi pyrittävä pyytämään


  yhtä tai useampaa eurooppalaista standardointiorganisaatiota laatimaan standardi, jos tällaista standardia ei vielä ole.
  Jos tuotekohtaisten vaatimusten soveltamisajankohtana ei ole olemassa julkaistuja standardeja
  tai jos asiaankuuluvalta eurooppalaiselta standardointiorganisaatiolta ei ole saatu tyydyttävää vastausta
  , komission olisi
  poikkeuksellisissa ja perustelluissa tapauksissa ja asiaankuuluvia sidosryhmiä kuultuaan
  hyväksyttävä yhteiset eritelmät täytäntöönpanosäädöksillä, ja näiden eritelmien noudattamisen tulisi myös luoda vaatimustenmukaisuusolettama. Tapauksissa, joissa yhteisissä eritelmissä havaitaan myöhemmin puutteita, komission olisi täytäntöönpanosäädöksellä muutettava kyseisiä yhteisiä eritelmiä tai kumottava ne.

Tarkistus 28

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 31 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (31 a) | Aktiivinen osallistuminen kansainvälisten standardointikomiteoiden työhön on tärkeä strateginen edellytys tulevaisuuden teknologioiden tuomiselle markkinoille. Joissakin tapauksissa unioni on ollut aliedustettuna näissä komiteoissa. Sen vuoksi komission ja jäsenvaltioiden olisi tuettava aktiivisesti eurooppalaisten yritysten työtä tällaisissa kansainvälisissä standardointikomiteoissa. Ennen kuin komissio harkitsee standardien hyväksymistä johdetun oikeuden säädöksillä, sen olisi arvioitava huolellisesti kansainvälisellä tasolla tehtyä työtä. |

Komission teksti

Tarkistus

(31 a)

Aktiivinen osallistuminen kansainvälisten standardointikomiteoiden työhön on tärkeä strateginen edellytys tulevaisuuden teknologioiden tuomiselle markkinoille. Joissakin tapauksissa unioni on ollut aliedustettuna näissä komiteoissa. Sen vuoksi komission ja jäsenvaltioiden olisi tuettava aktiivisesti eurooppalaisten yritysten työtä tällaisissa kansainvälisissä standardointikomiteoissa. Ennen kuin komissio harkitsee standardien hyväksymistä johdetun oikeuden säädöksillä, sen olisi arvioitava huolellisesti kansainvälisellä tasolla tehtyä työtä.

Tarkistus 29

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 31 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (31 b) | Komission olisi varmistettava yhdenmukaistettujen standardien ja tämän asetuksen mukaisten yhteisten eritelmien johdonmukaisuus, kun se tarkistaa asetusta (EU) N:o 1025/2012. |

Komission teksti

Tarkistus

(31 b)

Komission olisi varmistettava yhdenmukaistettujen standardien ja tämän asetuksen mukaisten yhteisten eritelmien johdonmukaisuus, kun se tarkistaa asetusta (EU) N:o 1025/2012.

Tarkistus 30

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 32 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (32) | Jotta voidaan varmistaa tehokas tiedonsaanti markkinavalvontaa varten, mukautua uusiin teknologioihin ja varmistaa selviytymiskyky maailmanlaajuisissa kriiseissä, kuten covid-19-pandemian yhteydessä,
  tietojen
  siitä, että kaikkia akkuihin sovellettavia unionin säädöksiä noudatetaan,
  olisi oltava saatavilla
  verkkosivuston kautta samassa EU-vaatimustenmukaisuusvakuutuksessa. |

Komission teksti

Tarkistus

(32)

Jotta voidaan varmistaa tehokas tiedonsaanti markkinavalvontaa varten, mukautua uusiin teknologioihin ja varmistaa selviytymiskyky maailmanlaajuisissa kriiseissä, kuten covid-19-pandemian yhteydessä,
  tietojen
  siitä, että kaikkia akkuihin sovellettavia unionin säädöksiä noudatetaan,
  olisi oltava saatavilla
  verkkosivuston kautta samassa EU-vaatimustenmukaisuusvakuutuksessa.

| (32) | Jotta voidaan varmistaa tehokas tiedonsaanti markkinavalvontaa varten, mukautua uusiin teknologioihin ja varmistaa selviytymiskyky maailmanlaajuisissa kriiseissä, kuten covid-19-pandemian yhteydessä,
  tieto
  siitä, että kaikkia akkuihin sovellettavia unionin säädöksiä noudatetaan,
  voitaisiin antaa
  verkkosivuston kautta samassa EU-vaatimustenmukaisuusvakuutuksessa. |
| --- | --- |

(32)

Jotta voidaan varmistaa tehokas tiedonsaanti markkinavalvontaa varten, mukautua uusiin teknologioihin ja varmistaa selviytymiskyky maailmanlaajuisissa kriiseissä, kuten covid-19-pandemian yhteydessä,
  tieto
  siitä, että kaikkia akkuihin sovellettavia unionin säädöksiä noudatetaan,
  voitaisiin antaa
  verkkosivuston kautta samassa EU-vaatimustenmukaisuusvakuutuksessa.

Tarkistus 31

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 35 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (35) | Valitut moduulit eivät kuitenkaan vastaa tiettyjä akkujen erityispiirteitä, joten vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyä varten valittuja moduuleja on tarpeen mukauttaa. Ottaen huomioon tässä asetuksessa vahvistettujen kestävyys-, turvallisuus- ja
  merkintävaatimusten
  uutuus ja monimutkaisuus ja jotta voidaan varmistaa, että markkinoille saatetut akut ovat oikeudellisten vaatimusten mukaisia, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjä lisäämällä niihin todentamisvaiheita tai muuttamalla arviointimoduulia akkujen markkinoilla tai akkujen arvoketjussa tapahtuneen kehityksen perusteella. |

Komission teksti

Tarkistus

(35)

Valitut moduulit eivät kuitenkaan vastaa tiettyjä akkujen erityispiirteitä, joten vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyä varten valittuja moduuleja on tarpeen mukauttaa. Ottaen huomioon tässä asetuksessa vahvistettujen kestävyys-, turvallisuus- ja
  merkintävaatimusten
  uutuus ja monimutkaisuus ja jotta voidaan varmistaa, että markkinoille saatetut akut ovat oikeudellisten vaatimusten mukaisia, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjä lisäämällä niihin todentamisvaiheita tai muuttamalla arviointimoduulia akkujen markkinoilla tai akkujen arvoketjussa tapahtuneen kehityksen perusteella.

| (35) | Valitut moduulit eivät kuitenkaan vastaa tiettyjä akkujen erityispiirteitä, joten vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyä varten valittuja moduuleja on tarpeen mukauttaa. Ottaen huomioon tässä asetuksessa vahvistettujen kestävyys-, turvallisuus-
  , merkintä-
  ja
  tietovaatimusten
  uutuus ja monimutkaisuus ja jotta voidaan varmistaa, että markkinoille saatetut akut ovat oikeudellisten vaatimusten mukaisia, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjä lisäämällä niihin todentamisvaiheita tai muuttamalla arviointimoduulia akkujen markkinoilla tai akkujen arvoketjussa tapahtuneen kehityksen perusteella.
  Tässä asetuksessa vahvistettujen kestävyysvaatimusten ja arvoketjun selvitysvelvoitteiden noudattamisen varmistamiseksi tarvitaan luotettavia vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjä. |
| --- | --- |

(35)

Valitut moduulit eivät kuitenkaan vastaa tiettyjä akkujen erityispiirteitä, joten vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyä varten valittuja moduuleja on tarpeen mukauttaa. Ottaen huomioon tässä asetuksessa vahvistettujen kestävyys-, turvallisuus-
  , merkintä-
  ja
  tietovaatimusten
  uutuus ja monimutkaisuus ja jotta voidaan varmistaa, että markkinoille saatetut akut ovat oikeudellisten vaatimusten mukaisia, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjä lisäämällä niihin todentamisvaiheita tai muuttamalla arviointimoduulia akkujen markkinoilla tai akkujen arvoketjussa tapahtuneen kehityksen perusteella.
  Tässä asetuksessa vahvistettujen kestävyysvaatimusten ja arvoketjun selvitysvelvoitteiden noudattamisen varmistamiseksi tarvitaan luotettavia vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjä.

Tarkistus 32

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 38 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (38) | Akkujen kestävyys-, turvallisuus- ja
  merkintävaatimusten
  uutuuden ja monimutkaisuuden vuoksi ja jotta varmistetaan akkujen vaatimustenmukaisuuden arvioinnin yhtenäinen laatutaso, on tarpeen vahvistaa vaatimukset ilmoittamisesta vastaaville viranomaisille, jotka osallistuvat ilmoitettujen laitosten arviointiin, ilmoittamiseen ja valvontaan. Erityisesti olisi varmistettava, että ilmoittamisesta vastaava viranomainen toimii objektiivisesti ja puolueettomasti. Ilmoittamisesta vastaavat viranomaiset olisi myös velvoitettava huolehtimaan saamiensa tietojen luottamuksellisuudesta, mutta niiden olisi kuitenkin voitava vaihtaa tietoja ilmoitetuista laitoksista kansallisten viranomaisten, muiden jäsenvaltioiden ilmoittamisesta vastaavien viranomaisten ja komission kanssa, jotta voidaan varmistaa johdonmukaisuus vaatimustenmukaisuuden arvioinnissa. |

Komission teksti

Tarkistus

(38)

Akkujen kestävyys-, turvallisuus- ja
  merkintävaatimusten
  uutuuden ja monimutkaisuuden vuoksi ja jotta varmistetaan akkujen vaatimustenmukaisuuden arvioinnin yhtenäinen laatutaso, on tarpeen vahvistaa vaatimukset ilmoittamisesta vastaaville viranomaisille, jotka osallistuvat ilmoitettujen laitosten arviointiin, ilmoittamiseen ja valvontaan. Erityisesti olisi varmistettava, että ilmoittamisesta vastaava viranomainen toimii objektiivisesti ja puolueettomasti. Ilmoittamisesta vastaavat viranomaiset olisi myös velvoitettava huolehtimaan saamiensa tietojen luottamuksellisuudesta, mutta niiden olisi kuitenkin voitava vaihtaa tietoja ilmoitetuista laitoksista kansallisten viranomaisten, muiden jäsenvaltioiden ilmoittamisesta vastaavien viranomaisten ja komission kanssa, jotta voidaan varmistaa johdonmukaisuus vaatimustenmukaisuuden arvioinnissa.

| (38) | Akkujen kestävyys-,
  suorituskyky-,
  turvallisuus-
  , merkintä-
  ja
  tietovaatimusten
  uutuuden ja monimutkaisuuden vuoksi ja jotta varmistetaan akkujen vaatimustenmukaisuuden arvioinnin yhtenäinen laatutaso, on tarpeen vahvistaa vaatimukset ilmoittamisesta vastaaville viranomaisille, jotka osallistuvat ilmoitettujen laitosten arviointiin, ilmoittamiseen ja valvontaan. Erityisesti olisi varmistettava, että ilmoittamisesta vastaava viranomainen toimii objektiivisesti ja puolueettomasti
  ja että sillä on riittävä määrä teknisesti pätevää henkilöstöä voidakseen hoitaa tehtävänsä
  . Ilmoittamisesta vastaavat viranomaiset olisi myös velvoitettava huolehtimaan saamiensa tietojen luottamuksellisuudesta, mutta niiden olisi kuitenkin voitava vaihtaa tietoja ilmoitetuista laitoksista kansallisten viranomaisten, muiden jäsenvaltioiden ilmoittamisesta vastaavien viranomaisten ja komission kanssa, jotta voidaan varmistaa johdonmukaisuus vaatimustenmukaisuuden arvioinnissa. |
| --- | --- |

(38)

Akkujen kestävyys-,
  suorituskyky-,
  turvallisuus-
  , merkintä-
  ja
  tietovaatimusten
  uutuuden ja monimutkaisuuden vuoksi ja jotta varmistetaan akkujen vaatimustenmukaisuuden arvioinnin yhtenäinen laatutaso, on tarpeen vahvistaa vaatimukset ilmoittamisesta vastaaville viranomaisille, jotka osallistuvat ilmoitettujen laitosten arviointiin, ilmoittamiseen ja valvontaan. Erityisesti olisi varmistettava, että ilmoittamisesta vastaava viranomainen toimii objektiivisesti ja puolueettomasti
  ja että sillä on riittävä määrä teknisesti pätevää henkilöstöä voidakseen hoitaa tehtävänsä
  . Ilmoittamisesta vastaavat viranomaiset olisi myös velvoitettava huolehtimaan saamiensa tietojen luottamuksellisuudesta, mutta niiden olisi kuitenkin voitava vaihtaa tietoja ilmoitetuista laitoksista kansallisten viranomaisten, muiden jäsenvaltioiden ilmoittamisesta vastaavien viranomaisten ja komission kanssa, jotta voidaan varmistaa johdonmukaisuus vaatimustenmukaisuuden arvioinnissa.

Tarkistus 33

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 39 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (39) | On olennaista, että kaikki ilmoitetut laitokset suorittavat tehtävänsä samalla vaatimustasolla ja terveen kilpailun ja riippumattomuuden edellytysten mukaisesti. Sen vuoksi olisi asetettavat vaatimukset vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksille, jotka haluavat tulla ilmoitetuiksi vaatimustenmukaisuuden arviointipalvelujen tarjoamista varten. Näitä vaatimuksia olisi jatkuvasti sovellettava edellytyksenä ilmoitetun laitoksen pätevyyden ylläpitämiselle. Riippumattomuutensa varmistamiseksi ilmoitettu laitos ja sen palveluksessa oleva henkilöstö olisi velvoitettava säilyttämään riippumattomuutensa akkujen arvoketjuun osallistuvista talouden toimijoista ja muista yrityksistä, mukaan lukien toimialajärjestöt ja emo- ja tytäryhtiöt. Ilmoitettu laitos olisi velvoitettava dokumentoimaan riippumattomuutensa ja toimittamaan kyseiset asiakirjat ilmoittamisesta vastaavalle viranomaiselle. |

Komission teksti

Tarkistus

(39)

On olennaista, että kaikki ilmoitetut laitokset suorittavat tehtävänsä samalla vaatimustasolla ja terveen kilpailun ja riippumattomuuden edellytysten mukaisesti. Sen vuoksi olisi asetettavat vaatimukset vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksille, jotka haluavat tulla ilmoitetuiksi vaatimustenmukaisuuden arviointipalvelujen tarjoamista varten. Näitä vaatimuksia olisi jatkuvasti sovellettava edellytyksenä ilmoitetun laitoksen pätevyyden ylläpitämiselle. Riippumattomuutensa varmistamiseksi ilmoitettu laitos ja sen palveluksessa oleva henkilöstö olisi velvoitettava säilyttämään riippumattomuutensa akkujen arvoketjuun osallistuvista talouden toimijoista ja muista yrityksistä, mukaan lukien toimialajärjestöt ja emo- ja tytäryhtiöt. Ilmoitettu laitos olisi velvoitettava dokumentoimaan riippumattomuutensa ja toimittamaan kyseiset asiakirjat ilmoittamisesta vastaavalle viranomaiselle.

| (39) | On olennaista, että kaikki ilmoitetut laitokset suorittavat tehtävänsä samalla vaatimustasolla ja terveen kilpailun ja riippumattomuuden edellytysten mukaisesti. Sen vuoksi olisi asetettavat vaatimukset vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksille, jotka haluavat tulla ilmoitetuiksi vaatimustenmukaisuuden arviointipalvelujen tarjoamista varten. Näitä vaatimuksia olisi jatkuvasti sovellettava edellytyksenä ilmoitetun laitoksen pätevyyden ylläpitämiselle. Riippumattomuutensa varmistamiseksi ilmoitettu laitos ja sen palveluksessa oleva henkilöstö olisi velvoitettava säilyttämään riippumattomuutensa akkujen arvoketjuun osallistuvista talouden toimijoista ja muista yrityksistä, mukaan lukien toimialajärjestöt ja emo- ja tytäryhtiöt. Ilmoitettu laitos olisi velvoitettava dokumentoimaan riippumattomuutensa ja toimittamaan kyseiset asiakirjat ilmoittamisesta vastaavalle viranomaiselle.
  Lisäksi olisi edellytettävä ryhmien vuorottelua ja asianmukaisia ”karenssiaikoja”. |
| --- | --- |

(39)

On olennaista, että kaikki ilmoitetut laitokset suorittavat tehtävänsä samalla vaatimustasolla ja terveen kilpailun ja riippumattomuuden edellytysten mukaisesti. Sen vuoksi olisi asetettavat vaatimukset vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksille, jotka haluavat tulla ilmoitetuiksi vaatimustenmukaisuuden arviointipalvelujen tarjoamista varten. Näitä vaatimuksia olisi jatkuvasti sovellettava edellytyksenä ilmoitetun laitoksen pätevyyden ylläpitämiselle. Riippumattomuutensa varmistamiseksi ilmoitettu laitos ja sen palveluksessa oleva henkilöstö olisi velvoitettava säilyttämään riippumattomuutensa akkujen arvoketjuun osallistuvista talouden toimijoista ja muista yrityksistä, mukaan lukien toimialajärjestöt ja emo- ja tytäryhtiöt. Ilmoitettu laitos olisi velvoitettava dokumentoimaan riippumattomuutensa ja toimittamaan kyseiset asiakirjat ilmoittamisesta vastaavalle viranomaiselle.
  Lisäksi olisi edellytettävä ryhmien vuorottelua ja asianmukaisia ”karenssiaikoja”.

Tarkistus 34

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 42 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (42) | Koska jäsenvaltioiden ilmoitettujen laitosten tarjoamat palvelut voivat liittyä unionin koko alueella markkinoilla saataville asetettaviin akkuihin, on tarkoituksenmukaista antaa muille jäsenvaltioille
  ja
  komissiolle mahdollisuus esittää vastalauseita ilmoitetun laitoksen osalta. Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa, jotta ilmoittamisesta vastaavaa viranomaista voidaan pyytää toteuttamaan korjaavia toimia, jos ilmoitettu laitos ei täytä tai ei enää täytä tämän asetuksen vaatimuksia. |

Komission teksti

Tarkistus

(42)

Koska jäsenvaltioiden ilmoitettujen laitosten tarjoamat palvelut voivat liittyä unionin koko alueella markkinoilla saataville asetettaviin akkuihin, on tarkoituksenmukaista antaa muille jäsenvaltioille
  ja
  komissiolle mahdollisuus esittää vastalauseita ilmoitetun laitoksen osalta. Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa, jotta ilmoittamisesta vastaavaa viranomaista voidaan pyytää toteuttamaan korjaavia toimia, jos ilmoitettu laitos ei täytä tai ei enää täytä tämän asetuksen vaatimuksia.

| (42) | Koska jäsenvaltioiden ilmoitettujen laitosten tarjoamat palvelut voivat liittyä unionin koko alueella markkinoilla saataville asetettaviin akkuihin, on tarkoituksenmukaista antaa muille jäsenvaltioille, komissiolle
  , talouden toimijoille
  ja
  asiaankuuluville sidosryhmille
  mahdollisuus esittää vastalauseita ilmoitetun laitoksen osalta
  . Tutkimusten aikana komission olisi pyydettävä neuvoja asetuksen (EU) 2019/1020 mukaisesti nimetyltä unionin testauslaitokselta
  . Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa, jotta ilmoittamisesta vastaavaa viranomaista voidaan pyytää toteuttamaan korjaavia toimia, jos ilmoitettu laitos ei täytä tai ei enää täytä tämän asetuksen vaatimuksia. |
| --- | --- |

(42)

Koska jäsenvaltioiden ilmoitettujen laitosten tarjoamat palvelut voivat liittyä unionin koko alueella markkinoilla saataville asetettaviin akkuihin, on tarkoituksenmukaista antaa muille jäsenvaltioille, komissiolle
  , talouden toimijoille
  ja
  asiaankuuluville sidosryhmille
  mahdollisuus esittää vastalauseita ilmoitetun laitoksen osalta
  . Tutkimusten aikana komission olisi pyydettävä neuvoja asetuksen (EU) 2019/1020 mukaisesti nimetyltä unionin testauslaitokselta
  . Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa, jotta ilmoittamisesta vastaavaa viranomaista voidaan pyytää toteuttamaan korjaavia toimia, jos ilmoitettu laitos ei täytä tai ei enää täytä tämän asetuksen vaatimuksia.

Tarkistus 35

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 43 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (43) | Vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyn, sertifioinnin ja viime kädessä markkinoille pääsyn helpottamiseksi ja nopeuttamiseksi sekä akkujen kestävyys-, turvallisuus- ja
  merkintävaatimusten
  uutuuden ja monimutkaisuuden vuoksi on olennaisen tärkeää, että ilmoitetuilla laitoksilla on jatkuva pääsy kaikkiin tarvittaviin testauslaitteisiin ja -tiloihin ja että ne huolehtivat menettelyistä aiheuttamatta tarpeettomia rasitteita talouden toimijoille. Samasta syystä ja talouden toimijoiden tasapuolisen kohtelun varmistamiseksi on tarpeen, että ilmoitetut laitokset soveltavat vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjä johdonmukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

(43)

Vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyn, sertifioinnin ja viime kädessä markkinoille pääsyn helpottamiseksi ja nopeuttamiseksi sekä akkujen kestävyys-, turvallisuus- ja
  merkintävaatimusten
  uutuuden ja monimutkaisuuden vuoksi on olennaisen tärkeää, että ilmoitetuilla laitoksilla on jatkuva pääsy kaikkiin tarvittaviin testauslaitteisiin ja -tiloihin ja että ne huolehtivat menettelyistä aiheuttamatta tarpeettomia rasitteita talouden toimijoille. Samasta syystä ja talouden toimijoiden tasapuolisen kohtelun varmistamiseksi on tarpeen, että ilmoitetut laitokset soveltavat vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjä johdonmukaisesti.

| (43) | Vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyn, sertifioinnin ja viime kädessä markkinoille pääsyn helpottamiseksi ja nopeuttamiseksi sekä akkujen kestävyys-, turvallisuus-
  , merkintä-
  ja
  tietovaatimusten
  uutuuden ja monimutkaisuuden vuoksi on olennaisen tärkeää, että ilmoitetuilla laitoksilla on jatkuva pääsy kaikkiin tarvittaviin testauslaitteisiin ja -tiloihin ja että ne huolehtivat menettelyistä aiheuttamatta tarpeettomia rasitteita talouden toimijoille. Samasta syystä ja talouden toimijoiden tasapuolisen kohtelun varmistamiseksi on tarpeen, että ilmoitetut laitokset soveltavat vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjä johdonmukaisesti. |
| --- | --- |

(43)

Vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyn, sertifioinnin ja viime kädessä markkinoille pääsyn helpottamiseksi ja nopeuttamiseksi sekä akkujen kestävyys-, turvallisuus-
  , merkintä-
  ja
  tietovaatimusten
  uutuuden ja monimutkaisuuden vuoksi on olennaisen tärkeää, että ilmoitetuilla laitoksilla on jatkuva pääsy kaikkiin tarvittaviin testauslaitteisiin ja -tiloihin ja että ne huolehtivat menettelyistä aiheuttamatta tarpeettomia rasitteita talouden toimijoille. Samasta syystä ja talouden toimijoiden tasapuolisen kohtelun varmistamiseksi on tarpeen, että ilmoitetut laitokset soveltavat vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjä johdonmukaisesti.

Tarkistus 36

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 51 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (51) | Talouden toimijoiden, markkinavalvontaviranomaisten ja kuluttajien välisen viestinnän helpottamiseksi talouden toimijoiden olisi ilmoitettava yhteystietoinaan
  postiosoitteensa lisäksi
  verkkosivustonsa osoite. |

Komission teksti

Tarkistus

(51)

Talouden toimijoiden, markkinavalvontaviranomaisten ja kuluttajien välisen viestinnän helpottamiseksi talouden toimijoiden olisi ilmoitettava yhteystietoinaan
  postiosoitteensa lisäksi
  verkkosivustonsa osoite.

| (51) | Talouden toimijoiden, markkinavalvontaviranomaisten ja kuluttajien välisen viestinnän helpottamiseksi talouden toimijoiden olisi ilmoitettava yhteystietoinaan
  puhelinnumero, postiosoite, sähköpostiosoite ja
  verkkosivustonsa osoite. |
| --- | --- |

(51)

Talouden toimijoiden, markkinavalvontaviranomaisten ja kuluttajien välisen viestinnän helpottamiseksi talouden toimijoiden olisi ilmoitettava yhteystietoinaan
  puhelinnumero, postiosoite, sähköpostiosoite ja
  verkkosivustonsa osoite.

Tarkistus 37

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 52 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (52) | On tarpeen varmistaa, että kolmansista maista unionin markkinoille tuotavat akut ovat tämän asetuksen vaatimusten mukaisia riippumatta siitä, tuodaanko ne erillisinä vai tuotteisiin sisältyvinä, ja erityisesti että valmistajat ovat suorittaneet asiaankuuluvat vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt kyseisten akkujen osalta. Näin ollen olisi säädettävä, että maahantuojien on huolehdittava siitä, että niiden markkinoilla saattamat ja käyttöön ottamat akut ovat tämän asetuksen vaatimusten mukaisia ja että akkujen CE-merkintä ja valmistajien laatimat asiakirjat ovat kansallisten viranomaisten saatavilla tarkastusta varten. |

Komission teksti

Tarkistus

(52)

On tarpeen varmistaa, että kolmansista maista unionin markkinoille tuotavat akut ovat tämän asetuksen vaatimusten mukaisia riippumatta siitä, tuodaanko ne erillisinä vai tuotteisiin sisältyvinä, ja erityisesti että valmistajat ovat suorittaneet asiaankuuluvat vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt kyseisten akkujen osalta. Näin ollen olisi säädettävä, että maahantuojien on huolehdittava siitä, että niiden markkinoilla saattamat ja käyttöön ottamat akut ovat tämän asetuksen vaatimusten mukaisia ja että akkujen CE-merkintä ja valmistajien laatimat asiakirjat ovat kansallisten viranomaisten saatavilla tarkastusta varten.

| (52) | On tarpeen varmistaa, että kolmansista maista unionin markkinoille tuotavat akut ovat tämän asetuksen vaatimusten
  ja asiaankuuluvan sovellettavan unionin lainsäädännön
  mukaisia riippumatta siitä, tuodaanko ne erillisinä vai tuotteisiin sisältyvinä, ja erityisesti, että valmistajat ovat suorittaneet asiaankuuluvat vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt kyseisten akkujen osalta.
  Erityisen tarkkaan olisi pyrittävä varmistamaan, että tässä asetuksessa akkujen tuotantoprosessille säädettyjä vaatimuksia koskeva kolmannen osapuolen suorittama tarkastus on luotettava ja riippumaton. Sen vuoksi olisi varmistettava kaikilta osin, että noudatetaan tässä asetuksessa vahvistettuja hiilijalanjälki-ilmoitusta, kierrätettyä sisältöä sekä ihmisoikeuksiin ja akkujen arvoketjuun liittyviä selvitysvelvoitteita.
  Näin ollen olisi säädettävä, että maahantuojien on huolehdittava siitä, että niiden markkinoilla saattamat ja käyttöön ottamat akut ovat tämän asetuksen vaatimusten mukaisia ja että akkujen CE-merkintä ja valmistajien laatimat asiakirjat ovat kansallisten viranomaisten saatavilla tarkastusta varten.
  Kyseisten viranomaisten olisi erityisesti tarkastaessaan kolmansista maista unionin markkinoille tulevia tuotteita varmistettava unionin oikeuden johdonmukainen täytäntöönpano tehokkaan ja yhtenäisen valvonnan avulla asetuksen (EU) 2019/1020 mukaisesti. |
| --- | --- |

(52)

On tarpeen varmistaa, että kolmansista maista unionin markkinoille tuotavat akut ovat tämän asetuksen vaatimusten
  ja asiaankuuluvan sovellettavan unionin lainsäädännön
  mukaisia riippumatta siitä, tuodaanko ne erillisinä vai tuotteisiin sisältyvinä, ja erityisesti, että valmistajat ovat suorittaneet asiaankuuluvat vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt kyseisten akkujen osalta.
  Erityisen tarkkaan olisi pyrittävä varmistamaan, että tässä asetuksessa akkujen tuotantoprosessille säädettyjä vaatimuksia koskeva kolmannen osapuolen suorittama tarkastus on luotettava ja riippumaton. Sen vuoksi olisi varmistettava kaikilta osin, että noudatetaan tässä asetuksessa vahvistettuja hiilijalanjälki-ilmoitusta, kierrätettyä sisältöä sekä ihmisoikeuksiin ja akkujen arvoketjuun liittyviä selvitysvelvoitteita.
  Näin ollen olisi säädettävä, että maahantuojien on huolehdittava siitä, että niiden markkinoilla saattamat ja käyttöön ottamat akut ovat tämän asetuksen vaatimusten mukaisia ja että akkujen CE-merkintä ja valmistajien laatimat asiakirjat ovat kansallisten viranomaisten saatavilla tarkastusta varten.
  Kyseisten viranomaisten olisi erityisesti tarkastaessaan kolmansista maista unionin markkinoille tulevia tuotteita varmistettava unionin oikeuden johdonmukainen täytäntöönpano tehokkaan ja yhtenäisen valvonnan avulla asetuksen (EU) 2019/1020 mukaisesti.

Tarkistus 38

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 53 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (53) | Akun markkinoille saattamisen tai käyttöönoton yhteydessä jokaisen maahantuojan olisi ilmoitettava akussa maahantuojan nimi, rekisteröity toiminimi tai rekisteröity tavaramerkki sekä postiosoite. Olisi säädettävä poikkeuksista tapauksissa, joissa akun koko ei salli tätä.
  Tähän sisältyvät tapaukset
  , joissa maahantuojan täytyisi avata pakkaus nimen ja
  osoitteen
  merkitsemiseksi akkuun tai
  joissa
  akku on
  kooltaan liian pieni vaadittujen tietojen kiinnittämiseksi
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(53)

Akun markkinoille saattamisen tai käyttöönoton yhteydessä jokaisen maahantuojan olisi ilmoitettava akussa maahantuojan nimi, rekisteröity toiminimi tai rekisteröity tavaramerkki sekä postiosoite. Olisi säädettävä poikkeuksista tapauksissa, joissa akun koko ei salli tätä.
  Tähän sisältyvät tapaukset
  , joissa maahantuojan täytyisi avata pakkaus nimen ja
  osoitteen
  merkitsemiseksi akkuun tai
  joissa
  akku on
  kooltaan liian pieni vaadittujen tietojen kiinnittämiseksi
  .

| (53) | Akun markkinoille saattamisen tai käyttöönoton yhteydessä jokaisen maahantuojan olisi ilmoitettava akussa maahantuojan nimi, rekisteröity toiminimi tai rekisteröity tavaramerkki sekä postiosoite
  , sähköpostiosoite ja puhelinnumero
  . Olisi säädettävä poikkeuksista tapauksissa, joissa akun koko ei salli tätä
  , koska akku on kooltaan liian pieni kyseisten tietojen kiinnittämiseksi
  .
  Poikkeuksista olisi säädettävä myös tapauksissa
  , joissa maahantuojan täytyisi avata pakkaus nimen ja
  muiden yhteystietojen
  merkitsemiseksi akkuun
  . Tällaisissa poikkeustapauksissa maahantuojan olisi annettava nämä tiedot akun mukana asiakirjassa
  tai
  muulla välittömästi saatavissa olevalla tavalla. Jos
  akku on
  pakkauksessa, nämä tiedot olisi ilmoitettava siinä
  . |
| --- | --- |

(53)

Akun markkinoille saattamisen tai käyttöönoton yhteydessä jokaisen maahantuojan olisi ilmoitettava akussa maahantuojan nimi, rekisteröity toiminimi tai rekisteröity tavaramerkki sekä postiosoite
  , sähköpostiosoite ja puhelinnumero
  . Olisi säädettävä poikkeuksista tapauksissa, joissa akun koko ei salli tätä
  , koska akku on kooltaan liian pieni kyseisten tietojen kiinnittämiseksi
  .
  Poikkeuksista olisi säädettävä myös tapauksissa
  , joissa maahantuojan täytyisi avata pakkaus nimen ja
  muiden yhteystietojen
  merkitsemiseksi akkuun
  . Tällaisissa poikkeustapauksissa maahantuojan olisi annettava nämä tiedot akun mukana asiakirjassa
  tai
  muulla välittömästi saatavissa olevalla tavalla. Jos
  akku on
  pakkauksessa, nämä tiedot olisi ilmoitettava siinä
  .

Tarkistus 39

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 56 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (56) | Koska jakelijat
  ja
  maahantuojat ovat lähellä markkinoita, niiden olisi oltava mukana kansallisten viranomaisten markkinavalvontatehtävissä ja oltava valmiita osallistumaan niihin aktiivisesti toimittamalla näille viranomaisille kaikki kyseiseen akkuun liittyvät tarvittavat tiedot. |

Komission teksti

Tarkistus

(56)

Koska jakelijat
  ja
  maahantuojat ovat lähellä markkinoita, niiden olisi oltava mukana kansallisten viranomaisten markkinavalvontatehtävissä ja oltava valmiita osallistumaan niihin aktiivisesti toimittamalla näille viranomaisille kaikki kyseiseen akkuun liittyvät tarvittavat tiedot.

| (56) | Koska jakelijat, maahantuojat
  ja huolintapalvelujen tarjoajat, myös markkinapaikat,
  ovat lähellä markkinoita, niiden olisi oltava mukana kansallisten viranomaisten markkinavalvontatehtävissä ja oltava valmiita osallistumaan niihin aktiivisesti toimittamalla näille viranomaisille kaikki kyseiseen akkuun liittyvät tarvittavat tiedot. |
| --- | --- |

(56)

Koska jakelijat, maahantuojat
  ja huolintapalvelujen tarjoajat, myös markkinapaikat,
  ovat lähellä markkinoita, niiden olisi oltava mukana kansallisten viranomaisten markkinavalvontatehtävissä ja oltava valmiita osallistumaan niihin aktiivisesti toimittamalla näille viranomaisille kaikki kyseiseen akkuun liittyvät tarvittavat tiedot.

Tarkistus 40

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 57 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (57) | Akun jäljitettävyyden varmistaminen koko hankintaketjussa edistää markkinavalvonnan yksinkertaistamista ja tehostamista. Tehokas jäljitettävyysjärjestelmä auttaa markkinavalvontaviranomaisia jäljittämään talouden toimijat, jotka ovat saattaneet markkinoille tai asettaneet markkinoilla saataville tai ottaneet käyttöön vaatimustenvastaisia akkuja. Sen vuoksi talouden toimijat olisi velvoitettava säilyttämään tiedot akkuja koskevista liiketoimistaan tietyn ajan. |

Komission teksti

Tarkistus

(57)

Akun jäljitettävyyden varmistaminen koko hankintaketjussa edistää markkinavalvonnan yksinkertaistamista ja tehostamista. Tehokas jäljitettävyysjärjestelmä auttaa markkinavalvontaviranomaisia jäljittämään talouden toimijat, jotka ovat saattaneet markkinoille tai asettaneet markkinoilla saataville tai ottaneet käyttöön vaatimustenvastaisia akkuja. Sen vuoksi talouden toimijat olisi velvoitettava säilyttämään tiedot akkuja koskevista liiketoimistaan tietyn ajan.

| (57) | Akun jäljitettävyyden varmistaminen koko hankintaketjussa edistää markkinavalvonnan yksinkertaistamista ja tehostamista
  ja lisää avoimuutta kuluttajia kohtaan
  . Tehokas jäljitettävyysjärjestelmä auttaa markkinavalvontaviranomaisia jäljittämään talouden toimijat, jotka ovat saattaneet markkinoille tai asettaneet markkinoilla saataville tai ottaneet käyttöön vaatimustenvastaisia akkuja. Sen vuoksi talouden toimijat olisi velvoitettava säilyttämään tiedot akkuja koskevista liiketoimistaan tietyn ajan
  myös sähköisessä muodossa
  . |
| --- | --- |

(57)

Akun jäljitettävyyden varmistaminen koko hankintaketjussa edistää markkinavalvonnan yksinkertaistamista ja tehostamista
  ja lisää avoimuutta kuluttajia kohtaan
  . Tehokas jäljitettävyysjärjestelmä auttaa markkinavalvontaviranomaisia jäljittämään talouden toimijat, jotka ovat saattaneet markkinoille tai asettaneet markkinoilla saataville tai ottaneet käyttöön vaatimustenvastaisia akkuja. Sen vuoksi talouden toimijat olisi velvoitettava säilyttämään tiedot akkuja koskevista liiketoimistaan tietyn ajan
  myös sähköisessä muodossa
  .

Tarkistus 41

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 59 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (59) | Näitä materiaaleja toimittavat vain harvat maat, joista joissakin hallinnon heikkous voi pahentaa ympäristö- ja sosiaalisia ongelmia.
  Sekä
  koboltin
  että
  nikkelin louhintaan ja jalostukseen liittyy monenlaisia sosiaalisia ja ympäristökysymyksiä, muun muassa vaarapotentiaali ympäristön ja ihmisten terveyden kannalta. Vaikka luonnongrafiittiin liittyvät sosiaaliset ja ympäristövaikutukset ovat vähäisemmät, sen louhinta on luonteeltaan paljolti pienimuotoista toimintaa, joka tapahtuu enimmäkseen epävirallisissa olosuhteissa ja joka voi johtaa vakaviin terveys- ja ympäristövaikutuksiin, mukaan lukien se, ettei kaivosten sulkemisesta ja kunnostamisesta huolehdita säännönmukaisesti, mikä johtaa ekosysteemien ja maaperän tuhoutumiseen. Litiumin käytön ennakoitu lisääntyminen akkujen valmistuksessa aiheuttaa todennäköisesti lisäpainetta louhinta- ja jalostustoiminnoille, mikä puoltaisi litiumin sisällyttämistä
  hankintaketjun
  selvitysvelvoitteiden piiriin. Akkujen kysynnän odotettavissa oleva laajamittainen kasvu unionissa ei saisi lisätä tällaisia ympäristö- ja sosiaalisia riskejä. |

Komission teksti

Tarkistus

(59)

Näitä materiaaleja toimittavat vain harvat maat, joista joissakin hallinnon heikkous voi pahentaa ympäristö- ja sosiaalisia ongelmia.
  Sekä
  koboltin
  että
  nikkelin louhintaan ja jalostukseen liittyy monenlaisia sosiaalisia ja ympäristökysymyksiä, muun muassa vaarapotentiaali ympäristön ja ihmisten terveyden kannalta. Vaikka luonnongrafiittiin liittyvät sosiaaliset ja ympäristövaikutukset ovat vähäisemmät, sen louhinta on luonteeltaan paljolti pienimuotoista toimintaa, joka tapahtuu enimmäkseen epävirallisissa olosuhteissa ja joka voi johtaa vakaviin terveys- ja ympäristövaikutuksiin, mukaan lukien se, ettei kaivosten sulkemisesta ja kunnostamisesta huolehdita säännönmukaisesti, mikä johtaa ekosysteemien ja maaperän tuhoutumiseen. Litiumin käytön ennakoitu lisääntyminen akkujen valmistuksessa aiheuttaa todennäköisesti lisäpainetta louhinta- ja jalostustoiminnoille, mikä puoltaisi litiumin sisällyttämistä
  hankintaketjun
  selvitysvelvoitteiden piiriin. Akkujen kysynnän odotettavissa oleva laajamittainen kasvu unionissa ei saisi lisätä tällaisia ympäristö- ja sosiaalisia riskejä.

| (59) | Näitä materiaaleja toimittavat vain harvat maat, joista joissakin hallinnon heikkous voi pahentaa ympäristö- ja sosiaalisia ongelmia. Koboltin
  , kuparin,
  nikkelin
  , raudan ja bauksiitin
  louhintaan ja jalostukseen liittyy monenlaisia sosiaalisia ja ympäristökysymyksiä, muun muassa vaarapotentiaali ympäristön ja ihmisten terveyden kannalta. Vaikka luonnongrafiittiin liittyvät sosiaaliset ja ympäristövaikutukset ovat vähäisemmät, sen louhinta on luonteeltaan paljolti pienimuotoista toimintaa, joka tapahtuu enimmäkseen epävirallisissa olosuhteissa ja joka voi johtaa vakaviin terveys- ja ympäristövaikutuksiin, mukaan lukien se, ettei kaivosten sulkemisesta ja kunnostamisesta huolehdita säännönmukaisesti, mikä johtaa ekosysteemien ja maaperän tuhoutumiseen. Litiumin käytön ennakoitu lisääntyminen akkujen valmistuksessa aiheuttaa todennäköisesti lisäpainetta louhinta- ja jalostustoiminnoille, mikä puoltaisi litiumin sisällyttämistä
  akkujen arvoketjun
  selvitysvelvoitteiden piiriin. Akkujen kysynnän odotettavissa oleva laajamittainen kasvu unionissa ei saisi lisätä tällaisia ympäristö- ja sosiaalisia riskejä
  ulkomailla
  . |
| --- | --- |

(59)

Näitä materiaaleja toimittavat vain harvat maat, joista joissakin hallinnon heikkous voi pahentaa ympäristö- ja sosiaalisia ongelmia. Koboltin
  , kuparin,
  nikkelin
  , raudan ja bauksiitin
  louhintaan ja jalostukseen liittyy monenlaisia sosiaalisia ja ympäristökysymyksiä, muun muassa vaarapotentiaali ympäristön ja ihmisten terveyden kannalta. Vaikka luonnongrafiittiin liittyvät sosiaaliset ja ympäristövaikutukset ovat vähäisemmät, sen louhinta on luonteeltaan paljolti pienimuotoista toimintaa, joka tapahtuu enimmäkseen epävirallisissa olosuhteissa ja joka voi johtaa vakaviin terveys- ja ympäristövaikutuksiin, mukaan lukien se, ettei kaivosten sulkemisesta ja kunnostamisesta huolehdita säännönmukaisesti, mikä johtaa ekosysteemien ja maaperän tuhoutumiseen. Litiumin käytön ennakoitu lisääntyminen akkujen valmistuksessa aiheuttaa todennäköisesti lisäpainetta louhinta- ja jalostustoiminnoille, mikä puoltaisi litiumin sisällyttämistä
  akkujen arvoketjun
  selvitysvelvoitteiden piiriin. Akkujen kysynnän odotettavissa oleva laajamittainen kasvu unionissa ei saisi lisätä tällaisia ympäristö- ja sosiaalisia riskejä
  ulkomailla
  .

Tarkistus 42

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 60 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (60) | Jotkin kyseeseen tulevista raaka-aineista, kuten koboltti, litium ja luonnongrafiitti, katsotaan EU:lle kriittisiksi raaka-aineiksi (38), joiden kestävä hankinta on välttämätöntä, jotta EU:n akkuekosysteemi toimisi moitteettomasti. |

Komission teksti

Tarkistus

(60)

Jotkin kyseeseen tulevista raaka-aineista, kuten koboltti, litium ja luonnongrafiitti, katsotaan EU:lle kriittisiksi raaka-aineiksi (38), joiden kestävä hankinta on välttämätöntä, jotta EU:n akkuekosysteemi toimisi moitteettomasti.

| (60) | Jotkin kyseeseen tulevista raaka-aineista, kuten
  bauksiitti,
  koboltti, litium ja luonnongrafiitti, katsotaan EU:lle kriittisiksi raaka-aineiksi (38), joiden kestävä hankinta on välttämätöntä, jotta EU:n akkuekosysteemi toimisi moitteettomasti. |
| --- | --- |

(60)

Jotkin kyseeseen tulevista raaka-aineista, kuten
  bauksiitti,
  koboltti, litium ja luonnongrafiitti, katsotaan EU:lle kriittisiksi raaka-aineiksi (38), joiden kestävä hankinta on välttämätöntä, jotta EU:n akkuekosysteemi toimisi moitteettomasti.

Tarkistus 43

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 62 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (62) | Unionissa otettiin käyttöön selvitysperiaatteita koskevat yleiset vaatimukset tiettyjen mineraalien ja metallien osalta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU)
  N:o
  2017/821 (39). Kyseinen asetus ei kuitenkaan koske akkujen tuotannossa käytettäviä mineraaleja ja materiaaleja. |

Komission teksti

Tarkistus

(62)

Unionissa otettiin käyttöön selvitysperiaatteita koskevat yleiset vaatimukset tiettyjen mineraalien ja metallien osalta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU)
  N:o
  2017/821 (39). Kyseinen asetus ei kuitenkaan koske akkujen tuotannossa käytettäviä mineraaleja ja materiaaleja.

| (62) | Yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevissa Yhdistyneiden kansakuntien ohjaavissa periaatteissa ja OECD:n toimintaohjeissa monikansallisille yrityksille määrätään, että talouden toimijoiden olisi noudatettava selvitysperiaatteita keinona täyttää yrityksen yhteiskuntavastuu ihmisoikeuksien ja ympäristön suhteen.
  Unionissa otettiin käyttöön selvitysperiaatteita koskevat yleiset vaatimukset tiettyjen mineraalien ja metallien osalta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2017/821 (39). Kyseinen asetus ei kuitenkaan koske akkujen tuotannossa käytettäviä mineraaleja ja materiaaleja. |
| --- | --- |

(62)

Yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevissa Yhdistyneiden kansakuntien ohjaavissa periaatteissa ja OECD:n toimintaohjeissa monikansallisille yrityksille määrätään, että talouden toimijoiden olisi noudatettava selvitysperiaatteita keinona täyttää yrityksen yhteiskuntavastuu ihmisoikeuksien ja ympäristön suhteen.
  Unionissa otettiin käyttöön selvitysperiaatteita koskevat yleiset vaatimukset tiettyjen mineraalien ja metallien osalta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2017/821 (39). Kyseinen asetus ei kuitenkaan koske akkujen tuotannossa käytettäviä mineraaleja ja materiaaleja.

Tarkistus 44

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 63 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (63) | Koska akkujen kysynnän odotetaan kasvavan räjähdysmäisesti EU:ssa,
  akkuja EU:n markkinoille saattavan talouden toimijan olisi otettava käyttöön hankintaketjun selvitysperiaatteet. Sen vuoksi
  olisi säädettävä vaatimuksista, jotta voidaan ottaa huomioon
  akkujen valmistukseen käytettävien
  tiettyjen raaka-aineiden louhintaan,
  jalostukseen
  ja kauppaan
  liittyvät sosiaaliset ja ympäristöriskit
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(63)

Koska akkujen kysynnän odotetaan kasvavan räjähdysmäisesti EU:ssa,
  akkuja EU:n markkinoille saattavan talouden toimijan olisi otettava käyttöön hankintaketjun selvitysperiaatteet. Sen vuoksi
  olisi säädettävä vaatimuksista, jotta voidaan ottaa huomioon
  akkujen valmistukseen käytettävien
  tiettyjen raaka-aineiden louhintaan,
  jalostukseen
  ja kauppaan
  liittyvät sosiaaliset ja ympäristöriskit
  .

| (63) | Vastuuta ihmisoikeuksien, sosiaalisten oikeuksien, ihmisten terveyden ja ympäristön kunnioittamisesta olisi sovellettava talouden toimijan kaikkiin tuotannon toimintoihin ja muihin asiaa koskeviin liikesuhteisiin akkujen koko arvoketjussa.
  Koska akkujen kysynnän odotetaan kasvavan räjähdysmäisesti EU:ssa
  ja koska akkujen valmistamisessa käytettävien ja käytettyjen akkujen käsittelyssä esiintyvien tiettyjen raaka-aineiden, kemikaalien ja uusioraaka-aineiden louhinnassa, jalostuksessa ja kaupassa on erityisiä riskejä,
  olisi säädettävä
  tietyistä akkujen arvoketjun selvitysprosessia koskevista
  vaatimuksista, jotta voidaan ottaa huomioon
  sosiaaliset ja ympäristöriskit, jotka liittyvät
  tiettyjen raaka-aineiden
  , kemikaalien ja uusioraaka-aineiden
  louhintaan,
  jalostukseen
  ja kauppaan
  akkujen valmistusta, käytettyjen akkujen käsittelyä, itse valmistusprosessia sekä kaikkia asiaan liittyviä muita liikesuhteita varten
  . |
| --- | --- |

(63)

Vastuuta ihmisoikeuksien, sosiaalisten oikeuksien, ihmisten terveyden ja ympäristön kunnioittamisesta olisi sovellettava talouden toimijan kaikkiin tuotannon toimintoihin ja muihin asiaa koskeviin liikesuhteisiin akkujen koko arvoketjussa.
  Koska akkujen kysynnän odotetaan kasvavan räjähdysmäisesti EU:ssa
  ja koska akkujen valmistamisessa käytettävien ja käytettyjen akkujen käsittelyssä esiintyvien tiettyjen raaka-aineiden, kemikaalien ja uusioraaka-aineiden louhinnassa, jalostuksessa ja kaupassa on erityisiä riskejä,
  olisi säädettävä
  tietyistä akkujen arvoketjun selvitysprosessia koskevista
  vaatimuksista, jotta voidaan ottaa huomioon
  sosiaaliset ja ympäristöriskit, jotka liittyvät
  tiettyjen raaka-aineiden
  , kemikaalien ja uusioraaka-aineiden
  louhintaan,
  jalostukseen
  ja kauppaan
  akkujen valmistusta, käytettyjen akkujen käsittelyä, itse valmistusprosessia sekä kaikkia asiaan liittyviä muita liikesuhteita varten
  .

Tarkistus 45

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 64 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (64) | Riskiperusteisten selvitysperiaatteiden
  tulisi perustua kansainvälisesti tunnustettuihin due diligence -periaatteisiin, jotka sisältyvät YK:n Global Compact -aloitteen kymmeneen periaatteeseen (40), tuotteiden sosiaalisen elinkaaren arviointia koskeviin suuntaviivoihin (41), monikansallisista yrityksistä ja sosiaalipolitiikasta annettuun ILOn kolmikantaiseen periaatejulistukseen (42) ja vastuullista liiketoimintaa koskeviin OECD:n toimintaohjeisiin (RBC) (43) ja jotka kuvastavat hallitusten ja sidosryhmien yhteisymmärrystä, ja ne olisi räätälöitävä kunkin talouden toimijan erityisen toimintaympäristön ja -edellytysten mukaan. Konfliktialueilta ja korkean riskin alueilta peräisin olevien mineraalien toimitusketjun vastuullisuutta koskevat OECD:n due diligence -ohjeet (OECD Due Diligence Guidance for Responsible Supply Chains of Minerals from Conflict-Affected and High-Risk Areas) (44), jäljempänä ”OECD:n due diligence -ohjeet”, jotka koskevat myös akkujen tuotannossa käytettävien luonnon mineraalivarojen louhimista, jalostamista ja kauppaa, ovat tulosta hallitusten ja sidosryhmien pitkäaikaisista pyrkimyksistä luoda hyviä käytäntöjä tällä alalla. |

Komission teksti

Tarkistus

(64)

Riskiperusteisten selvitysperiaatteiden
  tulisi perustua kansainvälisesti tunnustettuihin due diligence -periaatteisiin, jotka sisältyvät YK:n Global Compact -aloitteen kymmeneen periaatteeseen (40), tuotteiden sosiaalisen elinkaaren arviointia koskeviin suuntaviivoihin (41), monikansallisista yrityksistä ja sosiaalipolitiikasta annettuun ILOn kolmikantaiseen periaatejulistukseen (42) ja vastuullista liiketoimintaa koskeviin OECD:n toimintaohjeisiin (RBC) (43) ja jotka kuvastavat hallitusten ja sidosryhmien yhteisymmärrystä, ja ne olisi räätälöitävä kunkin talouden toimijan erityisen toimintaympäristön ja -edellytysten mukaan. Konfliktialueilta ja korkean riskin alueilta peräisin olevien mineraalien toimitusketjun vastuullisuutta koskevat OECD:n due diligence -ohjeet (OECD Due Diligence Guidance for Responsible Supply Chains of Minerals from Conflict-Affected and High-Risk Areas) (44), jäljempänä ”OECD:n due diligence -ohjeet”, jotka koskevat myös akkujen tuotannossa käytettävien luonnon mineraalivarojen louhimista, jalostamista ja kauppaa, ovat tulosta hallitusten ja sidosryhmien pitkäaikaisista pyrkimyksistä luoda hyviä käytäntöjä tällä alalla.

| (64) | Riskiperusteisen selvitysprosessin
  tulisi perustua kansainvälisesti tunnustettuihin due diligence
  -standardeihin ja
  -periaatteisiin, jotka sisältyvät
  yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskeviin YK:n ohjaaviin periaatteisiin,
  YK:n Global Compact -aloitteen kymmeneen periaatteeseen (40), tuotteiden sosiaalisen elinkaaren arviointia koskeviin suuntaviivoihin (41), monikansallisista yrityksistä ja sosiaalipolitiikasta annettuun ILOn kolmikantaiseen periaatejulistukseen (42)

  , OECD:n toimintaohjeisiin monikansallisille yrityksille
  ja vastuullista liiketoimintaa koskeviin OECD:n toimintaohjeisiin (RBC) (43) ja jotka kuvastavat hallitusten ja sidosryhmien yhteisymmärrystä, ja ne olisi räätälöitävä kunkin talouden toimijan erityisen toimintaympäristön ja -edellytysten mukaan. Konfliktialueilta ja korkean riskin alueilta peräisin olevien mineraalien toimitusketjun vastuullisuutta koskevat OECD:n due diligence -ohjeet (OECD Due Diligence Guidance for Responsible Supply Chains of Minerals from Conflict-Affected and High-Risk Areas) (44), jäljempänä ”OECD:n due diligence -ohjeet”, jotka koskevat myös akkujen tuotannossa käytettävien luonnon mineraalivarojen louhimista, jalostamista ja kauppaa, ovat
  kansainvälisesti tunnustettu standardi, jolla käsitellään tiettyjen raaka-aineiden hankintaan ja kauppaan liittyvien vakavien ihmisoikeusloukkauksien erityisiä riskejä konfliktien yhteydessä, ja ne ovat
  tulosta hallitusten ja sidosryhmien pitkäaikaisista pyrkimyksistä luoda hyviä käytäntöjä tällä alalla. |
| --- | --- |

(64)

Riskiperusteisen selvitysprosessin
  tulisi perustua kansainvälisesti tunnustettuihin due diligence
  -standardeihin ja
  -periaatteisiin, jotka sisältyvät
  yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskeviin YK:n ohjaaviin periaatteisiin,
  YK:n Global Compact -aloitteen kymmeneen periaatteeseen (40), tuotteiden sosiaalisen elinkaaren arviointia koskeviin suuntaviivoihin (41), monikansallisista yrityksistä ja sosiaalipolitiikasta annettuun ILOn kolmikantaiseen periaatejulistukseen (42)

  , OECD:n toimintaohjeisiin monikansallisille yrityksille
  ja vastuullista liiketoimintaa koskeviin OECD:n toimintaohjeisiin (RBC) (43) ja jotka kuvastavat hallitusten ja sidosryhmien yhteisymmärrystä, ja ne olisi räätälöitävä kunkin talouden toimijan erityisen toimintaympäristön ja -edellytysten mukaan. Konfliktialueilta ja korkean riskin alueilta peräisin olevien mineraalien toimitusketjun vastuullisuutta koskevat OECD:n due diligence -ohjeet (OECD Due Diligence Guidance for Responsible Supply Chains of Minerals from Conflict-Affected and High-Risk Areas) (44), jäljempänä ”OECD:n due diligence -ohjeet”, jotka koskevat myös akkujen tuotannossa käytettävien luonnon mineraalivarojen louhimista, jalostamista ja kauppaa, ovat
  kansainvälisesti tunnustettu standardi, jolla käsitellään tiettyjen raaka-aineiden hankintaan ja kauppaan liittyvien vakavien ihmisoikeusloukkauksien erityisiä riskejä konfliktien yhteydessä, ja ne ovat
  tulosta hallitusten ja sidosryhmien pitkäaikaisista pyrkimyksistä luoda hyviä käytäntöjä tällä alalla.

Tarkistus 46

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 65 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (65) | OECD:n due diligence
  -ohjeiden mukaan (45) due diligence
  on jatkuva, proaktiivinen ja reaktiivinen prosessi, jonka avulla yritykset voivat varmistaa, että ne kunnioittavat ihmisoikeuksia eivätkä edistä konflikteja (46). Riskiperusteisilla selvitysperiaatteilla tarkoitetaan toimenpiteitä, jotka yritysten olisi toteutettava tunnistaakseen
  tosiasialliset tai mahdolliset riskit ja puuttuakseen niihin, jotta voidaan ehkäistä tai lieventää
  niiden toimintaan tai hankintapäätöksiin liittyviä haitallisia vaikutuksia. Yritys voi arvioida toimintansa ja suhteidensa aiheuttamia riskejä ja toteuttaa riskien vähentämistoimenpiteitä sovellettavien kansallisen ja kansainvälisen oikeuden mukaisten standardien, kansainvälisten järjestöjen antamien vastuullista liiketoimintaa koskevien suositusten, valtion tukemien välineiden, yksityisen sektorin vapaaehtoisten aloitteiden ja yrityksen sisäisten toimintaperiaatteiden ja järjestelmien mukaisesti. Tämä lähestymistapa auttaa myös skaalaamaan selvitysprosessia yrityksen toimintojen tai hankintaketjusuhteiden laajuuden mukaan. |

Komission teksti

Tarkistus

(65)

OECD:n due diligence
  -ohjeiden mukaan (45) due diligence
  on jatkuva, proaktiivinen ja reaktiivinen prosessi, jonka avulla yritykset voivat varmistaa, että ne kunnioittavat ihmisoikeuksia eivätkä edistä konflikteja (46). Riskiperusteisilla selvitysperiaatteilla tarkoitetaan toimenpiteitä, jotka yritysten olisi toteutettava tunnistaakseen
  tosiasialliset tai mahdolliset riskit ja puuttuakseen niihin, jotta voidaan ehkäistä tai lieventää
  niiden toimintaan tai hankintapäätöksiin liittyviä haitallisia vaikutuksia. Yritys voi arvioida toimintansa ja suhteidensa aiheuttamia riskejä ja toteuttaa riskien vähentämistoimenpiteitä sovellettavien kansallisen ja kansainvälisen oikeuden mukaisten standardien, kansainvälisten järjestöjen antamien vastuullista liiketoimintaa koskevien suositusten, valtion tukemien välineiden, yksityisen sektorin vapaaehtoisten aloitteiden ja yrityksen sisäisten toimintaperiaatteiden ja järjestelmien mukaisesti. Tämä lähestymistapa auttaa myös skaalaamaan selvitysprosessia yrityksen toimintojen tai hankintaketjusuhteiden laajuuden mukaan.

| (65) | YK:n, ILOn ja
  OECD:n
  standardien ja periaatteiden mukaan
  due diligence on jatkuva, proaktiivinen ja reaktiivinen prosessi, jonka avulla yritykset voivat varmistaa, että ne kunnioittavat ihmisoikeuksia
  ja ympäristöä
  eivätkä edistä konflikteja (46). Riskiperusteisilla selvitysperiaatteilla tarkoitetaan toimenpiteitä, jotka yritysten olisi toteutettava tunnistaakseen
  , ehkäistäkseen, lopettaakseen ja lieventääkseen
  niiden toimintaan tai hankintapäätöksiin liittyviä haitallisia vaikutuksia
  ja vastatakseen niistä
  .
  Talouden toimijoiden olisi järjestettävä tietoon perustuvia, tehokkaita ja mielekkäitä kuulemisia sellaisten yhteisöjen kanssa, joihin asia vaikuttaa.
  Yritys voi arvioida toimintansa ja suhteidensa aiheuttamia riskejä ja toteuttaa riskien vähentämistoimenpiteitä
  , joihin voi kuulua lisätietojen pyytäminen, neuvotteleminen tilanteen korjaamiseksi tai yhteistyön keskeyttäminen tai lopettaminen tavarantoimittajan kanssa,
  sovellettavien kansallisen ja kansainvälisen oikeuden mukaisten standardien, kansainvälisten järjestöjen antamien vastuullista liiketoimintaa koskevien suositusten, valtion tukemien välineiden, yksityisen sektorin vapaaehtoisten aloitteiden ja yrityksen sisäisten toimintaperiaatteiden ja järjestelmien mukaisesti. Tämä lähestymistapa auttaa myös skaalaamaan selvitysprosessia yrityksen toimintojen tai hankintaketjusuhteiden laajuuden mukaan.
  Akkujen arvoketjun selvitysvaatimuksia olisi sovellettava kaikkiin talouden toimijoihin, jotka saattavat akkuja Euroopan markkinoille, verkkoalustat mukaan lukien. |
| --- | --- |

(65)

YK:n, ILOn ja
  OECD:n
  standardien ja periaatteiden mukaan
  due diligence on jatkuva, proaktiivinen ja reaktiivinen prosessi, jonka avulla yritykset voivat varmistaa, että ne kunnioittavat ihmisoikeuksia
  ja ympäristöä
  eivätkä edistä konflikteja (46). Riskiperusteisilla selvitysperiaatteilla tarkoitetaan toimenpiteitä, jotka yritysten olisi toteutettava tunnistaakseen
  , ehkäistäkseen, lopettaakseen ja lieventääkseen
  niiden toimintaan tai hankintapäätöksiin liittyviä haitallisia vaikutuksia
  ja vastatakseen niistä
  .
  Talouden toimijoiden olisi järjestettävä tietoon perustuvia, tehokkaita ja mielekkäitä kuulemisia sellaisten yhteisöjen kanssa, joihin asia vaikuttaa.
  Yritys voi arvioida toimintansa ja suhteidensa aiheuttamia riskejä ja toteuttaa riskien vähentämistoimenpiteitä
  , joihin voi kuulua lisätietojen pyytäminen, neuvotteleminen tilanteen korjaamiseksi tai yhteistyön keskeyttäminen tai lopettaminen tavarantoimittajan kanssa,
  sovellettavien kansallisen ja kansainvälisen oikeuden mukaisten standardien, kansainvälisten järjestöjen antamien vastuullista liiketoimintaa koskevien suositusten, valtion tukemien välineiden, yksityisen sektorin vapaaehtoisten aloitteiden ja yrityksen sisäisten toimintaperiaatteiden ja järjestelmien mukaisesti. Tämä lähestymistapa auttaa myös skaalaamaan selvitysprosessia yrityksen toimintojen tai hankintaketjusuhteiden laajuuden mukaan.
  Akkujen arvoketjun selvitysvaatimuksia olisi sovellettava kaikkiin talouden toimijoihin, jotka saattavat akkuja Euroopan markkinoille, verkkoalustat mukaan lukien.

Tarkistus 47

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 65 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (65 a) | Vaikka yksityisen sektorin selvitysjärjestelyt voivat tukea talouden toimijoita niiden selvitystoiminnassa, talouden toimijoilla olisi oltava yksilöllinen vastuu tämän asetuksen mukaisten akkujen arvoketjun selvitysvelvoitteiden noudattamisesta. |

Komission teksti

Tarkistus

(65 a)

Vaikka yksityisen sektorin selvitysjärjestelyt voivat tukea talouden toimijoita niiden selvitystoiminnassa, talouden toimijoilla olisi oltava yksilöllinen vastuu tämän asetuksen mukaisten akkujen arvoketjun selvitysvelvoitteiden noudattamisesta.

Tarkistus 48

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 65 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (65 b) | Jäsenvaltioiden olisi annettava talouden toimijoille ja etenkin pienille ja keskisuurille yrityksille erityistä teknistä apua, jotta ne voivat noudattaa akkujen arvoketjun selvitysvaatimuksia. |

Komission teksti

Tarkistus

(65 b)

Jäsenvaltioiden olisi annettava talouden toimijoille ja etenkin pienille ja keskisuurille yrityksille erityistä teknistä apua, jotta ne voivat noudattaa akkujen arvoketjun selvitysvaatimuksia.

Tarkistus 49

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 66 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (66) | Pakolliset
  hankintaketjun
  selvitysperiaatteet olisi hyväksyttävä tai niitä olisi muutettava siten, että niissä otetaan huomioon ainakin yleisimpien ympäristö- ja sosiaalisten riskien luokat. Tämän olisi katettava nykyiset ja ennakoitavissa olevat vaikutukset yhtäältä yhteiskunnalliseen elämään, erityisesti ihmisoikeuksiin, ihmisten terveyteen ja turvallisuuteen sekä työterveyteen ja -turvallisuuteen ja työntekijöiden oikeuksiin, ja toisaalta ympäristöön, kuten vedenkäyttöön, maaperän suojeluun, ilman pilaantumiseen ja biologiseen monimuotoisuuteen, mukaan lukien paikallisyhteisön hyvinvointi. |

Komission teksti

Tarkistus

(66)

Pakolliset
  hankintaketjun
  selvitysperiaatteet olisi hyväksyttävä tai niitä olisi muutettava siten, että niissä otetaan huomioon ainakin yleisimpien ympäristö- ja sosiaalisten riskien luokat. Tämän olisi katettava nykyiset ja ennakoitavissa olevat vaikutukset yhtäältä yhteiskunnalliseen elämään, erityisesti ihmisoikeuksiin, ihmisten terveyteen ja turvallisuuteen sekä työterveyteen ja -turvallisuuteen ja työntekijöiden oikeuksiin, ja toisaalta ympäristöön, kuten vedenkäyttöön, maaperän suojeluun, ilman pilaantumiseen ja biologiseen monimuotoisuuteen, mukaan lukien paikallisyhteisön hyvinvointi.

| (66) | Pakolliset
  akkujen arvoketjun
  selvitysperiaatteet olisi hyväksyttävä tai niitä olisi muutettava siten, että niissä otetaan huomioon ainakin yleisimpien ympäristö- ja sosiaalisten riskien luokat. Tämän olisi katettava nykyiset ja ennakoitavissa olevat vaikutukset yhtäältä yhteiskunnalliseen elämään, erityisesti ihmisoikeuksiin, ihmisten terveyteen ja turvallisuuteen sekä työterveyteen ja -turvallisuuteen ja työntekijöiden oikeuksiin, ja toisaalta ympäristöön, kuten vedenkäyttöön, maaperän suojeluun, ilman pilaantumiseen
  , ilmastonmuutokseen
  ja biologiseen monimuotoisuuteen, mukaan lukien paikallisyhteisön hyvinvointi. |
| --- | --- |

(66)

Pakolliset
  akkujen arvoketjun
  selvitysperiaatteet olisi hyväksyttävä tai niitä olisi muutettava siten, että niissä otetaan huomioon ainakin yleisimpien ympäristö- ja sosiaalisten riskien luokat. Tämän olisi katettava nykyiset ja ennakoitavissa olevat vaikutukset yhtäältä yhteiskunnalliseen elämään, erityisesti ihmisoikeuksiin, ihmisten terveyteen ja turvallisuuteen sekä työterveyteen ja -turvallisuuteen ja työntekijöiden oikeuksiin, ja toisaalta ympäristöön, kuten vedenkäyttöön, maaperän suojeluun, ilman pilaantumiseen
  , ilmastonmuutokseen
  ja biologiseen monimuotoisuuteen, mukaan lukien paikallisyhteisön hyvinvointi.

Tarkistus 50

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 67 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (67) | Sosiaalisten riskien luokissa selvitysperiaatteissa tulisi ottaa huomioon akkujen
  hankintaketjun
  riskit, jotka liittyvät ihmisoikeuksien suojeluun, mukaan lukien ihmisten terveys, lasten suojelu ja sukupuolten tasa-arvo, kansainvälisen ihmisoikeuslainsäädännön (47) mukaisesti. Selvitysperiaatteissa pitäisi antaa tietoja siitä, millä tavoin talouden toimija on osaltaan vaikuttanut ihmisoikeusloukkausten ehkäisemiseen, sekä toimijan liiketoimintarakenteessa käytössä olevista välineistä korruption ja lahjonnan torjumiseksi. Selvitysperiaatteissa olisi myös varmistettava ILOn kolmikantajulistuksen liitteessä I lueteltujen Kansainvälisen työjärjestön keskeisten yleissopimusten (48) sääntöjen asianmukainen täytäntöönpano. |

Komission teksti

Tarkistus

(67)

Sosiaalisten riskien luokissa selvitysperiaatteissa tulisi ottaa huomioon akkujen
  hankintaketjun
  riskit, jotka liittyvät ihmisoikeuksien suojeluun, mukaan lukien ihmisten terveys, lasten suojelu ja sukupuolten tasa-arvo, kansainvälisen ihmisoikeuslainsäädännön (47) mukaisesti. Selvitysperiaatteissa pitäisi antaa tietoja siitä, millä tavoin talouden toimija on osaltaan vaikuttanut ihmisoikeusloukkausten ehkäisemiseen, sekä toimijan liiketoimintarakenteessa käytössä olevista välineistä korruption ja lahjonnan torjumiseksi. Selvitysperiaatteissa olisi myös varmistettava ILOn kolmikantajulistuksen liitteessä I lueteltujen Kansainvälisen työjärjestön keskeisten yleissopimusten (48) sääntöjen asianmukainen täytäntöönpano.

| (67) | Sosiaalisten riskien luokissa
  akkujen arvoketjun
  selvitysperiaatteissa tulisi ottaa huomioon akkujen
  arvoketjun
  riskit, jotka liittyvät ihmisoikeuksien suojeluun, mukaan lukien ihmisten terveys
  , alkuperäiskansojen oikeudet
  , lasten suojelu ja sukupuolten tasa-arvo, kansainvälisen ihmisoikeuslainsäädännön (47) mukaisesti.
  Akkujen arvoketjun
  selvitysperiaatteissa pitäisi antaa tietoja siitä, millä tavoin talouden toimija on osaltaan vaikuttanut ihmisoikeusloukkausten ehkäisemiseen, sekä toimijan liiketoimintarakenteessa käytössä olevista välineistä korruption ja lahjonnan torjumiseksi.
  Akkujen arvoketjun
  selvitysperiaatteissa olisi myös varmistettava ILOn kolmikantajulistuksen liitteessä I lueteltujen Kansainvälisen työjärjestön (48) keskeisten yleissopimusten sääntöjen asianmukainen täytäntöönpano. |
| --- | --- |

(67)

Sosiaalisten riskien luokissa
  akkujen arvoketjun
  selvitysperiaatteissa tulisi ottaa huomioon akkujen
  arvoketjun
  riskit, jotka liittyvät ihmisoikeuksien suojeluun, mukaan lukien ihmisten terveys
  , alkuperäiskansojen oikeudet
  , lasten suojelu ja sukupuolten tasa-arvo, kansainvälisen ihmisoikeuslainsäädännön (47) mukaisesti.
  Akkujen arvoketjun
  selvitysperiaatteissa pitäisi antaa tietoja siitä, millä tavoin talouden toimija on osaltaan vaikuttanut ihmisoikeusloukkausten ehkäisemiseen, sekä toimijan liiketoimintarakenteessa käytössä olevista välineistä korruption ja lahjonnan torjumiseksi.
  Akkujen arvoketjun
  selvitysperiaatteissa olisi myös varmistettava ILOn kolmikantajulistuksen liitteessä I lueteltujen Kansainvälisen työjärjestön (48) keskeisten yleissopimusten sääntöjen asianmukainen täytäntöönpano.

Tarkistus 51

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 68 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (68) | Ympäristöriskien luokissa selvitysperiaatteissa tulisi ottaa huomioon akkujen
  hankintaketjun
  riskit, jotka liittyvät luonnonympäristön ja biologisen monimuotoisuuden suojeluun biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen mukaisesti (49), mihin sisältyy myös paikallisyhteisöjen huomioon ottaminen ja näiden yhteisöjen suojelu ja kehittäminen. |

Komission teksti

Tarkistus

(68)

Ympäristöriskien luokissa selvitysperiaatteissa tulisi ottaa huomioon akkujen
  hankintaketjun
  riskit, jotka liittyvät luonnonympäristön ja biologisen monimuotoisuuden suojeluun biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen mukaisesti (49), mihin sisältyy myös paikallisyhteisöjen huomioon ottaminen ja näiden yhteisöjen suojelu ja kehittäminen.

| (68) | Ympäristöriskien luokissa
  akkujen arvoketjun
  selvitysperiaatteissa tulisi ottaa huomioon akkujen
  arvoketjun
  riskit, jotka liittyvät luonnonympäristön ja biologisen monimuotoisuuden suojeluun biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen (49) mukaisesti, mihin sisältyy myös paikallisyhteisöjen huomioon ottaminen ja näiden yhteisöjen suojelu ja kehittäminen.
  Niissä olisi myös otettava huomioon ilmastonmuutokseen liittyvät riskit noudattaen Pariisin sopimusta ja sen tavoitetta rajoittaa maapallon lämpeneminen alle 1,5 celsiusasteeseen esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon verrattuna sekä kansainvälisissä ympäristösopimuksissa olevat ympäristöriskit. |
| --- | --- |

(68)

Ympäristöriskien luokissa
  akkujen arvoketjun
  selvitysperiaatteissa tulisi ottaa huomioon akkujen
  arvoketjun
  riskit, jotka liittyvät luonnonympäristön ja biologisen monimuotoisuuden suojeluun biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen (49) mukaisesti, mihin sisältyy myös paikallisyhteisöjen huomioon ottaminen ja näiden yhteisöjen suojelu ja kehittäminen.
  Niissä olisi myös otettava huomioon ilmastonmuutokseen liittyvät riskit noudattaen Pariisin sopimusta ja sen tavoitetta rajoittaa maapallon lämpeneminen alle 1,5 celsiusasteeseen esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon verrattuna sekä kansainvälisissä ympäristösopimuksissa olevat ympäristöriskit.

Tarkistus 52

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 69 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (69) | Hankintaketjun
  selvitysvelvoitteilla, jotka koskevat akkujen valmistukseen käytettäviin raaka-aineisiin liittyvien sosiaalisten ja ympäristöriskien tunnistamista ja lieventämistä, olisi edistettävä YK:n ympäristöohjelman (UNEP) mineraalivarojen hallintaa koskevan päätöslauselman 19 täytäntöönpanoa. Päätöslauselmassa tunnustetaan kaivosalan merkittävä panos Agenda 2030:n ja sen kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa. |

Komission teksti

Tarkistus

(69)

Hankintaketjun
  selvitysvelvoitteilla, jotka koskevat akkujen valmistukseen käytettäviin raaka-aineisiin liittyvien sosiaalisten ja ympäristöriskien tunnistamista ja lieventämistä, olisi edistettävä YK:n ympäristöohjelman (UNEP) mineraalivarojen hallintaa koskevan päätöslauselman 19 täytäntöönpanoa. Päätöslauselmassa tunnustetaan kaivosalan merkittävä panos Agenda 2030:n ja sen kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa.

| (69) | Akkujen arvoketjun
  selvitysvelvoitteilla, jotka koskevat akkujen valmistukseen käytettäviin raaka-aineisiin liittyvien sosiaalisten ja ympäristöriskien tunnistamista ja lieventämistä, olisi edistettävä YK:n ympäristöohjelman (UNEP) mineraalivarojen hallintaa koskevan päätöslauselman 19 täytäntöönpanoa. Päätöslauselmassa tunnustetaan kaivosalan merkittävä panos Agenda 2030:n ja sen kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa. |
| --- | --- |

(69)

Akkujen arvoketjun
  selvitysvelvoitteilla, jotka koskevat akkujen valmistukseen käytettäviin raaka-aineisiin liittyvien sosiaalisten ja ympäristöriskien tunnistamista ja lieventämistä, olisi edistettävä YK:n ympäristöohjelman (UNEP) mineraalivarojen hallintaa koskevan päätöslauselman 19 täytäntöönpanoa. Päätöslauselmassa tunnustetaan kaivosalan merkittävä panos Agenda 2030:n ja sen kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa.

Tarkistus 53

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 69 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (69 a) | Vaikka selvitysperiaatteita olisi noudatettu, haittoja saattaa syntyä. Talouden toimijoiden olisi aktiivisesti korjattava näitä haittoja joko itse tai yhteistyössä muiden toimijoiden kanssa. Talouden toimijoiden olisi oltava vastuussa mahdollisista haitallisista vaikutuksista, joita ne itse tai yhteisöt, joissa ne käyttävät tai voivat käyttää määräysvaltaa, ovat aiheuttaneet tai joihin ne ovat myötävaikuttaneet. Haittaa kärsineillä henkilöillä olisi oltava oikeus korjaaviin toimiin ja oikeussuojaan. |

Komission teksti

Tarkistus

(69 a)

Vaikka selvitysperiaatteita olisi noudatettu, haittoja saattaa syntyä. Talouden toimijoiden olisi aktiivisesti korjattava näitä haittoja joko itse tai yhteistyössä muiden toimijoiden kanssa. Talouden toimijoiden olisi oltava vastuussa mahdollisista haitallisista vaikutuksista, joita ne itse tai yhteisöt, joissa ne käyttävät tai voivat käyttää määräysvaltaa, ovat aiheuttaneet tai joihin ne ovat myötävaikuttaneet. Haittaa kärsineillä henkilöillä olisi oltava oikeus korjaaviin toimiin ja oikeussuojaan.

Tarkistus 54

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 70 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (70) | Muita EU:n säädöksiä, joissa säädetään hankintaketjun selvitysperiaatteisiin liittyvistä vaatimuksista, olisi sovellettava siltä osin kuin tässä asetuksessa ei ole erityisiä säännöksiä, jotka olisivat tavoitteeltaan, luonteeltaan ja vaikutukseltaan samoja ja joita voitaisiin mukauttaa lainsäädännön tulevien muutosten valossa. |

Komission teksti

Tarkistus

(70)

Muita EU:n säädöksiä, joissa säädetään hankintaketjun selvitysperiaatteisiin liittyvistä vaatimuksista, olisi sovellettava siltä osin kuin tässä asetuksessa ei ole erityisiä säännöksiä, jotka olisivat tavoitteeltaan, luonteeltaan ja vaikutukseltaan samoja ja joita voitaisiin mukauttaa lainsäädännön tulevien muutosten valossa.

| (70) | Muita EU:n säädöksiä, joissa säädetään hankintaketjun selvitysperiaatteisiin liittyvistä vaatimuksista, olisi
  tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi
  sovellettava
  sekä unioniin että sen ulkopuolelle sijoittautuneisiin yrityksiin, jotka aikovat saattaa akkuja unionin markkinoille,
  siltä osin kuin tässä asetuksessa ei ole erityisiä säännöksiä, jotka olisivat tavoitteeltaan, luonteeltaan ja vaikutukseltaan samoja ja joita voitaisiin mukauttaa lainsäädännön tulevien muutosten valossa. |
| --- | --- |

(70)

Muita EU:n säädöksiä, joissa säädetään hankintaketjun selvitysperiaatteisiin liittyvistä vaatimuksista, olisi
  tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi
  sovellettava
  sekä unioniin että sen ulkopuolelle sijoittautuneisiin yrityksiin, jotka aikovat saattaa akkuja unionin markkinoille,
  siltä osin kuin tässä asetuksessa ei ole erityisiä säännöksiä, jotka olisivat tavoitteeltaan, luonteeltaan ja vaikutukseltaan samoja ja joita voitaisiin mukauttaa lainsäädännön tulevien muutosten valossa.

Tarkistus 55

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 71 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (71) | Jotta voidaan ottaa huomioon akkujen arvoketjun kehitys, kuten asianomaisten ympäristö- ja sosiaalisten riskien laajuuden ja luonteen muutokset, samoin kuin akkujen ja niiden kemiallisten ratkaisujen tekninen ja tieteellinen kehitys, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan raaka-aineiden ja riskiluokkien luetteloa ja
  hankintaketjun
  selvitysvaatimuksia. |

Komission teksti

Tarkistus

(71)

Jotta voidaan ottaa huomioon akkujen arvoketjun kehitys, kuten asianomaisten ympäristö- ja sosiaalisten riskien laajuuden ja luonteen muutokset, samoin kuin akkujen ja niiden kemiallisten ratkaisujen tekninen ja tieteellinen kehitys, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan raaka-aineiden ja riskiluokkien luetteloa ja
  hankintaketjun
  selvitysvaatimuksia.

| (71) | Jotta voidaan ottaa huomioon akkujen arvoketjun kehitys, kuten asianomaisten ympäristö- ja sosiaalisten riskien laajuuden ja luonteen muutokset, samoin kuin akkujen ja niiden kemiallisten ratkaisujen tekninen ja tieteellinen kehitys, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan raaka-aineiden ja riskiluokkien luetteloa ja
  akkujen arvoketjun
  selvitysvaatimuksia. |
| --- | --- |

(71)

Jotta voidaan ottaa huomioon akkujen arvoketjun kehitys, kuten asianomaisten ympäristö- ja sosiaalisten riskien laajuuden ja luonteen muutokset, samoin kuin akkujen ja niiden kemiallisten ratkaisujen tekninen ja tieteellinen kehitys, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan raaka-aineiden ja riskiluokkien luetteloa ja
  akkujen arvoketjun
  selvitysvaatimuksia.

Tarkistus 56

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 71 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (71 a) | Jos hyväksytään tulevaa lainsäädäntöä, jossa vahvistetaan yritysten kestävää hallinnointia ja selvitysperiaatteita koskevat yleiset säännöt, komission olisi arvioitava, edellyttääkö uusi unionin lainsäädäntö 39 artiklan 2–5 kohdan tai sen liitteen X tai molempien muuttamista. Komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä kyseisten säännösten muuttamiseksi vastaavasti. |

Komission teksti

Tarkistus

(71 a)

Jos hyväksytään tulevaa lainsäädäntöä, jossa vahvistetaan yritysten kestävää hallinnointia ja selvitysperiaatteita koskevat yleiset säännöt, komission olisi arvioitava, edellyttääkö uusi unionin lainsäädäntö 39 artiklan 2–5 kohdan tai sen liitteen X tai molempien muuttamista. Komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä kyseisten säännösten muuttamiseksi vastaavasti.

Tarkistus 57

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 72 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (72) | Jätehuoltoa koskevat yhdenmukaistetut säännöt ovat tarpeen, jotta voidaan varmistaa samat säännöt tuottajille ja muille talouden toimijoille akkuja koskevan laajennetun tuottajavastuun täytäntöönpanossa kaikissa jäsenvaltioissa. Jotta saavutetaan materiaalien korkea hyödyntämistaso, on tarpeen maksimoida käytettyjen akkujen erilliskeräys ja varmistaa, että kaikki kerätyt akut kierrätetään prosesseilla, joilla saavutetaan vähintään tietyt yhteiset kierrätystehokkuudet. Direktiivin 2006/66/EY arvioinnissa todettiin yhtenä direktiivin puutteena, etteivät sen säännökset ole riittävän yksityiskohtaisia, mikä johtaa epätasaiseen täytäntöönpanoon ja luo merkittäviä esteitä kierrätysmarkkinoiden toiminnalle, jolloin kierrätys jää epätyydyttävälle tasolle. Näin ollen yksityiskohtaisemmilla ja yhdenmukaistetuilla säännöillä olisi estettävä käytettyjen akkujen keräys-, käsittely- ja kierrätysmarkkinoiden vääristyminen, varmistettava vaatimusten yhdenmukainen täytäntöönpano kaikkialla unionissa, yhdenmukaistettava edelleen talouden toimijoiden tarjoamien jätehuoltopalvelujen laatua ja helpotettava uusioraaka-aineiden markkinoita. |

Komission teksti

Tarkistus

(72)

Jätehuoltoa koskevat yhdenmukaistetut säännöt ovat tarpeen, jotta voidaan varmistaa samat säännöt tuottajille ja muille talouden toimijoille akkuja koskevan laajennetun tuottajavastuun täytäntöönpanossa kaikissa jäsenvaltioissa. Jotta saavutetaan materiaalien korkea hyödyntämistaso, on tarpeen maksimoida käytettyjen akkujen erilliskeräys ja varmistaa, että kaikki kerätyt akut kierrätetään prosesseilla, joilla saavutetaan vähintään tietyt yhteiset kierrätystehokkuudet. Direktiivin 2006/66/EY arvioinnissa todettiin yhtenä direktiivin puutteena, etteivät sen säännökset ole riittävän yksityiskohtaisia, mikä johtaa epätasaiseen täytäntöönpanoon ja luo merkittäviä esteitä kierrätysmarkkinoiden toiminnalle, jolloin kierrätys jää epätyydyttävälle tasolle. Näin ollen yksityiskohtaisemmilla ja yhdenmukaistetuilla säännöillä olisi estettävä käytettyjen akkujen keräys-, käsittely- ja kierrätysmarkkinoiden vääristyminen, varmistettava vaatimusten yhdenmukainen täytäntöönpano kaikkialla unionissa, yhdenmukaistettava edelleen talouden toimijoiden tarjoamien jätehuoltopalvelujen laatua ja helpotettava uusioraaka-aineiden markkinoita.

| (72) | Jätehuoltoa koskevat yhdenmukaistetut säännöt ovat tarpeen, jotta voidaan varmistaa samat säännöt tuottajille ja muille talouden toimijoille akkuja koskevan laajennetun tuottajavastuun täytäntöönpanossa kaikissa jäsenvaltioissa
  ja varmistaa ihmisten terveyden ja ympäristön suojelun korkea taso kaikkialla unionissa. Laajennettu tuottajan vastuu voi osaltaan vähentää resurssien kokonaiskäyttöä erityisesti vähentämällä akkujätteen syntymistä ja akkujätteen käsittelyyn liittyviä haittavaikutuksia
  . Jotta saavutetaan materiaalien korkea hyödyntämistaso, on tarpeen maksimoida käytettyjen akkujen erilliskeräys ja varmistaa, että kaikki kerätyt akut kierrätetään prosesseilla, joilla saavutetaan vähintään tietyt yhteiset kierrätystehokkuudet. Direktiivin 2006/66/EY arvioinnissa todettiin yhtenä direktiivin puutteena, etteivät sen säännökset ole riittävän yksityiskohtaisia, mikä johtaa epätasaiseen täytäntöönpanoon ja luo merkittäviä esteitä kierrätysmarkkinoiden toiminnalle, jolloin kierrätys jää epätyydyttävälle tasolle. Näin ollen yksityiskohtaisemmilla ja yhdenmukaistetuilla säännöillä olisi estettävä käytettyjen akkujen keräys-, käsittely- ja kierrätysmarkkinoiden vääristyminen, varmistettava vaatimusten yhdenmukainen täytäntöönpano kaikkialla unionissa, yhdenmukaistettava edelleen talouden toimijoiden tarjoamien jätehuoltopalvelujen laatua ja helpotettava uusioraaka-aineiden markkinoita. |
| --- | --- |

(72)

Jätehuoltoa koskevat yhdenmukaistetut säännöt ovat tarpeen, jotta voidaan varmistaa samat säännöt tuottajille ja muille talouden toimijoille akkuja koskevan laajennetun tuottajavastuun täytäntöönpanossa kaikissa jäsenvaltioissa
  ja varmistaa ihmisten terveyden ja ympäristön suojelun korkea taso kaikkialla unionissa. Laajennettu tuottajan vastuu voi osaltaan vähentää resurssien kokonaiskäyttöä erityisesti vähentämällä akkujätteen syntymistä ja akkujätteen käsittelyyn liittyviä haittavaikutuksia
  . Jotta saavutetaan materiaalien korkea hyödyntämistaso, on tarpeen maksimoida käytettyjen akkujen erilliskeräys ja varmistaa, että kaikki kerätyt akut kierrätetään prosesseilla, joilla saavutetaan vähintään tietyt yhteiset kierrätystehokkuudet. Direktiivin 2006/66/EY arvioinnissa todettiin yhtenä direktiivin puutteena, etteivät sen säännökset ole riittävän yksityiskohtaisia, mikä johtaa epätasaiseen täytäntöönpanoon ja luo merkittäviä esteitä kierrätysmarkkinoiden toiminnalle, jolloin kierrätys jää epätyydyttävälle tasolle. Näin ollen yksityiskohtaisemmilla ja yhdenmukaistetuilla säännöillä olisi estettävä käytettyjen akkujen keräys-, käsittely- ja kierrätysmarkkinoiden vääristyminen, varmistettava vaatimusten yhdenmukainen täytäntöönpano kaikkialla unionissa, yhdenmukaistettava edelleen talouden toimijoiden tarjoamien jätehuoltopalvelujen laatua ja helpotettava uusioraaka-aineiden markkinoita.

Tarkistus 58

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 73 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (73) | Tämä asetus perustuu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2008/98/EY (50) vahvistettuihin jätehuoltosääntöihin ja yleisiin periaatteisiin, joita olisi mukautettava
  akkujen erityistilanteen
  huomioon ottamiseksi. Jotta käytettyjen akkujen keräys voitaisiin järjestää mahdollisimman tehokkaasti, sen on tärkeää tapahtua lähellä paikkaa, jossa akkuja myydään jäsenvaltiossa, ja lähellä loppukäyttäjää. Käytettyjä akkuja voidaan myös kerätä yhdessä sekä sähkö- ja elektroniikkalaiteromun että romuajoneuvojen kanssa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/19/EU (51) ja direktiivin 2000/53/EY nojalla perustetuilla kansallisilla keräysjärjestelmillä. Vaikka tässä asetuksessa vahvistetaan akkuja koskevat erityissäännöt, lähestymistavan on tarpeen olla johdonmukainen ja täydentävä siten, että se perustuu nykyisiin jätehuoltorakenteisiin ja vie eteenpäin niiden yhdenmukaistamista. Näin ollen ja jotta jätehuoltoon liittyvä laajennettu tuottajan vastuu voitaisiin toteuttaa tehokkaasti, olisi säädettävä velvoitteista jäsenvaltiolle, jossa akut asetetaan ensimmäistä kertaa saataville markkinoilla. |

Komission teksti

Tarkistus

(73)

Tämä asetus perustuu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2008/98/EY (50) vahvistettuihin jätehuoltosääntöihin ja yleisiin periaatteisiin, joita olisi mukautettava
  akkujen erityistilanteen
  huomioon ottamiseksi. Jotta käytettyjen akkujen keräys voitaisiin järjestää mahdollisimman tehokkaasti, sen on tärkeää tapahtua lähellä paikkaa, jossa akkuja myydään jäsenvaltiossa, ja lähellä loppukäyttäjää. Käytettyjä akkuja voidaan myös kerätä yhdessä sekä sähkö- ja elektroniikkalaiteromun että romuajoneuvojen kanssa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/19/EU (51) ja direktiivin 2000/53/EY nojalla perustetuilla kansallisilla keräysjärjestelmillä. Vaikka tässä asetuksessa vahvistetaan akkuja koskevat erityissäännöt, lähestymistavan on tarpeen olla johdonmukainen ja täydentävä siten, että se perustuu nykyisiin jätehuoltorakenteisiin ja vie eteenpäin niiden yhdenmukaistamista. Näin ollen ja jotta jätehuoltoon liittyvä laajennettu tuottajan vastuu voitaisiin toteuttaa tehokkaasti, olisi säädettävä velvoitteista jäsenvaltiolle, jossa akut asetetaan ensimmäistä kertaa saataville markkinoilla.

| (73) | Tämä asetus perustuu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2008/98/EY (50) vahvistettuihin jätehuoltosääntöihin ja yleisiin periaatteisiin, joita olisi mukautettava
  akkujätteen erityisen luonteen
  huomioon ottamiseksi. Jotta käytettyjen akkujen keräys voitaisiin järjestää mahdollisimman tehokkaasti, sen on tärkeää tapahtua lähellä paikkaa, jossa akkuja myydään jäsenvaltiossa, ja lähellä loppukäyttäjää
  . Käytetyt akut olisi kerättävä erillään muista jätevirroista, kuten metalleista, paperista ja pahvista, lasista, muovista, puusta, tekstiileistä ja biojätteestä
  . Käytettyjä akkuja voidaan myös kerätä yhdessä sekä sähkö- ja elektroniikkalaiteromun että romuajoneuvojen kanssa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/19/EU (51) ja direktiivin 2000/53/EY nojalla perustetuilla kansallisilla keräysjärjestelmillä. Vaikka tässä asetuksessa vahvistetaan akkuja koskevat erityissäännöt, lähestymistavan on tarpeen olla johdonmukainen ja täydentävä siten, että se perustuu nykyisiin jätehuoltorakenteisiin ja vie eteenpäin niiden yhdenmukaistamista. Näin ollen ja jotta jätehuoltoon liittyvä laajennettu tuottajan vastuu voitaisiin toteuttaa tehokkaasti, olisi säädettävä velvoitteista jäsenvaltiolle, jossa akut asetetaan ensimmäistä kertaa saataville markkinoilla. |
| --- | --- |

(73)

Tämä asetus perustuu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2008/98/EY (50) vahvistettuihin jätehuoltosääntöihin ja yleisiin periaatteisiin, joita olisi mukautettava
  akkujätteen erityisen luonteen
  huomioon ottamiseksi. Jotta käytettyjen akkujen keräys voitaisiin järjestää mahdollisimman tehokkaasti, sen on tärkeää tapahtua lähellä paikkaa, jossa akkuja myydään jäsenvaltiossa, ja lähellä loppukäyttäjää
  . Käytetyt akut olisi kerättävä erillään muista jätevirroista, kuten metalleista, paperista ja pahvista, lasista, muovista, puusta, tekstiileistä ja biojätteestä
  . Käytettyjä akkuja voidaan myös kerätä yhdessä sekä sähkö- ja elektroniikkalaiteromun että romuajoneuvojen kanssa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/19/EU (51) ja direktiivin 2000/53/EY nojalla perustetuilla kansallisilla keräysjärjestelmillä. Vaikka tässä asetuksessa vahvistetaan akkuja koskevat erityissäännöt, lähestymistavan on tarpeen olla johdonmukainen ja täydentävä siten, että se perustuu nykyisiin jätehuoltorakenteisiin ja vie eteenpäin niiden yhdenmukaistamista. Näin ollen ja jotta jätehuoltoon liittyvä laajennettu tuottajan vastuu voitaisiin toteuttaa tehokkaasti, olisi säädettävä velvoitteista jäsenvaltiolle, jossa akut asetetaan ensimmäistä kertaa saataville markkinoilla.

Tarkistus 59

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 76 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (76) | Tuottajilla olisi oltava laajennettu tuottajan vastuu akkujensa käsittelystä niiden käyttöiän päättyessä. Sen vuoksi niiden olisi rahoitettava kustannukset, jotka aiheutuvat
  kaikkien kerättyjen
  akkujen
  keräämisestä
  , käsittelystä ja kierrätyksestä, akkuja ja käytettyjä akkuja koskevasta raportoinnista
  sekä akkuja
  ja
  käytettyjen akkujen asianmukaista uudelleenkäyttöä ja jätehuoltoa koskevasta loppukäyttäjille ja jätehuoltotoimijoille suunnatusta tiedottamisesta
  . Laajennettuun tuottajan vastuuseen liittyviä velvoitteita olisi sovellettava kaikkiin toimitusmuotoihin, etämyynti mukaan luettuna. Tuottajien olisi voitava täyttää nämä velvoitteet kollektiivisesti siten, että tuottajavastuujärjestöt ottavat vastuun niiden puolesta. Tuottajien tai tuottajavastuujärjestöjen olisi saatava luvat, ja niiden pitäisi dokumentoida, että niillä on taloudelliset resurssit laajennetusta tuottajan vastuusta aiheutuvien kustannusten kattamiseksi. Silloin kun se on tarpeen sisämarkkinoiden vääristymisen välttämiseksi ja yhdenmukaisten edellytysten luomiseksi tuottajien tuottajavastuujärjestöille maksamien maksuosuuksien mukauttamista varten, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. |

Komission teksti

Tarkistus

(76)

Tuottajilla olisi oltava laajennettu tuottajan vastuu akkujensa käsittelystä niiden käyttöiän päättyessä. Sen vuoksi niiden olisi rahoitettava kustannukset, jotka aiheutuvat
  kaikkien kerättyjen
  akkujen
  keräämisestä
  , käsittelystä ja kierrätyksestä, akkuja ja käytettyjä akkuja koskevasta raportoinnista
  sekä akkuja
  ja
  käytettyjen akkujen asianmukaista uudelleenkäyttöä ja jätehuoltoa koskevasta loppukäyttäjille ja jätehuoltotoimijoille suunnatusta tiedottamisesta
  . Laajennettuun tuottajan vastuuseen liittyviä velvoitteita olisi sovellettava kaikkiin toimitusmuotoihin, etämyynti mukaan luettuna. Tuottajien olisi voitava täyttää nämä velvoitteet kollektiivisesti siten, että tuottajavastuujärjestöt ottavat vastuun niiden puolesta. Tuottajien tai tuottajavastuujärjestöjen olisi saatava luvat, ja niiden pitäisi dokumentoida, että niillä on taloudelliset resurssit laajennetusta tuottajan vastuusta aiheutuvien kustannusten kattamiseksi. Silloin kun se on tarpeen sisämarkkinoiden vääristymisen välttämiseksi ja yhdenmukaisten edellytysten luomiseksi tuottajien tuottajavastuujärjestöille maksamien maksuosuuksien mukauttamista varten, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa.

| (76) | Tuottajilla olisi oltava laajennettu tuottajan vastuu akkujensa käsittelystä niiden käyttöiän päättyessä.
  Sen olisi koostuttava säännöistä, joilla määritellään tuottajien erityiset toiminnalliset ja taloudelliset velvoitteet sellaisten tuotteiden osalta, joissa tuottajan vastuu ulotetaan koskemaan tuotteen elinkaaren kuluttajan jälkeistä vaihetta.
  Sen vuoksi niiden olisi rahoitettava
  vähintään direktiivin 2008/98/EY 8 a artiklan 4 kohdan a alakohdassa tarkoitetut kustannukset, mukaan lukien
  kustannukset, jotka aiheutuvat
  käytettyjen
  akkujen
  erilliskeräyksen järjestämisestä, käyttötarkoituksen muuttamiseen tai uudelleenvalmistukseen valmistelusta
  , käsittelystä
  , uudelleenkäyttöön valmistelusta
  ja kierrätyksestä, akkuja ja käytettyjä akkuja koskevasta raportoinnista ja
  tiedotuskampanjoista, joilla kannustetaan loppukäyttäjiä poistamaan käytetyt akut käytöstä asianmukaisella tavalla
  . Laajennettuun tuottajan vastuuseen liittyviä velvoitteita olisi sovellettava kaikkiin toimitusmuotoihin, etämyynti
  ja verkkomyynti
  mukaan luettuna. Tuottajien olisi voitava täyttää nämä velvoitteet kollektiivisesti siten, että tuottajavastuujärjestöt ottavat vastuun niiden puolesta. Tuottajien tai tuottajavastuujärjestöjen olisi saatava luvat, ja niiden pitäisi dokumentoida, että niillä on taloudelliset resurssit laajennetusta tuottajan vastuusta aiheutuvien kustannusten kattamiseksi. Silloin kun se on tarpeen sisämarkkinoiden vääristymisen välttämiseksi ja yhdenmukaisten edellytysten luomiseksi tuottajien tuottajavastuujärjestöille maksamien maksuosuuksien mukauttamista varten, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. |
| --- | --- |

(76)

Tuottajilla olisi oltava laajennettu tuottajan vastuu akkujensa käsittelystä niiden käyttöiän päättyessä.
  Sen olisi koostuttava säännöistä, joilla määritellään tuottajien erityiset toiminnalliset ja taloudelliset velvoitteet sellaisten tuotteiden osalta, joissa tuottajan vastuu ulotetaan koskemaan tuotteen elinkaaren kuluttajan jälkeistä vaihetta.
  Sen vuoksi niiden olisi rahoitettava
  vähintään direktiivin 2008/98/EY 8 a artiklan 4 kohdan a alakohdassa tarkoitetut kustannukset, mukaan lukien
  kustannukset, jotka aiheutuvat
  käytettyjen
  akkujen
  erilliskeräyksen järjestämisestä, käyttötarkoituksen muuttamiseen tai uudelleenvalmistukseen valmistelusta
  , käsittelystä
  , uudelleenkäyttöön valmistelusta
  ja kierrätyksestä, akkuja ja käytettyjä akkuja koskevasta raportoinnista ja
  tiedotuskampanjoista, joilla kannustetaan loppukäyttäjiä poistamaan käytetyt akut käytöstä asianmukaisella tavalla
  . Laajennettuun tuottajan vastuuseen liittyviä velvoitteita olisi sovellettava kaikkiin toimitusmuotoihin, etämyynti
  ja verkkomyynti
  mukaan luettuna. Tuottajien olisi voitava täyttää nämä velvoitteet kollektiivisesti siten, että tuottajavastuujärjestöt ottavat vastuun niiden puolesta. Tuottajien tai tuottajavastuujärjestöjen olisi saatava luvat, ja niiden pitäisi dokumentoida, että niillä on taloudelliset resurssit laajennetusta tuottajan vastuusta aiheutuvien kustannusten kattamiseksi. Silloin kun se on tarpeen sisämarkkinoiden vääristymisen välttämiseksi ja yhdenmukaisten edellytysten luomiseksi tuottajien tuottajavastuujärjestöille maksamien maksuosuuksien mukauttamista varten, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa.

Tarkistus 60

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 76 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (76 a) | Tuottajavastuuta koskevien vaatimusten käyttöönotolla olisi osaltaan vähennettävä kustannuksia ja parannettava suorituskykyä sekä varmistettava tasapuoliset toimintaedellytykset myös pienille ja keskisuurille yrityksille ja sähköisen kaupankäynnin yrityksille ja vältettävä esteitä sisämarkkinoiden moitteettomalle toiminnalle. Niillä olisi myös edistettävä käytöstä poistamisen kustannusten sisällyttämistä tuotteiden hintoihin ja kannustettava tuottajia noudattamaan tuotteiden suunnittelussa kestävyyssäännöksiä. Yleisesti ottaen tällaisilla vaatimuksilla olisi parannettava laajennetun tuottajan vastuun järjestelmien hallinnointia ja avoimuutta ja vähennettävä eturistiriitojen mahdollisuutta laajennetun tuottajan vastuun järjestöjen ja jätealan toimijoiden, joiden kanssa niillä on sopimuksia, välillä. Näitä vaatimuksia olisi sovellettava sekä uusiin että olemassa oleviin laajennetun tuottajan vastuun järjestelmiin. |

Komission teksti

Tarkistus

(76 a)

Tuottajavastuuta koskevien vaatimusten käyttöönotolla olisi osaltaan vähennettävä kustannuksia ja parannettava suorituskykyä sekä varmistettava tasapuoliset toimintaedellytykset myös pienille ja keskisuurille yrityksille ja sähköisen kaupankäynnin yrityksille ja vältettävä esteitä sisämarkkinoiden moitteettomalle toiminnalle. Niillä olisi myös edistettävä käytöstä poistamisen kustannusten sisällyttämistä tuotteiden hintoihin ja kannustettava tuottajia noudattamaan tuotteiden suunnittelussa kestävyyssäännöksiä. Yleisesti ottaen tällaisilla vaatimuksilla olisi parannettava laajennetun tuottajan vastuun järjestelmien hallinnointia ja avoimuutta ja vähennettävä eturistiriitojen mahdollisuutta laajennetun tuottajan vastuun järjestöjen ja jätealan toimijoiden, joiden kanssa niillä on sopimuksia, välillä. Näitä vaatimuksia olisi sovellettava sekä uusiin että olemassa oleviin laajennetun tuottajan vastuun järjestelmiin.

Tarkistus 61

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 77 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (77) | Tässä asetuksessa olisi säädettävä akkuja koskevasta laajennetusta tuottajavastuusta kattavasti, minkä vuoksi direktiivissä 2008/98/EY vahvistettuja sääntöjä laajennetun tuottajavastuun järjestelmistä
  ei pitäisi soveltaa akkuihin
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(77)

Tässä asetuksessa olisi säädettävä akkuja koskevasta laajennetusta tuottajavastuusta kattavasti, minkä vuoksi direktiivissä 2008/98/EY vahvistettuja sääntöjä laajennetun tuottajavastuun järjestelmistä
  ei pitäisi soveltaa akkuihin
  .

| (77) | Tässä asetuksessa olisi säädettävä akkuja koskevasta laajennetusta tuottajavastuusta kattavasti, minkä vuoksi
  sen olisi katsottava täydentävän
  direktiivissä 2008/98/EY vahvistettuja sääntöjä laajennetun tuottajavastuun järjestelmistä
  , joita olisi näin ollen pidettävä vähimmäisvaatimuksina
  . |
| --- | --- |

(77)

Tässä asetuksessa olisi säädettävä akkuja koskevasta laajennetusta tuottajavastuusta kattavasti, minkä vuoksi
  sen olisi katsottava täydentävän
  direktiivissä 2008/98/EY vahvistettuja sääntöjä laajennetun tuottajavastuun järjestelmistä
  , joita olisi näin ollen pidettävä vähimmäisvaatimuksina
  .

Tarkistus 62

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 78 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (78) | Jotta voidaan varmistaa korkealaatuinen kierrätys akkujen
  toimitusketjuissa
  , edistää laadukkaiden uusioraaka-aineiden käyttöä ja suojella ympäristöä, sääntönä tulisi olla käytettyjen akkujen korkea keräys- ja kierrätysaste. Käytettyjen akkujen keräys on olennainen lenkki ketjussa, jotta akkujen sisältämät arvokkaat materiaalit voidaan saada talteen kierrättämällä ja jotta akkujen arvoketju voidaan säilyttää unionissa
  . Tämä
  helpottaa sellaisten talteenotettujen materiaalien saatavuutta, joita voidaan edelleen käyttää uusien tuotteiden valmistukseen. |

Komission teksti

Tarkistus

(78)

Jotta voidaan varmistaa korkealaatuinen kierrätys akkujen
  toimitusketjuissa
  , edistää laadukkaiden uusioraaka-aineiden käyttöä ja suojella ympäristöä, sääntönä tulisi olla käytettyjen akkujen korkea keräys- ja kierrätysaste. Käytettyjen akkujen keräys on olennainen lenkki ketjussa, jotta akkujen sisältämät arvokkaat materiaalit voidaan saada talteen kierrättämällä ja jotta akkujen arvoketju voidaan säilyttää unionissa
  . Tämä
  helpottaa sellaisten talteenotettujen materiaalien saatavuutta, joita voidaan edelleen käyttää uusien tuotteiden valmistukseen.

| (78) | Jotta voidaan varmistaa korkealaatuinen kierrätys akkujen
  arvoketjuissa
  , edistää laadukkaiden uusioraaka-aineiden käyttöä ja suojella ympäristöä, sääntönä tulisi olla käytettyjen akkujen korkea keräys- ja kierrätysaste. Käytettyjen akkujen keräys on olennainen lenkki ketjussa, jotta akkujen sisältämät arvokkaat materiaalit voidaan saada talteen kierrättämällä ja jotta akkujen arvoketju voidaan säilyttää unionissa
  ja vahvistaa unionin strategista riippumattomuutta tällä alalla, mikä
  helpottaa sellaisten talteenotettujen materiaalien saatavuutta, joita voidaan edelleen käyttää uusien tuotteiden valmistukseen.
  Kansallisiin jätehuoltosuunnitelmiin olisi sisällytettävä asianmukaisia toimenpiteitä, jotka koskevat käytettyjen akkujen keräämistä, käsittelyä, uudelleenkäyttöön valmistelua, käyttötarkoituksen muuttamiseen valmistelua ja kierrätystä. Jäsenvaltioiden jätehuoltosuunnitelmat olisi siksi saatettava ajan tasalle tämän asetuksen säännösten perusteella. |
| --- | --- |

(78)

Jotta voidaan varmistaa korkealaatuinen kierrätys akkujen
  arvoketjuissa
  , edistää laadukkaiden uusioraaka-aineiden käyttöä ja suojella ympäristöä, sääntönä tulisi olla käytettyjen akkujen korkea keräys- ja kierrätysaste. Käytettyjen akkujen keräys on olennainen lenkki ketjussa, jotta akkujen sisältämät arvokkaat materiaalit voidaan saada talteen kierrättämällä ja jotta akkujen arvoketju voidaan säilyttää unionissa
  ja vahvistaa unionin strategista riippumattomuutta tällä alalla, mikä
  helpottaa sellaisten talteenotettujen materiaalien saatavuutta, joita voidaan edelleen käyttää uusien tuotteiden valmistukseen.
  Kansallisiin jätehuoltosuunnitelmiin olisi sisällytettävä asianmukaisia toimenpiteitä, jotka koskevat käytettyjen akkujen keräämistä, käsittelyä, uudelleenkäyttöön valmistelua, käyttötarkoituksen muuttamiseen valmistelua ja kierrätystä. Jäsenvaltioiden jätehuoltosuunnitelmat olisi siksi saatettava ajan tasalle tämän asetuksen säännösten perusteella.

Tarkistus 63

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 79 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (79) | Kaikkien akkujen tuottajien olisi vastattava käytettyjen akkujen erilliskeräyksen rahoittamisesta ja järjestämisestä. Niiden olisi tätä varten perustettava jäsenvaltioiden koko alueen kattava keräysverkosto, joka on lähellä loppukäyttäjää ja joka ei keskity ainoastaan sellaisiin alueisiin ja akkuihin, joiden tapauksessa keräys on kannattavaa. Keräysverkostoon olisi kuuluttava jakelijat, sähkö- ja elektroniikkalaiteromun ja romuajoneuvojen valtuutetut käsittelylaitokset, jäteasemat ja muut toimijat oma-aloitteiselta pohjalta, kuten viranomaiset ja koulut. Keräysverkoston ja tiedotuskampanjoiden tehokkuuden todentamiseksi ja parantamiseksi olisi tehtävä vähintään NUTS 2 -tason (53) säännöllisiä jätekoostumuksen kartoituksia kerätystä sekalaisesta yhdyskuntajätteestä ja sähkö- ja elektroniikkalaiteromusta, jotta voidaan määrittää käytettyjen irtoakkujen määrä tässä jätteessä. |

Komission teksti

Tarkistus

(79)

Kaikkien akkujen tuottajien olisi vastattava käytettyjen akkujen erilliskeräyksen rahoittamisesta ja järjestämisestä. Niiden olisi tätä varten perustettava jäsenvaltioiden koko alueen kattava keräysverkosto, joka on lähellä loppukäyttäjää ja joka ei keskity ainoastaan sellaisiin alueisiin ja akkuihin, joiden tapauksessa keräys on kannattavaa. Keräysverkostoon olisi kuuluttava jakelijat, sähkö- ja elektroniikkalaiteromun ja romuajoneuvojen valtuutetut käsittelylaitokset, jäteasemat ja muut toimijat oma-aloitteiselta pohjalta, kuten viranomaiset ja koulut. Keräysverkoston ja tiedotuskampanjoiden tehokkuuden todentamiseksi ja parantamiseksi olisi tehtävä vähintään NUTS 2 -tason (53) säännöllisiä jätekoostumuksen kartoituksia kerätystä sekalaisesta yhdyskuntajätteestä ja sähkö- ja elektroniikkalaiteromusta, jotta voidaan määrittää käytettyjen irtoakkujen määrä tässä jätteessä.

| (79) | Kaikkien akkujen tuottajien olisi vastattava käytettyjen akkujen erilliskeräyksen rahoittamisesta
  tai rahoittamisesta
  ja järjestämisestä. Niiden olisi tätä varten perustettava jäsenvaltioiden koko alueen kattava
  palautus- ja
  keräysverkosto, joka on lähellä loppukäyttäjää ja joka ei keskity ainoastaan sellaisiin alueisiin ja akkuihin, joiden tapauksessa keräys on kannattavaa. Keräysverkostoon olisi kuuluttava jakelijat, sähkö- ja elektroniikkalaiteromun ja romuajoneuvojen valtuutetut käsittelylaitokset, jäteasemat ja muut toimijat oma-aloitteiselta pohjalta, kuten viranomaiset ja koulut. Keräysverkoston ja tiedotuskampanjoiden tehokkuuden todentamiseksi ja parantamiseksi olisi tehtävä vähintään NUTS 2 -tason (53) säännöllisiä jätekoostumuksen kartoituksia kerätystä sekalaisesta yhdyskuntajätteestä ja sähkö- ja elektroniikkalaiteromusta, jotta voidaan määrittää käytettyjen irtoakkujen määrä tässä jätteessä. |
| --- | --- |

(79)

Kaikkien akkujen tuottajien olisi vastattava käytettyjen akkujen erilliskeräyksen rahoittamisesta
  tai rahoittamisesta
  ja järjestämisestä. Niiden olisi tätä varten perustettava jäsenvaltioiden koko alueen kattava
  palautus- ja
  keräysverkosto, joka on lähellä loppukäyttäjää ja joka ei keskity ainoastaan sellaisiin alueisiin ja akkuihin, joiden tapauksessa keräys on kannattavaa. Keräysverkostoon olisi kuuluttava jakelijat, sähkö- ja elektroniikkalaiteromun ja romuajoneuvojen valtuutetut käsittelylaitokset, jäteasemat ja muut toimijat oma-aloitteiselta pohjalta, kuten viranomaiset ja koulut. Keräysverkoston ja tiedotuskampanjoiden tehokkuuden todentamiseksi ja parantamiseksi olisi tehtävä vähintään NUTS 2 -tason (53) säännöllisiä jätekoostumuksen kartoituksia kerätystä sekalaisesta yhdyskuntajätteestä ja sähkö- ja elektroniikkalaiteromusta, jotta voidaan määrittää käytettyjen irtoakkujen määrä tässä jätteessä.

Tarkistus 64

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 81 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (81) | Ottaen huomioon ympäristövaikutukset ja materiaalien hävikki tapauksissa, joissa käytetyt akut jäävät erilliskeräyksen ja sen vuoksi ympäristökestävän käsittelyn ulkopuolelle, direktiivin 2006/66/EY nojalla jo vahvistettua irtoakkujen keräystavoitetta olisi sovellettava edelleen ja asteittain nostettava.
  Tämän asetuksen mukaan irtoakkuihin kuuluvat myös kevyiden kulkuneuvojen akut. Koska tämän akkutyypin myynnin nykyinen kasvu vaikeuttaa markkinoille saatettavien
  ja
  käyttöikänsä lopussa kerättävien akkujen määrän laskemista, nämä irtoakut
  olisi
  jätettävä irtoakkujen nykyisen keräysasteen ulkopuolelle. Tätä soveltamisalan ulkopuolelle jättämistä olisi tarkasteltava uudelleen yhdessä käytettyjen irtoakkujen keräystavoitteen kanssa, jolloin voidaan myös ottaa huomioon muutokset irtoakkujen keräysasteen laskentamenetelmissä. Komissio laatii selvityksen näiden tarkastelujen tueksi
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(81)

Ottaen huomioon ympäristövaikutukset ja materiaalien hävikki tapauksissa, joissa käytetyt akut jäävät erilliskeräyksen ja sen vuoksi ympäristökestävän käsittelyn ulkopuolelle, direktiivin 2006/66/EY nojalla jo vahvistettua irtoakkujen keräystavoitetta olisi sovellettava edelleen ja asteittain nostettava.
  Tämän asetuksen mukaan irtoakkuihin kuuluvat myös kevyiden kulkuneuvojen akut. Koska tämän akkutyypin myynnin nykyinen kasvu vaikeuttaa markkinoille saatettavien
  ja
  käyttöikänsä lopussa kerättävien akkujen määrän laskemista, nämä irtoakut
  olisi
  jätettävä irtoakkujen nykyisen keräysasteen ulkopuolelle. Tätä soveltamisalan ulkopuolelle jättämistä olisi tarkasteltava uudelleen yhdessä käytettyjen irtoakkujen keräystavoitteen kanssa, jolloin voidaan myös ottaa huomioon muutokset irtoakkujen keräysasteen laskentamenetelmissä. Komissio laatii selvityksen näiden tarkastelujen tueksi
  .

| (81) | Ottaen huomioon ympäristövaikutukset ja materiaalien hävikki tapauksissa, joissa käytetyt akut jäävät erilliskeräyksen ja sen vuoksi ympäristökestävän käsittelyn ulkopuolelle, direktiivin 2006/66/EY nojalla jo vahvistettua irtoakkujen keräystavoitetta olisi sovellettava edelleen ja asteittain nostettava.
  Keräyksen maksimoimiseksi
  ja
  turvallisuusriskien vähentämiseksi
  olisi
  arvioitava mahdollisuutta perustaa unionin laajuinen panttiin perustuva akkujen palautusjärjestelmä erityisesti yleiskäyttöisiä irtoakkuja varten ja tällaisen järjestelmän mahdollisia hyötyjä. Kansalliset panttiin perustuvat palautusjärjestelmät eivät saisi estää yhdenmukaistettujen unionin laajuisten järjestelmien käyttöönottoa. |
| --- | --- |

(81)

Ottaen huomioon ympäristövaikutukset ja materiaalien hävikki tapauksissa, joissa käytetyt akut jäävät erilliskeräyksen ja sen vuoksi ympäristökestävän käsittelyn ulkopuolelle, direktiivin 2006/66/EY nojalla jo vahvistettua irtoakkujen keräystavoitetta olisi sovellettava edelleen ja asteittain nostettava.
  Keräyksen maksimoimiseksi
  ja
  turvallisuusriskien vähentämiseksi
  olisi
  arvioitava mahdollisuutta perustaa unionin laajuinen panttiin perustuva akkujen palautusjärjestelmä erityisesti yleiskäyttöisiä irtoakkuja varten ja tällaisen järjestelmän mahdollisia hyötyjä. Kansalliset panttiin perustuvat palautusjärjestelmät eivät saisi estää yhdenmukaistettujen unionin laajuisten järjestelmien käyttöönottoa.

Tarkistus 65

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 82 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (82 a) | Kevyiden kulkuneuvojen käytettyjen akkujen keräystä koskevan laskenta- ja todentamismenetelmän päivittämiseksi siten, että siinä otetaan huomioon kerättävissä olevien akkujen määrä, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä. On ratkaisevan tärkeää, että uudessa menetelmässä on nykyiseen menetelmään verrattuna samat tai kunnianhimoisemmat käytettyjen akkujen keräystä koskevat ympäristötavoitteet. |

Komission teksti

Tarkistus

(82 a)

Kevyiden kulkuneuvojen käytettyjen akkujen keräystä koskevan laskenta- ja todentamismenetelmän päivittämiseksi siten, että siinä otetaan huomioon kerättävissä olevien akkujen määrä, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä. On ratkaisevan tärkeää, että uudessa menetelmässä on nykyiseen menetelmään verrattuna samat tai kunnianhimoisemmat käytettyjen akkujen keräystä koskevat ympäristötavoitteet.

Tarkistus 66

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 82 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (82 b) | Komission olisi myös harkittava laskentamenetelmän käyttöönottoa erilliskeräystavoitteen laskentaa varten keräykseen käytettävissä olevien käytettyjen irtoakkujen määrän perusteella. On ratkaisevan tärkeää, että uudessa menetelmässä on nykyiseen menetelmään verrattuna samanlaiset tai kunnianhimoisemmat käytettyjen akkujen keräystä koskevat ympäristötavoitteet. |

Komission teksti

Tarkistus

(82 b)

Komission olisi myös harkittava laskentamenetelmän käyttöönottoa erilliskeräystavoitteen laskentaa varten keräykseen käytettävissä olevien käytettyjen irtoakkujen määrän perusteella. On ratkaisevan tärkeää, että uudessa menetelmässä on nykyiseen menetelmään verrattuna samanlaiset tai kunnianhimoisemmat käytettyjen akkujen keräystä koskevat ympäristötavoitteet.

Tarkistus 67

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 84 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (84) | Ottaen huomioon direktiivin 2008/98/EY 4 artiklassa vahvistettu jätehierarkia, jossa asetetaan etusijalle jätteen syntymisen ehkäiseminen, valmistelu uudelleenkäyttöön ja kierrätys, sekä direktiivin 2008/98/EY 11 artiklan 4 kohta ja direktiivin 1999/31/EY
  5

   (54) artiklan 3 kohdan f alakohta,
  kerättyjä akkuja
  ei saisi
  polttaa eikä sijoittaa kaatopaikoille
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(84)

Ottaen huomioon direktiivin 2008/98/EY 4 artiklassa vahvistettu jätehierarkia, jossa asetetaan etusijalle jätteen syntymisen ehkäiseminen, valmistelu uudelleenkäyttöön ja kierrätys, sekä direktiivin 2008/98/EY 11 artiklan 4 kohta ja direktiivin 1999/31/EY
  5

   (54) artiklan 3 kohdan f alakohta,
  kerättyjä akkuja
  ei saisi
  polttaa eikä sijoittaa kaatopaikoille
  .

| (84) | Ottaen huomioon direktiivin 2008/98/EY 4 artiklassa vahvistettu jätehierarkia, jossa asetetaan etusijalle jätteen syntymisen ehkäiseminen, valmistelu uudelleenkäyttöön ja kierrätys, sekä direktiivin 2008/98/EY 11 artiklan 4 kohta ja direktiivin 1999/31/EY (54)

  5
  artiklan 3 kohdan f alakohta,
  kerättyihin akkuihin
  ei saisi
  soveltaa energiakäyttö- tai loppukäsittelytoimia
  . |
| --- | --- |

(84)

Ottaen huomioon direktiivin 2008/98/EY 4 artiklassa vahvistettu jätehierarkia, jossa asetetaan etusijalle jätteen syntymisen ehkäiseminen, valmistelu uudelleenkäyttöön ja kierrätys, sekä direktiivin 2008/98/EY 11 artiklan 4 kohta ja direktiivin 1999/31/EY (54)

  5
  artiklan 3 kohdan f alakohta,
  kerättyihin akkuihin
  ei saisi
  soveltaa energiakäyttö- tai loppukäsittelytoimia
  .

Tarkistus 68

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 87 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (87) | Käsittely ja kierrätys olisi voitava toteuttaa asianomaisen jäsenvaltion tai unionin ulkopuolella ainoastaan, jos käytettyjen akkujen siirrossa noudatetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1013/2006 (58) ja komission asetusta (EY) N:o 1418/2007 (59) ja jos käsittely- ja kierrätystoimet täyttävät tämäntyyppisiin jätteisiin sovellettavat vaatimukset komission päätöksessä 2000/532/EY (60), sellaisena kuin se on muutettuna, esitetyn luokittelun mukaisesti. Kyseistä päätöstä, sellaisena kuin se on muutettuna, olisi tarkistettava ottamalla huomioon kaikki akkukemiat. Jos käsittely tai kierrätys tapahtuu unionin ulkopuolella ja jotta se voidaan ottaa huomioon kierrätystehokkuuksissa ja -tavoitteissa, toiminnanharjoittaja, jonka lukuun se suoritetaan, olisi velvoitettava raportoimaan siitä asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle ja todistamaan, että käsittely suoritetaan tässä asetuksessa säädettyjä edellytyksiä vastaavasti. Jotta voidaan vahvistaa vaatimukset sille, että käsittelyä voidaan pitää vastaavana, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joissa vahvistetaan yksityiskohtaiset säännöt ja perusteet edellytysten vastaavuuden arvioimiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(87)

Käsittely ja kierrätys olisi voitava toteuttaa asianomaisen jäsenvaltion tai unionin ulkopuolella ainoastaan, jos käytettyjen akkujen siirrossa noudatetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1013/2006 (58) ja komission asetusta (EY) N:o 1418/2007 (59) ja jos käsittely- ja kierrätystoimet täyttävät tämäntyyppisiin jätteisiin sovellettavat vaatimukset komission päätöksessä 2000/532/EY (60), sellaisena kuin se on muutettuna, esitetyn luokittelun mukaisesti. Kyseistä päätöstä, sellaisena kuin se on muutettuna, olisi tarkistettava ottamalla huomioon kaikki akkukemiat. Jos käsittely tai kierrätys tapahtuu unionin ulkopuolella ja jotta se voidaan ottaa huomioon kierrätystehokkuuksissa ja -tavoitteissa, toiminnanharjoittaja, jonka lukuun se suoritetaan, olisi velvoitettava raportoimaan siitä asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle ja todistamaan, että käsittely suoritetaan tässä asetuksessa säädettyjä edellytyksiä vastaavasti. Jotta voidaan vahvistaa vaatimukset sille, että käsittelyä voidaan pitää vastaavana, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joissa vahvistetaan yksityiskohtaiset säännöt ja perusteet edellytysten vastaavuuden arvioimiseksi.

| (87) | Käsittely
  , uudelleenkäyttöön valmistelu, käyttötarkoituksen muuttamiseen valmistelu
  ja kierrätys olisi voitava toteuttaa asianomaisen jäsenvaltion tai unionin ulkopuolella ainoastaan, jos käytettyjen akkujen siirrossa noudatetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1013/2006 (58) ja komission asetusta (EY) N:o 1418/2007 (59) ja jos käsittely- ja kierrätystoimet täyttävät tämäntyyppisiin jätteisiin sovellettavat vaatimukset komission päätöksessä 2000/532/EY (60), sellaisena kuin se on muutettuna, esitetyn luokittelun mukaisesti. Kyseistä päätöstä, sellaisena kuin se on muutettuna, olisi tarkistettava ottamalla huomioon kaikki akkukemiat
  , mukaan lukien koodien lisääminen käytettyihin litiumioniakkuihin, jotta voidaan helpottaa käytettyjen litiumioniakkujen asianmukaista lajittelua ja niistä raportoimista
  . Jos käsittely tai kierrätys tapahtuu unionin ulkopuolella ja jotta se voidaan ottaa huomioon kierrätystehokkuuksissa ja -tavoitteissa, toiminnanharjoittaja, jonka lukuun se suoritetaan, olisi velvoitettava raportoimaan siitä asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle ja todistamaan
  vastaanottomaan toimivaltaisen viranomaisen hyväksymin asiakirjatodistein
  , että käsittely suoritetaan tässä asetuksessa säädettyjä edellytyksiä
  ja muussa unionin lainsäädännössä asiaankuuluvia ympäristöä ja ihmisten terveyden suojelua koskevia vaatimuksia
  vastaavasti. Jotta voidaan vahvistaa vaatimukset sille, että käsittelyä voidaan pitää vastaavana, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joissa vahvistetaan yksityiskohtaiset säännöt ja perusteet edellytysten vastaavuuden arvioimiseksi. |
| --- | --- |

(87)

Käsittely
  , uudelleenkäyttöön valmistelu, käyttötarkoituksen muuttamiseen valmistelu
  ja kierrätys olisi voitava toteuttaa asianomaisen jäsenvaltion tai unionin ulkopuolella ainoastaan, jos käytettyjen akkujen siirrossa noudatetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1013/2006 (58) ja komission asetusta (EY) N:o 1418/2007 (59) ja jos käsittely- ja kierrätystoimet täyttävät tämäntyyppisiin jätteisiin sovellettavat vaatimukset komission päätöksessä 2000/532/EY (60), sellaisena kuin se on muutettuna, esitetyn luokittelun mukaisesti. Kyseistä päätöstä, sellaisena kuin se on muutettuna, olisi tarkistettava ottamalla huomioon kaikki akkukemiat
  , mukaan lukien koodien lisääminen käytettyihin litiumioniakkuihin, jotta voidaan helpottaa käytettyjen litiumioniakkujen asianmukaista lajittelua ja niistä raportoimista
  . Jos käsittely tai kierrätys tapahtuu unionin ulkopuolella ja jotta se voidaan ottaa huomioon kierrätystehokkuuksissa ja -tavoitteissa, toiminnanharjoittaja, jonka lukuun se suoritetaan, olisi velvoitettava raportoimaan siitä asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle ja todistamaan
  vastaanottomaan toimivaltaisen viranomaisen hyväksymin asiakirjatodistein
  , että käsittely suoritetaan tässä asetuksessa säädettyjä edellytyksiä
  ja muussa unionin lainsäädännössä asiaankuuluvia ympäristöä ja ihmisten terveyden suojelua koskevia vaatimuksia
  vastaavasti. Jotta voidaan vahvistaa vaatimukset sille, että käsittelyä voidaan pitää vastaavana, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joissa vahvistetaan yksityiskohtaiset säännöt ja perusteet edellytysten vastaavuuden arvioimiseksi.

Tarkistus 69

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 87 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (87 a) | Kun käytettyjä akkuja viedään unionista uudelleenkäyttöön valmistelua, käyttötarkoituksen muuttamiseen valmistelua tai kierrätystä varten, jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten olisi hyödynnettävä tehokkaasti asetuksen (EY) N:o 1013/2006 50 artiklan 4 kohdassa säädettyjä valtuuksia ja vaadittava toimittamaan asiakirjatodisteita sen selvittämiseksi, noudatetaanko tässä asetuksessa säädettyjä vaatimuksia. Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten olisi voitava tehdä yhteistyötä kolmansien maiden laitoksissa fyysisiä tai muita tarkastuksia tekevien muiden asiaankuuluvien toimijoiden, kuten vastaanottomaan toimivaltaisten viranomaisten, riippumattomien ulkopuolisten tarkastuslaitosten tai laajennetun tuottajavastuun järjestelmien mukaisesti perustettujen tuottajavastuujärjestöjen, kanssa. |

Komission teksti

Tarkistus

(87 a)

Kun käytettyjä akkuja viedään unionista uudelleenkäyttöön valmistelua, käyttötarkoituksen muuttamiseen valmistelua tai kierrätystä varten, jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten olisi hyödynnettävä tehokkaasti asetuksen (EY) N:o 1013/2006 50 artiklan 4 kohdassa säädettyjä valtuuksia ja vaadittava toimittamaan asiakirjatodisteita sen selvittämiseksi, noudatetaanko tässä asetuksessa säädettyjä vaatimuksia. Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten olisi voitava tehdä yhteistyötä kolmansien maiden laitoksissa fyysisiä tai muita tarkastuksia tekevien muiden asiaankuuluvien toimijoiden, kuten vastaanottomaan toimivaltaisten viranomaisten, riippumattomien ulkopuolisten tarkastuslaitosten tai laajennetun tuottajavastuun järjestelmien mukaisesti perustettujen tuottajavastuujärjestöjen, kanssa.

Tarkistus 70

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 88 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (88) | Teollisuus- ja sähköajoneuvoakkuja
  , jotka eivät enää sovellu alkuperäiseen tarkoitukseen, johon ne on valmistettu, voidaan käyttää muuhun tarkoitukseen kiinteinä akkusähkövarastoina. Käytettyjen
  teollisuus- ja sähköajoneuvoakkujen
  uusiokäytön markkinat ovat kehittymässä, ja jätehierarkian käytännön soveltamisen tueksi olisi sen vuoksi määriteltävä erityiset säännöt, jotta käytettyjen akkujen käyttötarkoitusta voidaan muuttaa vastuullisesti ottaen huomioon ennalta varautumisen periaate ja varmistaen käytön turvallisuus loppukäyttäjille. Kaikkien tällaisten käytettyjen akkujen toimintakunto ja käytettävissä oleva kapasiteetti olisi arvioitava, jotta voidaan varmistaa niiden soveltuvuus muuhun kuin alkuperäiseen käyttötarkoitukseen. Jotta voidaan varmistaa yhdenmukainen täytäntöönpano akkujen toimintakunnon arviointiin liittyvien säännösten osalta, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. |

Komission teksti

Tarkistus

(88)

Teollisuus- ja sähköajoneuvoakkuja
  , jotka eivät enää sovellu alkuperäiseen tarkoitukseen, johon ne on valmistettu, voidaan käyttää muuhun tarkoitukseen kiinteinä akkusähkövarastoina. Käytettyjen
  teollisuus- ja sähköajoneuvoakkujen
  uusiokäytön markkinat ovat kehittymässä, ja jätehierarkian käytännön soveltamisen tueksi olisi sen vuoksi määriteltävä erityiset säännöt, jotta käytettyjen akkujen käyttötarkoitusta voidaan muuttaa vastuullisesti ottaen huomioon ennalta varautumisen periaate ja varmistaen käytön turvallisuus loppukäyttäjille. Kaikkien tällaisten käytettyjen akkujen toimintakunto ja käytettävissä oleva kapasiteetti olisi arvioitava, jotta voidaan varmistaa niiden soveltuvuus muuhun kuin alkuperäiseen käyttötarkoitukseen. Jotta voidaan varmistaa yhdenmukainen täytäntöönpano akkujen toimintakunnon arviointiin liittyvien säännösten osalta, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa.

| (88) | Akkuja
  , jotka eivät enää sovellu alkuperäiseen tarkoitukseen, johon ne on valmistettu, voidaan käyttää muuhun tarkoitukseen kiinteinä akkusähkövarastoina. Käytettyjen
  akkujen
  uusiokäytön markkinat ovat kehittymässä, ja jätehierarkian käytännön soveltamisen tueksi olisi sen vuoksi määriteltävä erityiset säännöt, jotta käytettyjen akkujen käyttötarkoitusta voidaan muuttaa vastuullisesti ottaen huomioon ennalta varautumisen periaate ja varmistaen käytön turvallisuus loppukäyttäjille. Kaikkien tällaisten käytettyjen akkujen toimintakunto ja käytettävissä oleva kapasiteetti olisi arvioitava, jotta voidaan varmistaa niiden soveltuvuus muuhun kuin alkuperäiseen käyttötarkoitukseen.
  Akkujen, joiden on todettu soveltuvan muihin kuin niiden alkuperäiseen käyttötarkoitukseen, käyttötarkoitusta olisi ihannetapauksessa muutettava.
  Jotta voidaan varmistaa yhdenmukainen täytäntöönpano akkujen toimintakunnon arviointiin liittyvien säännösten osalta, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. |
| --- | --- |

(88)

Akkuja
  , jotka eivät enää sovellu alkuperäiseen tarkoitukseen, johon ne on valmistettu, voidaan käyttää muuhun tarkoitukseen kiinteinä akkusähkövarastoina. Käytettyjen
  akkujen
  uusiokäytön markkinat ovat kehittymässä, ja jätehierarkian käytännön soveltamisen tueksi olisi sen vuoksi määriteltävä erityiset säännöt, jotta käytettyjen akkujen käyttötarkoitusta voidaan muuttaa vastuullisesti ottaen huomioon ennalta varautumisen periaate ja varmistaen käytön turvallisuus loppukäyttäjille. Kaikkien tällaisten käytettyjen akkujen toimintakunto ja käytettävissä oleva kapasiteetti olisi arvioitava, jotta voidaan varmistaa niiden soveltuvuus muuhun kuin alkuperäiseen käyttötarkoitukseen.
  Akkujen, joiden on todettu soveltuvan muihin kuin niiden alkuperäiseen käyttötarkoitukseen, käyttötarkoitusta olisi ihannetapauksessa muutettava.
  Jotta voidaan varmistaa yhdenmukainen täytäntöönpano akkujen toimintakunnon arviointiin liittyvien säännösten osalta, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa.

Tarkistus 71

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 89 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (89) | Tuottajien ja jakelijoiden olisi osaltaan aktiivisesti annettava loppukäyttäjille tietoa siitä, että akut olisi kerättävä erikseen, että käytettävissä on keräysjärjestelmiä ja että loppukäyttäjillä on tärkeä rooli käytettyjen akkujen ympäristön kannalta optimaalisen jätehuollon varmistamisessa. Tietojen antamisessa kaikille loppukäyttäjille ja akkuja koskevassa raportoinnissa olisi hyödynnettävä nykyaikaista tietotekniikkaa. Tiedot olisi annettava joko perinteisin keinoin, kuten julisteilla tai postereilla ja sosiaalisen median kampanjoilla, tai innovatiivisemmilla tavoilla, kuten akkuun kiinnitetyillä QR-koodeilla, joiden avulla pääsee verkkosivustoille. |

Komission teksti

Tarkistus

(89)

Tuottajien ja jakelijoiden olisi osaltaan aktiivisesti annettava loppukäyttäjille tietoa siitä, että akut olisi kerättävä erikseen, että käytettävissä on keräysjärjestelmiä ja että loppukäyttäjillä on tärkeä rooli käytettyjen akkujen ympäristön kannalta optimaalisen jätehuollon varmistamisessa. Tietojen antamisessa kaikille loppukäyttäjille ja akkuja koskevassa raportoinnissa olisi hyödynnettävä nykyaikaista tietotekniikkaa. Tiedot olisi annettava joko perinteisin keinoin, kuten julisteilla tai postereilla ja sosiaalisen median kampanjoilla, tai innovatiivisemmilla tavoilla, kuten akkuun kiinnitetyillä QR-koodeilla, joiden avulla pääsee verkkosivustoille.

| (89) | Tuottajien ja jakelijoiden
  , myös verkossa toimivien markkinapaikkojen,
  olisi osaltaan aktiivisesti annettava loppukäyttäjille tietoa siitä, että akut olisi kerättävä erikseen, että käytettävissä on keräysjärjestelmiä ja että loppukäyttäjillä on tärkeä rooli käytettyjen akkujen ympäristön kannalta optimaalisen jätehuollon varmistamisessa
  , erityisesti selittämällä, kuinka turvallisemmat ja puhtaammat jätevirrat voivat osaltaan vähentää jätteiden vientiä kolmansiin maihin ja edistää suljettua materiaalikiertoa unionissa
  . Tietojen antamisessa kaikille loppukäyttäjille ja akkuja koskevassa raportoinnissa olisi hyödynnettävä nykyaikaista tietotekniikkaa. Tiedot olisi annettava joko perinteisin keinoin, kuten julisteilla tai postereilla ja sosiaalisen median kampanjoilla,
  ja/
  tai innovatiivisemmilla tavoilla, kuten akkuun kiinnitetyillä
  , helposti saatavilla olevilla ja ymmärrettävillä
  QR-koodeilla, joiden avulla pääsee verkkosivustoille. |
| --- | --- |

(89)

Tuottajien ja jakelijoiden
  , myös verkossa toimivien markkinapaikkojen,
  olisi osaltaan aktiivisesti annettava loppukäyttäjille tietoa siitä, että akut olisi kerättävä erikseen, että käytettävissä on keräysjärjestelmiä ja että loppukäyttäjillä on tärkeä rooli käytettyjen akkujen ympäristön kannalta optimaalisen jätehuollon varmistamisessa
  , erityisesti selittämällä, kuinka turvallisemmat ja puhtaammat jätevirrat voivat osaltaan vähentää jätteiden vientiä kolmansiin maihin ja edistää suljettua materiaalikiertoa unionissa
  . Tietojen antamisessa kaikille loppukäyttäjille ja akkuja koskevassa raportoinnissa olisi hyödynnettävä nykyaikaista tietotekniikkaa. Tiedot olisi annettava joko perinteisin keinoin, kuten julisteilla tai postereilla ja sosiaalisen median kampanjoilla,
  ja/
  tai innovatiivisemmilla tavoilla, kuten akkuun kiinnitetyillä
  , helposti saatavilla olevilla ja ymmärrettävillä
  QR-koodeilla, joiden avulla pääsee verkkosivustoille.

Tarkistus 72

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 90 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (90) | Jotta voidaan todentaa akkujen keräämiseen ja käsittelyyn sovellettavien velvoitteiden noudattaminen ja tehokkuus, on tarpeen, että kulloisetkin toiminnanharjoittajat raportoivat asiasta toimivaltaisille viranomaisille. Akkujen tuottajien ja muiden akkuja keräävien jätehuoltotoimijoiden olisi tarvittaessa raportoitava kultakin kalenterivuodelta tiedot myydyistä akuista ja kerätyistä käytetyistä akuista. Käsittelyä ja kierrätystä koskevien raportointivelvoitteiden olisi kuuluttava jätehuoltotoimijoille ja kierrättäjille. |

Komission teksti

Tarkistus

(90)

Jotta voidaan todentaa akkujen keräämiseen ja käsittelyyn sovellettavien velvoitteiden noudattaminen ja tehokkuus, on tarpeen, että kulloisetkin toiminnanharjoittajat raportoivat asiasta toimivaltaisille viranomaisille. Akkujen tuottajien ja muiden akkuja keräävien jätehuoltotoimijoiden olisi tarvittaessa raportoitava kultakin kalenterivuodelta tiedot myydyistä akuista ja kerätyistä käytetyistä akuista. Käsittelyä ja kierrätystä koskevien raportointivelvoitteiden olisi kuuluttava jätehuoltotoimijoille ja kierrättäjille.

| (90) | Jotta voidaan todentaa akkujen keräämiseen ja käsittelyyn sovellettavien velvoitteiden noudattaminen ja tehokkuus, on tarpeen, että kulloisetkin toiminnanharjoittajat raportoivat asiasta toimivaltaisille viranomaisille. Akkujen tuottajien ja muiden akkuja keräävien jätehuoltotoimijoiden olisi tarvittaessa raportoitava kultakin kalenterivuodelta tiedot myydyistä akuista ja kerätyistä käytetyistä akuista. Käsittelyä ja kierrätystä koskevien raportointivelvoitteiden olisi kuuluttava jätehuoltotoimijoille ja kierrättäjille.
  Tämän asetuksen mukaista käsittelyä suorittaviin jätehuoltotoimijoihin olisi sovellettava valintamenettelyä, jonka toteuttavat asiaankuuluvien akkujen tuottajat tai niiden puolesta toimivat tuottajavastuujärjestöt direktiivin 2008/98/EY 8 ja 8 a artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(90)

Jotta voidaan todentaa akkujen keräämiseen ja käsittelyyn sovellettavien velvoitteiden noudattaminen ja tehokkuus, on tarpeen, että kulloisetkin toiminnanharjoittajat raportoivat asiasta toimivaltaisille viranomaisille. Akkujen tuottajien ja muiden akkuja keräävien jätehuoltotoimijoiden olisi tarvittaessa raportoitava kultakin kalenterivuodelta tiedot myydyistä akuista ja kerätyistä käytetyistä akuista. Käsittelyä ja kierrätystä koskevien raportointivelvoitteiden olisi kuuluttava jätehuoltotoimijoille ja kierrättäjille.
  Tämän asetuksen mukaista käsittelyä suorittaviin jätehuoltotoimijoihin olisi sovellettava valintamenettelyä, jonka toteuttavat asiaankuuluvien akkujen tuottajat tai niiden puolesta toimivat tuottajavastuujärjestöt direktiivin 2008/98/EY 8 ja 8 a artiklan mukaisesti.

Tarkistus 73

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 95 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (95) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2019/1020 (62) vahvistetaan markkinavalvontaa ja unionin markkinoille tulevien tuotteiden tarkastuksia koskevat säännöt. Jotta voidaan varmistaa, että tavaroiden vapaan liikkuvuuden piiriin kuuluvat tuotteet täyttävät vaatimukset, joilla varmistetaan yleisten etujen, kuten ihmisten terveyden, turvallisuuden, omaisuuden suojelun ja ympäristönsuojelun, korkea taso, kyseistä asetusta olisi sovellettava tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluviin akkuihin. Sen vuoksi asetusta (EU) 2019/1020 olisi muutettava. |

Komission teksti

Tarkistus

(95)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2019/1020 (62) vahvistetaan markkinavalvontaa ja unionin markkinoille tulevien tuotteiden tarkastuksia koskevat säännöt. Jotta voidaan varmistaa, että tavaroiden vapaan liikkuvuuden piiriin kuuluvat tuotteet täyttävät vaatimukset, joilla varmistetaan yleisten etujen, kuten ihmisten terveyden, turvallisuuden, omaisuuden suojelun ja ympäristönsuojelun, korkea taso, kyseistä asetusta olisi sovellettava tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluviin akkuihin. Sen vuoksi asetusta (EU) 2019/1020 olisi muutettava.

| (95) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2019/1020 (62) vahvistetaan markkinavalvontaa ja unionin markkinoille tulevien tuotteiden tarkastuksia koskevat säännöt. Jotta voidaan varmistaa, että tavaroiden vapaan liikkuvuuden piiriin kuuluvat tuotteet täyttävät vaatimukset, joilla varmistetaan yleisten etujen, kuten ihmisten terveyden, turvallisuuden, omaisuuden suojelun ja ympäristönsuojelun, korkea taso, kyseistä asetusta olisi sovellettava tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluviin akkuihin
  , mukaan lukien unionin ulkopuolella tuotetut akut, jotka tuodaan unionin markkinoille
  . Sen vuoksi asetusta (EU) 2019/1020 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(95)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2019/1020 (62) vahvistetaan markkinavalvontaa ja unionin markkinoille tulevien tuotteiden tarkastuksia koskevat säännöt. Jotta voidaan varmistaa, että tavaroiden vapaan liikkuvuuden piiriin kuuluvat tuotteet täyttävät vaatimukset, joilla varmistetaan yleisten etujen, kuten ihmisten terveyden, turvallisuuden, omaisuuden suojelun ja ympäristönsuojelun, korkea taso, kyseistä asetusta olisi sovellettava tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluviin akkuihin
  , mukaan lukien unionin ulkopuolella tuotetut akut, jotka tuodaan unionin markkinoille
  . Sen vuoksi asetusta (EU) 2019/1020 olisi muutettava.

Tarkistus 74

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 97 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (97) | Käytössä tulisi olla menettely, jolla asianomaisille osapuolille ilmoitetaan aiotuista toimenpiteistä sellaisten akkujen osalta, jotka aiheuttavat riskin ihmisten terveydelle, turvallisuudelle, omaisuudelle tai ympäristölle. Sen olisi myös annettava jäsenvaltioiden markkinavalvontaviranomaisille mahdollisuus toimia aikaisessa vaiheessa tällaisten akkujen suhteen yhteistyössä asianomaisten talouden toimijoiden kanssa. Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa hyväksyä säädöksiä sen vahvistamiseksi, ovatko vaatimustenvastaisten akkujen osalta toteutetut kansalliset toimenpiteet perusteltuja vai eivät. |

Komission teksti

Tarkistus

(97)

Käytössä tulisi olla menettely, jolla asianomaisille osapuolille ilmoitetaan aiotuista toimenpiteistä sellaisten akkujen osalta, jotka aiheuttavat riskin ihmisten terveydelle, turvallisuudelle, omaisuudelle tai ympäristölle. Sen olisi myös annettava jäsenvaltioiden markkinavalvontaviranomaisille mahdollisuus toimia aikaisessa vaiheessa tällaisten akkujen suhteen yhteistyössä asianomaisten talouden toimijoiden kanssa. Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa hyväksyä säädöksiä sen vahvistamiseksi, ovatko vaatimustenvastaisten akkujen osalta toteutetut kansalliset toimenpiteet perusteltuja vai eivät.

| (97) | Käytössä tulisi olla menettely, jolla asianomaisille osapuolille ilmoitetaan aiotuista toimenpiteistä sellaisten akkujen osalta, jotka aiheuttavat riskin ihmisten terveydelle, turvallisuudelle, omaisuudelle tai ympäristölle. Sen olisi myös annettava jäsenvaltioiden markkinavalvontaviranomaisille mahdollisuus toimia aikaisessa vaiheessa tällaisten akkujen suhteen yhteistyössä asianomaisten talouden toimijoiden kanssa. Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa hyväksyä säädöksiä sen
  ripeäksi
  vahvistamiseksi, ovatko vaatimustenvastaisten akkujen osalta toteutetut kansalliset toimenpiteet perusteltuja vai eivät. |
| --- | --- |

(97)

Käytössä tulisi olla menettely, jolla asianomaisille osapuolille ilmoitetaan aiotuista toimenpiteistä sellaisten akkujen osalta, jotka aiheuttavat riskin ihmisten terveydelle, turvallisuudelle, omaisuudelle tai ympäristölle. Sen olisi myös annettava jäsenvaltioiden markkinavalvontaviranomaisille mahdollisuus toimia aikaisessa vaiheessa tällaisten akkujen suhteen yhteistyössä asianomaisten talouden toimijoiden kanssa. Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa hyväksyä säädöksiä sen
  ripeäksi
  vahvistamiseksi, ovatko vaatimustenvastaisten akkujen osalta toteutetut kansalliset toimenpiteet perusteltuja vai eivät.

Tarkistus 75

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 98 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (98) | Markkinavalvontaviranomaisilla olisi oltava oikeus vaatia talouden toimijoita ryhtymään korjaaviin toimiin, jos havaintojen perusteella akku ei täytä tämän asetuksen vaatimuksia tai talouden toimija rikkoo sääntöjä, jotka koskevat akun markkinoille saattamista tai asettamista saataville markkinoilla, kestävyyttä, turvallisuutta
  ja
  merkintöjä tai hankintaketjun selvitysperiaatteita. |

Komission teksti

Tarkistus

(98)

Markkinavalvontaviranomaisilla olisi oltava oikeus vaatia talouden toimijoita ryhtymään korjaaviin toimiin, jos havaintojen perusteella akku ei täytä tämän asetuksen vaatimuksia tai talouden toimija rikkoo sääntöjä, jotka koskevat akun markkinoille saattamista tai asettamista saataville markkinoilla, kestävyyttä, turvallisuutta
  ja
  merkintöjä tai hankintaketjun selvitysperiaatteita.

| (98) | Markkinavalvontaviranomaisilla olisi oltava oikeus vaatia talouden toimijoita ryhtymään korjaaviin toimiin, jos havaintojen perusteella akku ei täytä tämän asetuksen vaatimuksia tai talouden toimija rikkoo sääntöjä, jotka koskevat akun markkinoille saattamista tai asettamista saataville markkinoilla, kestävyyttä, turvallisuutta, merkintöjä
  ja tietoja
  tai hankintaketjun selvitysperiaatteita. |
| --- | --- |

(98)

Markkinavalvontaviranomaisilla olisi oltava oikeus vaatia talouden toimijoita ryhtymään korjaaviin toimiin, jos havaintojen perusteella akku ei täytä tämän asetuksen vaatimuksia tai talouden toimija rikkoo sääntöjä, jotka koskevat akun markkinoille saattamista tai asettamista saataville markkinoilla, kestävyyttä, turvallisuutta, merkintöjä
  ja tietoja
  tai hankintaketjun selvitysperiaatteita.

Tarkistus 76

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 98 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (98 a) | Komission olisi nimettävä unionin testauslaitos varmistamaan, että asetuksessa (EU) 2019/1020 vahvistetun akkuja koskevan markkinavalvonnan puitteissa tehtävä testaus on koko unionissa tehokasta ja johdonmukaista, sekä antamaan riippumatonta teknistä ja tieteellistä neuvontaa arvioitaessa riskin aiheuttavia akkuja. Lisäksi tällä asetuksella perustetun akkuihin sovellettavan unionin lainsäädäntökehyksen noudattamista olisi edistettävä myös kansallisella tasolla. |

Komission teksti

Tarkistus

(98 a)

Komission olisi nimettävä unionin testauslaitos varmistamaan, että asetuksessa (EU) 2019/1020 vahvistetun akkuja koskevan markkinavalvonnan puitteissa tehtävä testaus on koko unionissa tehokasta ja johdonmukaista, sekä antamaan riippumatonta teknistä ja tieteellistä neuvontaa arvioitaessa riskin aiheuttavia akkuja. Lisäksi tällä asetuksella perustetun akkuihin sovellettavan unionin lainsäädäntökehyksen noudattamista olisi edistettävä myös kansallisella tasolla.

Tarkistus 77

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 98 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (98 b) | Tavaroiden vapaata liikkuvuutta unionissa haittaavat usein kansallisen tason esteet, jotka estävät sisämarkkinoiden täysimittaisen toteutumisen ja heikentävät yritysten, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten, jotka ovat unionin talouden selkäranka, liiketoiminta- ja kehitysmahdollisuuksia. Jäsenvaltioiden olisi siksi hyödynnettävä täysimääräisesti mahdollisuutta sopia keskenään välimiesmenettelyistä, jotta akkujen sisämarkkinoille pääsyä koskevat riidat voidaan ratkaista nopeasti. |

Komission teksti

Tarkistus

(98 b)

Tavaroiden vapaata liikkuvuutta unionissa haittaavat usein kansallisen tason esteet, jotka estävät sisämarkkinoiden täysimittaisen toteutumisen ja heikentävät yritysten, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten, jotka ovat unionin talouden selkäranka, liiketoiminta- ja kehitysmahdollisuuksia. Jäsenvaltioiden olisi siksi hyödynnettävä täysimääräisesti mahdollisuutta sopia keskenään välimiesmenettelyistä, jotta akkujen sisämarkkinoille pääsyä koskevat riidat voidaan ratkaista nopeasti.

Tarkistus 78

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 99 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (99) | Julkiset hankinnat ovat tärkeä sektori, jolla voidaan vähentää ihmisen toiminnan ympäristövaikutuksia ja edistää siirtymistä kestävämpiin tuotteisiin markkinoilla. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2014/24/EU (63) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2014/25/EU (64) määriteltyjen hankintaviranomaisten ja direktiivissä 2014/25/EU määriteltyjen hankintayksiköiden olisi otettava huomioon ympäristövaikutukset, kun ne hankkivat akkuja tai akuilla varustettuja tuotteita, jotta voidaan edistää ja edesauttaa puhtaan ja energiatehokkaan liikkuvuuden ja energian varastoinnin markkinoita ja näin myötävaikuttaa unionin ympäristö-, ilmasto- ja energiapoliittisiin tavoitteisiin. |

Komission teksti

Tarkistus

(99)

Julkiset hankinnat ovat tärkeä sektori, jolla voidaan vähentää ihmisen toiminnan ympäristövaikutuksia ja edistää siirtymistä kestävämpiin tuotteisiin markkinoilla. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2014/24/EU (63) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2014/25/EU (64) määriteltyjen hankintaviranomaisten ja direktiivissä 2014/25/EU määriteltyjen hankintayksiköiden olisi otettava huomioon ympäristövaikutukset, kun ne hankkivat akkuja tai akuilla varustettuja tuotteita, jotta voidaan edistää ja edesauttaa puhtaan ja energiatehokkaan liikkuvuuden ja energian varastoinnin markkinoita ja näin myötävaikuttaa unionin ympäristö-, ilmasto- ja energiapoliittisiin tavoitteisiin.

| (99) | Julkiset hankinnat ovat tärkeä sektori, jolla voidaan vähentää ihmisen toiminnan ympäristövaikutuksia ja edistää siirtymistä kestävämpiin tuotteisiin markkinoilla. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2014/24/EU (63) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2014/25/EU (64) määriteltyjen hankintaviranomaisten ja direktiivissä 2014/25/EU määriteltyjen hankintayksiköiden olisi otettava huomioon ympäristövaikutukset, kun ne hankkivat akkuja tai akuilla varustettuja tuotteita,
  ja varmistettava, että talouden toimijat noudattavat tosiasiassa sosiaalisia ja ympäristövaatimuksia,
  jotta voidaan edistää ja edesauttaa puhtaan ja energiatehokkaan liikkuvuuden ja energian varastoinnin markkinoita ja näin myötävaikuttaa unionin ympäristö-, ilmasto- ja energiapoliittisiin tavoitteisiin.
  Näiden tavoitteiden saavuttamista voitaisiin lisäksi edistää merkittävästi parantamalla pienten ja keskisuurten yritysten mahdollisuuksia osallistua julkisiin hankintamenettelyihin akkumarkkinoilla ja kannustamalla useampia paikallisia ja unionin sidosryhmiä lähtemään mukaan. |
| --- | --- |

(99)

Julkiset hankinnat ovat tärkeä sektori, jolla voidaan vähentää ihmisen toiminnan ympäristövaikutuksia ja edistää siirtymistä kestävämpiin tuotteisiin markkinoilla. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2014/24/EU (63) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2014/25/EU (64) määriteltyjen hankintaviranomaisten ja direktiivissä 2014/25/EU määriteltyjen hankintayksiköiden olisi otettava huomioon ympäristövaikutukset, kun ne hankkivat akkuja tai akuilla varustettuja tuotteita,
  ja varmistettava, että talouden toimijat noudattavat tosiasiassa sosiaalisia ja ympäristövaatimuksia,
  jotta voidaan edistää ja edesauttaa puhtaan ja energiatehokkaan liikkuvuuden ja energian varastoinnin markkinoita ja näin myötävaikuttaa unionin ympäristö-, ilmasto- ja energiapoliittisiin tavoitteisiin.
  Näiden tavoitteiden saavuttamista voitaisiin lisäksi edistää merkittävästi parantamalla pienten ja keskisuurten yritysten mahdollisuuksia osallistua julkisiin hankintamenettelyihin akkumarkkinoilla ja kannustamalla useampia paikallisia ja unionin sidosryhmiä lähtemään mukaan.

Tarkistus 79

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 105 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (105) | Komission olisi hyväksyttävä välittömästi sovellettavia täytäntöönpanosäädöksiä, joilla määritetään, onko riskin aiheuttavaa vaatimustenmukaista akkua koskeva kansallinen toimenpide oikeutettu vai ei, asianmukaisesti perustelluissa erittäin kiireellisissä tapauksissa, jotka liittyvät ihmisten terveyden, turvallisuuden, omaisuuden tai ympäristön suojeluun. |

Komission teksti

Tarkistus

(105)

Komission olisi hyväksyttävä välittömästi sovellettavia täytäntöönpanosäädöksiä, joilla määritetään, onko riskin aiheuttavaa vaatimustenmukaista akkua koskeva kansallinen toimenpide oikeutettu vai ei, asianmukaisesti perustelluissa erittäin kiireellisissä tapauksissa, jotka liittyvät ihmisten terveyden, turvallisuuden, omaisuuden tai ympäristön suojeluun.

| (105) | Komission olisi
  viipymättä
  hyväksyttävä välittömästi sovellettavia täytäntöönpanosäädöksiä, joilla määritetään, onko riskin aiheuttavaa vaatimustenmukaista akkua koskeva kansallinen toimenpide oikeutettu vai ei, asianmukaisesti perustelluissa erittäin kiireellisissä tapauksissa, jotka liittyvät ihmisten terveyden, turvallisuuden, omaisuuden tai ympäristön suojeluun. |
| --- | --- |

(105)

Komission olisi
  viipymättä
  hyväksyttävä välittömästi sovellettavia täytäntöönpanosäädöksiä, joilla määritetään, onko riskin aiheuttavaa vaatimustenmukaista akkua koskeva kansallinen toimenpide oikeutettu vai ei, asianmukaisesti perustelluissa erittäin kiireellisissä tapauksissa, jotka liittyvät ihmisten terveyden, turvallisuuden, omaisuuden tai ympäristön suojeluun.

Tarkistus 80

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 106 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (106) | Jäsenvaltioiden olisi vahvistettava säännöt seuraamuksista, joita sovelletaan tämän asetuksen rikkomiseen, ja varmistettava näiden sääntöjen täytäntöönpanon valvonta. Säädettyjen seuraamusten olisi oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia. |

Komission teksti

Tarkistus

(106)

Jäsenvaltioiden olisi vahvistettava säännöt seuraamuksista, joita sovelletaan tämän asetuksen rikkomiseen, ja varmistettava näiden sääntöjen täytäntöönpanon valvonta. Säädettyjen seuraamusten olisi oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia.

| (106) | Jäsenvaltioiden olisi vahvistettava säännöt seuraamuksista, joita sovelletaan tämän asetuksen rikkomiseen, ja varmistettava näiden sääntöjen täytäntöönpanon valvonta. Säädettyjen seuraamusten olisi oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia.
  Jotta voidaan varmistaa yhdenmukainen täytäntöönpanon valvonta koko unionissa, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä yhdenmukaisten perusteiden tai ohjeiden kehittämiseksi seuraamuksille ja yksityishenkilöille aiheutuneiden vahinkojen korvaamiselle. |
| --- | --- |

(106)

Jäsenvaltioiden olisi vahvistettava säännöt seuraamuksista, joita sovelletaan tämän asetuksen rikkomiseen, ja varmistettava näiden sääntöjen täytäntöönpanon valvonta. Säädettyjen seuraamusten olisi oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia.
  Jotta voidaan varmistaa yhdenmukainen täytäntöönpanon valvonta koko unionissa, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä yhdenmukaisten perusteiden tai ohjeiden kehittämiseksi seuraamuksille ja yksityishenkilöille aiheutuneiden vahinkojen korvaamiselle.

Tarkistus 81

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 109 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (109 a) | Tämän asetuksen täytäntöönpanossa on tärkeää ottaa huomioon ympäristöä koskevat, sosiaaliset ja taloudelliset vaikutukset. Jotta voidaan lisäksi varmistaa tasapuoliset toimintaedellytykset, tämän asetuksen täytäntöönpanossa on tärkeää ottaa tasapuolisesti huomioon kaikki asiaankuuluvat saatavilla olevat teknologiat edellyttäen, että kyseiset teknologiat mahdollistavat sen, että akut ovat kaikilta osin tässä asetuksessa säädettyjen asianmukaisten vaatimusten mukaisia. Talouden toimijoille ja erityisesti pk-yrityksille ei myöskään saisi aiheutua liiallista hallinnollista rasitetta. |

Komission teksti

Tarkistus

(109 a)

Tämän asetuksen täytäntöönpanossa on tärkeää ottaa huomioon ympäristöä koskevat, sosiaaliset ja taloudelliset vaikutukset. Jotta voidaan lisäksi varmistaa tasapuoliset toimintaedellytykset, tämän asetuksen täytäntöönpanossa on tärkeää ottaa tasapuolisesti huomioon kaikki asiaankuuluvat saatavilla olevat teknologiat edellyttäen, että kyseiset teknologiat mahdollistavat sen, että akut ovat kaikilta osin tässä asetuksessa säädettyjen asianmukaisten vaatimusten mukaisia. Talouden toimijoille ja erityisesti pk-yrityksille ei myöskään saisi aiheutua liiallista hallinnollista rasitetta.

Tarkistus 82

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 110 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (110) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta eli taata sisämarkkinoiden toimintaa ja samalla varmistaa, että markkinoille saatetut akut täyttävät vaatimukset, joilla turvataan ihmisten terveyden, turvallisuuden, omaisuuden sekä ympäristön suojelun korkea taso, vaan se voidaan yhdenmukaistamisen tarpeen vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen, |

Komission teksti

Tarkistus

(110)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta eli taata sisämarkkinoiden toimintaa ja samalla varmistaa, että markkinoille saatetut akut täyttävät vaatimukset, joilla turvataan ihmisten terveyden, turvallisuuden, omaisuuden sekä ympäristön suojelun korkea taso, vaan se voidaan yhdenmukaistamisen tarpeen vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen,

| (110) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta eli taata sisämarkkinoiden toimintaa ja samalla varmistaa, että markkinoille saatetut akut
  sekä käytettyihin akkuihin liittyvät toiminnot
  täyttävät vaatimukset, joilla turvataan ihmisten terveyden, turvallisuuden, omaisuuden sekä ympäristön suojelun korkea taso, vaan se voidaan yhdenmukaistamisen tarpeen vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen, |
| --- | --- |

(110)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta eli taata sisämarkkinoiden toimintaa ja samalla varmistaa, että markkinoille saatetut akut
  sekä käytettyihin akkuihin liittyvät toiminnot
  täyttävät vaatimukset, joilla turvataan ihmisten terveyden, turvallisuuden, omaisuuden sekä ympäristön suojelun korkea taso, vaan se voidaan yhdenmukaistamisen tarpeen vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen,

Tarkistus 83

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Tässä asetuksessa vahvistetaan kestävää kehitystä ja turvallisuutta koskevat vaatimukset ja merkintä- ja tietovaatimukset, joiden mukaisesti akkuja voidaan saattaa markkinoille tai ottaa käyttöön
  , sekä käytettyjen akkujen keräämistä, käsittelyä ja kierrätystä koskevat vaatimukset. | 1.   Tässä asetuksessa vahvistetaan
  ympäristöön liittyvää, taloudellista ja sosiaalista
  kestävää kehitystä ja turvallisuutta koskevat vaatimukset ja merkintä- ja tietovaatimukset, joiden mukaisesti akkuja voidaan saattaa markkinoille tai ottaa käyttöön. |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Tässä asetuksessa vahvistetaan kestävää kehitystä ja turvallisuutta koskevat vaatimukset ja merkintä- ja tietovaatimukset, joiden mukaisesti akkuja voidaan saattaa markkinoille tai ottaa käyttöön
  , sekä käytettyjen akkujen keräämistä, käsittelyä ja kierrätystä koskevat vaatimukset.

1.   Tässä asetuksessa vahvistetaan
  ympäristöön liittyvää, taloudellista ja sosiaalista
  kestävää kehitystä ja turvallisuutta koskevat vaatimukset ja merkintä- ja tietovaatimukset, joiden mukaisesti akkuja voidaan saattaa markkinoille tai ottaa käyttöön.

Tarkistus 84

Tarkistus 84

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 a kohta (uusi)

1 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Tässä asetuksessa säädetään myös toimenpiteistä, joilla suojellaan ympäristöä ja ihmisten terveyttä ehkäisemällä tai vähentämällä käytettyjen akkujen syntymistä, tällaisten akkujen syntymisen ja käsittelyn aiheuttamia haittavaikutuksia sekä vähentämällä resurssien käytöstä aiheutuvia kokonaisvaikutuksia ja parantamalla tällaisen käytön tehokkuutta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 a.
     
  Tässä asetuksessa säädetään myös toimenpiteistä, joilla suojellaan ympäristöä ja ihmisten terveyttä ehkäisemällä tai vähentämällä käytettyjen akkujen syntymistä, tällaisten akkujen syntymisen ja käsittelyn aiheuttamia haittavaikutuksia sekä vähentämällä resurssien käytöstä aiheutuvia kokonaisvaikutuksia ja parantamalla tällaisen käytön tehokkuutta.

Tarkistus 85

Tarkistus 85

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 2 kohta

1 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Tätä asetusta sovelletaan kaikkiin akkuihin eli irtoakkuihin, autonakkuihin, sähköajoneuvoakkuihin ja teollisuusakkuihin riippumatta niiden muodosta, tilavuudesta, painosta, rakenteesta, materiaalikoostumuksesta, käytöstä tai tarkoituksesta. Sitä sovelletaan myös muihin tuotteisiin yhdistettyihin tai lisättyihin akkuihin. | 2.   Tätä asetusta sovelletaan kaikkiin akkuihin eli irtoakkuihin,
  kevyiden kulkuneuvojen akkuihin,
  autonakkuihin, sähköajoneuvoakkuihin ja teollisuusakkuihin riippumatta niiden muodosta, tilavuudesta, painosta, rakenteesta, materiaalikoostumuksesta, käytöstä tai tarkoituksesta. Sitä sovelletaan myös muihin tuotteisiin yhdistettyihin tai lisättyihin akkuihin. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Tätä asetusta sovelletaan kaikkiin akkuihin eli irtoakkuihin, autonakkuihin, sähköajoneuvoakkuihin ja teollisuusakkuihin riippumatta niiden muodosta, tilavuudesta, painosta, rakenteesta, materiaalikoostumuksesta, käytöstä tai tarkoituksesta. Sitä sovelletaan myös muihin tuotteisiin yhdistettyihin tai lisättyihin akkuihin.

2.   Tätä asetusta sovelletaan kaikkiin akkuihin eli irtoakkuihin,
  kevyiden kulkuneuvojen akkuihin,
  autonakkuihin, sähköajoneuvoakkuihin ja teollisuusakkuihin riippumatta niiden muodosta, tilavuudesta, painosta, rakenteesta, materiaalikoostumuksesta, käytöstä tai tarkoituksesta. Sitä sovelletaan myös muihin tuotteisiin yhdistettyihin tai lisättyihin akkuihin.

Tarkistus 86

Tarkistus 86

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 3 kohta – b a alakohta (uusi)

1 artikla – 3 kohta – b a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | b a) | laitteissa, jotka on erityisesti suunniteltu neuvoston direktiivin 2009/71/Euratom

   (1 a)

  3 artiklassa määriteltyjen ydinlaitosten turvallisuutta varten. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b a)

b a)

laitteissa, jotka on erityisesti suunniteltu neuvoston direktiivin 2009/71/Euratom

   (1 a)

  3 artiklassa määriteltyjen ydinlaitosten turvallisuutta varten.

laitteissa, jotka on erityisesti suunniteltu neuvoston direktiivin 2009/71/Euratom

1 a

3 artiklassa määriteltyjen ydinlaitosten turvallisuutta varten.

Tarkistus 87

Tarkistus 87

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 3 a kohta (uusi)

1 artikla – 3 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Lukuun ottamatta VII lukua tätä asetusta ei sovelleta akkuihin, jotka tuottaja voi todistaa tuotetuiksi ennen tämän asetuksen voimaantuloa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 a.
     
  Lukuun ottamatta VII lukua tätä asetusta ei sovelleta akkuihin, jotka tuottaja voi todistaa tuotetuiksi ennen tämän asetuksen voimaantuloa.

Tarkistus 88

Tarkistus 88

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 1 alakohta

2 artikla – 1 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (1) | ”akulla” sähköenergian lähdettä, jossa kemiallista energiaa muunnetaan suoraan sähköenergiaksi ja joka muodostuu yhdestä tai useammasta ei-ladattavasta tai ladattavasta akkukennosta tai kennoryhmästä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(1)

”akulla” sähköenergian lähdettä, jossa kemiallista energiaa muunnetaan suoraan sähköenergiaksi ja joka muodostuu yhdestä tai useammasta ei-ladattavasta tai ladattavasta akkukennosta tai kennoryhmästä;

| (1) | ”akulla” sähköenergian lähdettä, jossa kemiallista energiaa muunnetaan suoraan sähköenergiaksi ja joka muodostuu yhdestä tai useammasta ei-ladattavasta tai ladattavasta akkukennosta tai kennoryhmästä
  , kuten akkuyksiköistä ja akkumoduuleista
  ; |
| --- | --- |

(1)

”akulla” sähköenergian lähdettä, jossa kemiallista energiaa muunnetaan suoraan sähköenergiaksi ja joka muodostuu yhdestä tai useammasta ei-ladattavasta tai ladattavasta akkukennosta tai kennoryhmästä
  , kuten akkuyksiköistä ja akkumoduuleista
  ;

, kuten akkuyksiköistä ja akkumoduuleista

Tarkistus 89

Tarkistus 89

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 6 alakohta

2 artikla – 1 kohta – 6 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (6) | ”sisäisesti varastoivalla akulla” akkua, johon ei ole kytketty ulkoisia laitteita energian varastoimiseksi; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(6)

(6)

”sisäisesti varastoivalla akulla” akkua, johon ei ole kytketty ulkoisia laitteita energian varastoimiseksi;

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 90

Tarkistus 90

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 7 alakohta – 3 luetelmakohta

2 artikla – 1 kohta – 7 alakohta – 3 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | jota ei ole suunniteltu teollisiin
  tarkoituksiin
  ja |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

jota ei ole suunniteltu teollisiin
  tarkoituksiin
  ja

tarkoituksiin

| — | jota ei ole suunniteltu
  yksinomaan
  teollisiin
  käyttötarkoituksiin
  ja |
| --- | --- |

—

jota ei ole suunniteltu
  yksinomaan
  teollisiin
  käyttötarkoituksiin
  ja

yksinomaan

käyttötarkoituksiin

Tarkistus 91

Tarkistus 91

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 7 alakohta – 4 luetelmakohta

2 artikla – 1 kohta – 7 alakohta – 4 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | joka ei ole sähköajoneuvoakku eikä autonakku; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

joka ei ole sähköajoneuvoakku eikä autonakku;

| — | joka ei ole
  kevyen kulkuneuvon akku,
  sähköajoneuvoakku eikä autonakku; |
| --- | --- |

—

joka ei ole
  kevyen kulkuneuvon akku,
  sähköajoneuvoakku eikä autonakku;

kevyen kulkuneuvon akku,

Tarkistus 92

Tarkistus 92

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 8 alakohta

2 artikla – 1 kohta – 8 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (8) | ”yleiskäyttöisillä irtoakuilla” irtoakkuja, joiden yleiset tyypit ovat 4,5  V (3R12), D, C, AA, AAA, AAAA, A23 ja 9 V (PP3); |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(8)

”yleiskäyttöisillä irtoakuilla” irtoakkuja, joiden yleiset tyypit ovat 4,5  V (3R12), D, C, AA, AAA, AAAA, A23 ja 9 V (PP3);

| (8) | ”yleiskäyttöisillä irtoakuilla” irtoakkuja, joiden yleiset tyypit ovat 4,5  V (3R12),
  nappiparistot
  D, C, AA, AAA, AAAA, A23 ja 9 V (PP3); |
| --- | --- |

(8)

”yleiskäyttöisillä irtoakuilla” irtoakkuja, joiden yleiset tyypit ovat 4,5  V (3R12),
  nappiparistot
  D, C, AA, AAA, AAAA, A23 ja 9 V (PP3);

nappiparistot

Tarkistus 93

Tarkistus 93

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 9 alakohta

2 artikla – 1 kohta – 9 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (9) | ”
  kevyillä kulkuneuvoilla” pyörillä varustettuja kulkuneuvoja, joissa on alle 750 watin sähkömoottori ja joilla käyttäjät etenevät kulkuneuvon liikkuessa ja
  joiden voimanlähteenä voi olla pelkkä sähkömoottori tai moottorin ja ihmisen voiman yhdistelmä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(9)

”
  kevyillä kulkuneuvoilla” pyörillä varustettuja kulkuneuvoja, joissa on alle 750 watin sähkömoottori ja joilla käyttäjät etenevät kulkuneuvon liikkuessa ja
  joiden voimanlähteenä voi olla pelkkä sähkömoottori tai moottorin ja ihmisen voiman yhdistelmä;

kevyillä kulkuneuvoilla” pyörillä varustettuja kulkuneuvoja, joissa on alle 750 watin sähkömoottori ja joilla käyttäjät etenevät kulkuneuvon liikkuessa ja

| (9) | ”
  kevyiden kulkuneuvojen akulla” akkua kulkuneuvoissa,
  joiden voimanlähteenä voi olla pelkkä sähkömoottori tai moottorin ja ihmisen voiman yhdistelmä
  , mukaan lukien tyyppihyväksytyt ajoneuvot, jotka kuuluvat Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 168/2013

   (1 a)

  säädettyihin ajoneuvoluokkiin ja joiden paino on alle 25 kg
  ; |
| --- | --- |

(9)

”
  kevyiden kulkuneuvojen akulla” akkua kulkuneuvoissa,
  joiden voimanlähteenä voi olla pelkkä sähkömoottori tai moottorin ja ihmisen voiman yhdistelmä
  , mukaan lukien tyyppihyväksytyt ajoneuvot, jotka kuuluvat Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 168/2013

   (1 a)

  säädettyihin ajoneuvoluokkiin ja joiden paino on alle 25 kg
  ;

kevyiden kulkuneuvojen akulla” akkua kulkuneuvoissa,

, mukaan lukien tyyppihyväksytyt ajoneuvot, jotka kuuluvat Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 168/2013

1 a

säädettyihin ajoneuvoluokkiin ja joiden paino on alle 25 kg

Tarkistus 94

Tarkistus 94

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 10 alakohta

2 artikla – 1 kohta – 10 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (10) | ”autonakulla” akkua, jota käytetään ajoneuvoissa
  ainoastaan
  käynnistykseen, valaistukseen ja polttoaineen sytytykseen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(10)

”autonakulla” akkua, jota käytetään ajoneuvoissa
  ainoastaan
  käynnistykseen, valaistukseen ja polttoaineen sytytykseen;

ainoastaan

| (10) | ”autonakulla” akkua, jota käytetään
  ensisijaisesti
  ajoneuvoissa
  ja liikkuvissa työkoneissa
  käynnistykseen, valaistukseen ja polttoaineen sytytykseen
  tai muihin tukitoimintoihin
  ; |
| --- | --- |

(10)

”autonakulla” akkua, jota käytetään
  ensisijaisesti
  ajoneuvoissa
  ja liikkuvissa työkoneissa
  käynnistykseen, valaistukseen ja polttoaineen sytytykseen
  tai muihin tukitoimintoihin
  ;

ensisijaisesti

ja liikkuvissa työkoneissa

tai muihin tukitoimintoihin

Tarkistus 95

Tarkistus 95

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 11 alakohta

2 artikla – 1 kohta – 11 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (11) | ”teollisuusakulla” akkuja, jotka on suunniteltu teollisiin käyttötarkoituksiin, ja kaikkia muita akkuja pois lukien irtoakut, sähköajoneuvoakut ja autonakut; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(11)

”teollisuusakulla” akkuja, jotka on suunniteltu teollisiin käyttötarkoituksiin, ja kaikkia muita akkuja pois lukien irtoakut, sähköajoneuvoakut ja autonakut;

| (11) | ”teollisuusakulla” akkuja, jotka on suunniteltu
  yksinomaan
  teollisiin käyttötarkoituksiin, ja kaikkia muita akkuja
  , mukaan lukien kiinteiden akkusähkövarastojen akut, mutta
  pois lukien irtoakut
  , kevyiden kulkuneuvojen akut
  , sähköajoneuvoakut ja autonakut; |
| --- | --- |

(11)

”teollisuusakulla” akkuja, jotka on suunniteltu
  yksinomaan
  teollisiin käyttötarkoituksiin, ja kaikkia muita akkuja
  , mukaan lukien kiinteiden akkusähkövarastojen akut, mutta
  pois lukien irtoakut
  , kevyiden kulkuneuvojen akut
  , sähköajoneuvoakut ja autonakut;

yksinomaan

, mukaan lukien kiinteiden akkusähkövarastojen akut, mutta

, kevyiden kulkuneuvojen akut

Tarkistus 96

Tarkistus 96

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 12 alakohta

2 artikla – 1 kohta – 12 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (12) | ”sähköajoneuvoakulla” akkua, joka on erityisesti suunniteltu
  tieliikenteen sähkökäyttöisten ja hybridiajoneuvojen ajovoima-akuksi
  ; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(12)

”sähköajoneuvoakulla” akkua, joka on erityisesti suunniteltu
  tieliikenteen sähkökäyttöisten ja hybridiajoneuvojen ajovoima-akuksi
  ;

tieliikenteen sähkökäyttöisten ja hybridiajoneuvojen ajovoima-akuksi

| (12) | ”sähköajoneuvoakulla” akkua, joka on erityisesti suunniteltu
  tarjoamaan energiaa ajovoimaa varten asetuksessa (EU) N:o 168/2013 säädettyyn ajoneuvoluokkaan L kuuluvalle ajoneuvolle, jonka paino on yli 25 kg, tai Euroopan parlamentin
  ja
  neuvoston asetuksessa (EU) 2018/858

   (1 a)

  säädettyyn ajoneuvoluokkaan M, N tai O kuuluvalle ajoneuvolle
  ; |
| --- | --- |

(12)

”sähköajoneuvoakulla” akkua, joka on erityisesti suunniteltu
  tarjoamaan energiaa ajovoimaa varten asetuksessa (EU) N:o 168/2013 säädettyyn ajoneuvoluokkaan L kuuluvalle ajoneuvolle, jonka paino on yli 25 kg, tai Euroopan parlamentin
  ja
  neuvoston asetuksessa (EU) 2018/858

   (1 a)

  säädettyyn ajoneuvoluokkaan M, N tai O kuuluvalle ajoneuvolle
  ;

tarjoamaan energiaa ajovoimaa varten asetuksessa (EU) N:o 168/2013 säädettyyn ajoneuvoluokkaan L kuuluvalle ajoneuvolle, jonka paino on yli 25 kg, tai Euroopan parlamentin

neuvoston asetuksessa (EU) 2018/858

1 a

säädettyyn ajoneuvoluokkaan M, N tai O kuuluvalle ajoneuvolle

Tarkistus 97

Tarkistus 97

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 13 alakohta

2 artikla – 1 kohta – 13 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (13) | ”kiinteällä akkusähkövarastolla” ladattavaa sisäisesti varastoivaa
  teollisuusakkua, joka on erityisesti suunniteltu sähköenergian varastointiin ja toimittamiseen
  verkkoon
  , riippumatta siitä, missä akkua käytetään ja kuka sitä käyttää; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(13)

”kiinteällä akkusähkövarastolla” ladattavaa sisäisesti varastoivaa
  teollisuusakkua, joka on erityisesti suunniteltu sähköenergian varastointiin ja toimittamiseen
  verkkoon
  , riippumatta siitä, missä akkua käytetään ja kuka sitä käyttää;

”kiinteällä akkusähkövarastolla” ladattavaa sisäisesti varastoivaa

verkkoon

| (13) | ”kiinteän akkusähkövaraston akulla” ladattavaa
  teollisuusakkua, joka on erityisesti suunniteltu sähköenergian varastointiin ja toimittamiseen
  , kun se on yhdistetty sähköverkkoon
  , riippumatta siitä, missä akkua käytetään ja kuka sitä käyttää; |
| --- | --- |

(13)

”kiinteän akkusähkövaraston akulla” ladattavaa
  teollisuusakkua, joka on erityisesti suunniteltu sähköenergian varastointiin ja toimittamiseen
  , kun se on yhdistetty sähköverkkoon
  , riippumatta siitä, missä akkua käytetään ja kuka sitä käyttää;

”kiinteän akkusähkövaraston akulla” ladattavaa

, kun se on yhdistetty sähköverkkoon

Tarkistus 98

Tarkistus 98

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 21 alakohta

2 artikla – 1 kohta – 21 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (21) | ”QR-koodilla” kaksiulotteista
  viivakoodia
  , josta pääsee
  akkumallia koskeviin
  tietoihin; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(21)

”QR-koodilla” kaksiulotteista
  viivakoodia
  , josta pääsee
  akkumallia koskeviin
  tietoihin;

viivakoodia

akkumallia koskeviin

| (21) | ”QR-koodilla”
  koneellisesti luettavaa
  kaksiulotteista
  koodia
  , josta pääsee
  tässä asetuksessa edellytettyihin
  tietoihin; |
| --- | --- |

(21)

”QR-koodilla”
  koneellisesti luettavaa
  kaksiulotteista
  koodia
  , josta pääsee
  tässä asetuksessa edellytettyihin
  tietoihin;

koneellisesti luettavaa

koodia

tässä asetuksessa edellytettyihin

Tarkistus 99

Tarkistus 99

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 22 alakohta

2 artikla – 1 kohta – 22 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (22) | ”akunhallintajärjestelmällä” elektronista laitetta, joka säätää tai ohjaa akun sähkö- ja lämpötoimintoja, hallinnoi ja tallentaa tietoja liitteessä VII esitetyistä muuttujista akkujen toimintakunnon ja odotetun käyttöiän määrittämiseksi ja viestii sen ajoneuvon tai laitteen kanssa, johon akku sisältyy; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(22)

”akunhallintajärjestelmällä” elektronista laitetta, joka säätää tai ohjaa akun sähkö- ja lämpötoimintoja, hallinnoi ja tallentaa tietoja liitteessä VII esitetyistä muuttujista akkujen toimintakunnon ja odotetun käyttöiän määrittämiseksi ja viestii sen ajoneuvon tai laitteen kanssa, johon akku sisältyy;

| (22) | ”akunhallintajärjestelmällä” elektronista laitetta, joka säätää tai ohjaa akun sähkö- ja lämpötoimintoja
  ja vaikuttaa näin akun turvallisuuteen, suorituskykyyn ja käyttöikään
  , hallinnoi ja tallentaa tietoja liitteessä VII esitetyistä muuttujista akkujen toimintakunnon ja odotetun käyttöiän määrittämiseksi ja viestii sen ajoneuvon tai laitteen kanssa, johon akku sisältyy; |
| --- | --- |

(22)

”akunhallintajärjestelmällä” elektronista laitetta, joka säätää tai ohjaa akun sähkö- ja lämpötoimintoja
  ja vaikuttaa näin akun turvallisuuteen, suorituskykyyn ja käyttöikään
  , hallinnoi ja tallentaa tietoja liitteessä VII esitetyistä muuttujista akkujen toimintakunnon ja odotetun käyttöiän määrittämiseksi ja viestii sen ajoneuvon tai laitteen kanssa, johon akku sisältyy;

ja vaikuttaa näin akun turvallisuuteen, suorituskykyyn ja käyttöikään

Tarkistus 100

Tarkistus 100

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 26 a alakohta (uusi)

2 artikla – 1 kohta – 26 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (26 a) | ”käyttötarkoituksen muuttamiseen valmistelulla” mitä tahansa toimintoa, jolla kokonaista käytettyä akkua tai sen osia valmistellaan niin, että sitä voidaan käyttää eri tarkoitukseen tai sovelluskohteeseen kuin mihin akku alun perin oli suunniteltu; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(26 a)

(26 a)

”käyttötarkoituksen muuttamiseen valmistelulla” mitä tahansa toimintoa, jolla kokonaista käytettyä akkua tai sen osia valmistellaan niin, että sitä voidaan käyttää eri tarkoitukseen tai sovelluskohteeseen kuin mihin akku alun perin oli suunniteltu;

Tarkistus 101

Tarkistus 101

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 26 b alakohta (uusi)

2 artikla – 1 kohta – 26 b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (26 b) | ”uudelleenvalmistuksella” mitä tahansa toimintoa, jolla käytetyt akkuyksiköt, akkumoduulit ja/tai akkukennot puretaan tai palautetaan ennalleen tai niiden osia vaihdetaan alkuperäistä akkua vastaavalle suorituskyky- tai laatutasolle alkuperäiseen tai eri käyttötarkoitukseen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(26 b)

(26 b)

”uudelleenvalmistuksella” mitä tahansa toimintoa, jolla käytetyt akkuyksiköt, akkumoduulit ja/tai akkukennot puretaan tai palautetaan ennalleen tai niiden osia vaihdetaan alkuperäistä akkua vastaavalle suorituskyky- tai laatutasolle alkuperäiseen tai eri käyttötarkoitukseen;

Tarkistus 102

Tarkistus 102

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 38 alakohta

2 artikla – 1 kohta – 38 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (38) | ”tuottajavastuujärjestöllä” oikeussubjektia, joka taloudellisesti tai toiminnallisesti huolehtii laajennettuun tuottajan vastuuseen kuuluvien velvoitteiden täyttämisestä useiden tuottajien puolesta; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(38)

”tuottajavastuujärjestöllä” oikeussubjektia, joka taloudellisesti tai toiminnallisesti huolehtii laajennettuun tuottajan vastuuseen kuuluvien velvoitteiden täyttämisestä useiden tuottajien puolesta;

| (38) | ”tuottajavastuujärjestöllä” oikeussubjektia, joka taloudellisesti tai
  taloudellisesti ja
  toiminnallisesti huolehtii laajennettuun tuottajan vastuuseen kuuluvien velvoitteiden täyttämisestä useiden tuottajien puolesta; |
| --- | --- |

(38)

”tuottajavastuujärjestöllä” oikeussubjektia, joka taloudellisesti tai
  taloudellisesti ja
  toiminnallisesti huolehtii laajennettuun tuottajan vastuuseen kuuluvien velvoitteiden täyttämisestä useiden tuottajien puolesta;

taloudellisesti ja

Tarkistus 103

Tarkistus 103

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 39 alakohta

2 artikla – 1 kohta – 39 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (39) | ”käytetyllä akulla” akkua
  , joka on
  direktiivin 2008/98/EY 3 artiklan 1 
  kohdassa tarkoitettua jätettä
  ; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(39)

”käytetyllä akulla” akkua
  , joka on
  direktiivin 2008/98/EY 3 artiklan 1 
  kohdassa tarkoitettua jätettä
  ;

, joka on

kohdassa tarkoitettua jätettä

| (39) | ”käytetyllä akulla” akkua
  tai akkukennoa, jonka
  direktiivin 2008/98/EY 3 artiklan 1 
  kohdan mukainen jätteen määritelmä kattaa
  ; |
| --- | --- |

(39)

”käytetyllä akulla” akkua
  tai akkukennoa, jonka
  direktiivin 2008/98/EY 3 artiklan 1 
  kohdan mukainen jätteen määritelmä kattaa
  ;

tai akkukennoa, jonka

kohdan mukainen jätteen määritelmä kattaa

Tarkistus 104

Tarkistus 104

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 40 alakohta

2 artikla – 1 kohta – 40 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (40) | ”uudelleenkäytöllä” akun täydellistä tai osittaista välitöntä uudelleenkäyttöä
  alkuperäiseen
  tarkoitukseen, johon akku oli suunniteltu; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(40)

”uudelleenkäytöllä” akun täydellistä tai osittaista välitöntä uudelleenkäyttöä
  alkuperäiseen
  tarkoitukseen, johon akku oli suunniteltu;

alkuperäiseen

| (40) | ”uudelleenkäytöllä”
  sellaisen
  akun täydellistä tai osittaista välitöntä uudelleenkäyttöä
  , joka ei ole jätettä, samaan
  tarkoitukseen, johon akku oli suunniteltu; |
| --- | --- |

(40)

”uudelleenkäytöllä”
  sellaisen
  akun täydellistä tai osittaista välitöntä uudelleenkäyttöä
  , joka ei ole jätettä, samaan
  tarkoitukseen, johon akku oli suunniteltu;

sellaisen

, joka ei ole jätettä, samaan

Tarkistus 105

Tarkistus 105

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 41 alakohta – johdantokappale

2 artikla – 1 kohta – 41 alakohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (41) | ”vaarallisella aineella” mitä tahansa ainetta, joka täyttää kriteerit, jotka liittyvät johonkin
  seuraavista
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1272/2008 (67) liitteessä I vahvistetuista vaaraluokista tai -kategorioista: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(41)

”vaarallisella aineella” mitä tahansa ainetta, joka täyttää kriteerit, jotka liittyvät johonkin
  seuraavista
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1272/2008 (67) liitteessä I vahvistetuista vaaraluokista tai -kategorioista:

seuraavista

67

| (41) | ”vaarallisella aineella” mitä tahansa ainetta, joka täyttää kriteerit, jotka liittyvät johonkin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1272/2008 (67) liitteessä I vahvistetuista vaaraluokista tai -kategorioista: |
| --- | --- |

(41)

”vaarallisella aineella” mitä tahansa ainetta, joka täyttää kriteerit, jotka liittyvät johonkin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1272/2008 (67) liitteessä I vahvistetuista vaaraluokista tai -kategorioista:

67

Tarkistus 106

Tarkistus 106

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 41 alakohta – a alakohta

2 artikla – 1 kohta – 41 alakohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (a) | vaaraluokat 2.1–2.4, 2.6 ja 2.7, 2.8 tyypit A ja B, 2.9, 2.10, 2.12, 2.13 kategoriat 1 ja 2, 2.14 kategoriat 1 ja 2, 2.15 tyypit A–F; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(a)

(a)

vaaraluokat 2.1–2.4, 2.6 ja 2.7, 2.8 tyypit A ja B, 2.9, 2.10, 2.12, 2.13 kategoriat 1 ja 2, 2.14 kategoriat 1 ja 2, 2.15 tyypit A–F;

vaaraluokat 2.1–2.4, 2.6 ja 2.7, 2.8 tyypit A ja B, 2.9, 2.10, 2.12, 2.13 kategoriat 1 ja 2, 2.14 kategoriat 1 ja 2, 2.15 tyypit A–F;

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 107

Tarkistus 107

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 41 alakohta – b alakohta

2 artikla – 1 kohta – 41 alakohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (b) | vaaraluokat 3.1–3.6, 3.7 haitalliset vaikutukset sukupuolitoimintoihin ja hedelmällisyyteen tai kehitykseen, 3.8 muut kuin narkoottiset vaikutukset, 3.9 ja 3.10; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(b)

(b)

vaaraluokat 3.1–3.6, 3.7 haitalliset vaikutukset sukupuolitoimintoihin ja hedelmällisyyteen tai kehitykseen, 3.8 muut kuin narkoottiset vaikutukset, 3.9 ja 3.10;

vaaraluokat 3.1–3.6, 3.7 haitalliset vaikutukset sukupuolitoimintoihin ja hedelmällisyyteen tai kehitykseen, 3.8 muut kuin narkoottiset vaikutukset, 3.9 ja 3.10;

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 108

Tarkistus 108

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 41 alakohta – c alakohta

2 artikla – 1 kohta – 41 alakohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (c) | vaaraluokka 4.1; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(c)

(c)

vaaraluokka 4.1;

vaaraluokka 4.1;

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 109

Tarkistus 109

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 41 alakohta – d alakohta

2 artikla – 1 kohta – 41 alakohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (d) | vaaraluokka 5.1; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(d)

(d)

vaaraluokka 5.1;

vaaraluokka 5.1;

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 110

Tarkistus 110

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 36 alakohta

2 artikla – 1 kohta – 36 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (36) | ”hankintaketjun
  selvitysperiaatteilla”
  ladattavan teollisuusakun tai sähköajoneuvoakun
  markkinoille saattavan talouden toimijan velvoitteita suhteessa sen hallintojärjestelmään, riskinhallintaan, ulkopuolisiin ilmoitettujen laitosten suorittamiin todennuksiin ja tietojen ilmoittamiseen, jotta voidaan yksilöidä akkujen valmistuksen edellyttämien raaka-aineiden hankintaan, jalostukseen ja kauppaan liittyviä tosiasiallisia ja mahdollisia riskejä ja
  puuttua näihin riskeihin
  ; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(36)

”hankintaketjun
  selvitysperiaatteilla”
  ladattavan teollisuusakun tai sähköajoneuvoakun
  markkinoille saattavan talouden toimijan velvoitteita suhteessa sen hallintojärjestelmään, riskinhallintaan, ulkopuolisiin ilmoitettujen laitosten suorittamiin todennuksiin ja tietojen ilmoittamiseen, jotta voidaan yksilöidä akkujen valmistuksen edellyttämien raaka-aineiden hankintaan, jalostukseen ja kauppaan liittyviä tosiasiallisia ja mahdollisia riskejä ja
  puuttua näihin riskeihin
  ;

”hankintaketjun

ladattavan teollisuusakun tai sähköajoneuvoakun

puuttua näihin riskeihin

| (36) | ”arvoketjun
  selvitysperiaatteilla”
  sosiaalisten riskien ja ympäristöriskien luokkiin liittyviä akun
  markkinoille saattavan talouden toimijan velvoitteita suhteessa sen hallintojärjestelmään, riskinhallintaan, ulkopuolisiin ilmoitettujen laitosten suorittamiin todennuksiin ja tietojen ilmoittamiseen, jotta voidaan yksilöidä
  , ehkäistä ja poistaa
  akkujen valmistuksen
  ja käytettyjen akkujen käsittelyn
  edellyttämien raaka-aineiden
  , kemikaalien ja uusioraaka-aineiden
  hankintaan, jalostukseen ja kauppaan liittyviä tosiasiallisia ja mahdollisia riskejä
  talouden toimijan omissa valmistustoiminnoissa
  ja
  kaikissa muissa liikesuhteissa
  ; |
| --- | --- |

(36)

”arvoketjun
  selvitysperiaatteilla”
  sosiaalisten riskien ja ympäristöriskien luokkiin liittyviä akun
  markkinoille saattavan talouden toimijan velvoitteita suhteessa sen hallintojärjestelmään, riskinhallintaan, ulkopuolisiin ilmoitettujen laitosten suorittamiin todennuksiin ja tietojen ilmoittamiseen, jotta voidaan yksilöidä
  , ehkäistä ja poistaa
  akkujen valmistuksen
  ja käytettyjen akkujen käsittelyn
  edellyttämien raaka-aineiden
  , kemikaalien ja uusioraaka-aineiden
  hankintaan, jalostukseen ja kauppaan liittyviä tosiasiallisia ja mahdollisia riskejä
  talouden toimijan omissa valmistustoiminnoissa
  ja
  kaikissa muissa liikesuhteissa
  ;

”arvoketjun

sosiaalisten riskien ja ympäristöriskien luokkiin liittyviä akun

, ehkäistä ja poistaa

ja käytettyjen akkujen käsittelyn

, kemikaalien ja uusioraaka-aineiden

talouden toimijan omissa valmistustoiminnoissa

kaikissa muissa liikesuhteissa

Tarkistus 111

Tarkistus 111

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 36 a alakohta (uusi)

2 artikla – 1 kohta – 36 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (36 a) | ”liikesuhteilla” sellaisia yrityksen ja sen tytäryritysten välisiä suhteita ja yrityksen kaupallisia suhteita koko sen arvoketjussa, mukaan lukien toimittajat ja alihankkijat, jotka liittyvät suoraan yrityksen liiketoimintaan, tuotteisiin tai palveluihin; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(36 a)

(36 a)

”liikesuhteilla” sellaisia yrityksen ja sen tytäryritysten välisiä suhteita ja yrityksen kaupallisia suhteita koko sen arvoketjussa, mukaan lukien toimittajat ja alihankkijat, jotka liittyvät suoraan yrityksen liiketoimintaan, tuotteisiin tai palveluihin;

Tarkistus 112

Tarkistus 112

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – 36 b alakohta (uusi)

2 artikla – 1 kohta – 36 b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (36 b) | ”korkean riskin alueilla” alueita, joiden hallinto ja turvallisuus ovat heikolla pohjalla tai puuttuvat kokonaan, kuten toimintakyvyttömät valtiot, ja alueita, joilla kansainvälistä oikeutta rikotaan laajasti ja järjestelmällisesti, mukaan lukien ihmisoikeusrikkomukset; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(36 b)

(36 b)

”korkean riskin alueilla” alueita, joiden hallinto ja turvallisuus ovat heikolla pohjalla tai puuttuvat kokonaan, kuten toimintakyvyttömät valtiot, ja alueita, joilla kansainvälistä oikeutta rikotaan laajasti ja järjestelmällisesti, mukaan lukien ihmisoikeusrikkomukset;

Tarkistus 113

Tarkistus 113

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 1 kohta

3 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Jäsenvaltiot eivät saa tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien akkujen
  kestävyyteen
  , turvallisuuteen, merkintöihin ja tietovaatimuksiin tai tällaisten käytettyjen akkujen jätehuoltoon liittyvistä syistä kieltää, rajoittaa tai estää tämän asetuksen mukaisten akkujen asettamista saataville markkinoilla tai käyttöönottoa. | 1.   Jäsenvaltiot eivät saa tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien akkujen
  sosiaaliseen ja ympäristökestävyyteen
  , turvallisuuteen, merkintöihin ja tietovaatimuksiin tai tällaisten käytettyjen akkujen jätehuoltoon liittyvistä syistä kieltää, rajoittaa tai estää tämän asetuksen mukaisten akkujen asettamista saataville markkinoilla tai käyttöönottoa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Jäsenvaltiot eivät saa tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien akkujen
  kestävyyteen
  , turvallisuuteen, merkintöihin ja tietovaatimuksiin tai tällaisten käytettyjen akkujen jätehuoltoon liittyvistä syistä kieltää, rajoittaa tai estää tämän asetuksen mukaisten akkujen asettamista saataville markkinoilla tai käyttöönottoa.

1.   Jäsenvaltiot eivät saa tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien akkujen
  sosiaaliseen ja ympäristökestävyyteen
  , turvallisuuteen, merkintöihin ja tietovaatimuksiin tai tällaisten käytettyjen akkujen jätehuoltoon liittyvistä syistä kieltää, rajoittaa tai estää tämän asetuksen mukaisten akkujen asettamista saataville markkinoilla tai käyttöönottoa.

Tarkistus 114

Tarkistus 114

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 2 kohta

3 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Jäsenvaltiot eivät saa estää asettamasta messuilla, näyttelyissä, esittelytilaisuuksissa tai vastaavissa tapahtumissa näytteille akkuja, jotka eivät ole tämän asetuksen mukaisia, jos niiden yhteydessä ilmoitetaan näkyvällä merkinnällä selvästi, että kyseiset akut eivät ole tämän asetuksen mukaisia ja että niitä ei
  ole myytävänä
  ennen kuin ne on saatettu vaatimusten mukaiseksi. | 2.   Jäsenvaltiot eivät saa estää asettamasta messuilla, näyttelyissä, esittelytilaisuuksissa tai vastaavissa tapahtumissa näytteille akkuja, jotka eivät ole tämän asetuksen mukaisia, jos niiden yhteydessä ilmoitetaan näkyvällä merkinnällä selvästi, että kyseiset akut eivät ole tämän asetuksen mukaisia ja että niitä ei
  voida asettaa saataville markkinoilla
  ennen kuin ne on saatettu vaatimusten mukaiseksi.
  Esittelytilaisuuksissa asianomaisen talouden toimijan on toteutettava asianmukaiset toimenpiteet ihmisten turvallisuuden varmistamiseksi. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Jäsenvaltiot eivät saa estää asettamasta messuilla, näyttelyissä, esittelytilaisuuksissa tai vastaavissa tapahtumissa näytteille akkuja, jotka eivät ole tämän asetuksen mukaisia, jos niiden yhteydessä ilmoitetaan näkyvällä merkinnällä selvästi, että kyseiset akut eivät ole tämän asetuksen mukaisia ja että niitä ei
  ole myytävänä
  ennen kuin ne on saatettu vaatimusten mukaiseksi.

2.   Jäsenvaltiot eivät saa estää asettamasta messuilla, näyttelyissä, esittelytilaisuuksissa tai vastaavissa tapahtumissa näytteille akkuja, jotka eivät ole tämän asetuksen mukaisia, jos niiden yhteydessä ilmoitetaan näkyvällä merkinnällä selvästi, että kyseiset akut eivät ole tämän asetuksen mukaisia ja että niitä ei
  voida asettaa saataville markkinoilla
  ennen kuin ne on saatettu vaatimusten mukaiseksi.
  Esittelytilaisuuksissa asianomaisen talouden toimijan on toteutettava asianmukaiset toimenpiteet ihmisten turvallisuuden varmistamiseksi.

Tarkistus 115

Tarkistus 115

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – otsikko

4 artikla – otsikko

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Akkujen kestävyys-, turvallisuus-, merkintä-
  ja tietovaatimukset | Akkujen kestävyys-, turvallisuus-, merkintä-
  , tieto- ja selvitysvaatimukset |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Akkujen kestävyys-, turvallisuus-, merkintä-
  ja tietovaatimukset

ja tietovaatimukset

Akkujen kestävyys-, turvallisuus-, merkintä-
  , tieto- ja selvitysvaatimukset

, tieto- ja selvitysvaatimukset

Tarkistus 116

Tarkistus 116

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta – b a alakohta (uusi)

4 artikla – 1 kohta – b a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (b a) | 39 artiklassa esitetyt selvitysvaatimukset. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(b a)

(b a)

39 artiklassa esitetyt selvitysvaatimukset.

39 artiklassa esitetyt selvitysvaatimukset.

Tarkistus 117

Tarkistus 117

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 a kohta (uusi)

4 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  sähköajoneuvoakkuihin ja autonakkuihin, jotka saatetaan markkinoille viallisten akkujen korvaajina, sovelletaan samoja vaatimuksia kuin vaihdettuihin akkuihin (korjataan tuotantokuntoon -periaatteen mukaisesti). |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 a.
     
  sähköajoneuvoakkuihin ja autonakkuihin, jotka saatetaan markkinoille viallisten akkujen korvaajina, sovelletaan samoja vaatimuksia kuin vaihdettuihin akkuihin (korjataan tuotantokuntoon -periaatteen mukaisesti).

Tarkistus 118

Tarkistus 118

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 2 kohta

4 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Niiden seikkojen osalta, jotka eivät kuulu II ja III luvun soveltamisalaan, akut eivät saa muodostaa riskiä ihmisten terveydelle, turvallisuudelle, omaisuudelle tai ympäristölle. | 2.   Niiden seikkojen osalta, jotka eivät kuulu II ja III luvun
  ja 39 artiklan
  soveltamisalaan, akut eivät saa muodostaa riskiä ihmisten terveydelle, turvallisuudelle, omaisuudelle tai ympäristölle. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Niiden seikkojen osalta, jotka eivät kuulu II ja III luvun soveltamisalaan, akut eivät saa muodostaa riskiä ihmisten terveydelle, turvallisuudelle, omaisuudelle tai ympäristölle.

2.   Niiden seikkojen osalta, jotka eivät kuulu II ja III luvun
  ja 39 artiklan
  soveltamisalaan, akut eivät saa muodostaa riskiä ihmisten terveydelle, turvallisuudelle, omaisuudelle tai ympäristölle.

Tarkistus 119

Tarkistus 119

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 1 kohta – 1 a alakohta (uusi)

5 artikla – 1 kohta – 1 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Kunkin jäsenvaltion on myös nimettävä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen toimivaltaisten viranomaisten keskuudesta yksi yhteyspiste 3 kohdan mukaista komission kanssa tapahtuvaa yhteydenpitoa varten. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Kunkin jäsenvaltion on myös nimettävä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen toimivaltaisten viranomaisten keskuudesta yksi yhteyspiste 3 kohdan mukaista komission kanssa tapahtuvaa yhteydenpitoa varten.

Kunkin jäsenvaltion on myös nimettävä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen toimivaltaisten viranomaisten keskuudesta yksi yhteyspiste 3 kohdan mukaista komission kanssa tapahtuvaa yhteydenpitoa varten.

Tarkistus 120

Tarkistus 120

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 3 kohta

5 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Jäsenvaltioiden on viimeistään [kolmen kuukauden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta] ilmoitettava komissiolle 1 kohdan mukaisesti
  nimettyjen toimivaltaisten viranomaisten nimet ja osoitteet
  . Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle ilman aiheetonta viivytystä kaikista
  toimivaltaisten viranomaisten nimien tai osoitteiden
  muutoksista. | 3.   Jäsenvaltioiden on viimeistään [kolmen kuukauden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta] ilmoitettava komissiolle 1 kohdan mukaisesti
  nimetyn yhteyspisteen nimi ja osoite
  . Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle ilman aiheetonta viivytystä kaikista
  yhteyspisteen nimen tai osoitteen
  muutoksista. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Jäsenvaltioiden on viimeistään [kolmen kuukauden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta] ilmoitettava komissiolle 1 kohdan mukaisesti
  nimettyjen toimivaltaisten viranomaisten nimet ja osoitteet
  . Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle ilman aiheetonta viivytystä kaikista
  toimivaltaisten viranomaisten nimien tai osoitteiden
  muutoksista.

3.   Jäsenvaltioiden on viimeistään [kolmen kuukauden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta] ilmoitettava komissiolle 1 kohdan mukaisesti
  nimetyn yhteyspisteen nimi ja osoite
  . Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle ilman aiheetonta viivytystä kaikista
  yhteyspisteen nimen tai osoitteen
  muutoksista.

Tarkistus 121

Tarkistus 121

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

6 artikla – 5 a kohta (uusi)

6 artikla – 5 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 5 a.
     
  Komissio arvioi kuuden kuukauden kuluessa minkä tahansa asetukseen (EY) N:o 1907/2006 tehtävän muutoksen tekemisestä tai vaarallisten aineiden ja kemikaalien kestävyyskriteereitä koskevan tulevan unionin lainsäädännön voimaantulosta, edellyttääkö kyseinen asetuksen muuttaminen tai tulevan unionin lainsäädännön voimaantulo tämän artiklan tai liitteen I tai molempien muuttamista, ja hyväksyy tarvittaessa delegoidun säädöksen tämän asetuksen 73 artiklan mukaisesti kyseisten säännösten muuttamiseksi vastaavasti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5 a.
     
  Komissio arvioi kuuden kuukauden kuluessa minkä tahansa asetukseen (EY) N:o 1907/2006 tehtävän muutoksen tekemisestä tai vaarallisten aineiden ja kemikaalien kestävyyskriteereitä koskevan tulevan unionin lainsäädännön voimaantulosta, edellyttääkö kyseinen asetuksen muuttaminen tai tulevan unionin lainsäädännön voimaantulo tämän artiklan tai liitteen I tai molempien muuttamista, ja hyväksyy tarvittaessa delegoidun säädöksen tämän asetuksen 73 artiklan mukaisesti kyseisten säännösten muuttamiseksi vastaavasti.

Tarkistus 122

Tarkistus 122

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

6 artikla – 5 b kohta (uusi)

6 artikla – 5 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 5 b.
     
  Komissio tarkastelee 31 päivään joulukuuta 2025 mennessä Euroopan kemikaaliviraston avustuksella järjestelmällisesti akkujen sisältämiä vaarallisia aineita ihmisten terveydelle tai ympäristölle aiheutuvien mahdollisten riskien tunnistamiseksi. Arvioinnissa on otettava huomioon se, missä määrin vaarallisen aineen käyttö on tarpeen terveyden tai turvallisuuden vuoksi tai yhteiskunnan toiminnan kannalta kriittistä, sekä soveltuvien vaihtoehtojen saatavuus ympäristön ja terveyden kannalta. Tätä varten komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen ja harkitsee aiheellisia toimenpiteitä, mukaan lukien toisessa kohdassa tarkoitettujen delegoitujen säädösten hyväksyminen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5 b.
     
  Komissio tarkastelee 31 päivään joulukuuta 2025 mennessä Euroopan kemikaaliviraston avustuksella järjestelmällisesti akkujen sisältämiä vaarallisia aineita ihmisten terveydelle tai ympäristölle aiheutuvien mahdollisten riskien tunnistamiseksi. Arvioinnissa on otettava huomioon se, missä määrin vaarallisen aineen käyttö on tarpeen terveyden tai turvallisuuden vuoksi tai yhteiskunnan toiminnan kannalta kriittistä, sekä soveltuvien vaihtoehtojen saatavuus ympäristön ja terveyden kannalta. Tätä varten komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen ja harkitsee aiheellisia toimenpiteitä, mukaan lukien toisessa kohdassa tarkoitettujen delegoitujen säädösten hyväksyminen.

Tarkistus 123

Tarkistus 123

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – otsikko

7 artikla – otsikko

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Sähköajoneuvoakkujen ja
  ladattavien
  teollisuusakkujen hiilijalanjälki | Sähköajoneuvoakkujen
  , kevyiden kulkuneuvojen akkujen
  ja teollisuusakkujen hiilijalanjälki |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Sähköajoneuvoakkujen ja
  ladattavien
  teollisuusakkujen hiilijalanjälki

ladattavien

Sähköajoneuvoakkujen
  , kevyiden kulkuneuvojen akkujen
  ja teollisuusakkujen hiilijalanjälki

, kevyiden kulkuneuvojen akkujen

Tarkistus 124

Tarkistus 124

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – johdantokappale

7 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   
  Sisäisesti varastoivien
  sähköajoneuvoakkujen ja
  ladattavien
  teollisuusakkujen
  , joiden teho on yli 2 kWh,
  mukana on oltava tekniset asiakirjat, joihin sisältyy kunkin akkumallin
  ja -erän
  osalta valmistuslaitoksittain hiilijalanjälki-ilmoitus, joka on laadittu toisessa alakohdassa tarkoitetun delegoidun säädöksen mukaisesti ja joka sisältää vähintään seuraavat tiedot: | 1.   Sähköajoneuvoakkujen
  , kevyiden kulkuneuvojen akkujen
  ja teollisuusakkujen mukana on oltava tekniset asiakirjat, joihin sisältyy kunkin akkumallin osalta valmistuslaitoksittain hiilijalanjälki-ilmoitus, joka on laadittu toisessa alakohdassa tarkoitetun delegoidun säädöksen mukaisesti ja joka sisältää vähintään seuraavat tiedot: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   
  Sisäisesti varastoivien
  sähköajoneuvoakkujen ja
  ladattavien
  teollisuusakkujen
  , joiden teho on yli 2 kWh,
  mukana on oltava tekniset asiakirjat, joihin sisältyy kunkin akkumallin
  ja -erän
  osalta valmistuslaitoksittain hiilijalanjälki-ilmoitus, joka on laadittu toisessa alakohdassa tarkoitetun delegoidun säädöksen mukaisesti ja joka sisältää vähintään seuraavat tiedot:

1.   Sähköajoneuvoakkujen
  , kevyiden kulkuneuvojen akkujen
  ja teollisuusakkujen mukana on oltava tekniset asiakirjat, joihin sisältyy kunkin akkumallin osalta valmistuslaitoksittain hiilijalanjälki-ilmoitus, joka on laadittu toisessa alakohdassa tarkoitetun delegoidun säädöksen mukaisesti ja joka sisältää vähintään seuraavat tiedot:

Tarkistus 125

Tarkistus 125

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – c a alakohta (uusi)

7 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – c a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (c a) | tiedot käytetyistä raaka-aineista, mukaan lukien uusiutuvan sisällön osuus; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(c a)

(c a)

tiedot käytetyistä raaka-aineista, mukaan lukien uusiutuvan sisällön osuus;

tiedot käytetyistä raaka-aineista, mukaan lukien uusiutuvan sisällön osuus;

Tarkistus 126

Tarkistus 126

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – d alakohta

7 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (d) | akun kokonaishiilijalanjälki laskettuna hiilidioksidiekvivalenttikilogrammoina; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(d)

akun kokonaishiilijalanjälki laskettuna hiilidioksidiekvivalenttikilogrammoina;

| (d) | akun kokonaishiilijalanjälki laskettuna hiilidioksidiekvivalenttikiloina
  ja akun hiilijalanjälki laskettuna hiilidioksidiekvivalenttikiloina yhtä kilowattituntia kohti akkujärjestelmän odotetun käyttöiän aikana tuottamasta kokonaisenergiasta
  ; |
| --- | --- |

(d)

akun kokonaishiilijalanjälki laskettuna hiilidioksidiekvivalenttikiloina
  ja akun hiilijalanjälki laskettuna hiilidioksidiekvivalenttikiloina yhtä kilowattituntia kohti akkujärjestelmän odotetun käyttöiän aikana tuottamasta kokonaisenergiasta
  ;

ja akun hiilijalanjälki laskettuna hiilidioksidiekvivalenttikiloina yhtä kilowattituntia kohti akkujärjestelmän odotetun käyttöiän aikana tuottamasta kokonaisenergiasta

Tarkistus 127

Tarkistus 127

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

7 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Ensimmäisessä alakohdassa säädettyä hiilijalanjälki-ilmoitusvaatimusta sovelletaan 1 päivästä heinäkuuta 2024 alkaen sähköajoneuvoakkuihin ja
  ladattaviin
  teollisuusakkuihin. | Ensimmäisessä alakohdassa säädettyä hiilijalanjälki-ilmoitusvaatimusta sovelletaan 1 päivästä heinäkuuta 2024 alkaen sähköajoneuvoakkuihin
  , kevyiden kulkuneuvojen akkuihin
  ja teollisuusakkuihin. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Ensimmäisessä alakohdassa säädettyä hiilijalanjälki-ilmoitusvaatimusta sovelletaan 1 päivästä heinäkuuta 2024 alkaen sähköajoneuvoakkuihin ja
  ladattaviin
  teollisuusakkuihin.

ladattaviin

Ensimmäisessä alakohdassa säädettyä hiilijalanjälki-ilmoitusvaatimusta sovelletaan 1 päivästä heinäkuuta 2024 alkaen sähköajoneuvoakkuihin
  , kevyiden kulkuneuvojen akkuihin
  ja teollisuusakkuihin.

, kevyiden kulkuneuvojen akkuihin

Tarkistus 128

Tarkistus 128

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 1 kohta – 3 alakohta – johdantokappale

7 artikla – 1 kohta – 3 alakohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Komissio hyväksyy viimeistään 1 päivänä
  heinäkuuta
  2023 | Komissio hyväksyy viimeistään 1 päivänä
  tammikuuta
  2023 |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Komissio hyväksyy viimeistään 1 päivänä
  heinäkuuta
  2023

heinäkuuta

Komissio hyväksyy viimeistään 1 päivänä
  tammikuuta
  2023

tammikuuta

Tarkistus 129

Tarkistus 129

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 1 kohta – 3 alakohta – a alakohta

7 artikla – 1 kohta – 3 alakohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (a) | 73 artiklan mukaisesti delegoidun säädöksen, jolla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla menetelmä d alakohdassa tarkoitetun akun
  kokonaishiilijalanjäljen
  laskemiseksi liitteessä II esitettyjen keskeisten osatekijöiden mukaisesti; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(a)

73 artiklan mukaisesti delegoidun säädöksen, jolla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla menetelmä d alakohdassa tarkoitetun akun
  kokonaishiilijalanjäljen
  laskemiseksi liitteessä II esitettyjen keskeisten osatekijöiden mukaisesti;

kokonaishiilijalanjäljen

| (a) | 73 artiklan mukaisesti delegoidun säädöksen, jolla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla menetelmä d alakohdassa tarkoitetun akun
  hiilijalanjäljen
  laskemiseksi
  ja todentamiseksi
  liitteessä II esitettyjen keskeisten osatekijöiden mukaisesti; |
| --- | --- |

(a)

73 artiklan mukaisesti delegoidun säädöksen, jolla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla menetelmä d alakohdassa tarkoitetun akun
  hiilijalanjäljen
  laskemiseksi
  ja todentamiseksi
  liitteessä II esitettyjen keskeisten osatekijöiden mukaisesti;

hiilijalanjäljen

ja todentamiseksi

Tarkistus 130

Tarkistus 130

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 1 kohta – 4 alakohta

7 artikla – 1 kohta – 4 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Siirretään komissiolle valta antaa 73 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen tietovaatimusten muuttamiseksi. | Siirretään komissiolle valta antaa 73 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen tietovaatimusten muuttamiseksi
  tieteen ja tekniikan kehityksen mukaisesti
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Siirretään komissiolle valta antaa 73 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen tietovaatimusten muuttamiseksi.

Siirretään komissiolle valta antaa 73 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen tietovaatimusten muuttamiseksi
  tieteen ja tekniikan kehityksen mukaisesti
  .

tieteen ja tekniikan kehityksen mukaisesti

Tarkistus 131

Tarkistus 131

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 2 kohta – 1 alakohta

7 artikla – 2 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Sisäisesti varastoiviin
  sähköajoneuvoakkuihin ja
  ladattaviin
  teollisuusakkuihin
  , joiden teho on yli 2 kWh,
  on liitettävä näkyvästi, selvästi ja pysyvällä tavalla merkintä, josta käy ilmi yksittäistä akkua vastaava hiilijalanjälkiluokka. | Sähköajoneuvoakkuihin
  , kevyiden kulkuneuvojen akkuihin
  ja teollisuusakkuihin on liitettävä näkyvästi, selvästi ja pysyvällä tavalla merkintä, josta käy ilmi yksittäistä akkua vastaava
  1 kohdan d alakohdassa tarkoitetun akun hiilijalanjälki ja
  hiilijalanjälkiluokka. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Sisäisesti varastoiviin
  sähköajoneuvoakkuihin ja
  ladattaviin
  teollisuusakkuihin
  , joiden teho on yli 2 kWh,
  on liitettävä näkyvästi, selvästi ja pysyvällä tavalla merkintä, josta käy ilmi yksittäistä akkua vastaava hiilijalanjälkiluokka.

Sisäisesti varastoiviin

ladattaviin

, joiden teho on yli 2 kWh,

Sähköajoneuvoakkuihin
  , kevyiden kulkuneuvojen akkuihin
  ja teollisuusakkuihin on liitettävä näkyvästi, selvästi ja pysyvällä tavalla merkintä, josta käy ilmi yksittäistä akkua vastaava
  1 kohdan d alakohdassa tarkoitetun akun hiilijalanjälki ja
  hiilijalanjälkiluokka.

, kevyiden kulkuneuvojen akkuihin

1 kohdan d alakohdassa tarkoitetun akun hiilijalanjälki ja

Tarkistus 132

Tarkistus 132

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 2 kohta – 3 alakohta

7 artikla – 2 kohta – 3 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Ensimmäisessä alakohdassa säädettyjä hiilijalanjälkiluokkavaatimuksia sovelletaan 1 päivästä
  tammikuuta 2026
  alkaen sähköajoneuvoakkuihin ja
  ladattaviin
  teollisuusakkuihin. | Ensimmäisessä alakohdassa säädettyjä hiilijalanjälkiluokkavaatimuksia sovelletaan 1 päivästä
  heinäkuuta 2025
  alkaen sähköajoneuvoakkuihin
  , kevyiden kulkuneuvojen akkuihin
  ja teollisuusakkuihin. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Ensimmäisessä alakohdassa säädettyjä hiilijalanjälkiluokkavaatimuksia sovelletaan 1 päivästä
  tammikuuta 2026
  alkaen sähköajoneuvoakkuihin ja
  ladattaviin
  teollisuusakkuihin.

tammikuuta 2026

ladattaviin

Ensimmäisessä alakohdassa säädettyjä hiilijalanjälkiluokkavaatimuksia sovelletaan 1 päivästä
  heinäkuuta 2025
  alkaen sähköajoneuvoakkuihin
  , kevyiden kulkuneuvojen akkuihin
  ja teollisuusakkuihin.

heinäkuuta 2025

, kevyiden kulkuneuvojen akkuihin

Tarkistus 133

Tarkistus 133

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 2 kohta – 4 alakohta – johdantokappale

7 artikla – 2 kohta – 4 alakohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Komissio hyväksyy viimeistään
  31
  päivänä
  joulukuuta
  2024 | Komissio hyväksyy viimeistään
  1
  päivänä
  tammikuuta
  2024 |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Komissio hyväksyy viimeistään
  31
  päivänä
  joulukuuta
  2024

31

joulukuuta

Komissio hyväksyy viimeistään
  1
  päivänä
  tammikuuta
  2024

1

tammikuuta

Tarkistus 134

Tarkistus 134

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 3 kohta – 1 alakohta

7 artikla – 3 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Sisäisesti varastoivien
  sähköajoneuvoakkujen ja ladattavien teollisuusakkujen, joiden
  teho
  on yli 2 kWh, mukana on oltava kunkin akkumallin
  ja -erän
  osalta valmistuslaitoksittain tekniset asiakirjat, jotka osoittavat, että ilmoitettu elinkaarenaikaisen hiilijalanjäljen arvo on komission kolmannen alakohdan nojalla hyväksymässä delegoidussa säädöksessä vahvistettua enimmäisarvoa alhaisempi. | Sähköajoneuvoakkujen
  , kevyiden kulkuneuvojen akkujen
  ja teollisuusakkujen, joiden
  nimellisenergia
  on yli 2 kWh, mukana on oltava kunkin akkumallin osalta valmistuslaitoksittain tekniset asiakirjat, jotka osoittavat, että ilmoitettu elinkaarenaikaisen hiilijalanjäljen arvo on komission kolmannen alakohdan nojalla hyväksymässä delegoidussa säädöksessä vahvistettua enimmäisarvoa alhaisempi. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Sisäisesti varastoivien
  sähköajoneuvoakkujen ja ladattavien teollisuusakkujen, joiden
  teho
  on yli 2 kWh, mukana on oltava kunkin akkumallin
  ja -erän
  osalta valmistuslaitoksittain tekniset asiakirjat, jotka osoittavat, että ilmoitettu elinkaarenaikaisen hiilijalanjäljen arvo on komission kolmannen alakohdan nojalla hyväksymässä delegoidussa säädöksessä vahvistettua enimmäisarvoa alhaisempi.

Sisäisesti varastoivien

teho

ja -erän

Sähköajoneuvoakkujen
  , kevyiden kulkuneuvojen akkujen
  ja teollisuusakkujen, joiden
  nimellisenergia
  on yli 2 kWh, mukana on oltava kunkin akkumallin osalta valmistuslaitoksittain tekniset asiakirjat, jotka osoittavat, että ilmoitettu elinkaarenaikaisen hiilijalanjäljen arvo on komission kolmannen alakohdan nojalla hyväksymässä delegoidussa säädöksessä vahvistettua enimmäisarvoa alhaisempi.

, kevyiden kulkuneuvojen akkujen

nimellisenergia

Tarkistus 135

Tarkistus 135

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 3 kohta – 2 alakohta

7 artikla – 3 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Ensimmäisessä alakohdassa säädettyä elinkaarenaikaisen enimmäishiilijalanjäljen vaatimusta sovelletaan 1 päivästä
  heinäkuuta
  2027 alkaen sähköajoneuvoakkuihin ja
  ladattaviin
  teollisuusakkuihin. | Ensimmäisessä alakohdassa säädettyä elinkaarenaikaisen enimmäishiilijalanjäljen vaatimusta sovelletaan 1 päivästä
  tammikuuta
  2027 alkaen sähköajoneuvoakkuihin
  , kevyiden kulkuneuvojen akkuihin
  ja teollisuusakkuihin
  , joiden nimellisenergia on yli 2 kWh. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Ensimmäisessä alakohdassa säädettyä elinkaarenaikaisen enimmäishiilijalanjäljen vaatimusta sovelletaan 1 päivästä
  heinäkuuta
  2027 alkaen sähköajoneuvoakkuihin ja
  ladattaviin
  teollisuusakkuihin.

heinäkuuta

ladattaviin

Ensimmäisessä alakohdassa säädettyä elinkaarenaikaisen enimmäishiilijalanjäljen vaatimusta sovelletaan 1 päivästä
  tammikuuta
  2027 alkaen sähköajoneuvoakkuihin
  , kevyiden kulkuneuvojen akkuihin
  ja teollisuusakkuihin
  , joiden nimellisenergia on yli 2 kWh.

tammikuuta

, kevyiden kulkuneuvojen akkuihin

, joiden nimellisenergia on yli 2 kWh.

Tarkistus 136

Tarkistus 136

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 3 kohta – 3 alakohta

7 artikla – 3 kohta – 3 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Komissio antaa 73 artiklan mukaisesti viimeistään 1 päivänä heinäkuuta
  2026
  delegoidun säädöksen, jolla täydennetään tätä asetusta määrittämällä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu elinkaarenaikainen enimmäishiilijalanjälki. Komissio ottaa tätä delegoitua säädöstä valmistellessaan huomioon liitteessä II esitetyt keskeiset osatekijät. | Komissio antaa 73 artiklan mukaisesti viimeistään 1 päivänä heinäkuuta
  2025
  delegoidun säädöksen, jolla täydennetään tätä asetusta määrittämällä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu elinkaarenaikainen enimmäishiilijalanjälki. Komissio ottaa tätä delegoitua säädöstä valmistellessaan huomioon liitteessä II esitetyt keskeiset osatekijät. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Komissio antaa 73 artiklan mukaisesti viimeistään 1 päivänä heinäkuuta
  2026
  delegoidun säädöksen, jolla täydennetään tätä asetusta määrittämällä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu elinkaarenaikainen enimmäishiilijalanjälki. Komissio ottaa tätä delegoitua säädöstä valmistellessaan huomioon liitteessä II esitetyt keskeiset osatekijät.

2026

Komissio antaa 73 artiklan mukaisesti viimeistään 1 päivänä heinäkuuta
  2025
  delegoidun säädöksen, jolla täydennetään tätä asetusta määrittämällä ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu elinkaarenaikainen enimmäishiilijalanjälki. Komissio ottaa tätä delegoitua säädöstä valmistellessaan huomioon liitteessä II esitetyt keskeiset osatekijät.

2025

Tarkistus 137

Tarkistus 137

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 3 kohta – 4 alakohta

7 artikla – 3 kohta – 4 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Elinkaarenaikaisen enimmäishiilijalanjäljen käyttöönotto johtaa tarvittaessa 2 alakohdassa tarkoitettujen akkujen hiilijalanjälkiluokkien uudelleenluokitteluun. | Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 73 artiklan mukaisesti ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun elinkaarenaikaisen hiilijalanjäljen enimmäismäärän muuttamiseksi 1 kohdan mukaisesti ilmoitettujen viimeisimpien saatavilla olevien tietojen perusteella.
  Elinkaarenaikaisen enimmäishiilijalanjäljen käyttöönotto johtaa tarvittaessa 2 alakohdassa tarkoitettujen akkujen hiilijalanjälkiluokkien uudelleenluokitteluun. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Elinkaarenaikaisen enimmäishiilijalanjäljen käyttöönotto johtaa tarvittaessa 2 alakohdassa tarkoitettujen akkujen hiilijalanjälkiluokkien uudelleenluokitteluun.

Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 73 artiklan mukaisesti ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun elinkaarenaikaisen hiilijalanjäljen enimmäismäärän muuttamiseksi 1 kohdan mukaisesti ilmoitettujen viimeisimpien saatavilla olevien tietojen perusteella.
  Elinkaarenaikaisen enimmäishiilijalanjäljen käyttöönotto johtaa tarvittaessa 2 alakohdassa tarkoitettujen akkujen hiilijalanjälkiluokkien uudelleenluokitteluun.

Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 73 artiklan mukaisesti ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun elinkaarenaikaisen hiilijalanjäljen enimmäismäärän muuttamiseksi 1 kohdan mukaisesti ilmoitettujen viimeisimpien saatavilla olevien tietojen perusteella.

Tarkistus 138

Tarkistus 138

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 3 a kohta (uusi)

7 artikla – 3 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Komissio arvioi 31 päivään joulukuuta 2025 mennessä mahdollisuutta laajentaa tämän artiklan vaatimukset koskemaan irtoakkuja ja 3 kohdassa tarkoitettua vaatimusta koskemaan teollisuusakkuja, joiden nimellisenergia on alle 2 kWh. Tätä varten komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen ja harkitsee aiheellisia toimenpiteitä, mukaan lukien lainsäädäntöehdotukset. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 a.
     
  Komissio arvioi 31 päivään joulukuuta 2025 mennessä mahdollisuutta laajentaa tämän artiklan vaatimukset koskemaan irtoakkuja ja 3 kohdassa tarkoitettua vaatimusta koskemaan teollisuusakkuja, joiden nimellisenergia on alle 2 kWh. Tätä varten komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen ja harkitsee aiheellisia toimenpiteitä, mukaan lukien lainsäädäntöehdotukset.

Tarkistus 139

Tarkistus 139

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

8 artikla – otsikko

8 artikla – otsikko

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Kierrätetty sisältö teollisuusakuissa, sähköajoneuvoakuissa ja autonakuissa | Kierrätetty sisältö
  irtoakuissa, kevyiden kulkuneuvojen akuissa,
  teollisuusakuissa, sähköajoneuvoakuissa ja autonakuissa |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Kierrätetty sisältö teollisuusakuissa, sähköajoneuvoakuissa ja autonakuissa

Kierrätetty sisältö
  irtoakuissa, kevyiden kulkuneuvojen akuissa,
  teollisuusakuissa, sähköajoneuvoakuissa ja autonakuissa

irtoakuissa, kevyiden kulkuneuvojen akuissa,

Tarkistus 140

Tarkistus 140

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

8 artikla – 1 kohta – 1 alakohta

8 artikla – 1 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Sisäisesti varastoivien
  teollisuusakkujen, sähköajoneuvoakkujen ja autonakkujen,
  joiden teho on yli 2 kWh
  ja joiden aktiivimateriaaleissa on kobolttia, lyijyä, litiumia tai nikkeliä, mukana on 1 päivästä
  tammikuuta 2027
  alkaen oltava tekniset asiakirjat, joissa on tiedot jätteestä talteenotetun koboltin, lyijyn, litiumin tai nikkelin määrästä aktiivimateriaaleissa kussakin akkumallissa
  ja -erässä
  valmistuslaitoksittain. | Irtoakkujen, yleiskäyttöisiä irtoakkuja lukuun ottamatta, kevyiden kulkuneuvojen akkujen,
  teollisuusakkujen, sähköajoneuvoakkujen ja autonakkujen, joiden aktiivimateriaaleissa on kobolttia, lyijyä, litiumia tai nikkeliä, mukana on 1 päivästä
  heinäkuuta 2025
  alkaen oltava tekniset asiakirjat, joissa on tiedot jätteestä talteenotetun koboltin, lyijyn, litiumin tai nikkelin määrästä aktiivimateriaaleissa kussakin akkumallissa valmistuslaitoksittain. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Sisäisesti varastoivien
  teollisuusakkujen, sähköajoneuvoakkujen ja autonakkujen,
  joiden teho on yli 2 kWh
  ja joiden aktiivimateriaaleissa on kobolttia, lyijyä, litiumia tai nikkeliä, mukana on 1 päivästä
  tammikuuta 2027
  alkaen oltava tekniset asiakirjat, joissa on tiedot jätteestä talteenotetun koboltin, lyijyn, litiumin tai nikkelin määrästä aktiivimateriaaleissa kussakin akkumallissa
  ja -erässä
  valmistuslaitoksittain.

Sisäisesti varastoivien

joiden teho on yli 2 kWh

tammikuuta 2027

ja -erässä

Irtoakkujen, yleiskäyttöisiä irtoakkuja lukuun ottamatta, kevyiden kulkuneuvojen akkujen,
  teollisuusakkujen, sähköajoneuvoakkujen ja autonakkujen, joiden aktiivimateriaaleissa on kobolttia, lyijyä, litiumia tai nikkeliä, mukana on 1 päivästä
  heinäkuuta 2025
  alkaen oltava tekniset asiakirjat, joissa on tiedot jätteestä talteenotetun koboltin, lyijyn, litiumin tai nikkelin määrästä aktiivimateriaaleissa kussakin akkumallissa valmistuslaitoksittain.

Irtoakkujen, yleiskäyttöisiä irtoakkuja lukuun ottamatta, kevyiden kulkuneuvojen akkujen,

heinäkuuta 2025

Tarkistus 141

Tarkistus 141

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

8 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

8 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Komissio hyväksyy viimeistään 31 päivänä joulukuuta
  2025


  täytäntöönpanosäädöksen, jossa vahvistetaan
  menetelmä jätteestä talteenotetun koboltin, lyijyn, litiumin tai nikkelin määrän laskemiseksi ja todentamiseksi ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen akkujen aktiivimateriaaleissa
  sekä teknisten asiakirjojen
  muoto. Tämä täytäntöönpanosäädös hyväksytään 74 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. | Komissio hyväksyy viimeistään 31 päivänä joulukuuta
  2023


  : |
| | (a) | 73 artiklan mukaisesti delegoidun säädöksen, jolla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla
  menetelmä jätteestä talteenotetun koboltin, lyijyn, litiumin tai nikkelin määrän laskemiseksi ja todentamiseksi ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen akkujen aktiivimateriaaleissa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Komissio hyväksyy viimeistään 31 päivänä joulukuuta
  2025


  täytäntöönpanosäädöksen, jossa vahvistetaan
  menetelmä jätteestä talteenotetun koboltin, lyijyn, litiumin tai nikkelin määrän laskemiseksi ja todentamiseksi ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen akkujen aktiivimateriaaleissa
  sekä teknisten asiakirjojen
  muoto. Tämä täytäntöönpanosäädös hyväksytään 74 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

2025

täytäntöönpanosäädöksen, jossa vahvistetaan

sekä teknisten asiakirjojen

Komissio hyväksyy viimeistään 31 päivänä joulukuuta
  2023


  :

2023

:

(a)

(a)

73 artiklan mukaisesti delegoidun säädöksen, jolla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla
  menetelmä jätteestä talteenotetun koboltin, lyijyn, litiumin tai nikkelin määrän laskemiseksi ja todentamiseksi ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen akkujen aktiivimateriaaleissa;

73 artiklan mukaisesti delegoidun säädöksen, jolla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla

| (b) | täytäntöönpanosäädöksen, jolla vahvistetaan talteenotettuja materiaaleja koskevan ilmoituksen
  muoto
  ja siihen liittyvät tekniset asiakirjat
  . Tämä täytäntöönpanosäädös hyväksytään 74 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. |
| --- | --- |

(b)

(b)

täytäntöönpanosäädöksen, jolla vahvistetaan talteenotettuja materiaaleja koskevan ilmoituksen
  muoto
  ja siihen liittyvät tekniset asiakirjat
  . Tämä täytäntöönpanosäädös hyväksytään 74 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

täytäntöönpanosäädöksen, jolla vahvistetaan talteenotettuja materiaaleja koskevan ilmoituksen

ja siihen liittyvät tekniset asiakirjat

Tarkistus 142

Tarkistus 142

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

8 artikla – 2 kohta – johdantokappale

8 artikla – 2 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   
  Sisäisesti varastoivien
  teollisuusakkujen, sähköajoneuvoakkujen ja autonakkujen
  , joiden teho on yli 2 kWh ja
  joiden aktiivimateriaaleissa on kobolttia, lyijyä, litiumia tai nikkeliä, mukana on 1 päivästä tammikuuta 2030 alkaen oltava tekniset asiakirjat, jotka todistavat, että kyseisten akkujen aktiivimateriaaleista vähintään seuraava osuus on jätteestä talteenotettua kobolttia, lyijyä, litiumia tai nikkeliä kussakin akkumallissa ja -erässä valmistuslaitoksittain: | 2.   
  Irtoakkujen, yleiskäyttöisiä irtoakkuja lukuun ottamatta, kevyiden kulkuneuvojen akkujen,
  teollisuusakkujen, sähköajoneuvoakkujen ja autonakkujen, joiden aktiivimateriaaleissa on kobolttia, lyijyä, litiumia tai nikkeliä, mukana on 1 päivästä tammikuuta 2030 alkaen oltava tekniset asiakirjat, jotka todistavat, että kyseisten akkujen aktiivimateriaaleista vähintään seuraava osuus on jätteestä talteenotettua kobolttia, lyijyä, litiumia tai nikkeliä kussakin akkumallissa valmistuslaitoksittain: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   
  Sisäisesti varastoivien
  teollisuusakkujen, sähköajoneuvoakkujen ja autonakkujen
  , joiden teho on yli 2 kWh ja
  joiden aktiivimateriaaleissa on kobolttia, lyijyä, litiumia tai nikkeliä, mukana on 1 päivästä tammikuuta 2030 alkaen oltava tekniset asiakirjat, jotka todistavat, että kyseisten akkujen aktiivimateriaaleista vähintään seuraava osuus on jätteestä talteenotettua kobolttia, lyijyä, litiumia tai nikkeliä kussakin akkumallissa ja -erässä valmistuslaitoksittain:

2.   
  Irtoakkujen, yleiskäyttöisiä irtoakkuja lukuun ottamatta, kevyiden kulkuneuvojen akkujen,
  teollisuusakkujen, sähköajoneuvoakkujen ja autonakkujen, joiden aktiivimateriaaleissa on kobolttia, lyijyä, litiumia tai nikkeliä, mukana on 1 päivästä tammikuuta 2030 alkaen oltava tekniset asiakirjat, jotka todistavat, että kyseisten akkujen aktiivimateriaaleista vähintään seuraava osuus on jätteestä talteenotettua kobolttia, lyijyä, litiumia tai nikkeliä kussakin akkumallissa valmistuslaitoksittain:

Tarkistus 143

Tarkistus 143

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

8 artikla – 3 kohta – johdantokappale

8 artikla – 3 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   
  Sisäisesti varastoivien
  teollisuusakkujen, sähköajoneuvoakkujen ja autonakkujen,
  joiden teho on yli 2 kWh ja
  joiden aktiivimateriaaleissa on kobolttia, lyijyä, litiumia tai nikkeliä, mukana on 1 päivästä tammikuuta 2035 alkaen oltava tekniset asiakirjat, jotka todistavat, että kyseisten akkujen aktiivimateriaaleista vähintään seuraava osuus on jätteestä talteenotettua kobolttia, lyijyä, litiumia tai nikkeliä kussakin akkumallissa ja -erässä valmistuslaitoksittain: | 3.   
  Irtoakkujen, yleiskäyttöisiä irtoakkuja lukuun ottamatta, kevyiden kulkuneuvojen akkujen,
  teollisuusakkujen, sähköajoneuvoakkujen ja autonakkujen, joiden aktiivimateriaaleissa on kobolttia, lyijyä, litiumia tai nikkeliä, mukana on 1 päivästä tammikuuta 2035 alkaen oltava tekniset asiakirjat, jotka todistavat, että kyseisten akkujen aktiivimateriaaleista vähintään seuraava osuus on jätteestä talteenotettua kobolttia, lyijyä, litiumia tai nikkeliä kussakin akkumallissa valmistuslaitoksittain: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   
  Sisäisesti varastoivien
  teollisuusakkujen, sähköajoneuvoakkujen ja autonakkujen,
  joiden teho on yli 2 kWh ja
  joiden aktiivimateriaaleissa on kobolttia, lyijyä, litiumia tai nikkeliä, mukana on 1 päivästä tammikuuta 2035 alkaen oltava tekniset asiakirjat, jotka todistavat, että kyseisten akkujen aktiivimateriaaleista vähintään seuraava osuus on jätteestä talteenotettua kobolttia, lyijyä, litiumia tai nikkeliä kussakin akkumallissa ja -erässä valmistuslaitoksittain:

3.   
  Irtoakkujen, yleiskäyttöisiä irtoakkuja lukuun ottamatta, kevyiden kulkuneuvojen akkujen,
  teollisuusakkujen, sähköajoneuvoakkujen ja autonakkujen, joiden aktiivimateriaaleissa on kobolttia, lyijyä, litiumia tai nikkeliä, mukana on 1 päivästä tammikuuta 2035 alkaen oltava tekniset asiakirjat, jotka todistavat, että kyseisten akkujen aktiivimateriaaleista vähintään seuraava osuus on jätteestä talteenotettua kobolttia, lyijyä, litiumia tai nikkeliä kussakin akkumallissa valmistuslaitoksittain:

Tarkistus 144

Tarkistus 144

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

8 artikla – 4 kohta

8 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   
  Siirretään komissiolle valta antaa
  31
  päivään
  joulukuuta 2027
  mennessä 73 artiklan mukaisesti delegoitu säädös
  2 ja 3 kohdassa
  säädettyjen tavoitteiden muuttamiseksi, jos se on perusteltua ja tarkoituksenmukaista
  jätteestä talteenotetun koboltin, lyijyn, litiumin tai nikkelin saatavuuden tai puutteen vuoksi. | 4.   
  Edellä 1 kohdassa tarkoitetun menetelmän vahvistamisen jälkeen ja viimeistään
  31
  päivänä
  joulukuuta 2027
  komissio arvioi, onko
  2 ja 3 kohdassa
  säädettyjä tavoitteita aiheellista tarkistaa
  jätteestä talteenotetun koboltin, lyijyn, litiumin tai nikkelin
  nykyisen ja vuosiksi 2030 ja 2035ennustetun
  saatavuuden tai puutteen vuoksi
  ja ottaen huomioon tekniikan ja tieteen kehityksen
  .
  Komissio arvioi myös, missä määrin kyseiset tavoitteet saavutetaan kulutusta edeltävällä tai kulutuksen jälkeisellä jätteellä ja onko tarkoituksenmukaista rajoittaa tavoitteiden saavuttaminen ainoastaan kulutuksen jälkeiseen jätteeseen. Tämän arvioinnin pohjalta komissio tekee tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.   
  Siirretään komissiolle valta antaa
  31
  päivään
  joulukuuta 2027
  mennessä 73 artiklan mukaisesti delegoitu säädös
  2 ja 3 kohdassa
  säädettyjen tavoitteiden muuttamiseksi, jos se on perusteltua ja tarkoituksenmukaista
  jätteestä talteenotetun koboltin, lyijyn, litiumin tai nikkelin saatavuuden tai puutteen vuoksi.

4.   
  Edellä 1 kohdassa tarkoitetun menetelmän vahvistamisen jälkeen ja viimeistään
  31
  päivänä
  joulukuuta 2027
  komissio arvioi, onko
  2 ja 3 kohdassa
  säädettyjä tavoitteita aiheellista tarkistaa
  jätteestä talteenotetun koboltin, lyijyn, litiumin tai nikkelin
  nykyisen ja vuosiksi 2030 ja 2035ennustetun
  saatavuuden tai puutteen vuoksi
  ja ottaen huomioon tekniikan ja tieteen kehityksen
  .
  Komissio arvioi myös, missä määrin kyseiset tavoitteet saavutetaan kulutusta edeltävällä tai kulutuksen jälkeisellä jätteellä ja onko tarkoituksenmukaista rajoittaa tavoitteiden saavuttaminen ainoastaan kulutuksen jälkeiseen jätteeseen. Tämän arvioinnin pohjalta komissio tekee tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksen.

Tarkistus 145

Tarkistus 145

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

8 artikla – 4 a kohta (uusi)

8 artikla – 4 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 4 a.
     
  Kun se on perusteltua sellaisten akkuteknologian muutosten huomioon ottamiseksi, jotka vaikuttavat talteenotettavien materiaalien tyyppeihin, komissiolle siirretään valta hyväksyä 73 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta sisällyttämällä uusia raaka-aineita ja tavoitteita 2 ja 3 kohdassa tarkoitettuihin luetteloihin. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4 a.
     
  Kun se on perusteltua sellaisten akkuteknologian muutosten huomioon ottamiseksi, jotka vaikuttavat talteenotettavien materiaalien tyyppeihin, komissiolle siirretään valta hyväksyä 73 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta sisällyttämällä uusia raaka-aineita ja tavoitteita 2 ja 3 kohdassa tarkoitettuihin luetteloihin.

Tarkistus 146

Tarkistus 146

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – otsikko

9 artikla – otsikko

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Yleiskäyttöisten
  irtoakkujen suorituskyky- ja kestovaatimukset | Irtoakkujen suorituskyky- ja kestovaatimukset |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Yleiskäyttöisten
  irtoakkujen suorituskyky- ja kestovaatimukset

Yleiskäyttöisten

Irtoakkujen suorituskyky- ja kestovaatimukset

Tarkistus 147

Tarkistus 147

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 1 kohta

9 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   
  Yleiskäyttöisten
  irtoakkujen on 1 päivästä tammikuuta 2027 alkaen täytettävä liitteessä III esitettyjen sähkökemiallisen suorituskyvyn ja keston muuttujien arvot, jotka vahvistetaan komission 2 kohdan nojalla hyväksymässä delegoidussa säädöksessä. | 1.   Irtoakkujen on 1 päivästä tammikuuta 2027 alkaen täytettävä liitteessä III esitettyjen sähkökemiallisen suorituskyvyn ja keston muuttujien arvot, jotka vahvistetaan komission 2 kohdan nojalla hyväksymässä delegoidussa säädöksessä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   
  Yleiskäyttöisten
  irtoakkujen on 1 päivästä tammikuuta 2027 alkaen täytettävä liitteessä III esitettyjen sähkökemiallisen suorituskyvyn ja keston muuttujien arvot, jotka vahvistetaan komission 2 kohdan nojalla hyväksymässä delegoidussa säädöksessä.

1.   Irtoakkujen on 1 päivästä tammikuuta 2027 alkaen täytettävä liitteessä III esitettyjen sähkökemiallisen suorituskyvyn ja keston muuttujien arvot, jotka vahvistetaan komission 2 kohdan nojalla hyväksymässä delegoidussa säädöksessä.

Tarkistus 148

Tarkistus 148

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 2 kohta – 1 alakohta

9 artikla – 2 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Komissio hyväksyy 73 artiklan mukaisesti viimeistään
  31
  päivänä
  joulukuuta
  2025 delegoidun säädöksen, jolla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla liitteessä III esitettyjen sähkökemiallisen suorituskyvyn ja keston muuttujien vähimmäisarvot, jotka
  yleiskäyttöisten
  irtoakkujen on täytettävä. | Komissio hyväksyy 73 artiklan mukaisesti viimeistään
  1
  päivänä
  heinäkuuta
  2025 delegoidun säädöksen, jolla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla liitteessä III esitettyjen sähkökemiallisen suorituskyvyn ja keston muuttujien vähimmäisarvot, jotka irtoakkujen
  , yleiskäyttöiset irtoakut mukaan lukien,
  on täytettävä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Komissio hyväksyy 73 artiklan mukaisesti viimeistään
  31
  päivänä
  joulukuuta
  2025 delegoidun säädöksen, jolla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla liitteessä III esitettyjen sähkökemiallisen suorituskyvyn ja keston muuttujien vähimmäisarvot, jotka
  yleiskäyttöisten
  irtoakkujen on täytettävä.

31

joulukuuta

yleiskäyttöisten

Komissio hyväksyy 73 artiklan mukaisesti viimeistään
  1
  päivänä
  heinäkuuta
  2025 delegoidun säädöksen, jolla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla liitteessä III esitettyjen sähkökemiallisen suorituskyvyn ja keston muuttujien vähimmäisarvot, jotka irtoakkujen
  , yleiskäyttöiset irtoakut mukaan lukien,
  on täytettävä.

1

heinäkuuta

, yleiskäyttöiset irtoakut mukaan lukien,

Tarkistus 149

Tarkistus 149

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 2 kohta – 2 alakohta

9 artikla – 2 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Siirretään komissiolle valta antaa 73 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitteessä III esitettyjä sähkökemiallisen suorituskyvyn ja keston muuttujia tekniikan ja tieteen kehityksen huomioon ottamiseksi. | Siirretään komissiolle valta antaa 73 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitteessä III esitettyjä
  vähimmäisarvoja ja lisätään uusia
  sähkökemiallisen suorituskyvyn ja keston muuttujia tekniikan ja tieteen kehityksen huomioon ottamiseksi. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Siirretään komissiolle valta antaa 73 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitteessä III esitettyjä sähkökemiallisen suorituskyvyn ja keston muuttujia tekniikan ja tieteen kehityksen huomioon ottamiseksi.

Siirretään komissiolle valta antaa 73 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitteessä III esitettyjä
  vähimmäisarvoja ja lisätään uusia
  sähkökemiallisen suorituskyvyn ja keston muuttujia tekniikan ja tieteen kehityksen huomioon ottamiseksi.

vähimmäisarvoja ja lisätään uusia

Tarkistus 150

Tarkistus 150

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 2 kohta – 3 alakohta

9 artikla – 2 kohta – 3 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Valmistellessaan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua delegoitua säädöstä komissio ottaa huomioon tarpeen vähentää
  yleiskäyttöisten
  irtoakkujen elinkaarenaikaisia ympäristövaikutuksia sekä asiaa koskevat kansainväliset standardit ja merkintäjärjestelmät. Komissio varmistaa myös, että kyseisessä delegoidussa säädöksessä vahvistetuilla säännöksillä ei ole merkittävää kielteistä vaikutusta näiden akkujen tai niillä varustettujen laitteiden toiminnallisuuteen, kohtuuhintaisuuteen ja loppukäyttäjien kustannuksiin eikä teollisuuden kilpailukykyyn.
  Akkujen ja kyseisten laitteiden valmistajille ei saa aiheutua kohtuutonta hallinnollista rasitetta. | Valmistellessaan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua delegoitua säädöstä komissio ottaa huomioon tarpeen vähentää irtoakkujen elinkaarenaikaisia ympäristövaikutuksia
  ja lisätä resurssitehokkuutta, sekä ottaa huomioon
  asiaa koskevat kansainväliset standardit ja merkintäjärjestelmät. Komissio varmistaa myös, että kyseisessä delegoidussa säädöksessä vahvistetuilla säännöksillä ei ole merkittävää kielteistä vaikutusta näiden akkujen tai niillä varustettujen laitteiden
  turvallisuuteen ja
  toiminnallisuuteen, kohtuuhintaisuuteen ja loppukäyttäjien kustannuksiin eikä teollisuuden kilpailukykyyn. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Valmistellessaan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua delegoitua säädöstä komissio ottaa huomioon tarpeen vähentää
  yleiskäyttöisten
  irtoakkujen elinkaarenaikaisia ympäristövaikutuksia sekä asiaa koskevat kansainväliset standardit ja merkintäjärjestelmät. Komissio varmistaa myös, että kyseisessä delegoidussa säädöksessä vahvistetuilla säännöksillä ei ole merkittävää kielteistä vaikutusta näiden akkujen tai niillä varustettujen laitteiden toiminnallisuuteen, kohtuuhintaisuuteen ja loppukäyttäjien kustannuksiin eikä teollisuuden kilpailukykyyn.
  Akkujen ja kyseisten laitteiden valmistajille ei saa aiheutua kohtuutonta hallinnollista rasitetta.

yleiskäyttöisten

Akkujen ja kyseisten laitteiden valmistajille ei saa aiheutua kohtuutonta hallinnollista rasitetta.

Valmistellessaan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua delegoitua säädöstä komissio ottaa huomioon tarpeen vähentää irtoakkujen elinkaarenaikaisia ympäristövaikutuksia
  ja lisätä resurssitehokkuutta, sekä ottaa huomioon
  asiaa koskevat kansainväliset standardit ja merkintäjärjestelmät. Komissio varmistaa myös, että kyseisessä delegoidussa säädöksessä vahvistetuilla säännöksillä ei ole merkittävää kielteistä vaikutusta näiden akkujen tai niillä varustettujen laitteiden
  turvallisuuteen ja
  toiminnallisuuteen, kohtuuhintaisuuteen ja loppukäyttäjien kustannuksiin eikä teollisuuden kilpailukykyyn.

ja lisätä resurssitehokkuutta, sekä ottaa huomioon

turvallisuuteen ja

Tarkistus 151

Tarkistus 151

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 3 kohta

9 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Komissio arvioi viimeistään 31 päivänä joulukuuta
  2030
  ei-ladattavien yleiskäyttöisten irtoakkujen asteittaiseen käytöstäpoistoon tähtäävien toimenpiteiden toteutettavuutta tällaisten akkujen ympäristövaikutusten minimoimiseksi elinkaariarviointimenetelmän pohjalta. Tätä varten komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen ja harkitsee aiheellisia toimenpiteitä, mukaan lukien lainsäädäntöehdotukset. | 3.   Komissio arvioi viimeistään 31 päivänä joulukuuta
  2027
  ei-ladattavien yleiskäyttöisten irtoakkujen asteittaiseen käytöstäpoistoon tähtäävien toimenpiteiden toteutettavuutta tällaisten akkujen ympäristövaikutusten minimoimiseksi elinkaariarviointimenetelmän
  ja loppukäyttäjille tarkoitettujen käyttökelpoisten vaihtoehtojen
  pohjalta. Tätä varten komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen ja harkitsee aiheellisia toimenpiteitä, mukaan lukien lainsäädäntöehdotukset
  asteittaisesta käytöstäpoistosta, ekologista suunnittelua koskevien vaatimusten asettamisesta, tai molemmista, jos se on ympäristön kannalta hyödyllistä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Komissio arvioi viimeistään 31 päivänä joulukuuta
  2030
  ei-ladattavien yleiskäyttöisten irtoakkujen asteittaiseen käytöstäpoistoon tähtäävien toimenpiteiden toteutettavuutta tällaisten akkujen ympäristövaikutusten minimoimiseksi elinkaariarviointimenetelmän pohjalta. Tätä varten komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen ja harkitsee aiheellisia toimenpiteitä, mukaan lukien lainsäädäntöehdotukset.

3.   Komissio arvioi viimeistään 31 päivänä joulukuuta
  2027
  ei-ladattavien yleiskäyttöisten irtoakkujen asteittaiseen käytöstäpoistoon tähtäävien toimenpiteiden toteutettavuutta tällaisten akkujen ympäristövaikutusten minimoimiseksi elinkaariarviointimenetelmän
  ja loppukäyttäjille tarkoitettujen käyttökelpoisten vaihtoehtojen
  pohjalta. Tätä varten komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen ja harkitsee aiheellisia toimenpiteitä, mukaan lukien lainsäädäntöehdotukset
  asteittaisesta käytöstäpoistosta, ekologista suunnittelua koskevien vaatimusten asettamisesta, tai molemmista, jos se on ympäristön kannalta hyödyllistä.

Tarkistus 152

Tarkistus 152

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – otsikko

10 artikla – otsikko

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Ladattavien
  teollisuusakkujen
  ja
  sähköajoneuvoakkujen suorituskyky- ja kestovaatimukset | Teollisuusakkujen, sähköajoneuvoakkujen
  ja kevyiden kulkuneuvojen akkujen
  suorituskyky- ja kestovaatimukset |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Ladattavien
  teollisuusakkujen
  ja
  sähköajoneuvoakkujen suorituskyky- ja kestovaatimukset

Ladattavien

ja

Teollisuusakkujen, sähköajoneuvoakkujen
  ja kevyiden kulkuneuvojen akkujen
  suorituskyky- ja kestovaatimukset

ja kevyiden kulkuneuvojen akkujen

Tarkistus 153

Tarkistus 153

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 1 kohta – 1 alakohta

10 artikla – 1 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| [12 kuukautta asetuksen voimaantulosta] alkaen
  sisäisesti varastoivien ladattavien
  teollisuusakkujen ja sähköajoneuvoakkujen,
  joiden teho on yli 2 kWh,
  mukana on oltava tekniset asiakirjat, joihin sisältyvät liitteessä IV olevassa A osassa esitettyjen sähkökemiallisen suorituskyvyn ja keston muuttujien arvot. | [12 kuukautta asetuksen voimaantulosta] alkaen teollisuusakkujen
  , kevyiden kulkuneuvojen akkujen ja
  sähköajoneuvoakkujen mukana on oltava tekniset asiakirjat, joihin sisältyvät liitteessä IV olevassa A osassa esitettyjen sähkökemiallisen suorituskyvyn ja keston muuttujien arvot. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

[12 kuukautta asetuksen voimaantulosta] alkaen
  sisäisesti varastoivien ladattavien
  teollisuusakkujen ja sähköajoneuvoakkujen,
  joiden teho on yli 2 kWh,
  mukana on oltava tekniset asiakirjat, joihin sisältyvät liitteessä IV olevassa A osassa esitettyjen sähkökemiallisen suorituskyvyn ja keston muuttujien arvot.

sisäisesti varastoivien ladattavien

joiden teho on yli 2 kWh,

[12 kuukautta asetuksen voimaantulosta] alkaen teollisuusakkujen
  , kevyiden kulkuneuvojen akkujen ja
  sähköajoneuvoakkujen mukana on oltava tekniset asiakirjat, joihin sisältyvät liitteessä IV olevassa A osassa esitettyjen sähkökemiallisen suorituskyvyn ja keston muuttujien arvot.

, kevyiden kulkuneuvojen akkujen ja

Tarkistus 154

Tarkistus 154

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 1 a kohta (uusi)

10 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen teollisuusakkujen, kevyiden ajoneuvojen akkujen ja sähköajoneuvoakkujen suorituskykyä ja kestoa koskevien tietojen on oltava saatavilla viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2026 sähköisen tietojenvaihtojärjestelmän julkisessa osassa 64 artiklassa ja liitteessä XIII säädetyllä tavalla. Kyseisten akkujen suorituskykyä ja kestoa koskevien tietojen on oltava kuluttajien saatavilla ennen ostamista. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 a.
     
  Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen teollisuusakkujen, kevyiden ajoneuvojen akkujen ja sähköajoneuvoakkujen suorituskykyä ja kestoa koskevien tietojen on oltava saatavilla viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2026 sähköisen tietojenvaihtojärjestelmän julkisessa osassa 64 artiklassa ja liitteessä XIII säädetyllä tavalla. Kyseisten akkujen suorituskykyä ja kestoa koskevien tietojen on oltava kuluttajien saatavilla ennen ostamista.

Tarkistus 155

Tarkistus 155

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 1 b kohta (uusi)

10 artikla – 1 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 b.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa 73 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitteessä IV esitettyjä sähköajoneuvoakkujen sähkökemiallisen suorituskyvyn ja keston muuttujia tekniikan ja tieteen kehityksen huomioon ottamiseksi. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 b.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa 73 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitteessä IV esitettyjä sähköajoneuvoakkujen sähkökemiallisen suorituskyvyn ja keston muuttujia tekniikan ja tieteen kehityksen huomioon ottamiseksi.

Tarkistus 156

Tarkistus 156

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 1 c kohta (uusi)

10 artikla – 1 c kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 c.
     
  Komissio antaa 73 artiklan mukaisesti delegoidun säädöksen, jolla muutetaan liitteessä IV vahvistettuja sähköajoneuvoakkujen sähkökemiallisen suorituskyvyn ja kestävyyden parametreja, kuuden kuukauden kuluessa sähköajoneuvoja ja ympäristöä käsittelevän UNECE:n epävirallisen työryhmän teknisten eritelmien hyväksymisestä liitteessä IV esitettyjen muuttujien ja UNECE:n teknisten eritelmien johdonmukaisuuden varmistamiseksi. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 c.
     
  Komissio antaa 73 artiklan mukaisesti delegoidun säädöksen, jolla muutetaan liitteessä IV vahvistettuja sähköajoneuvoakkujen sähkökemiallisen suorituskyvyn ja kestävyyden parametreja, kuuden kuukauden kuluessa sähköajoneuvoja ja ympäristöä käsittelevän UNECE:n epävirallisen työryhmän teknisten eritelmien hyväksymisestä liitteessä IV esitettyjen muuttujien ja UNECE:n teknisten eritelmien johdonmukaisuuden varmistamiseksi.

Tarkistus 157

Tarkistus 157

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 2 kohta

10 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   
  Sisäisesti varastoivien ladattavien
  teollisuusakkujen
  , joiden teho on yli 2 kWh,
  on 1 päivästä tammikuuta 2026 alkaen täytettävä vähimmäisarvot, jotka vahvistetaan komission 3 kohdan nojalla hyväksymässä delegoidussa säädöksessä liitteessä IV olevassa A osassa esitetyille sähkökemiallisen suorituskyvyn ja keston muuttujille. | 2.   Teollisuusakkujen
  , kevyiden kulkuneuvojen akkujen ja sähköajoneuvoakkujen
  on 1 päivästä tammikuuta 2026 alkaen täytettävä
  tietyn akkutyypin
  vähimmäisarvot, jotka vahvistetaan komission 3 kohdan nojalla hyväksymässä delegoidussa säädöksessä liitteessä IV olevassa A osassa esitetyille sähkökemiallisen suorituskyvyn ja keston muuttujille. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   
  Sisäisesti varastoivien ladattavien
  teollisuusakkujen
  , joiden teho on yli 2 kWh,
  on 1 päivästä tammikuuta 2026 alkaen täytettävä vähimmäisarvot, jotka vahvistetaan komission 3 kohdan nojalla hyväksymässä delegoidussa säädöksessä liitteessä IV olevassa A osassa esitetyille sähkökemiallisen suorituskyvyn ja keston muuttujille.

2.   Teollisuusakkujen
  , kevyiden kulkuneuvojen akkujen ja sähköajoneuvoakkujen
  on 1 päivästä tammikuuta 2026 alkaen täytettävä
  tietyn akkutyypin
  vähimmäisarvot, jotka vahvistetaan komission 3 kohdan nojalla hyväksymässä delegoidussa säädöksessä liitteessä IV olevassa A osassa esitetyille sähkökemiallisen suorituskyvyn ja keston muuttujille.

Tarkistus 158

Tarkistus 158

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 3 kohta – 1 alakohta

10 artikla – 3 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Komissio hyväksyy 73 artiklan mukaisesti viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2024 delegoidun säädöksen, jolla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla liitteessä IV olevassa A osassa esitettyjen sähkökemiallisen suorituskyvyn ja keston muuttujien vähimmäisarvot, jotka
  sisäisesti varastoivien ladattavien
  teollisuusakkujen
  , joiden teho on yli 2 kWh,
  on täytettävä. | Komissio hyväksyy 73 artiklan mukaisesti viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2024 delegoidun säädöksen, jolla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla liitteessä IV olevassa A osassa esitettyjen sähkökemiallisen suorituskyvyn ja keston muuttujien vähimmäisarvot, jotka
  kevyiden kulkuneuvojen akkujen, sähköajoneuvoakkujen ja
  teollisuusakkujen on täytettävä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Komissio hyväksyy 73 artiklan mukaisesti viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2024 delegoidun säädöksen, jolla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla liitteessä IV olevassa A osassa esitettyjen sähkökemiallisen suorituskyvyn ja keston muuttujien vähimmäisarvot, jotka
  sisäisesti varastoivien ladattavien
  teollisuusakkujen
  , joiden teho on yli 2 kWh,
  on täytettävä.

sisäisesti varastoivien ladattavien

, joiden teho on yli 2 kWh,

Komissio hyväksyy 73 artiklan mukaisesti viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2024 delegoidun säädöksen, jolla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla liitteessä IV olevassa A osassa esitettyjen sähkökemiallisen suorituskyvyn ja keston muuttujien vähimmäisarvot, jotka
  kevyiden kulkuneuvojen akkujen, sähköajoneuvoakkujen ja
  teollisuusakkujen on täytettävä.

kevyiden kulkuneuvojen akkujen, sähköajoneuvoakkujen ja

Tarkistus 159

Tarkistus 159

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 3 kohta – 2 alakohta

10 artikla – 3 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua delegoitua säädöstä valmistellessaan komissio ottaa huomioon tarpeen vähentää
  sisäisesti varastoivien ladattavien
  teollisuusakkujen
  , joiden teho on yli 2 kWh,
  elinkaarenaikaisia ympäristövaikutuksia ja varmistaa, että delegoidussa säädöksessä vahvistetuilla vaatimuksilla ei ole merkittävää kielteistä vaikutusta näiden akkujen tai niillä varustettujen laitteiden toiminnallisuuteen, kohtuuhintaisuuteen ja teollisuuden kilpailukykyyn.
  Akkujen ja kyseisten laitteiden valmistajille ei saa aiheutua kohtuutonta hallinnollista rasitetta. | Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua delegoitua säädöstä valmistellessaan komissio ottaa huomioon tarpeen vähentää teollisuusakkujen
  , sähköajoneuvoakkujen ja kevyiden kulkuneuvojen akkujen
  elinkaarenaikaisia ympäristövaikutuksia ja varmistaa, että delegoidussa säädöksessä vahvistetuilla vaatimuksilla ei ole merkittävää kielteistä vaikutusta näiden akkujen tai niillä varustettujen laitteiden toiminnallisuuteen, kohtuuhintaisuuteen ja teollisuuden kilpailukykyyn. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua delegoitua säädöstä valmistellessaan komissio ottaa huomioon tarpeen vähentää
  sisäisesti varastoivien ladattavien
  teollisuusakkujen
  , joiden teho on yli 2 kWh,
  elinkaarenaikaisia ympäristövaikutuksia ja varmistaa, että delegoidussa säädöksessä vahvistetuilla vaatimuksilla ei ole merkittävää kielteistä vaikutusta näiden akkujen tai niillä varustettujen laitteiden toiminnallisuuteen, kohtuuhintaisuuteen ja teollisuuden kilpailukykyyn.
  Akkujen ja kyseisten laitteiden valmistajille ei saa aiheutua kohtuutonta hallinnollista rasitetta.

sisäisesti varastoivien ladattavien

, joiden teho on yli 2 kWh,

Akkujen ja kyseisten laitteiden valmistajille ei saa aiheutua kohtuutonta hallinnollista rasitetta.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua delegoitua säädöstä valmistellessaan komissio ottaa huomioon tarpeen vähentää teollisuusakkujen
  , sähköajoneuvoakkujen ja kevyiden kulkuneuvojen akkujen
  elinkaarenaikaisia ympäristövaikutuksia ja varmistaa, että delegoidussa säädöksessä vahvistetuilla vaatimuksilla ei ole merkittävää kielteistä vaikutusta näiden akkujen tai niillä varustettujen laitteiden toiminnallisuuteen, kohtuuhintaisuuteen ja teollisuuden kilpailukykyyn.

, sähköajoneuvoakkujen ja kevyiden kulkuneuvojen akkujen

Tarkistus 160

Tarkistus 160

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 3 a kohta (uusi)

10 artikla – 3 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa 73 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitteessä IV vahvistettuja sähkökemiallisen suorituskyvyn ja keston vähimmäisarvoja tekniikan ja tieteen kehityksen huomioon ottamiseksi, jotta varmistetaan synergiaedut niiden vähimmäisarvojen kanssa, joita saatetaan saada sähköajoneuvoja ja ympäristöä käsittelevän UNECE:n epävirallisen työryhmän työn perusteella, ja jotta vältetään tarpeettomat päällekkäisyydet. Sähkökemiallisen suorituskyvyn ja keston vähimmäisarvojen muuttaminen ei saa johtaa sähköajoneuvoakkujen suorituskyvyn ja keston heikkenemiseen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 a.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa 73 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitteessä IV vahvistettuja sähkökemiallisen suorituskyvyn ja keston vähimmäisarvoja tekniikan ja tieteen kehityksen huomioon ottamiseksi, jotta varmistetaan synergiaedut niiden vähimmäisarvojen kanssa, joita saatetaan saada sähköajoneuvoja ja ympäristöä käsittelevän UNECE:n epävirallisen työryhmän työn perusteella, ja jotta vältetään tarpeettomat päällekkäisyydet. Sähkökemiallisen suorituskyvyn ja keston vähimmäisarvojen muuttaminen ei saa johtaa sähköajoneuvoakkujen suorituskyvyn ja keston heikkenemiseen.

Tarkistus 161

Tarkistus 161

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

11 artikla – otsikko

11 artikla – otsikko

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Irtoakkujen irrotettavuus ja vaihdettavuus | Irtoakkujen
  ja kevyiden kulkuneuvojen akkujen
  irrotettavuus ja vaihdettavuus |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Irtoakkujen irrotettavuus ja vaihdettavuus

Irtoakkujen
  ja kevyiden kulkuneuvojen akkujen
  irrotettavuus ja vaihdettavuus

ja kevyiden kulkuneuvojen akkujen

Tarkistus 162

Tarkistus 162

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

11 artikla – 1 kohta – 1 alakohta

11 artikla – 1 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Laitteisiin sisältyvien irtoakkujen on oltava helposti loppukäyttäjän tai riippumattomien toimijoiden irrotettavissa ja vaihdettavissa laitteen käyttöiän aikana, jos akkujen käyttöikä on lyhyempi kuin laitteen käyttöikä, tai viimeistään laitteen käyttöiän päätyttyä. | Laitteisiin sisältyvien irtoakkujen
  ja kevyiden kulkuneuvojen akkujen
  on
  viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2024
  oltava
  suunniteltuja siten, että ne voidaan
  helposti
  ja turvallisesti poistaa ja vaihtaa yleisesti saatavilla olevilla perustyökaluilla laitetta tai akkua vahingoittamatta. Irtoakkujen on oltava
  loppukäyttäjän
  irrotettavissa ja vaihdettavissa ja kevyiden kulkuneuvojen akkujen on oltava helposti loppukäyttäjän
  tai riippumattomien toimijoiden irrotettavissa ja vaihdettavissa laitteen käyttöiän aikana, jos akkujen käyttöikä on lyhyempi kuin laitteen käyttöikä, tai viimeistään laitteen käyttöiän päätyttyä.
  Kevyiden kulkuneuvojen akkukennojen on oltava irrotettavissa ja riippumattomien toimijoiden irrotettavissa ja vaihdettavissa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Laitteisiin sisältyvien irtoakkujen on oltava helposti loppukäyttäjän tai riippumattomien toimijoiden irrotettavissa ja vaihdettavissa laitteen käyttöiän aikana, jos akkujen käyttöikä on lyhyempi kuin laitteen käyttöikä, tai viimeistään laitteen käyttöiän päätyttyä.

Laitteisiin sisältyvien irtoakkujen
  ja kevyiden kulkuneuvojen akkujen
  on
  viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2024
  oltava
  suunniteltuja siten, että ne voidaan
  helposti
  ja turvallisesti poistaa ja vaihtaa yleisesti saatavilla olevilla perustyökaluilla laitetta tai akkua vahingoittamatta. Irtoakkujen on oltava
  loppukäyttäjän
  irrotettavissa ja vaihdettavissa ja kevyiden kulkuneuvojen akkujen on oltava helposti loppukäyttäjän
  tai riippumattomien toimijoiden irrotettavissa ja vaihdettavissa laitteen käyttöiän aikana, jos akkujen käyttöikä on lyhyempi kuin laitteen käyttöikä, tai viimeistään laitteen käyttöiän päätyttyä.
  Kevyiden kulkuneuvojen akkukennojen on oltava irrotettavissa ja riippumattomien toimijoiden irrotettavissa ja vaihdettavissa.

ja kevyiden kulkuneuvojen akkujen

viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2024

suunniteltuja siten, että ne voidaan

ja turvallisesti poistaa ja vaihtaa yleisesti saatavilla olevilla perustyökaluilla laitetta tai akkua vahingoittamatta. Irtoakkujen on oltava

irrotettavissa ja vaihdettavissa ja kevyiden kulkuneuvojen akkujen on oltava helposti loppukäyttäjän

Kevyiden kulkuneuvojen akkukennojen on oltava irrotettavissa ja riippumattomien toimijoiden irrotettavissa ja vaihdettavissa.

Tarkistus 163

Tarkistus 163

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

11 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

11 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Akku on helposti vaihdettavissa, jos se voidaan sen jälkeen, kun se on irrotettu laitteesta, korvata
  vastaavalla
  akulla vaikuttamatta laitteen toimintaan
  tai
  suorituskykyyn. | Akku on helposti vaihdettavissa, jos se voidaan sen jälkeen, kun se on irrotettu laitteesta
  tai kevyestä kulkuneuvosta
  , korvata
  yhteensopivalla
  akulla vaikuttamatta laitteen
  tai kevyen kulkuneuvon
  toimintaan, suorituskykyyn
  tai turvalliseen käyttöön
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Akku on helposti vaihdettavissa, jos se voidaan sen jälkeen, kun se on irrotettu laitteesta, korvata
  vastaavalla
  akulla vaikuttamatta laitteen toimintaan
  tai
  suorituskykyyn.

vastaavalla

tai

Akku on helposti vaihdettavissa, jos se voidaan sen jälkeen, kun se on irrotettu laitteesta
  tai kevyestä kulkuneuvosta
  , korvata
  yhteensopivalla
  akulla vaikuttamatta laitteen
  tai kevyen kulkuneuvon
  toimintaan, suorituskykyyn
  tai turvalliseen käyttöön
  .

tai kevyestä kulkuneuvosta

yhteensopivalla

tai kevyen kulkuneuvon

tai turvalliseen käyttöön

Tarkistus 164

Tarkistus 164

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

11 artikla – 1 kohta – 2 a alakohta (uusi)

11 artikla – 1 kohta – 2 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Irtoakkuja ja kevyiden kulkuneuvojen akkuja on oltava saatavilla niiden laitteiden varaosiksi, joiden virranlähteinä niitä käytetään, vähintään kymmenen vuoden ajan sen jälkeen, kun mallin viimeinen kappale on saatettu markkinoille, ja niiden on oltava riippumattomien toimijoiden ja loppukäyttäjien saatavilla hintaan, joka on kohtuullinen ja syrjimätön. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Irtoakkuja ja kevyiden kulkuneuvojen akkuja on oltava saatavilla niiden laitteiden varaosiksi, joiden virranlähteinä niitä käytetään, vähintään kymmenen vuoden ajan sen jälkeen, kun mallin viimeinen kappale on saatettu markkinoille, ja niiden on oltava riippumattomien toimijoiden ja loppukäyttäjien saatavilla hintaan, joka on kohtuullinen ja syrjimätön.

Irtoakkuja ja kevyiden kulkuneuvojen akkuja on oltava saatavilla niiden laitteiden varaosiksi, joiden virranlähteinä niitä käytetään, vähintään kymmenen vuoden ajan sen jälkeen, kun mallin viimeinen kappale on saatettu markkinoille, ja niiden on oltava riippumattomien toimijoiden ja loppukäyttäjien saatavilla hintaan, joka on kohtuullinen ja syrjimätön.

Tarkistus 165

Tarkistus 165

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

11 artikla – 1 a kohta (uusi)

11 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Asianomaisen talouden toimijan on laitteen ostohetkellä annettava selkeät ja yksityiskohtaiset ohjeet irrottamisesta ja vaihtamisesta, ja ne on asetettava pysyvästi ja loppukäyttäjille, myös kuluttajille, helposti ymmärrettävällä tavalla saataville verkossa talouden toimijan verkkosivustolla tuotteen odotetun käyttöiän ajan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 a.
     
  Asianomaisen talouden toimijan on laitteen ostohetkellä annettava selkeät ja yksityiskohtaiset ohjeet irrottamisesta ja vaihtamisesta, ja ne on asetettava pysyvästi ja loppukäyttäjille, myös kuluttajille, helposti ymmärrettävällä tavalla saataville verkossa talouden toimijan verkkosivustolla tuotteen odotetun käyttöiän ajan.

Tarkistus 166

Tarkistus 166

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

11 artikla – 1 b kohta (uusi)

11 artikla – 1 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 b.
     
  Ohjelmisto ei saa vaikeuttaa irtoakun tai kevyen kulkuneuvon akun tai sen keskeisten komponenttien vaihtamista toiseen yhteensopivaan akkuun tai keskeiseen komponenttiin. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 b.
     
  Ohjelmisto ei saa vaikeuttaa irtoakun tai kevyen kulkuneuvon akun tai sen keskeisten komponenttien vaihtamista toiseen yhteensopivaan akkuun tai keskeiseen komponenttiin.

Tarkistus 167

Tarkistus 167

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

11 artikla – 2 kohta – a alakohta

11 artikla – 2 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (a) | tarvitaan jatkuva virransyöttö ja laitteen ja irtoakun välinen pysyvä liitäntä on tarpeen
  turvallisuuteen tai suorituskykyyn liittyvistä taikka lääketieteellisistä syistä tai tietoturvallisuuden
  vuoksi
  tai or |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(a)

tarvitaan jatkuva virransyöttö ja laitteen ja irtoakun välinen pysyvä liitäntä on tarpeen
  turvallisuuteen tai suorituskykyyn liittyvistä taikka lääketieteellisistä syistä tai tietoturvallisuuden
  vuoksi
  tai or

turvallisuuteen tai suorituskykyyn liittyvistä taikka lääketieteellisistä syistä tai tietoturvallisuuden

tai or

| (a) | tarvitaan jatkuva virransyöttö ja laitteen ja irtoakun välinen pysyvä liitäntä on tarpeen
  turvallisuuden
  vuoksi
  ja valmistaja voi todistaa, että markkinoilla ei ole saatavilla vaihtoehtoa |
| --- | --- |

(a)

tarvitaan jatkuva virransyöttö ja laitteen ja irtoakun välinen pysyvä liitäntä on tarpeen
  turvallisuuden
  vuoksi
  ja valmistaja voi todistaa, että markkinoilla ei ole saatavilla vaihtoehtoa

turvallisuuden

ja valmistaja voi todistaa, että markkinoilla ei ole saatavilla vaihtoehtoa

Tarkistus 168

Tarkistus 168

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

11 artikla – 2 kohta – a a alakohta (uusi)

11 artikla – 2 kohta – a a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (a a) | tarvitaan jatkuva virransyöttö ja laitteen ja irtoakun välinen pysyvä liitäntä on tarpeen lääketieteellisistä tai tiedon eheyteen liittyvistä syistä ja valmistaja voi todistaa, että markkinoilla ei ole saatavilla vaihtoehtoa |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(a a)

(a a)

tarvitaan jatkuva virransyöttö ja laitteen ja irtoakun välinen pysyvä liitäntä on tarpeen lääketieteellisistä tai tiedon eheyteen liittyvistä syistä ja valmistaja voi todistaa, että markkinoilla ei ole saatavilla vaihtoehtoa

tarvitaan jatkuva virransyöttö ja laitteen ja irtoakun välinen pysyvä liitäntä on tarpeen lääketieteellisistä tai tiedon eheyteen liittyvistä syistä ja valmistaja voi todistaa, että markkinoilla ei ole saatavilla vaihtoehtoa

Tarkistus 169

Tarkistus 169

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

11 artikla – 2 kohta – b alakohta

11 artikla – 2 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (b) | akku voi toimia ainoastaan, jos se on integroitu laitteen rakenteeseen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(b)

akku voi toimia ainoastaan, jos se on integroitu laitteen rakenteeseen.

| (b) | akku voi toimia ainoastaan, jos se on integroitu laitteen rakenteeseen
  , ja valmistaja voi todistaa, että markkinoilla ei ole saatavilla vaihtoehtoa. |
| --- | --- |

(b)

akku voi toimia ainoastaan, jos se on integroitu laitteen rakenteeseen
  , ja valmistaja voi todistaa, että markkinoilla ei ole saatavilla vaihtoehtoa.

, ja valmistaja voi todistaa, että markkinoilla ei ole saatavilla vaihtoehtoa.

Tarkistus 170

Tarkistus 170

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

11 artikla – 2 kohta – 1 a alakohta (uusi)

11 artikla – 2 kohta – 1 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Asianomaisen talouden toimijan on laitteen ostohetkellä ilmoitettava loppukäyttäjille selkeästi ja ymmärrettävästi, myös merkinnöillä, kaikista tapauksista, joissa sovelletaan ensimmäisessä alakohdassa säädettyä poikkeusta. Akun odotettavissa oleva käyttöikä on ilmoitettava toimitetuissa tiedoissa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Asianomaisen talouden toimijan on laitteen ostohetkellä ilmoitettava loppukäyttäjille selkeästi ja ymmärrettävästi, myös merkinnöillä, kaikista tapauksista, joissa sovelletaan ensimmäisessä alakohdassa säädettyä poikkeusta. Akun odotettavissa oleva käyttöikä on ilmoitettava toimitetuissa tiedoissa.

Asianomaisen talouden toimijan on laitteen ostohetkellä ilmoitettava loppukäyttäjille selkeästi ja ymmärrettävästi, myös merkinnöillä, kaikista tapauksista, joissa sovelletaan ensimmäisessä alakohdassa säädettyä poikkeusta. Akun odotettavissa oleva käyttöikä on ilmoitettava toimitetuissa tiedoissa.

Tarkistus 171

Tarkistus 171

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

11 artikla – 3 kohta

11 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Komissio hyväksyy ohjeita 2 kohdassa säädettyjen poikkeusten yhdenmukaisen soveltamisen helpottamiseksi. | 3.   Komissio hyväksyy
  viimeistään 12 kuukauden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta
  ohjeita 2 kohdassa säädettyjen poikkeusten yhdenmukaisen soveltamisen helpottamiseksi. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Komissio hyväksyy ohjeita 2 kohdassa säädettyjen poikkeusten yhdenmukaisen soveltamisen helpottamiseksi.

3.   Komissio hyväksyy
  viimeistään 12 kuukauden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta
  ohjeita 2 kohdassa säädettyjen poikkeusten yhdenmukaisen soveltamisen helpottamiseksi.

Tarkistus 172

Tarkistus 172

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

11 a artikla (uusi)

11 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 11 a artikla |
| | Autonakkujen, sähköajoneuvoakkujen ja teollisuusakkujen irrotettavuus ja vaihdettavuus |
| | 1.
     
  Pätevien riippumattomien valtuutettujen toimijoiden on voitava irrottaa ja vaihtaa helposti autonakut, teollisuusakut ja sähköajoneuvoakut, jos akulla on lyhyempi käyttöikä kuin laitteella tai ajoneuvolla, jossa sitä käytetään, ja heidän on voitava purkaa akun lataus turvallisesti purkamatta ensin akkuyksikköä. |
| | 2.
     
  Teollisuusakut ja sähköajoneuvoakut on suunniteltava, myös liitäntä-, kiinnitys- ja tiivistyselementtien osalta, siten, että akkukotelo, yksittäiset akkukennot tai muut keskeiset komponentit voidaan irrottaa, vaihtaa ja purkaa akkua vahingoittamatta. |
| | 3.
     
  Ohjelmisto ei saa vaikeuttaa teollisuusakkujen tai sähköajoneuvoakkujen tai niiden keskeisten komponenttien vaihtamista toiseen yhteensopivaan akkuun tai keskeiseen komponenttiin. |
| | 4.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa 73 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä yksityiskohtaisista säännöistä, joilla täydennetään tässä artiklassa säädettyjä sääntöjä vahvistamalla autonakkujen, sähköajoneuvoakkujen ja teollisuusakkujen irrotettavuutta, vaihdettavuutta ja purkua koskevat perusteet ottaen huomioon tekniikan ja tieteen kehitys. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

11 a artikla

11 a artikla

Autonakkujen, sähköajoneuvoakkujen ja teollisuusakkujen irrotettavuus ja vaihdettavuus

Autonakkujen, sähköajoneuvoakkujen ja teollisuusakkujen irrotettavuus ja vaihdettavuus

1.
     
  Pätevien riippumattomien valtuutettujen toimijoiden on voitava irrottaa ja vaihtaa helposti autonakut, teollisuusakut ja sähköajoneuvoakut, jos akulla on lyhyempi käyttöikä kuin laitteella tai ajoneuvolla, jossa sitä käytetään, ja heidän on voitava purkaa akun lataus turvallisesti purkamatta ensin akkuyksikköä.

2.
     
  Teollisuusakut ja sähköajoneuvoakut on suunniteltava, myös liitäntä-, kiinnitys- ja tiivistyselementtien osalta, siten, että akkukotelo, yksittäiset akkukennot tai muut keskeiset komponentit voidaan irrottaa, vaihtaa ja purkaa akkua vahingoittamatta.

3.
     
  Ohjelmisto ei saa vaikeuttaa teollisuusakkujen tai sähköajoneuvoakkujen tai niiden keskeisten komponenttien vaihtamista toiseen yhteensopivaan akkuun tai keskeiseen komponenttiin.

4.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa 73 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä yksityiskohtaisista säännöistä, joilla täydennetään tässä artiklassa säädettyjä sääntöjä vahvistamalla autonakkujen, sähköajoneuvoakkujen ja teollisuusakkujen irrotettavuutta, vaihdettavuutta ja purkua koskevat perusteet ottaen huomioon tekniikan ja tieteen kehitys.

Tarkistus 173

Tarkistus 173

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

11 b artikla (uusi)

11 b artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 11 b artikla




  Korjattujen autonakkujen, teollisuusakkujen, kevyiden kulkuneuvojen akkujen ja sähköajoneuvoakkujen turvallisuus





  1.
     
  Korjattujen autonakkujen, teollisuusakkujen, kevyiden kulkuneuvojen akkujen ja sähköajoneuvoakkujen turvallisuutta on arvioitava niihin mukautettujen ainetta rikkomattomien testien perusteella.






  2.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa 73 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joissa määritellään asianmukaiset testausmenetelmät korjattujen akkujen turvallisuuden varmistamiseksi. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

11 b artikla

Korjattujen autonakkujen, teollisuusakkujen, kevyiden kulkuneuvojen akkujen ja sähköajoneuvoakkujen turvallisuus

1.
     
  Korjattujen autonakkujen, teollisuusakkujen, kevyiden kulkuneuvojen akkujen ja sähköajoneuvoakkujen turvallisuutta on arvioitava niihin mukautettujen ainetta rikkomattomien testien perusteella.

2.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa 73 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joissa määritellään asianmukaiset testausmenetelmät korjattujen akkujen turvallisuuden varmistamiseksi.

Tarkistus 174

Tarkistus 174

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

11 c artikla (uusi)

11 c artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 11 c artikla




  Yleislaturit




  Komissio arvioi 1 päivään tammikuuta 2024 mennessä parasta tapaa ottaa käyttöön 1 päivään tammikuuta 2026 mennessä sovellettavat yhdenmukaistetut standardit sähköajoneuvoihin ja kevyisiin kulkuneuvoihin suunniteltujen ladattavien akkujen sekä direktiivin 2012/19/EU soveltamisalaan kuuluviin sähkö- ja elektroniikkalaitteiden luokkiin sisältyvien ladattavien akkujen yleislaturista.




  Suorittaessaan 1 kohdassa tarkoitettua arviointia komissio ottaa huomioon markkinoiden koon, jätteiden vähentämisen, saatavuuden sekä kuluttajille ja muille loppukäyttäjille aiheutuvien kustannusten vähentämisen.




  Tätä varten komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen ja harkitsee aiheellisia toimenpiteitä, mukaan lukien lainsäädäntöehdotukset.




  Komission suorittama arviointi ei rajoita sellaisen lainsäädännön antamista, jossa säädetään tällaisten yleislatureiden käyttöönotosta aikaisemmin. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

11 c artikla

Yleislaturit

Komissio arvioi 1 päivään tammikuuta 2024 mennessä parasta tapaa ottaa käyttöön 1 päivään tammikuuta 2026 mennessä sovellettavat yhdenmukaistetut standardit sähköajoneuvoihin ja kevyisiin kulkuneuvoihin suunniteltujen ladattavien akkujen sekä direktiivin 2012/19/EU soveltamisalaan kuuluviin sähkö- ja elektroniikkalaitteiden luokkiin sisältyvien ladattavien akkujen yleislaturista.

Suorittaessaan 1 kohdassa tarkoitettua arviointia komissio ottaa huomioon markkinoiden koon, jätteiden vähentämisen, saatavuuden sekä kuluttajille ja muille loppukäyttäjille aiheutuvien kustannusten vähentämisen.

Tätä varten komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen ja harkitsee aiheellisia toimenpiteitä, mukaan lukien lainsäädäntöehdotukset.

Komission suorittama arviointi ei rajoita sellaisen lainsäädännön antamista, jossa säädetään tällaisten yleislatureiden käyttöönotosta aikaisemmin.

Tarkistus 175

Tarkistus 175

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

12 artikla – otsikko

12 artikla – otsikko

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Kiinteiden akkusähkövarastojen
  turvallisuus | Kiinteissä akkusähkövarastoissa olevien akkujen
  turvallisuus |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Kiinteiden akkusähkövarastojen
  turvallisuus

Kiinteiden akkusähkövarastojen

Kiinteissä akkusähkövarastoissa olevien akkujen
  turvallisuus

Kiinteissä akkusähkövarastoissa olevien akkujen

Tarkistus 176

Tarkistus 176

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

12 artikla – 1 kohta

12 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   
  Kiinteiden akkusähkövarastojen
  mukana on oltava tekniset asiakirjat, jotka osoittavat, että ne ovat turvallisia tavanomaisen toiminnan ja käytön aikana, mukaan lukien näyttö siitä, että ne on testattu onnistuneesti liitteessä V säädettyjen turvallisuusmuuttujien osalta, mitä varten
  olisi
  käytettävä uusinta tekniikkaa edustavia testausmenetelmiä. | 1.   
  Kiinteissä akkusähkövarastoissa olevien akkujen
  mukana on oltava tekniset asiakirjat, jotka osoittavat, että ne ovat turvallisia tavanomaisen toiminnan ja käytön aikana, mukaan lukien näyttö siitä, että ne on testattu onnistuneesti liitteessä V säädettyjen turvallisuusmuuttujien osalta, mitä varten
  on
  käytettävä uusinta tekniikkaa edustavia testausmenetelmiä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   
  Kiinteiden akkusähkövarastojen
  mukana on oltava tekniset asiakirjat, jotka osoittavat, että ne ovat turvallisia tavanomaisen toiminnan ja käytön aikana, mukaan lukien näyttö siitä, että ne on testattu onnistuneesti liitteessä V säädettyjen turvallisuusmuuttujien osalta, mitä varten
  olisi
  käytettävä uusinta tekniikkaa edustavia testausmenetelmiä.

1.   
  Kiinteissä akkusähkövarastoissa olevien akkujen
  mukana on oltava tekniset asiakirjat, jotka osoittavat, että ne ovat turvallisia tavanomaisen toiminnan ja käytön aikana, mukaan lukien näyttö siitä, että ne on testattu onnistuneesti liitteessä V säädettyjen turvallisuusmuuttujien osalta, mitä varten
  on
  käytettävä uusinta tekniikkaa edustavia testausmenetelmiä.

Tarkistus 177

Tarkistus 177

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 1 kohta

13 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Akut on
  1 päivästä tammikuuta 2027 alkaen
  varustettava merkinnällä, joka sisältää liitteessä VI olevassa A osassa säädetyt tiedot. | 1.   Akut on
  ... päivästä ...kuuta ... [24 kuukauden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta]
  varustettava merkinnällä, joka sisältää liitteessä VI olevassa A osassa säädetyt tiedot
  ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1369 mukaisesti vaaditut erityistiedot. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Akut on
  1 päivästä tammikuuta 2027 alkaen
  varustettava merkinnällä, joka sisältää liitteessä VI olevassa A osassa säädetyt tiedot.

1.   Akut on
  ... päivästä ...kuuta ... [24 kuukauden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta]
  varustettava merkinnällä, joka sisältää liitteessä VI olevassa A osassa säädetyt tiedot
  ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1369 mukaisesti vaaditut erityistiedot.

Tarkistus 178

Tarkistus 178

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 2 kohta

13 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Irtoakut ja autonakut on 1 päivästä tammikuuta 2027 alkaen varustettava merkinnällä, joka sisältää tiedot niiden
  tehosta
  , ja
  irtoakut lisäksi
  merkinnällä, joka sisältää tiedot niiden keskimääräisestä vähimmäiskestosta yksittäisissä sovelluksissa. | 2.   Irtoakut
  , kevyiden kulkuneuvojen akut
  ja autonakut on 1 päivästä tammikuuta 2027 alkaen varustettava merkinnällä, joka sisältää tiedot niiden
  nimellisenergiasta
  , ja merkinnällä, joka sisältää tiedot niiden keskimääräisestä vähimmäiskestosta yksittäisissä sovelluksissa
  sekä odotetusta käyttöiästä sykleinä ja kalenterivuosina
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Irtoakut ja autonakut on 1 päivästä tammikuuta 2027 alkaen varustettava merkinnällä, joka sisältää tiedot niiden
  tehosta
  , ja
  irtoakut lisäksi
  merkinnällä, joka sisältää tiedot niiden keskimääräisestä vähimmäiskestosta yksittäisissä sovelluksissa.

2.   Irtoakut
  , kevyiden kulkuneuvojen akut
  ja autonakut on 1 päivästä tammikuuta 2027 alkaen varustettava merkinnällä, joka sisältää tiedot niiden
  nimellisenergiasta
  , ja merkinnällä, joka sisältää tiedot niiden keskimääräisestä vähimmäiskestosta yksittäisissä sovelluksissa
  sekä odotetusta käyttöiästä sykleinä ja kalenterivuosina
  .

Tarkistus 179

Tarkistus 179

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 2 a kohta (uusi)

13 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Ei-ladattavat yleiskäyttöiset irtoakut on varustettava 1 päivästä tammikuuta 2023 alkaen merkinnällä ”ei-ladattava”. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 a.
     
  Ei-ladattavat yleiskäyttöiset irtoakut on varustettava 1 päivästä tammikuuta 2023 alkaen merkinnällä ”ei-ladattava”.

Tarkistus 180

Tarkistus 180

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 3 kohta – 4 alakohta

13 artikla – 3 kohta – 4 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Jos akun koko on sellainen, että tunnuksen koko olisi pienempi kuin
  0,5 × 0,5
  senttimetriä, akkua ei tarvitse merkitä, mutta pakkaukseen on painettava tunnus, jonka koko on vähintään 1 × 1 senttimetri. | Jos akun koko on sellainen, että tunnuksen koko olisi pienempi kuin
  0,47 × 0,47
  senttimetriä, akkua ei tarvitse merkitä, mutta pakkaukseen on painettava tunnus, jonka koko on vähintään 1 × 1 senttimetri. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Jos akun koko on sellainen, että tunnuksen koko olisi pienempi kuin
  0,5 × 0,5
  senttimetriä, akkua ei tarvitse merkitä, mutta pakkaukseen on painettava tunnus, jonka koko on vähintään 1 × 1 senttimetri.

0,5 × 0,5

Jos akun koko on sellainen, että tunnuksen koko olisi pienempi kuin
  0,47 × 0,47
  senttimetriä, akkua ei tarvitse merkitä, mutta pakkaukseen on painettava tunnus, jonka koko on vähintään 1 × 1 senttimetri.

0,47 × 0,47

Tarkistus 181

Tarkistus 181

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 3 a kohta (uusi)

13 artikla – 3 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Akut on 1 päivästä heinäkuuta 2023 alkaen merkittävä symbolilla, jossa on akkutyyppiin ja sen kemialliseen koostumukseen perustuva yhdenmukaistettu värikoodi. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 a.
     
  Akut on 1 päivästä heinäkuuta 2023 alkaen merkittävä symbolilla, jossa on akkutyyppiin ja sen kemialliseen koostumukseen perustuva yhdenmukaistettu värikoodi.

Tarkistus 182

Tarkistus 182

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 5 kohta – -a a alakohta (uusi)

13 artikla – 5 kohta – -a a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (-a a) | 1 päivästä tammikuuta 2025 alkaen liitteessä VI olevassa A a osassa säädetyt tiedot; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(-a a)

(-a a)

1 päivästä tammikuuta 2025 alkaen liitteessä VI olevassa A a osassa säädetyt tiedot;

Tarkistus 183

Tarkistus 183

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 5 kohta – b alakohta

13 artikla – 5 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (b) | 1 päivästä tammikuuta 2027 alkaen irtoakuista ja autonakuista 2 kohdassa tarkoitetut tiedot; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(b)

1 päivästä tammikuuta 2027 alkaen irtoakuista ja autonakuista 2 kohdassa tarkoitetut tiedot;

| (b) | 1 päivästä tammikuuta 2027 alkaen irtoakuista
  , kevyiden kulkuneuvojen akuista
  ja autonakuista 2 kohdassa tarkoitetut tiedot; |
| --- | --- |

(b)

1 päivästä tammikuuta 2027 alkaen irtoakuista
  , kevyiden kulkuneuvojen akuista
  ja autonakuista 2 kohdassa tarkoitetut tiedot;

, kevyiden kulkuneuvojen akuista

Tarkistus 184

Tarkistus 184

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 5 kohta – b a alakohta (uusi)

13 artikla – 5 kohta – b a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (b a) | 1 päivästä tammikuuta 2023 alkaen yleiskäyttöisistä irtoakuista 2 a kohdassa tarkoitetut tiedot; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(b a)

(b a)

1 päivästä tammikuuta 2023 alkaen yleiskäyttöisistä irtoakuista 2 a kohdassa tarkoitetut tiedot;

1 päivästä tammikuuta 2023 alkaen yleiskäyttöisistä irtoakuista 2 a kohdassa tarkoitetut tiedot;

Tarkistus 185

Tarkistus 185

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 5 kohta – e alakohta

13 artikla – 5 kohta – e alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (e) | [12 kuukauden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta] alkaen
  ladattavien teollisuusakkujen ja sähköajoneuvoakkujen
  osalta 39 artiklan 6 kohdassa tarkoitetut tiedot; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(e)

[12 kuukauden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta] alkaen
  ladattavien teollisuusakkujen ja sähköajoneuvoakkujen
  osalta 39 artiklan 6 kohdassa tarkoitetut tiedot;

ladattavien teollisuusakkujen ja sähköajoneuvoakkujen

| (e) | [12 kuukauden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta] alkaen
  kaikkien akkujen
  osalta 39 artiklan 6 kohdassa tarkoitetut tiedot; |
| --- | --- |

(e)

[12 kuukauden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta] alkaen
  kaikkien akkujen
  osalta 39 artiklan 6 kohdassa tarkoitetut tiedot;

kaikkien akkujen

Tarkistus 186

Tarkistus 186

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 5 kohta – f alakohta

13 artikla – 5 kohta – f alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (f) | 1 päivästä heinäkuuta
  2024 alkaen
  sisäisesti varastoivien
  sähköajoneuvoakkujen
  ja ladattavien
  teollisuusakkujen osalta
  , joiden teho on yli 2 kWh,
  7 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu hiilijalanjälki-ilmoitus; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(f)

1 päivästä heinäkuuta
  2024 alkaen
  sisäisesti varastoivien
  sähköajoneuvoakkujen
  ja ladattavien
  teollisuusakkujen osalta
  , joiden teho on yli 2 kWh,
  7 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu hiilijalanjälki-ilmoitus;

1 päivästä heinäkuuta

sisäisesti varastoivien

ja ladattavien

, joiden teho on yli 2 kWh,

| (f) | heinäkuusta
  2024 alkaen sähköajoneuvoakkujen
  , kevyiden kulkuneuvojen akkujen ja
  teollisuusakkujen osalta 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu hiilijalanjälki-ilmoitus; |
| --- | --- |

(f)

heinäkuusta
  2024 alkaen sähköajoneuvoakkujen
  , kevyiden kulkuneuvojen akkujen ja
  teollisuusakkujen osalta 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu hiilijalanjälki-ilmoitus;

heinäkuusta

, kevyiden kulkuneuvojen akkujen ja

Tarkistus 187

Tarkistus 187

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 5 kohta – g alakohta

13 artikla – 5 kohta – g alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (g) | 1 päivästä
  tammikuuta 2026
  alkaen
  sisäisesti varastoivien
  sähköajoneuvoakkujen ja
  ladattavien
  teollisuusakkujen osalta
  , joiden teho on yli 2 kWh,
  7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu hiilijalanjälkiluokka; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(g)

1 päivästä
  tammikuuta 2026
  alkaen
  sisäisesti varastoivien
  sähköajoneuvoakkujen ja
  ladattavien
  teollisuusakkujen osalta
  , joiden teho on yli 2 kWh,
  7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu hiilijalanjälkiluokka;

tammikuuta 2026

sisäisesti varastoivien

ladattavien

, joiden teho on yli 2 kWh,

| (g) | 1 päivästä
  heinäkuuta 2025
  alkaen sähköajoneuvoakkujen
  , kevyiden kulkuneuvojen akkujen
  ja
  sisäisesti varastoivien
  teollisuusakkujen osalta 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu hiilijalanjälkiluokka; |
| --- | --- |

(g)

1 päivästä
  heinäkuuta 2025
  alkaen sähköajoneuvoakkujen
  , kevyiden kulkuneuvojen akkujen
  ja
  sisäisesti varastoivien
  teollisuusakkujen osalta 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu hiilijalanjälkiluokka;

heinäkuuta 2025

, kevyiden kulkuneuvojen akkujen

sisäisesti varastoivien

Tarkistus 188

Tarkistus 188

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 5 kohta – h alakohta

13 artikla – 5 kohta – h alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (h) | 1 päivästä
  tammikuuta 2027
  alkaen
  sisäisesti varastoivien ladattavien
  teollisuusakkujen, autonakkujen ja sähköajoneuvoakkujen osalta
  , joiden teho on yli 2 kWh,
  jätteestä talteenotetun koboltin, lyijyn, litiumin ja nikkelin määrä akun aktiivimateriaaleissa 8 artiklan mukaisesti; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(h)

1 päivästä
  tammikuuta 2027
  alkaen
  sisäisesti varastoivien ladattavien
  teollisuusakkujen, autonakkujen ja sähköajoneuvoakkujen osalta
  , joiden teho on yli 2 kWh,
  jätteestä talteenotetun koboltin, lyijyn, litiumin ja nikkelin määrä akun aktiivimateriaaleissa 8 artiklan mukaisesti;

tammikuuta 2027

sisäisesti varastoivien ladattavien

, joiden teho on yli 2 kWh,

| (h) | 1 päivästä
  heinäkuuta 2025
  alkaen
  irtoakkujen, yleiskäyttöisiä irtoakkuja lukuun ottamatta, kevyiden kulkuneuvojen akkujen,
  teollisuusakkujen, autonakkujen ja sähköajoneuvoakkujen osalta jätteestä talteenotetun koboltin, lyijyn, litiumin ja nikkelin määrä akun aktiivimateriaaleissa 8 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

(h)

1 päivästä
  heinäkuuta 2025
  alkaen
  irtoakkujen, yleiskäyttöisiä irtoakkuja lukuun ottamatta, kevyiden kulkuneuvojen akkujen,
  teollisuusakkujen, autonakkujen ja sähköajoneuvoakkujen osalta jätteestä talteenotetun koboltin, lyijyn, litiumin ja nikkelin määrä akun aktiivimateriaaleissa 8 artiklan mukaisesti;

heinäkuuta 2025

irtoakkujen, yleiskäyttöisiä irtoakkuja lukuun ottamatta, kevyiden kulkuneuvojen akkujen,

Tarkistus 189

Tarkistus 189

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 5 kohta – j a alakohta (uusi)

13 artikla – 5 kohta – j a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (j a) | 1 päivästä tammikuuta 2026 alkaen kevyiden kulkuneuvojen akkujen, sähköajoneuvoakkujen ja teollisuusakkujen osalta 65 artiklassa tarkoitetun akkupassin sisältämät tiedot. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(j a)

(j a)

1 päivästä tammikuuta 2026 alkaen kevyiden kulkuneuvojen akkujen, sähköajoneuvoakkujen ja teollisuusakkujen osalta 65 artiklassa tarkoitetun akkupassin sisältämät tiedot.

1 päivästä tammikuuta 2026 alkaen kevyiden kulkuneuvojen akkujen, sähköajoneuvoakkujen ja teollisuusakkujen osalta 65 artiklassa tarkoitetun akkupassin sisältämät tiedot.

Tarkistus 190

Tarkistus 190

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 6 kohta

13 artikla – 6 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 6.   Edellä 1–5 kohdassa tarkoitetut merkinnät ja QR-koodi on painettava tai kaiverrettava akkuun näkyvästi, helposti luettavasti ja pysyvästi. Jos tämä ei akun luonteen ja koon vuoksi ole mahdollista tai perusteltua, merkinnät on kiinnitettävä pakkaukseen ja akun mukana oleviin asiakirjoihin. | 6.   Edellä 1–5 kohdassa tarkoitetut merkinnät ja QR-koodi on painettava tai kaiverrettava akkuun näkyvästi, helposti luettavasti ja pysyvästi. Jos tämä ei akun luonteen ja koon vuoksi ole mahdollista tai perusteltua, merkinnät on kiinnitettävä pakkaukseen ja akun mukana oleviin asiakirjoihin.
  Jos kyseessä on uudelleenvalmistettu tai käyttötarkoitukseltaan muutettu akku, tällainen merkintä on päivitettävä uudella merkinnällä, josta käy ilmi akun uusi luokitus. |
| | Jos akut sisältyvät laitteisiin, 1, 2, 3 ja 5 kohdassa tarkoitetut merkinnät ja QR-koodi on painettava tai kaiverrettava laitteisiin näkyvästi, helposti luettavasti ja pysyvästi. |
| | QR-koodin avulla on myös päästävä tutustumaan 65 artiklan mukaisesti perustetun akkupassin julkiseen osaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

6.   Edellä 1–5 kohdassa tarkoitetut merkinnät ja QR-koodi on painettava tai kaiverrettava akkuun näkyvästi, helposti luettavasti ja pysyvästi. Jos tämä ei akun luonteen ja koon vuoksi ole mahdollista tai perusteltua, merkinnät on kiinnitettävä pakkaukseen ja akun mukana oleviin asiakirjoihin.

6.   Edellä 1–5 kohdassa tarkoitetut merkinnät ja QR-koodi on painettava tai kaiverrettava akkuun näkyvästi, helposti luettavasti ja pysyvästi. Jos tämä ei akun luonteen ja koon vuoksi ole mahdollista tai perusteltua, merkinnät on kiinnitettävä pakkaukseen ja akun mukana oleviin asiakirjoihin.
  Jos kyseessä on uudelleenvalmistettu tai käyttötarkoitukseltaan muutettu akku, tällainen merkintä on päivitettävä uudella merkinnällä, josta käy ilmi akun uusi luokitus.

Jos akut sisältyvät laitteisiin, 1, 2, 3 ja 5 kohdassa tarkoitetut merkinnät ja QR-koodi on painettava tai kaiverrettava laitteisiin näkyvästi, helposti luettavasti ja pysyvästi.

Jos akut sisältyvät laitteisiin, 1, 2, 3 ja 5 kohdassa tarkoitetut merkinnät ja QR-koodi on painettava tai kaiverrettava laitteisiin näkyvästi, helposti luettavasti ja pysyvästi.

QR-koodin avulla on myös päästävä tutustumaan 65 artiklan mukaisesti perustetun akkupassin julkiseen osaan.

QR-koodin avulla on myös päästävä tutustumaan 65 artiklan mukaisesti perustetun akkupassin julkiseen osaan.

Tarkistus 191

Tarkistus 191

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 6 a kohta (uusi)

13 artikla – 6 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 6 a.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa 73 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla säädetään QR-koodin sijasta tai sen lisäksi käytettävistä vaihtoehtoisista älykkäiden merkintöjen tyypeistä tekniikan ja tieteen kehityksen huomioon ottamiseksi. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

6 a.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa 73 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla säädetään QR-koodin sijasta tai sen lisäksi käytettävistä vaihtoehtoisista älykkäiden merkintöjen tyypeistä tekniikan ja tieteen kehityksen huomioon ottamiseksi.

Tarkistus 192

Tarkistus 192

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 7 kohta

13 artikla – 7 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 7.   Komissio hyväksyy viimeistään
  31
  päivänä
  joulukuuta
  2025 täytäntöönpanosäädöksiä, joissa vahvistetaan yhdenmukaistetut eritelmät 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja merkintävaatimuksia varten. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 74 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. | 7.   Komissio hyväksyy viimeistään
  1
  päivänä
  heinäkuuta
  2025 täytäntöönpanosäädöksiä, joissa vahvistetaan yhdenmukaistetut eritelmät 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja merkintävaatimuksia varten.
  Yleiskäyttöisten kannettavien akkujen osalta tällaisiin merkintöihin on sisällyttävä helposti tunnistettava luokitus niiden suorituskyvystä ja kestosta.
  Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 74 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

7.   Komissio hyväksyy viimeistään
  31
  päivänä
  joulukuuta
  2025 täytäntöönpanosäädöksiä, joissa vahvistetaan yhdenmukaistetut eritelmät 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja merkintävaatimuksia varten. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 74 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

7.   Komissio hyväksyy viimeistään
  1
  päivänä
  heinäkuuta
  2025 täytäntöönpanosäädöksiä, joissa vahvistetaan yhdenmukaistetut eritelmät 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja merkintävaatimuksia varten.
  Yleiskäyttöisten kannettavien akkujen osalta tällaisiin merkintöihin on sisällyttävä helposti tunnistettava luokitus niiden suorituskyvystä ja kestosta.
  Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 74 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Tarkistus 193

Tarkistus 193

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 7 a kohta (uusi)

13 artikla – 7 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 7 a.
     
  Komissio hyväksyy viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2023 täytäntöönpanosäädöksiä, joissa vahvistetaan yhdenmukaistetut eritelmät 3 kohdassa tarkoitettuja yhdenmukaistettujen värikoodien merkintävaatimuksia varten. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 74 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

7 a.
     
  Komissio hyväksyy viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2023 täytäntöönpanosäädöksiä, joissa vahvistetaan yhdenmukaistetut eritelmät 3 kohdassa tarkoitettuja yhdenmukaistettujen värikoodien merkintävaatimuksia varten. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 74 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Tarkistus 194

Tarkistus 194

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

14 artikla – 1 kohta

14 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   
  Sisäisesti varastoivissa ladattavissa teollisuusakuissa ja
  sähköajoneuvoakuissa
  , joiden teho on yli 2 kWh,
  on
  oltava
  akunhallintajärjestelmä,
  joka sisältää
  tiedot muuttujista akkujen toimintakunnon ja odotetun käyttöiän määrittämiseksi siten kuin liitteessä VII säädetään. | 1.   
  Kiinteiden akkusähkövarastojen akuissa,
  sähköajoneuvoakuissa
  ja kevyiden kulkuneuvojen akuissa, joissa
  on akunhallintajärjestelmä,
  akunhallintajärjestelmässä on oltava reaaliaikaiset
  tiedot muuttujista akkujen toimintakunnon, turvallisuuden ja odotetun käyttöiän määrittämiseksi siten kuin liitteessä VII säädetään. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   
  Sisäisesti varastoivissa ladattavissa teollisuusakuissa ja
  sähköajoneuvoakuissa
  , joiden teho on yli 2 kWh,
  on
  oltava
  akunhallintajärjestelmä,
  joka sisältää
  tiedot muuttujista akkujen toimintakunnon ja odotetun käyttöiän määrittämiseksi siten kuin liitteessä VII säädetään.

1.   
  Kiinteiden akkusähkövarastojen akuissa,
  sähköajoneuvoakuissa
  ja kevyiden kulkuneuvojen akuissa, joissa
  on akunhallintajärjestelmä,
  akunhallintajärjestelmässä on oltava reaaliaikaiset
  tiedot muuttujista akkujen toimintakunnon, turvallisuuden ja odotetun käyttöiän määrittämiseksi siten kuin liitteessä VII säädetään.

Tarkistus 195

Tarkistus 195

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

14 artikla – 2 kohta – johdantokappale

14 artikla – 2 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Akun laillisesti ostaneella oikeushenkilöllä tai luonnollisella henkilöllä tai näiden puolesta toimivalla kolmannella osapuolella on milloin tahansa oltava syrjimätön pääsy edellä 1 kohdassa tarkoitetun akunhallintajärjestelmän tietoihin | 2.   Akun laillisesti ostaneella oikeushenkilöllä tai luonnollisella henkilöllä tai näiden puolesta toimivalla kolmannella osapuolella on milloin tahansa oltava syrjimätön pääsy
  lukuoikeudella
  edellä 1 kohdassa tarkoitetun akunhallintajärjestelmän
  ja irtoakuissa olevan akunhallintajärjestelmän
  tietoihin |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Akun laillisesti ostaneella oikeushenkilöllä tai luonnollisella henkilöllä tai näiden puolesta toimivalla kolmannella osapuolella on milloin tahansa oltava syrjimätön pääsy edellä 1 kohdassa tarkoitetun akunhallintajärjestelmän tietoihin

2.   Akun laillisesti ostaneella oikeushenkilöllä tai luonnollisella henkilöllä tai näiden puolesta toimivalla kolmannella osapuolella on milloin tahansa oltava syrjimätön pääsy
  lukuoikeudella
  edellä 1 kohdassa tarkoitetun akunhallintajärjestelmän
  ja irtoakuissa olevan akunhallintajärjestelmän
  tietoihin

Tarkistus 196

Tarkistus 196

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

14 artikla – 2 kohta – b alakohta

14 artikla – 2 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (b) | akun uudelleenkäytön, käyttötarkoituksen muuttamisen tai uudelleenvalmistuksen helpottamiseksi; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(b)

akun uudelleenkäytön, käyttötarkoituksen muuttamisen tai uudelleenvalmistuksen helpottamiseksi;

| (b) | akun
  uudelleenkäyttöön valmistelun
  , uudelleenkäytön,
  käyttötarkoituksen muuttamiseen valmistelun,
  käyttötarkoituksen muuttamisen tai uudelleenvalmistuksen helpottamiseksi; |
| --- | --- |

(b)

akun
  uudelleenkäyttöön valmistelun
  , uudelleenkäytön,
  käyttötarkoituksen muuttamiseen valmistelun,
  käyttötarkoituksen muuttamisen tai uudelleenvalmistuksen helpottamiseksi;

uudelleenkäyttöön valmistelun

käyttötarkoituksen muuttamiseen valmistelun,

Tarkistus 197

Tarkistus 197

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

14 artikla – 2 a kohta (uusi)

14 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Valmistajien on asetettava saataville sähköajoneuvojen ja kevyiden kulkuneuvojen akkuja, jotka sisältävät akunhallintajärjestelmän, jossa on reaaliaikaista, ajoneuvossa olevaa, akun toimintakuntoa, akun lataustilaa, akkuvirran asetusarvoa ja akkukapasiteettia koskevaa tietoa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 a.
     
  Valmistajien on asetettava saataville sähköajoneuvojen ja kevyiden kulkuneuvojen akkuja, jotka sisältävät akunhallintajärjestelmän, jossa on reaaliaikaista, ajoneuvossa olevaa, akun toimintakuntoa, akun lataustilaa, akkuvirran asetusarvoa ja akkukapasiteettia koskevaa tietoa.

Tarkistus 198

Tarkistus 198

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

14 artikla – 2 b kohta (uusi)

14 artikla – 2 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 b.
     
  Sähköajoneuvoakkujen akunhallintajärjestelmän on 1 päivään tammikuuta 2024 mennessä oltava suunniteltu siten, että se voi viestiä älylatausjärjestelmien kanssa ja mahdollistaa lataamisen ajoneuvosta sähköverkkoon, ajoneuvosta kuormaan, ajoneuvosta ajoneuvoon, ajoneuvosta varavirtalähteeseen ja ajoneuvosta rakennukseen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 b.
     
  Sähköajoneuvoakkujen akunhallintajärjestelmän on 1 päivään tammikuuta 2024 mennessä oltava suunniteltu siten, että se voi viestiä älylatausjärjestelmien kanssa ja mahdollistaa lataamisen ajoneuvosta sähköverkkoon, ajoneuvosta kuormaan, ajoneuvosta ajoneuvoon, ajoneuvosta varavirtalähteeseen ja ajoneuvosta rakennukseen.

Tarkistus 199

Tarkistus 199

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

14 artikla – 3 kohta – 1 a alakohta (uusi)

14 artikla – 3 kohta – 1 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Siirretään komissiolle valta antaa 73 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitteessä VII vahvistettuja akun toimintakuntoa ja odotettua käyttöikää määrittäviä muuttujia tekniikan ja tieteen kehityksen huomioon ottamiseksi ja varmistetaan synergiaedut niiden parametrien kanssa, joita saatetaan saada sähköajoneuvoja ja ympäristöä käsittelevän UNECE:n epävirallisen työryhmän työn perusteella. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Siirretään komissiolle valta antaa 73 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitteessä VII vahvistettuja akun toimintakuntoa ja odotettua käyttöikää määrittäviä muuttujia tekniikan ja tieteen kehityksen huomioon ottamiseksi ja varmistetaan synergiaedut niiden parametrien kanssa, joita saatetaan saada sähköajoneuvoja ja ympäristöä käsittelevän UNECE:n epävirallisen työryhmän työn perusteella.

Siirretään komissiolle valta antaa 73 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitteessä VII vahvistettuja akun toimintakuntoa ja odotettua käyttöikää määrittäviä muuttujia tekniikan ja tieteen kehityksen huomioon ottamiseksi ja varmistetaan synergiaedut niiden parametrien kanssa, joita saatetaan saada sähköajoneuvoja ja ympäristöä käsittelevän UNECE:n epävirallisen työryhmän työn perusteella.

Tarkistus 200

Tarkistus 200

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

15 artikla – 1 kohta

15 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Tämän asetuksen 9, 10, 12 ja 13 artiklassa ja 59 artiklan 5 kohdan a alakohdassa säädettyjen vaatimusten noudattamiseksi ja niiden noudattamisen todentamiseksi tarvittavissa mittauksissa ja laskelmissa on käytettävä luotettavaa, tarkkaa ja toistettavissa olevaa menetelmää, jossa otetaan huomioon yleisesti parhaana pidetyt menetelmät ja jonka tulosten epävarmuuden katsotaan olevan alhainen, mukaan luettuina sellaisissa standardeissa vahvistetut menetelmät, joiden viitenumerot on julkaistu tätä tarkoitusta varten Euroopan unionin virallisessa lehdessä. | 1.   Tämän asetuksen 9, 10,
  11 a,
  12 ja 13 artiklassa ja 59 artiklan 5 kohdan a alakohdassa säädettyjen vaatimusten noudattamiseksi ja niiden noudattamisen todentamiseksi tarvittavissa mittauksissa ja laskelmissa on käytettävä luotettavaa, tarkkaa ja toistettavissa olevaa menetelmää, jossa otetaan huomioon yleisesti parhaana pidetyt menetelmät ja jonka tulosten epävarmuuden katsotaan olevan alhainen, mukaan luettuina sellaisissa standardeissa vahvistetut menetelmät, joiden viitenumerot on julkaistu tätä tarkoitusta varten Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Tämän asetuksen 9, 10, 12 ja 13 artiklassa ja 59 artiklan 5 kohdan a alakohdassa säädettyjen vaatimusten noudattamiseksi ja niiden noudattamisen todentamiseksi tarvittavissa mittauksissa ja laskelmissa on käytettävä luotettavaa, tarkkaa ja toistettavissa olevaa menetelmää, jossa otetaan huomioon yleisesti parhaana pidetyt menetelmät ja jonka tulosten epävarmuuden katsotaan olevan alhainen, mukaan luettuina sellaisissa standardeissa vahvistetut menetelmät, joiden viitenumerot on julkaistu tätä tarkoitusta varten Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

1.   Tämän asetuksen 9, 10,
  11 a,
  12 ja 13 artiklassa ja 59 artiklan 5 kohdan a alakohdassa säädettyjen vaatimusten noudattamiseksi ja niiden noudattamisen todentamiseksi tarvittavissa mittauksissa ja laskelmissa on käytettävä luotettavaa, tarkkaa ja toistettavissa olevaa menetelmää, jossa otetaan huomioon yleisesti parhaana pidetyt menetelmät ja jonka tulosten epävarmuuden katsotaan olevan alhainen, mukaan luettuina sellaisissa standardeissa vahvistetut menetelmät, joiden viitenumerot on julkaistu tätä tarkoitusta varten Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tarkistus 201

Tarkistus 201

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

15 artikla – 2 kohta

15 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Akkujen, jotka on testattu sellaisten yhdenmukaistettujen standardien tai niiden osien mukaisesti, joiden viitetiedot on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, oletetaan olevan 9, 10 ja 13 artiklassa ja 59 artiklan 5 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen vaatimusten mukaisia, mikäli tällaiset yhdenmukaistetut standardit kattavat nämä vaatimukset. | 2.   Akkujen, jotka on testattu sellaisten yhdenmukaistettujen standardien tai niiden osien mukaisesti, joiden viitetiedot on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, oletetaan olevan 9, 10 ja 13 artiklassa ja 59 artiklan 5 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen vaatimusten mukaisia, mikäli tällaiset yhdenmukaistetut standardit
  tai niiden osat
  kattavat nämä vaatimukset. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Akkujen, jotka on testattu sellaisten yhdenmukaistettujen standardien tai niiden osien mukaisesti, joiden viitetiedot on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, oletetaan olevan 9, 10 ja 13 artiklassa ja 59 artiklan 5 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen vaatimusten mukaisia, mikäli tällaiset yhdenmukaistetut standardit kattavat nämä vaatimukset.

2.   Akkujen, jotka on testattu sellaisten yhdenmukaistettujen standardien tai niiden osien mukaisesti, joiden viitetiedot on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, oletetaan olevan 9, 10 ja 13 artiklassa ja 59 artiklan 5 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen vaatimusten mukaisia, mikäli tällaiset yhdenmukaistetut standardit
  tai niiden osat
  kattavat nämä vaatimukset.

Tarkistus 202

Tarkistus 202

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

16 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – johdantokappale

16 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   
  Siirretään komissiolle valta
  antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joissa vahvistetaan yhteiset eritelmät 9, 10, 12 ja 13 artiklassa ja 59 artiklan 5 kohdan a alakohdassa säädettyjä vaatimuksia ja 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja testejä varten, jos | 1.   
  Komissio voi poikkeustapauksissa ja asetuksen (EU) N:o 1025/2012 mukaisesti unionin rahoitusta saavia eurooppalaisia standardointiorganisaatioita ja eurooppalaisia sidosryhmien organisaatioita kuultuaan
  antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joissa vahvistetaan yhteiset eritelmät 9, 10,
  11 a,
  12 ja 13 artiklassa ja 59 artiklan 5 kohdan a alakohdassa säädettyjä vaatimuksia ja 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja testejä varten, jos |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   
  Siirretään komissiolle valta
  antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joissa vahvistetaan yhteiset eritelmät 9, 10, 12 ja 13 artiklassa ja 59 artiklan 5 kohdan a alakohdassa säädettyjä vaatimuksia ja 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja testejä varten, jos

1.   
  Komissio voi poikkeustapauksissa ja asetuksen (EU) N:o 1025/2012 mukaisesti unionin rahoitusta saavia eurooppalaisia standardointiorganisaatioita ja eurooppalaisia sidosryhmien organisaatioita kuultuaan
  antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joissa vahvistetaan yhteiset eritelmät 9, 10,
  11 a,
  12 ja 13 artiklassa ja 59 artiklan 5 kohdan a alakohdassa säädettyjä vaatimuksia ja 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja testejä varten, jos

Tarkistus 203

Tarkistus 203

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

16 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – b alakohta

16 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (b) | komissio havaitsee tarpeettomia viiveitä pyydettyjen yhdenmukaistettujen standardien hyväksymisessä tai katsoo, että asiaa koskevat yhdenmukaistetut standardit eivät
  ole riittäviä
  ; tai |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(b)

komissio havaitsee tarpeettomia viiveitä pyydettyjen yhdenmukaistettujen standardien hyväksymisessä tai katsoo, että asiaa koskevat yhdenmukaistetut standardit eivät
  ole riittäviä
  ; tai

ole riittäviä

| (b) | komissio havaitsee tarpeettomia viiveitä pyydettyjen yhdenmukaistettujen standardien hyväksymisessä
  , kuten standardointiorganisaation ylittäessä sille standardointipyynnössä asetetut määräajat,
  tai katsoo
  perustellusti
  , että asiaa koskevat yhdenmukaistetut standardit eivät
  riittävästi täytä standardointipyynnössä kuvattuja kriteerejä
  ; tai |
| --- | --- |

(b)

komissio havaitsee tarpeettomia viiveitä pyydettyjen yhdenmukaistettujen standardien hyväksymisessä
  , kuten standardointiorganisaation ylittäessä sille standardointipyynnössä asetetut määräajat,
  tai katsoo
  perustellusti
  , että asiaa koskevat yhdenmukaistetut standardit eivät
  riittävästi täytä standardointipyynnössä kuvattuja kriteerejä
  ; tai

, kuten standardointiorganisaation ylittäessä sille standardointipyynnössä asetetut määräajat,

perustellusti

riittävästi täytä standardointipyynnössä kuvattuja kriteerejä

Tarkistus 204

Tarkistus 204

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

16 artikla – 3 a kohta (uusi)

16 artikla – 3 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Komissio tukee aktiivisesti unionin teollisuutta ja vahvistaa edustustaan kansainvälisissä standardointiorganisaatioissa pyrkimällä varmistamaan kansainvälisten ja eurooppalaisten standardien mahdollisimman suuren yhtenäisyyden ja edistämällä eurooppalaisten standardien yleistä käyttöä unionin ulkopuolella. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 a.
     
  Komissio tukee aktiivisesti unionin teollisuutta ja vahvistaa edustustaan kansainvälisissä standardointiorganisaatioissa pyrkimällä varmistamaan kansainvälisten ja eurooppalaisten standardien mahdollisimman suuren yhtenäisyyden ja edistämällä eurooppalaisten standardien yleistä käyttöä unionin ulkopuolella.

Tarkistus 205

Tarkistus 205

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

17 artikla – 1 kohta

17 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Ennen kuin akku saatetaan markkinoille tai otetaan käyttöön valmistajan tai sen valtuutetun edustajan on varmistettava, että tuotteen vaatimustenmukaisuus tämän asetuksen II ja III luvun vaatimusten suhteen arvioidaan. | 1.   Ennen kuin akku saatetaan markkinoille tai otetaan käyttöön valmistajan tai sen valtuutetun edustajan on varmistettava, että tuotteen vaatimustenmukaisuus tämän asetuksen II ja III luvun
  ja 39 artiklan
  vaatimusten suhteen arvioidaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Ennen kuin akku saatetaan markkinoille tai otetaan käyttöön valmistajan tai sen valtuutetun edustajan on varmistettava, että tuotteen vaatimustenmukaisuus tämän asetuksen II ja III luvun vaatimusten suhteen arvioidaan.

1.   Ennen kuin akku saatetaan markkinoille tai otetaan käyttöön valmistajan tai sen valtuutetun edustajan on varmistettava, että tuotteen vaatimustenmukaisuus tämän asetuksen II ja III luvun
  ja 39 artiklan
  vaatimusten suhteen arvioidaan.

Tarkistus 206

Tarkistus 206

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

17 artikla – 2 kohta

17 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Akkujen vaatimustenmukaisuuden arviointi 6, 9,
  10,
  11,
  12,
  13 ja 14 artiklan vaatimusten suhteen on suoritettava liitteessä VIII olevassa A osassa esitetyn menettelyn mukaisesti. | 2.   Akkujen vaatimustenmukaisuuden arviointi 6, 9, 11, 13 ja 14 artiklan vaatimusten suhteen on suoritettava liitteessä VIII olevassa A osassa esitetyn menettelyn mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Akkujen vaatimustenmukaisuuden arviointi 6, 9,
  10,
  11,
  12,
  13 ja 14 artiklan vaatimusten suhteen on suoritettava liitteessä VIII olevassa A osassa esitetyn menettelyn mukaisesti.

2.   Akkujen vaatimustenmukaisuuden arviointi 6, 9, 11, 13 ja 14 artiklan vaatimusten suhteen on suoritettava liitteessä VIII olevassa A osassa esitetyn menettelyn mukaisesti.

Tarkistus 207

Tarkistus 207

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

17 artikla – 3 kohta

17 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Akkujen vaatimustenmukaisuuden arviointi 7, 8 ja 39 artiklan vaatimusten suhteen on suoritettava liitteessä VIII olevassa B osassa esitetyn menettelyn mukaisesti. | 3.   Akkujen vaatimustenmukaisuuden arviointi 7, 8,
  10, 12
  ja 39 artiklan vaatimusten suhteen on suoritettava liitteessä VIII olevassa B osassa esitetyn menettelyn mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Akkujen vaatimustenmukaisuuden arviointi 7, 8 ja 39 artiklan vaatimusten suhteen on suoritettava liitteessä VIII olevassa B osassa esitetyn menettelyn mukaisesti.

3.   Akkujen vaatimustenmukaisuuden arviointi 7, 8,
  10, 12
  ja 39 artiklan vaatimusten suhteen on suoritettava liitteessä VIII olevassa B osassa esitetyn menettelyn mukaisesti.

Tarkistus 208

Tarkistus 208

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

17 artikla – 5 kohta

17 artikla – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.   Akkujen vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyihin liittyvät asiakirjat ja kirjeenvaihto on laadittava sen jäsenvaltion virallisella kielellä, johon 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut vaatimuksenmukaisuuden arviointimenettelyt suorittava ilmoitettu laitos on sijoittautunut, tai tämän laitoksen hyväksymällä kielellä. | 5.   Akkujen vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyihin liittyvät asiakirjat ja kirjeenvaihto on laadittava sen jäsenvaltion virallisella kielellä
  tai virallisilla kielillä
  , johon 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut vaatimuksenmukaisuuden arviointimenettelyt suorittava ilmoitettu laitos on sijoittautunut, tai tämän laitoksen hyväksymällä kielellä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5.   Akkujen vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyihin liittyvät asiakirjat ja kirjeenvaihto on laadittava sen jäsenvaltion virallisella kielellä, johon 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut vaatimuksenmukaisuuden arviointimenettelyt suorittava ilmoitettu laitos on sijoittautunut, tai tämän laitoksen hyväksymällä kielellä.

5.   Akkujen vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyihin liittyvät asiakirjat ja kirjeenvaihto on laadittava sen jäsenvaltion virallisella kielellä
  tai virallisilla kielillä
  , johon 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut vaatimuksenmukaisuuden arviointimenettelyt suorittava ilmoitettu laitos on sijoittautunut, tai tämän laitoksen hyväksymällä kielellä.

Tarkistus 209

Tarkistus 209

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

17 artikla – 5 a kohta (uusi)

17 artikla – 5 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 5 a.
     
  Tätä artiklaa sovelletaan 12 kuukauden kuluttua päivästä, jona komissio on julkaissut 30 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun ilmoitettujen laitosten luettelon. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5 a.
     
  Tätä artiklaa sovelletaan 12 kuukauden kuluttua päivästä, jona komissio on julkaissut 30 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun ilmoitettujen laitosten luettelon.

Tarkistus 210

Tarkistus 210

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

18 artikla – 1 kohta

18 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   EU-vaatimustenmukaisuusvakuutuksessa on ilmoitettava, että II ja III luvussa vahvistettujen vaatimusten täyttyminen on osoitettu. | 1.   EU-vaatimustenmukaisuusvakuutuksessa on ilmoitettava, että II ja III luvussa
  ja 39 artiklassa
  vahvistettujen vaatimusten täyttyminen on osoitettu. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   EU-vaatimustenmukaisuusvakuutuksessa on ilmoitettava, että II ja III luvussa vahvistettujen vaatimusten täyttyminen on osoitettu.

1.   EU-vaatimustenmukaisuusvakuutuksessa on ilmoitettava, että II ja III luvussa
  ja 39 artiklassa
  vahvistettujen vaatimusten täyttyminen on osoitettu.

Tarkistus 211

Tarkistus 211

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

18 artikla – 2 kohta

18 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   
  EU-vaatimustenmukaisuusvakuutuksen
  on noudatettava rakenteeltaan liitteessä IX olevaa mallia, sen on sisällettävä liitteessä VIII olevissa asiaa koskevissa moduuleissa eritellyt tekijät ja se on pidettävä jatkuvasti ajan tasalla. Se on käännettävä sen jäsenvaltion vaatimille kielille, jonka markkinoille akku saatetaan tai jossa se otetaan käyttöön. | 2.   
  EU-vaatimustenmukaisuusvakuutus voidaan täyttää sähköisesti, ja sen
  on noudatettava rakenteeltaan liitteessä IX olevaa mallia, sen on sisällettävä liitteessä VIII olevissa asiaa koskevissa moduuleissa eritellyt tekijät ja se on pidettävä jatkuvasti ajan tasalla. Se on käännettävä sen jäsenvaltion
  vaatimalle kielelle tai
  vaatimille kielille, jonka markkinoille akku saatetaan tai jossa se
  asetetaan markkinoilla saataville tai
  otetaan käyttöön. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   
  EU-vaatimustenmukaisuusvakuutuksen
  on noudatettava rakenteeltaan liitteessä IX olevaa mallia, sen on sisällettävä liitteessä VIII olevissa asiaa koskevissa moduuleissa eritellyt tekijät ja se on pidettävä jatkuvasti ajan tasalla. Se on käännettävä sen jäsenvaltion vaatimille kielille, jonka markkinoille akku saatetaan tai jossa se otetaan käyttöön.

2.   
  EU-vaatimustenmukaisuusvakuutus voidaan täyttää sähköisesti, ja sen
  on noudatettava rakenteeltaan liitteessä IX olevaa mallia, sen on sisällettävä liitteessä VIII olevissa asiaa koskevissa moduuleissa eritellyt tekijät ja se on pidettävä jatkuvasti ajan tasalla. Se on käännettävä sen jäsenvaltion
  vaatimalle kielelle tai
  vaatimille kielille, jonka markkinoille akku saatetaan tai jossa se
  asetetaan markkinoilla saataville tai
  otetaan käyttöön.

Tarkistus 212

Tarkistus 212

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

21 artikla – 1 kohta

21 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille vaatimustenmukaisuuden arviointilaitokset, joille on annettu lupa suorittaa vaatimustenmukaisuuden arviointia tämän asetuksen mukaisesti. | Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille vaatimustenmukaisuuden arviointilaitokset, joille on annettu lupa suorittaa
  kolmantena osapuolena
  vaatimustenmukaisuuden arviointia tämän asetuksen mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille vaatimustenmukaisuuden arviointilaitokset, joille on annettu lupa suorittaa vaatimustenmukaisuuden arviointia tämän asetuksen mukaisesti.

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille vaatimustenmukaisuuden arviointilaitokset, joille on annettu lupa suorittaa
  kolmantena osapuolena
  vaatimustenmukaisuuden arviointia tämän asetuksen mukaisesti.

kolmantena osapuolena

Tarkistus 213

Tarkistus 213

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

23 artikla – 5 kohta

23 artikla – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.   Ilmoittamisesta vastaavalla viranomaisella on oltava käytössään riittävä määrä pätevää henkilöstöä tehtäviensä asianmukaista hoitamista varten. | 5.   Ilmoittamisesta vastaavalla viranomaisella on oltava käytössään riittävä määrä pätevää henkilöstöä
  ja riittävä rahoitus
  tehtäviensä asianmukaista hoitamista varten. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5.   Ilmoittamisesta vastaavalla viranomaisella on oltava käytössään riittävä määrä pätevää henkilöstöä tehtäviensä asianmukaista hoitamista varten.

5.   Ilmoittamisesta vastaavalla viranomaisella on oltava käytössään riittävä määrä pätevää henkilöstöä
  ja riittävä rahoitus
  tehtäviensä asianmukaista hoitamista varten.

Tarkistus 214

Tarkistus 214

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

25 artikla – 3 kohta

25 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksen on oltava kolmas osapuoli, joka on riippumaton kaikista taloudellisista etuyhteyksistä ja
  arvioimastaan akkumallista
  , erityisesti akkujen valmistajista, akkujen valmistajien kauppakumppaneista, akkujen valmistuslaitosten osakassijoittajista sekä muista ilmoitetuista laitoksista ja ilmoitettujen laitosten toimialajärjestöistä ja emo- tai tytäryhtiöistä. | 3.   Vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksen on oltava kolmas osapuoli, joka on riippumaton kaikista taloudellisista etuyhteyksistä ja
  arvioimistaan akuista
  , erityisesti akkujen valmistajista, akkujen valmistajien kauppakumppaneista, akkujen valmistuslaitosten osakassijoittajista sekä muista ilmoitetuista laitoksista ja ilmoitettujen laitosten toimialajärjestöistä ja emo- tai tytäryhtiöistä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksen on oltava kolmas osapuoli, joka on riippumaton kaikista taloudellisista etuyhteyksistä ja
  arvioimastaan akkumallista
  , erityisesti akkujen valmistajista, akkujen valmistajien kauppakumppaneista, akkujen valmistuslaitosten osakassijoittajista sekä muista ilmoitetuista laitoksista ja ilmoitettujen laitosten toimialajärjestöistä ja emo- tai tytäryhtiöistä.

3.   Vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksen on oltava kolmas osapuoli, joka on riippumaton kaikista taloudellisista etuyhteyksistä ja
  arvioimistaan akuista
  , erityisesti akkujen valmistajista, akkujen valmistajien kauppakumppaneista, akkujen valmistuslaitosten osakassijoittajista sekä muista ilmoitetuista laitoksista ja ilmoitettujen laitosten toimialajärjestöistä ja emo- tai tytäryhtiöistä.

Tarkistus 215

Tarkistus 215

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

25 artikla – 6 kohta – 1 alakohta

25 artikla – 6 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksen on kyettävä suorittamaan kaikki liitteessä VIII mainitut vaatimustenmukaisuuden
  arviointitoimet
  , joita varten se on ilmoitettu, siitä riippumatta, suorittaako vaatimustenmukaisuuden arviointilaitos kyseiset tehtävät itse vai suoritetaanko ne sen puolesta ja sen vastuulla. | Vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksen on kyettävä suorittamaan kaikki liitteessä VIII mainitut vaatimustenmukaisuuden
  arviointitehtävät
  , joita varten se on ilmoitettu, siitä riippumatta, suorittaako vaatimustenmukaisuuden arviointilaitos kyseiset tehtävät itse vai suoritetaanko ne sen puolesta ja sen vastuulla. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksen on kyettävä suorittamaan kaikki liitteessä VIII mainitut vaatimustenmukaisuuden
  arviointitoimet
  , joita varten se on ilmoitettu, siitä riippumatta, suorittaako vaatimustenmukaisuuden arviointilaitos kyseiset tehtävät itse vai suoritetaanko ne sen puolesta ja sen vastuulla.

arviointitoimet

Vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksen on kyettävä suorittamaan kaikki liitteessä VIII mainitut vaatimustenmukaisuuden
  arviointitehtävät
  , joita varten se on ilmoitettu, siitä riippumatta, suorittaako vaatimustenmukaisuuden arviointilaitos kyseiset tehtävät itse vai suoritetaanko ne sen puolesta ja sen vastuulla.

arviointitehtävät

Tarkistus 216

Tarkistus 216

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

25 artikla – 6 kohta – 2 alakohta – a alakohta

25 artikla – 6 kohta – 2 alakohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (a) | tarvittava oma henkilöstö, jolla on tekninen tietämys sekä riittävä ja soveltuva kokemus vaatimustenmukaisuuden
  arviointitoimien
  suorittamiseksi; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(a)

tarvittava oma henkilöstö, jolla on tekninen tietämys sekä riittävä ja soveltuva kokemus vaatimustenmukaisuuden
  arviointitoimien
  suorittamiseksi;

arviointitoimien

| (a) | tarvittava oma henkilöstö, jolla on tekninen tietämys sekä riittävä ja soveltuva kokemus vaatimustenmukaisuuden
  arviointitehtävien
  suorittamiseksi; |
| --- | --- |

(a)

tarvittava oma henkilöstö, jolla on tekninen tietämys sekä riittävä ja soveltuva kokemus vaatimustenmukaisuuden
  arviointitehtävien
  suorittamiseksi;

arviointitehtävien

Tarkistus 217

Tarkistus 217

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

25 artikla – 6 kohta – 2 alakohta – c alakohta

25 artikla – 6 kohta – 2 alakohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (c) | tarvittavat toimintatavat ja menettelyt, joilla erotetaan toisistaan ilmoitettuna laitoksena suoritetut toimet ja
  muu toiminta
  ; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(c)

tarvittavat toimintatavat ja menettelyt, joilla erotetaan toisistaan ilmoitettuna laitoksena suoritetut toimet ja
  muu toiminta
  ;

muu toiminta

| (c) | tarvittavat toimintatavat ja menettelyt, joilla erotetaan toisistaan ilmoitettuna laitoksena suoritetut toimet ja
  muut tehtävät
  ; |
| --- | --- |

(c)

tarvittavat toimintatavat ja menettelyt, joilla erotetaan toisistaan ilmoitettuna laitoksena suoritetut toimet ja
  muut tehtävät
  ;

muut tehtävät

Tarkistus 218

Tarkistus 218

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

25 artikla – 6 kohta – 3 alakohta

25 artikla – 6 kohta – 3 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksella on aina oltava pääsy kaikkiin testauslaitteisiin tai -tiloihin, joita tarvitaan kussakin vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyssä ja kullekin akkumallille, jota varten se on ilmoitettu. | Vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksella on aina oltava pääsy kaikkiin
  tietoihin,
  testauslaitteisiin tai -tiloihin, joita tarvitaan kussakin vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyssä ja kullekin akkumallille, jota varten se on ilmoitettu. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksella on aina oltava pääsy kaikkiin testauslaitteisiin tai -tiloihin, joita tarvitaan kussakin vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyssä ja kullekin akkumallille, jota varten se on ilmoitettu.

Vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksella on aina oltava pääsy kaikkiin
  tietoihin,
  testauslaitteisiin tai -tiloihin, joita tarvitaan kussakin vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyssä ja kullekin akkumallille, jota varten se on ilmoitettu.

tietoihin,

Tarkistus 219

Tarkistus 219

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

25 artikla – 7 kohta – c alakohta

25 artikla – 7 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (c) | asianmukaiset tiedot ja ymmärrys II ja III luvussa vahvistetuista vaatimuksista, 15 artiklassa tarkoitetuista sovellettavista yhdenmukaistetuista standardeista ja 16 artiklassa tarkoitetuista yhteisistä eritelmistä sekä asiaa koskevista unionin yhdenmukaistamislainsäädännön ja kansallisen lainsäädännön säännöksistä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(c)

asianmukaiset tiedot ja ymmärrys II ja III luvussa vahvistetuista vaatimuksista, 15 artiklassa tarkoitetuista sovellettavista yhdenmukaistetuista standardeista ja 16 artiklassa tarkoitetuista yhteisistä eritelmistä sekä asiaa koskevista unionin yhdenmukaistamislainsäädännön ja kansallisen lainsäädännön säännöksistä;

| (c) | asianmukaiset tiedot ja ymmärrys II ja III luvussa
  ja 39 artiklassa
  vahvistetuista vaatimuksista, 15 artiklassa tarkoitetuista sovellettavista yhdenmukaistetuista standardeista ja 16 artiklassa tarkoitetuista yhteisistä eritelmistä sekä asiaa koskevista unionin yhdenmukaistamislainsäädännön ja kansallisen lainsäädännön säännöksistä; |
| --- | --- |

(c)

asianmukaiset tiedot ja ymmärrys II ja III luvussa
  ja 39 artiklassa
  vahvistetuista vaatimuksista, 15 artiklassa tarkoitetuista sovellettavista yhdenmukaistetuista standardeista ja 16 artiklassa tarkoitetuista yhteisistä eritelmistä sekä asiaa koskevista unionin yhdenmukaistamislainsäädännön ja kansallisen lainsäädännön säännöksistä;

ja 39 artiklassa

Tarkistus 220

Tarkistus 220

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

25 artikla – 8 kohta – 1 alakohta

25 artikla – 8 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksen, sen ylimmän johdon ja vaatimustenmukaisuuden
  arviointitoimien
  suorittamisesta vastaavan henkilöstön puolueettomuus on taattava. | Vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksen, sen ylimmän johdon ja vaatimustenmukaisuuden
  arviointitehtävien
  suorittamisesta vastaavan henkilöstön puolueettomuus on taattava. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksen, sen ylimmän johdon ja vaatimustenmukaisuuden
  arviointitoimien
  suorittamisesta vastaavan henkilöstön puolueettomuus on taattava.

arviointitoimien

Vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksen, sen ylimmän johdon ja vaatimustenmukaisuuden
  arviointitehtävien
  suorittamisesta vastaavan henkilöstön puolueettomuus on taattava.

arviointitehtävien

Tarkistus 221

Tarkistus 221

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

25 artikla – 8 kohta – 2 alakohta

25 artikla – 8 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Ylimmän johdon ja vaatimustenmukaisuuden arviointitoimista vastaavan henkilöstön palkka ei saa olla riippuvainen suoritettujen vaatimustenmukaisuuden arviointien määrästä eikä arviointien tuloksista. | Ylimmän johdon ja vaatimustenmukaisuuden arviointitehtävistä vastaavan henkilöstön palkka ei saa olla riippuvainen suoritettujen vaatimustenmukaisuuden
  arviointitehtävien
  määrästä eikä arviointien tuloksista. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Ylimmän johdon ja vaatimustenmukaisuuden arviointitoimista vastaavan henkilöstön palkka ei saa olla riippuvainen suoritettujen vaatimustenmukaisuuden arviointien määrästä eikä arviointien tuloksista.

Ylimmän johdon ja vaatimustenmukaisuuden arviointitehtävistä vastaavan henkilöstön palkka ei saa olla riippuvainen suoritettujen vaatimustenmukaisuuden
  arviointitehtävien
  määrästä eikä arviointien tuloksista.

arviointitehtävien

Tarkistus 222

Tarkistus 222

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

25 artikla – 10 kohta

25 artikla – 10 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 10.   Vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksen henkilöstöllä on vaitiolovelvollisuus kaikkien niiden tietojen suhteen, jotka se saa suorittaessaan vaatimustenmukaisuuden
  arviointitoimia
  liitteen VIII mukaisesti, paitsi sen jäsenvaltion toimivaltaisiin viranomaisiin nähden, jossa laitoksen toimet suoritetaan. Omistusoikeudet on suojattava. | 10.   Vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksen henkilöstöllä on vaitiolovelvollisuus kaikkien niiden tietojen suhteen, jotka se saa suorittaessaan vaatimustenmukaisuuden
  arviointitehtäviä
  liitteen VIII mukaisesti, paitsi sen jäsenvaltion toimivaltaisiin viranomaisiin nähden, jossa laitoksen toimet suoritetaan. Omistusoikeudet on suojattava. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

10.   Vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksen henkilöstöllä on vaitiolovelvollisuus kaikkien niiden tietojen suhteen, jotka se saa suorittaessaan vaatimustenmukaisuuden
  arviointitoimia
  liitteen VIII mukaisesti, paitsi sen jäsenvaltion toimivaltaisiin viranomaisiin nähden, jossa laitoksen toimet suoritetaan. Omistusoikeudet on suojattava.

10.   Vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksen henkilöstöllä on vaitiolovelvollisuus kaikkien niiden tietojen suhteen, jotka se saa suorittaessaan vaatimustenmukaisuuden
  arviointitehtäviä
  liitteen VIII mukaisesti, paitsi sen jäsenvaltion toimivaltaisiin viranomaisiin nähden, jossa laitoksen toimet suoritetaan. Omistusoikeudet on suojattava.

Tarkistus 223

Tarkistus 223

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

25 artikla – 11 kohta

25 artikla – 11 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 11.   Vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksen on osallistuttava asiaankuuluviin standardointitoimiin ja 37 artiklan nojalla perustetun ilmoitettujen laitosten koordinointiryhmän
  toimiin
  tai varmistettava, että sen vaatimustenmukaisuuden arviointitoimien suorittamisesta vastaava henkilöstö saa niistä tiedon, ja sovellettava yleisinä ohjeina kyseisen ryhmän työn tuloksena saatuja hallinnollisia päätöksiä ja asiakirjoja. | 11.   Vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksen on osallistuttava asiaankuuluviin standardointitoimiin ja 37 artiklan nojalla perustetun ilmoitettujen laitosten koordinointiryhmän
  tehtäviin
  tai varmistettava, että sen vaatimustenmukaisuuden arviointitehtävien suorittamisesta vastaava henkilöstö saa niistä tiedon, ja sovellettava yleisinä ohjeina kyseisen ryhmän työn tuloksena saatuja hallinnollisia päätöksiä ja asiakirjoja. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

11.   Vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksen on osallistuttava asiaankuuluviin standardointitoimiin ja 37 artiklan nojalla perustetun ilmoitettujen laitosten koordinointiryhmän
  toimiin
  tai varmistettava, että sen vaatimustenmukaisuuden arviointitoimien suorittamisesta vastaava henkilöstö saa niistä tiedon, ja sovellettava yleisinä ohjeina kyseisen ryhmän työn tuloksena saatuja hallinnollisia päätöksiä ja asiakirjoja.

11.   Vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksen on osallistuttava asiaankuuluviin standardointitoimiin ja 37 artiklan nojalla perustetun ilmoitettujen laitosten koordinointiryhmän
  tehtäviin
  tai varmistettava, että sen vaatimustenmukaisuuden arviointitehtävien suorittamisesta vastaava henkilöstö saa niistä tiedon, ja sovellettava yleisinä ohjeina kyseisen ryhmän työn tuloksena saatuja hallinnollisia päätöksiä ja asiakirjoja.

Tarkistus 224

Tarkistus 224

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

28 artikla – 2 kohta

28 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Ilmoittamista koskevaan hakemukseen on liitettävä kuvaus vaatimustenmukaisuuden arviointitoimista, liitteessä VIII
  esitetyistä
  vaatimustenmukaisuuden
  arviointimoduuleista
  ja akkumallista, jonka osalta vaatimustenmukaisuuden arviointilaitos katsoo olevansa pätevä, sekä kansallisen akkreditointielimen antama akkreditointitodistus, jossa todistetaan, että vaatimustenmukaisuuden arviointilaitos täyttää 25 artiklassa säädetyt vaatimukset. | 2.   Ilmoittamista koskevaan hakemukseen on liitettävä kuvaus vaatimustenmukaisuuden arviointitoimista, liitteessä VIII
  esitetystä yhdestä tai useammasta
  vaatimustenmukaisuuden
  arviointimoduulista
  ja akkumallista, jonka osalta vaatimustenmukaisuuden arviointilaitos katsoo olevansa pätevä, sekä kansallisen akkreditointielimen antama akkreditointitodistus, jossa todistetaan, että vaatimustenmukaisuuden arviointilaitos täyttää 25 artiklassa säädetyt vaatimukset. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Ilmoittamista koskevaan hakemukseen on liitettävä kuvaus vaatimustenmukaisuuden arviointitoimista, liitteessä VIII
  esitetyistä
  vaatimustenmukaisuuden
  arviointimoduuleista
  ja akkumallista, jonka osalta vaatimustenmukaisuuden arviointilaitos katsoo olevansa pätevä, sekä kansallisen akkreditointielimen antama akkreditointitodistus, jossa todistetaan, että vaatimustenmukaisuuden arviointilaitos täyttää 25 artiklassa säädetyt vaatimukset.

2.   Ilmoittamista koskevaan hakemukseen on liitettävä kuvaus vaatimustenmukaisuuden arviointitoimista, liitteessä VIII
  esitetystä yhdestä tai useammasta
  vaatimustenmukaisuuden
  arviointimoduulista
  ja akkumallista, jonka osalta vaatimustenmukaisuuden arviointilaitos katsoo olevansa pätevä, sekä kansallisen akkreditointielimen antama akkreditointitodistus, jossa todistetaan, että vaatimustenmukaisuuden arviointilaitos täyttää 25 artiklassa säädetyt vaatimukset.

Tarkistus 225

Tarkistus 225

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

32 artikla – 1 kohta

32 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Komissio tutkii kaikki tapaukset, joissa sillä on epäilys tai sen tietoon saatetaan epäilys ilmoitetun laitoksen pätevyydestä tai siitä, täyttääkö ilmoitettu laitos edelleen sille asetetut vaatimukset ja velvollisuudet. | 1.   Komissio tutkii kaikki tapaukset, joissa sillä on epäilys tai sen tietoon saatetaan
  , erityisesti talouden toimijoiden tai muiden asiaankuuluvien sidosryhmien toimesta,
  epäilys ilmoitetun laitoksen pätevyydestä tai siitä, täyttääkö ilmoitettu laitos edelleen sille asetetut vaatimukset ja velvollisuudet. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Komissio tutkii kaikki tapaukset, joissa sillä on epäilys tai sen tietoon saatetaan epäilys ilmoitetun laitoksen pätevyydestä tai siitä, täyttääkö ilmoitettu laitos edelleen sille asetetut vaatimukset ja velvollisuudet.

1.   Komissio tutkii kaikki tapaukset, joissa sillä on epäilys tai sen tietoon saatetaan
  , erityisesti talouden toimijoiden tai muiden asiaankuuluvien sidosryhmien toimesta,
  epäilys ilmoitetun laitoksen pätevyydestä tai siitä, täyttääkö ilmoitettu laitos edelleen sille asetetut vaatimukset ja velvollisuudet.

Tarkistus 226

Tarkistus 226

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

32 artikla – 3 kohta

32 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Komissio varmistaa, että kaikkia sen tutkimusten yhteydessä saatuja arkaluonteisia tietoja käsitellään luottamuksellisesti. | 3.   Komissio
  voi pyytää neuvoja 68 a artiklassa tarkoitetulta unionin testauslaitokselta ja se
  varmistaa, että kaikkia sen tutkimusten yhteydessä saatuja arkaluonteisia tietoja käsitellään luottamuksellisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Komissio varmistaa, että kaikkia sen tutkimusten yhteydessä saatuja arkaluonteisia tietoja käsitellään luottamuksellisesti.

3.   Komissio
  voi pyytää neuvoja 68 a artiklassa tarkoitetulta unionin testauslaitokselta ja se
  varmistaa, että kaikkia sen tutkimusten yhteydessä saatuja arkaluonteisia tietoja käsitellään luottamuksellisesti.

Tarkistus 227

Tarkistus 227

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

33 artikla – 2 kohta – 1 alakohta

33 artikla – 2 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Ilmoitetun laitoksen on
  hoidettava tehtävänsä
  oikeasuhteisesti siten, ettei talouden toimijoille aiheuteta tarpeetonta taakkaa, ja otettava asianmukaisesti huomioon yrityksen koko, toimiala ja rakenne, arvioitavan akun monimutkaisuus sekä tuotannon luonne massa- tai sarjatuotantona. | Ilmoitetun laitoksen on
  suoritettava vaatimustenmukaisuuden arvioinnit
  oikeasuhteisesti siten, ettei talouden toimijoille
  ja etenkään pienille ja keskisuurille yrityksille
  aiheuteta tarpeetonta taakkaa, ja otettava asianmukaisesti huomioon yrityksen koko, toimiala ja rakenne, arvioitavan akun monimutkaisuus sekä tuotannon luonne massa- tai sarjatuotantona. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Ilmoitetun laitoksen on
  hoidettava tehtävänsä
  oikeasuhteisesti siten, ettei talouden toimijoille aiheuteta tarpeetonta taakkaa, ja otettava asianmukaisesti huomioon yrityksen koko, toimiala ja rakenne, arvioitavan akun monimutkaisuus sekä tuotannon luonne massa- tai sarjatuotantona.

hoidettava tehtävänsä

Ilmoitetun laitoksen on
  suoritettava vaatimustenmukaisuuden arvioinnit
  oikeasuhteisesti siten, ettei talouden toimijoille
  ja etenkään pienille ja keskisuurille yrityksille
  aiheuteta tarpeetonta taakkaa, ja otettava asianmukaisesti huomioon yrityksen koko, toimiala ja rakenne, arvioitavan akun monimutkaisuus sekä tuotannon luonne massa- tai sarjatuotantona.

suoritettava vaatimustenmukaisuuden arvioinnit

ja etenkään pienille ja keskisuurille yrityksille

Tarkistus 228

Tarkistus 228

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

33 artikla – 3 kohta

33 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Jos ilmoitettu laitos katsoo, ettei valmistaja täytä II
  ja
  III luvussa, 15 artiklassa tarkoitetuissa yhdenmukaistetuissa standardeissa, 16 artiklassa tarkoitetuissa yhteisissä eritelmissä tai muissa teknisissä eritelmissä vahvistettuja vaatimuksia, sen on vaadittava valmistajaa toteuttamaan tarvittavat korjaavat toimet toisen ja lopullisen sertifiointipäätöksen tekemiseksi, paitsi jos puutteita ei voida korjata, jolloin todistusta ei voida antaa. | 3.   Jos ilmoitettu laitos katsoo, ettei valmistaja täytä II
  tai
  III luvussa
  tai 39 artiklassa
  , 15 artiklassa tarkoitetuissa yhdenmukaistetuissa standardeissa, 16 artiklassa tarkoitetuissa yhteisissä eritelmissä tai muissa teknisissä eritelmissä vahvistettuja vaatimuksia, sen on vaadittava valmistajaa toteuttamaan tarvittavat korjaavat toimet toisen ja lopullisen sertifiointipäätöksen tekemiseksi, paitsi jos puutteita ei voida korjata, jolloin todistusta ei voida antaa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Jos ilmoitettu laitos katsoo, ettei valmistaja täytä II
  ja
  III luvussa, 15 artiklassa tarkoitetuissa yhdenmukaistetuissa standardeissa, 16 artiklassa tarkoitetuissa yhteisissä eritelmissä tai muissa teknisissä eritelmissä vahvistettuja vaatimuksia, sen on vaadittava valmistajaa toteuttamaan tarvittavat korjaavat toimet toisen ja lopullisen sertifiointipäätöksen tekemiseksi, paitsi jos puutteita ei voida korjata, jolloin todistusta ei voida antaa.

3.   Jos ilmoitettu laitos katsoo, ettei valmistaja täytä II
  tai
  III luvussa
  tai 39 artiklassa
  , 15 artiklassa tarkoitetuissa yhdenmukaistetuissa standardeissa, 16 artiklassa tarkoitetuissa yhteisissä eritelmissä tai muissa teknisissä eritelmissä vahvistettuja vaatimuksia, sen on vaadittava valmistajaa toteuttamaan tarvittavat korjaavat toimet toisen ja lopullisen sertifiointipäätöksen tekemiseksi, paitsi jos puutteita ei voida korjata, jolloin todistusta ei voida antaa.

Tarkistus 229

Tarkistus 229

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

35 artikla – 2 kohta

35 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Ilmoitetun laitoksen on toimitettava muille ilmoitetuille laitoksille, jotka suorittavat vastaavia samat akut kattavia vaatimustenmukaisuuden arviointitoimia, asiaankuuluvat tiedot vaatimustenmukaisuuden arvioinnin kielteisiin tuloksiin ja pyynnöstä myös myönteisiin tuloksiin liittyvistä kysymyksistä. | 2.   Ilmoitetun laitoksen on toimitettava muille
  tämän asetuksen mukaisesti
  ilmoitetuille laitoksille, jotka suorittavat vastaavia samat akut kattavia vaatimustenmukaisuuden arviointitoimia, asiaankuuluvat tiedot vaatimustenmukaisuuden arvioinnin kielteisiin tuloksiin ja pyynnöstä myös myönteisiin tuloksiin liittyvistä kysymyksistä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Ilmoitetun laitoksen on toimitettava muille ilmoitetuille laitoksille, jotka suorittavat vastaavia samat akut kattavia vaatimustenmukaisuuden arviointitoimia, asiaankuuluvat tiedot vaatimustenmukaisuuden arvioinnin kielteisiin tuloksiin ja pyynnöstä myös myönteisiin tuloksiin liittyvistä kysymyksistä.

2.   Ilmoitetun laitoksen on toimitettava muille
  tämän asetuksen mukaisesti
  ilmoitetuille laitoksille, jotka suorittavat vastaavia samat akut kattavia vaatimustenmukaisuuden arviointitoimia, asiaankuuluvat tiedot vaatimustenmukaisuuden arvioinnin kielteisiin tuloksiin ja pyynnöstä myös myönteisiin tuloksiin liittyvistä kysymyksistä.

Tarkistus 230

Tarkistus 230

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

36 artikla – otsikko

36 artikla – otsikko

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Kokemusten vaihto | Kokemusten
  ja hyvien käytäntöjen
  vaihto |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Kokemusten vaihto

Kokemusten
  ja hyvien käytäntöjen
  vaihto

ja hyvien käytäntöjen

Tarkistus 231

Tarkistus 231

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

36 artikla – 1 kohta

36 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Komissio huolehtii kokemusten vaihdon järjestämisestä niiden kansallisten viranomaisten välillä, jotka vastaavat ilmoittamista koskevista jäsenvaltioiden toimintatavoista. | Komissio huolehtii kokemusten
  ja hyvien käytäntöjen
  vaihdon järjestämisestä niiden kansallisten viranomaisten välillä, jotka vastaavat ilmoittamista koskevista jäsenvaltioiden toimintatavoista. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Komissio huolehtii kokemusten vaihdon järjestämisestä niiden kansallisten viranomaisten välillä, jotka vastaavat ilmoittamista koskevista jäsenvaltioiden toimintatavoista.

Komissio huolehtii kokemusten
  ja hyvien käytäntöjen
  vaihdon järjestämisestä niiden kansallisten viranomaisten välillä, jotka vastaavat ilmoittamista koskevista jäsenvaltioiden toimintatavoista.

ja hyvien käytäntöjen

Tarkistus 232

Tarkistus 232

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

37 artikla – 1 kohta

37 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Komissio varmistaa, että ilmoitettujen laitosten välillä otetaan käyttöön asianmukainen koordinointi ja yhteistyö ja että tätä koordinointia ja yhteistyötä harjoitetaan asianmukaisella tavalla ilmoitettujen laitosten alakohtaisen ryhmän tai alakohtaisten ryhmien muodossa. | Komissio varmistaa, että
  tämän asetuksen mukaisesti
  ilmoitettujen laitosten välillä otetaan käyttöön asianmukainen koordinointi ja yhteistyö ja että tätä koordinointia ja yhteistyötä harjoitetaan asianmukaisella tavalla ilmoitettujen laitosten alakohtaisen ryhmän tai alakohtaisten ryhmien muodossa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Komissio varmistaa, että ilmoitettujen laitosten välillä otetaan käyttöön asianmukainen koordinointi ja yhteistyö ja että tätä koordinointia ja yhteistyötä harjoitetaan asianmukaisella tavalla ilmoitettujen laitosten alakohtaisen ryhmän tai alakohtaisten ryhmien muodossa.

Komissio varmistaa, että
  tämän asetuksen mukaisesti
  ilmoitettujen laitosten välillä otetaan käyttöön asianmukainen koordinointi ja yhteistyö ja että tätä koordinointia ja yhteistyötä harjoitetaan asianmukaisella tavalla ilmoitettujen laitosten alakohtaisen ryhmän tai alakohtaisten ryhmien muodossa.

tämän asetuksen mukaisesti

Tarkistus 233

Tarkistus 233

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

38 artikla – 1 kohta – johdantokappale

38 artikla – 1 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   
  Saattaessaan akkua markkinoille tai ottaessaan sitä käyttöön
  , myös valmistajan omiin tarkoituksiin,
  valmistajien on varmistettava
  , että akku | 1.   
  Valmistajien on varmistettava kaikkien,
  myös valmistajan omiin tarkoituksiin,
  unionin markkinoille saatettavien tai unionissa käyttöön otettavien akkujen osalta
  , että akku |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   
  Saattaessaan akkua markkinoille tai ottaessaan sitä käyttöön
  , myös valmistajan omiin tarkoituksiin,
  valmistajien on varmistettava
  , että akku

1.   
  Valmistajien on varmistettava kaikkien,
  myös valmistajan omiin tarkoituksiin,
  unionin markkinoille saatettavien tai unionissa käyttöön otettavien akkujen osalta
  , että akku

Tarkistus 234

Tarkistus 234

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

38 artikla – 4 kohta – 2 alakohta

38 artikla – 4 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Jos toimitetaan samanaikaisesti useita akkuja yhdelle käyttäjälle, asianomaiseen
  erään tai
  lähetykseen voidaan kuitenkin liittää vain yksi jäljennös EU-vaatimustenmukaisuusvakuutuksesta. | Jos toimitetaan samanaikaisesti useita akkuja yhdelle käyttäjälle, asianomaiseen lähetykseen voidaan kuitenkin liittää vain yksi jäljennös EU-vaatimustenmukaisuusvakuutuksesta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Jos toimitetaan samanaikaisesti useita akkuja yhdelle käyttäjälle, asianomaiseen
  erään tai
  lähetykseen voidaan kuitenkin liittää vain yksi jäljennös EU-vaatimustenmukaisuusvakuutuksesta.

erään tai

Jos toimitetaan samanaikaisesti useita akkuja yhdelle käyttäjälle, asianomaiseen lähetykseen voidaan kuitenkin liittää vain yksi jäljennös EU-vaatimustenmukaisuusvakuutuksesta.

Tarkistus 235

Tarkistus 235

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

38 artikla – 8 kohta

38 artikla – 8 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 8.   Valmistajien on ilmoitettava akun pakkauksessa nimensä, rekisteröity toiminimensä tai rekisteröity tavaramerkkinsä sekä posti- ja internetosoitteensa, josta valmistajiin saa yhteyden. Postiosoitteessa on ilmoitettava yksi yhteyspiste, jonka kautta valmistajaan saa yhteyden. Kyseiset tiedot on esitettävä loppukäyttäjien ja markkinavalvontaviranomaisten helposti ymmärtämällä kielellä, ja niiden on oltava selkeitä, ymmärrettäviä ja helposti luettavissa. | 8.   Valmistajien on ilmoitettava akun pakkauksessa nimensä, rekisteröity toiminimensä tai rekisteröity tavaramerkkinsä sekä
  puhelinnumeronsa,
  posti-
  , sähköposti-
  ja internetosoitteensa, josta valmistajiin saa yhteyden. Postiosoitteessa on ilmoitettava yksi yhteyspiste, jonka kautta valmistajaan saa yhteyden. Kyseiset tiedot on esitettävä loppukäyttäjien ja markkinavalvontaviranomaisten helposti ymmärtämällä kielellä, ja niiden on oltava selkeitä, ymmärrettäviä ja helposti luettavissa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

8.   Valmistajien on ilmoitettava akun pakkauksessa nimensä, rekisteröity toiminimensä tai rekisteröity tavaramerkkinsä sekä posti- ja internetosoitteensa, josta valmistajiin saa yhteyden. Postiosoitteessa on ilmoitettava yksi yhteyspiste, jonka kautta valmistajaan saa yhteyden. Kyseiset tiedot on esitettävä loppukäyttäjien ja markkinavalvontaviranomaisten helposti ymmärtämällä kielellä, ja niiden on oltava selkeitä, ymmärrettäviä ja helposti luettavissa.

8.   Valmistajien on ilmoitettava akun pakkauksessa nimensä, rekisteröity toiminimensä tai rekisteröity tavaramerkkinsä sekä
  puhelinnumeronsa,
  posti-
  , sähköposti-
  ja internetosoitteensa, josta valmistajiin saa yhteyden. Postiosoitteessa on ilmoitettava yksi yhteyspiste, jonka kautta valmistajaan saa yhteyden. Kyseiset tiedot on esitettävä loppukäyttäjien ja markkinavalvontaviranomaisten helposti ymmärtämällä kielellä, ja niiden on oltava selkeitä, ymmärrettäviä ja helposti luettavissa.

Tarkistus 236

Tarkistus 236

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

38 artikla – 11 kohta

38 artikla – 11 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 11.   Valmistajien, jotka katsovat tai joilla on syytä uskoa, että akku, jonka ne ovat saattaneet markkinoille tai ottaneet käyttöön, ei ole II ja III luvussa säädettyjen vaatimusten mukainen, on viipymättä ryhdyttävä tarvittaviin korjaaviin toimiin kyseisen akun saattamiseksi vaatimusten mukaiseksi, sen poistamiseksi markkinoilta tai sitä koskevan palautusmenettelyn järjestämiseksi tarpeen mukaan.
  Mikäli
  akku aiheuttaa riskin, valmistajien on lisäksi välittömästi tiedotettava asiasta sen jäsenvaltion kansalliselle viranomaiselle, jossa ne ovat asettaneet akun saataville markkinoilla, ja ilmoitettava yksityiskohtaiset tiedot erityisesti vaatimustenvastaisuudesta ja toteutetuista korjaavista toimista. | 11.   Valmistajien, jotka katsovat tai joilla on syytä uskoa, että akku, jonka ne ovat saattaneet markkinoille tai ottaneet käyttöön, ei ole II ja III luvussa säädettyjen vaatimusten mukainen, on viipymättä ryhdyttävä tarvittaviin korjaaviin toimiin kyseisen akun saattamiseksi vaatimusten mukaiseksi, sen poistamiseksi markkinoilta tai sitä koskevan palautusmenettelyn järjestämiseksi tarpeen mukaan.
  Kun katsotaan tai on syytä uskoa, että
  akku aiheuttaa riskin, valmistajien on lisäksi välittömästi tiedotettava asiasta sen jäsenvaltion kansalliselle viranomaiselle, jossa ne ovat asettaneet akun saataville markkinoilla, ja ilmoitettava yksityiskohtaiset tiedot erityisesti vaatimustenvastaisuudesta ja toteutetuista korjaavista toimista. |
| | (Horisontaalinen tarkistus: muutos ”Kun katsotaan tai heillä on syytä uskoa, että akku aiheuttaa riskin” tehdään kaikkialla tekstissä. Jos tarkistus hyväksytään, koko tekstiin on tehtävä teknisiä muutoksia.) |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

11.   Valmistajien, jotka katsovat tai joilla on syytä uskoa, että akku, jonka ne ovat saattaneet markkinoille tai ottaneet käyttöön, ei ole II ja III luvussa säädettyjen vaatimusten mukainen, on viipymättä ryhdyttävä tarvittaviin korjaaviin toimiin kyseisen akun saattamiseksi vaatimusten mukaiseksi, sen poistamiseksi markkinoilta tai sitä koskevan palautusmenettelyn järjestämiseksi tarpeen mukaan.
  Mikäli
  akku aiheuttaa riskin, valmistajien on lisäksi välittömästi tiedotettava asiasta sen jäsenvaltion kansalliselle viranomaiselle, jossa ne ovat asettaneet akun saataville markkinoilla, ja ilmoitettava yksityiskohtaiset tiedot erityisesti vaatimustenvastaisuudesta ja toteutetuista korjaavista toimista.

11.   Valmistajien, jotka katsovat tai joilla on syytä uskoa, että akku, jonka ne ovat saattaneet markkinoille tai ottaneet käyttöön, ei ole II ja III luvussa säädettyjen vaatimusten mukainen, on viipymättä ryhdyttävä tarvittaviin korjaaviin toimiin kyseisen akun saattamiseksi vaatimusten mukaiseksi, sen poistamiseksi markkinoilta tai sitä koskevan palautusmenettelyn järjestämiseksi tarpeen mukaan.
  Kun katsotaan tai on syytä uskoa, että
  akku aiheuttaa riskin, valmistajien on lisäksi välittömästi tiedotettava asiasta sen jäsenvaltion kansalliselle viranomaiselle, jossa ne ovat asettaneet akun saataville markkinoilla, ja ilmoitettava yksityiskohtaiset tiedot erityisesti vaatimustenvastaisuudesta ja toteutetuista korjaavista toimista.

(Horisontaalinen tarkistus: muutos ”Kun katsotaan tai heillä on syytä uskoa, että akku aiheuttaa riskin” tehdään kaikkialla tekstissä. Jos tarkistus hyväksytään, koko tekstiin on tehtävä teknisiä muutoksia.)

(Horisontaalinen tarkistus: muutos ”Kun katsotaan tai heillä on syytä uskoa, että akku aiheuttaa riskin” tehdään kaikkialla tekstissä. Jos tarkistus hyväksytään, koko tekstiin on tehtävä teknisiä muutoksia.)

Tarkistus 237

Tarkistus 237

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

39 artikla – otsikko

39 artikla – otsikko

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Sisäisesti varastoivia ladattavia teollisuusakkuja ja sähköajoneuvoakkuja, joiden teho on yli 2 kWh,
  markkinoille saattavien talouden toimijoiden velvollisuus
  ottaa käyttöön hankintaketjun selvitysperiaatteet | Akkuja
  markkinoille saattavien talouden toimijoiden velvollisuus
  tehdä arvoketjunsa selvitys |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Sisäisesti varastoivia ladattavia teollisuusakkuja ja sähköajoneuvoakkuja, joiden teho on yli 2 kWh,
  markkinoille saattavien talouden toimijoiden velvollisuus
  ottaa käyttöön hankintaketjun selvitysperiaatteet

Sisäisesti varastoivia ladattavia teollisuusakkuja ja sähköajoneuvoakkuja, joiden teho on yli 2 kWh,

ottaa käyttöön hankintaketjun selvitysperiaatteet

Akkuja
  markkinoille saattavien talouden toimijoiden velvollisuus
  tehdä arvoketjunsa selvitys

Akkuja

tehdä arvoketjunsa selvitys

Tarkistus 238

Tarkistus 238

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

39 artikla – 1 kohta

39 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Talouden toimijan, joka saattaa markkinoille
  sisäisesti varastoivia ladattavia teollisuusakkuja ja sähköajoneuvoakkuja
  ,
  joiden kapasiteetti
  on
  yli 2 kWh, on
  [12 kuukautta tämän asetuksen voimaantulosta] alkaen noudatettava tämän artiklan 2–5 kohdassa esitettyjä
  hankintaketjun
  selvitysvelvoitteita ja säilytettävä asiakirjat, jotka osoittavat sen noudattavan kyseisiä velvoitteita, mukaan lukien ulkopuolisten ilmoitettujen laitosten suorittamien tarkastusten tulokset. | 1.   Talouden toimijan, joka saattaa markkinoille
  akkuja
  , on [12 kuukautta tämän asetuksen voimaantulosta] alkaen noudatettava tämän artiklan 2–5 kohdassa esitettyjä
  arvoketjun
  selvitysvelvoitteita ja säilytettävä asiakirjat, jotka osoittavat sen noudattavan kyseisiä velvoitteita, mukaan lukien ulkopuolisten ilmoitettujen laitosten suorittamien tarkastusten tulokset. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Talouden toimijan, joka saattaa markkinoille
  sisäisesti varastoivia ladattavia teollisuusakkuja ja sähköajoneuvoakkuja
  ,
  joiden kapasiteetti
  on
  yli 2 kWh, on
  [12 kuukautta tämän asetuksen voimaantulosta] alkaen noudatettava tämän artiklan 2–5 kohdassa esitettyjä
  hankintaketjun
  selvitysvelvoitteita ja säilytettävä asiakirjat, jotka osoittavat sen noudattavan kyseisiä velvoitteita, mukaan lukien ulkopuolisten ilmoitettujen laitosten suorittamien tarkastusten tulokset.

1.   Talouden toimijan, joka saattaa markkinoille
  akkuja
  , on [12 kuukautta tämän asetuksen voimaantulosta] alkaen noudatettava tämän artiklan 2–5 kohdassa esitettyjä
  arvoketjun
  selvitysvelvoitteita ja säilytettävä asiakirjat, jotka osoittavat sen noudattavan kyseisiä velvoitteita, mukaan lukien ulkopuolisten ilmoitettujen laitosten suorittamien tarkastusten tulokset.

Tarkistus 239

Tarkistus 239

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

39 artikla – 2 kohta – a alakohta

39 artikla – 2 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (a) | laadittava ja viestittävä selkeästi hankintakumppaneille ja yleisölle yritystason
  periaatteet
  , joita se soveltaa liitteessä X olevassa 1 kohdassa mainittujen raaka-aineiden
  hankintaketjuun
  ; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(a)

laadittava ja viestittävä selkeästi hankintakumppaneille ja yleisölle yritystason
  periaatteet
  , joita se soveltaa liitteessä X olevassa 1 kohdassa mainittujen raaka-aineiden
  hankintaketjuun
  ;

periaatteet

hankintaketjuun

| (a) | laadittava ja viestittävä selkeästi hankintakumppaneille ja yleisölle yritystason
  selvitysperiaatteet
  , joita se soveltaa
  akkujen arvoketjuun, myös
  liitteessä X olevassa 1 kohdassa mainittujen raaka-aineiden
  osalta, sekä liitteessä X olevassa 2 kohdassa mainittuihin asiaan liittyviin ympäristö- ja sosiaalisten riskien luokkiin
  ; |
| --- | --- |

(a)

laadittava ja viestittävä selkeästi hankintakumppaneille ja yleisölle yritystason
  selvitysperiaatteet
  , joita se soveltaa
  akkujen arvoketjuun, myös
  liitteessä X olevassa 1 kohdassa mainittujen raaka-aineiden
  osalta, sekä liitteessä X olevassa 2 kohdassa mainittuihin asiaan liittyviin ympäristö- ja sosiaalisten riskien luokkiin
  ;

selvitysperiaatteet

akkujen arvoketjuun, myös

osalta, sekä liitteessä X olevassa 2 kohdassa mainittuihin asiaan liittyviin ympäristö- ja sosiaalisten riskien luokkiin

Tarkistus 240

Tarkistus 240

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

39 artikla – 2 kohta – b alakohta

39 artikla – 2 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (b) | sisällytettävä
  hankintaketjua
  koskevaan toimintapolitiikkaansa normit, jotka ovat johdonmukaisia suhteessa
  OECD:n due diligence -ohjeiden liitteessä II olevassa hankintaketjua koskevan toimintapolitiikan mallissa esitettyihin
  normeihin; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(b)

sisällytettävä
  hankintaketjua
  koskevaan toimintapolitiikkaansa normit, jotka ovat johdonmukaisia suhteessa
  OECD:n due diligence -ohjeiden liitteessä II olevassa hankintaketjua koskevan toimintapolitiikan mallissa esitettyihin
  normeihin;

hankintaketjua

OECD:n due diligence -ohjeiden liitteessä II olevassa hankintaketjua koskevan toimintapolitiikan mallissa esitettyihin

| (b) | sisällytettävä
  arvoketjua
  koskevaan toimintapolitiikkaansa normit, jotka ovat johdonmukaisia suhteessa
  liitteessä X olevassa 3 a kohdassa lueteltuihin kansainvälisesti tunnustettuihin selvitysperiaatteita koskeviin
  normeihin; |
| --- | --- |

(b)

sisällytettävä
  arvoketjua
  koskevaan toimintapolitiikkaansa normit, jotka ovat johdonmukaisia suhteessa
  liitteessä X olevassa 3 a kohdassa lueteltuihin kansainvälisesti tunnustettuihin selvitysperiaatteita koskeviin
  normeihin;

arvoketjua

liitteessä X olevassa 3 a kohdassa lueteltuihin kansainvälisesti tunnustettuihin selvitysperiaatteita koskeviin

Tarkistus 241

Tarkistus 241

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

39 artikla – 2 kohta – c alakohta

39 artikla – 2 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (c) | muokattava sisäiset hallintojärjestelmänsä niin, että ne tukevat
  hankintaketjun
  selvitysperiaatteita osoittamalla ylemmälle johdolle vastuu
  hankintaketjun
  selvitysprosessin valvonnasta ja asiaa koskevien asiakirjojen säilyttämisestä vähintään viiden vuoden ajan; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(c)

muokattava sisäiset hallintojärjestelmänsä niin, että ne tukevat
  hankintaketjun
  selvitysperiaatteita osoittamalla ylemmälle johdolle vastuu
  hankintaketjun
  selvitysprosessin valvonnasta ja asiaa koskevien asiakirjojen säilyttämisestä vähintään viiden vuoden ajan;

hankintaketjun

hankintaketjun

| (c) | muokattava sisäiset hallintojärjestelmänsä niin, että ne tukevat
  arvoketjun
  selvitysperiaatteita osoittamalla ylemmälle johdolle vastuu
  arvoketjun
  selvitysprosessin valvonnasta ja asiaa koskevien asiakirjojen säilyttämisestä vähintään viiden vuoden ajan; |
| --- | --- |

(c)

muokattava sisäiset hallintojärjestelmänsä niin, että ne tukevat
  arvoketjun
  selvitysperiaatteita osoittamalla ylemmälle johdolle vastuu
  arvoketjun
  selvitysprosessin valvonnasta ja asiaa koskevien asiakirjojen säilyttämisestä vähintään viiden vuoden ajan;

arvoketjun

arvoketjun

Tarkistus 242

Tarkistus 242

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

39 artikla – 2 kohta – d alakohta – 1 alakohta

39 artikla – 2 kohta – d alakohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (d) | luotava ja pidettävä käytössä valvonta- ja läpinäkyvyysjärjestelmä, johon sisältyy muun muassa alkuperäketju- tai jäljitysjärjestelmä tai
  hankintaketjun
  alkupään
  toimijoiden yksilöinti
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(d)

luotava ja pidettävä käytössä valvonta- ja läpinäkyvyysjärjestelmä, johon sisältyy muun muassa alkuperäketju- tai jäljitysjärjestelmä tai
  hankintaketjun
  alkupään
  toimijoiden yksilöinti
  .

hankintaketjun

toimijoiden yksilöinti

| (d) | luotava ja pidettävä käytössä
  arvoketjun
  valvonta- ja läpinäkyvyysjärjestelmä, johon sisältyy muun muassa alkuperäketju- tai jäljitysjärjestelmä
  , jossa yksilöidään arvoketjun
  alkupään
  toimijat
  . |
| --- | --- |

(d)

luotava ja pidettävä käytössä
  arvoketjun
  valvonta- ja läpinäkyvyysjärjestelmä, johon sisältyy muun muassa alkuperäketju- tai jäljitysjärjestelmä
  , jossa yksilöidään arvoketjun
  alkupään
  toimijat
  .

arvoketjun

, jossa yksilöidään arvoketjun

toimijat

Tarkistus 243

Tarkistus 243

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

39 artikla – 2 kohta – d alakohta – 2 alakohta – johdantokappale

39 artikla – 2 kohta – d alakohta – 2 alakohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Järjestelmässä on käytettävä dokumentointia, joka kattaa seuraavat tiedot: | Järjestelmässä on käytettävä dokumentointia, joka kattaa
  vähintään
  seuraavat tiedot: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Järjestelmässä on käytettävä dokumentointia, joka kattaa seuraavat tiedot:

Järjestelmässä on käytettävä dokumentointia, joka kattaa
  vähintään
  seuraavat tiedot:

vähintään

Tarkistus 244

Tarkistus 244

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

39 artikla – 2 kohta – d alakohta – 2 alakohta – iii a alakohta (uusi)

39 artikla – 2 kohta – d alakohta – 2 alakohta – iii a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | iii a) | jos raaka-aine on peräisin korkean riskin alueelta, tarvittaessa OECD:n due diligence -ohjeissa annettujen toimitusketjun alkupäässä olevia talouden toimijoita koskevien erityissuositusten mukaiset lisätiedot, kuten alkuperäkaivos, niiden paikkojen sijainti, joissa raaka-aineet kootaan yhteen, niillä käydään kauppaa ja ne jalostetaan, sekä maksetut verot, maksut ja palkkiot; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

iii a)

iii a)

jos raaka-aine on peräisin korkean riskin alueelta, tarvittaessa OECD:n due diligence -ohjeissa annettujen toimitusketjun alkupäässä olevia talouden toimijoita koskevien erityissuositusten mukaiset lisätiedot, kuten alkuperäkaivos, niiden paikkojen sijainti, joissa raaka-aineet kootaan yhteen, niillä käydään kauppaa ja ne jalostetaan, sekä maksetut verot, maksut ja palkkiot;

jos raaka-aine on peräisin korkean riskin alueelta, tarvittaessa OECD:n due diligence -ohjeissa annettujen toimitusketjun alkupäässä olevia talouden toimijoita koskevien erityissuositusten mukaiset lisätiedot, kuten alkuperäkaivos, niiden paikkojen sijainti, joissa raaka-aineet kootaan yhteen, niillä käydään kauppaa ja ne jalostetaan, sekä maksetut verot, maksut ja palkkiot;

Tarkistus 245

Tarkistus 245

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

39 artikla – 2 kohta – d alakohta – 3 alakohta

39 artikla – 2 kohta – d alakohta – 3 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Tämän d alakohdan vaatimukset voidaan panna täytäntöön osallistumalla toimialavetoisiin järjestelmiin; | Tämän d alakohdan vaatimukset voidaan panna täytäntöön osallistumalla
  tämän asetuksen mukaisesti tunnustettuihin
  toimialavetoisiin järjestelmiin
  tai muuhun toimijoiden väliseen yhteistyöhön, sanotun kuitenkaan rajoittamatta talouden toimijoiden yksilöllistä vastuuta niiden selvitysprosesseista
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Tämän d alakohdan vaatimukset voidaan panna täytäntöön osallistumalla toimialavetoisiin järjestelmiin;

Tämän d alakohdan vaatimukset voidaan panna täytäntöön osallistumalla
  tämän asetuksen mukaisesti tunnustettuihin
  toimialavetoisiin järjestelmiin
  tai muuhun toimijoiden väliseen yhteistyöhön, sanotun kuitenkaan rajoittamatta talouden toimijoiden yksilöllistä vastuuta niiden selvitysprosesseista
  .

tämän asetuksen mukaisesti tunnustettuihin

tai muuhun toimijoiden väliseen yhteistyöhön, sanotun kuitenkaan rajoittamatta talouden toimijoiden yksilöllistä vastuuta niiden selvitysprosesseista

Tarkistus 246

Tarkistus 246

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

39 artikla – 2 kohta – e alakohta

39 artikla – 2 kohta – e alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (e) | sisällytettävä
  hankintaketjua
  koskevat toimintaperiaatteensa hankinta- ja toimittajasopimuksiin, mukaan lukien riskinhallintatoimenpiteet; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(e)

sisällytettävä
  hankintaketjua
  koskevat toimintaperiaatteensa hankinta- ja toimittajasopimuksiin, mukaan lukien riskinhallintatoimenpiteet;

hankintaketjua

| (e) | sisällytettävä
  arvoketjua
  koskevat toimintaperiaatteensa hankinta- ja toimittajasopimuksiin, mukaan lukien riskinhallintatoimenpiteet; |
| --- | --- |

(e)

sisällytettävä
  arvoketjua
  koskevat toimintaperiaatteensa hankinta- ja toimittajasopimuksiin, mukaan lukien riskinhallintatoimenpiteet;

arvoketjua

Tarkistus 247

Tarkistus 247

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

39 artikla – 2 kohta – f alakohta

39 artikla – 2 kohta – f alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (f) | perustettava valitusmekanismi, joka toimii riskitietoisuuteen liittyvänä varhaisvaroitusjärjestelmänä, tai tarjottava
  tällainen mekanismi
  yhdessä muiden talouden toimijoiden tai organisaatioiden kanssa taikka helpottamalla kääntymistä ulkoisen asiantuntijan tai elimen, kuten oikeusasiamiehen, puoleen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(f)

perustettava valitusmekanismi, joka toimii riskitietoisuuteen liittyvänä varhaisvaroitusjärjestelmänä, tai tarjottava
  tällainen mekanismi
  yhdessä muiden talouden toimijoiden tai organisaatioiden kanssa taikka helpottamalla kääntymistä ulkoisen asiantuntijan tai elimen, kuten oikeusasiamiehen, puoleen.

tällainen mekanismi

| (f) | perustettava valitusmekanismi, joka toimii riskitietoisuuteen liittyvänä varhaisvaroitusjärjestelmänä
  sekä yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n ohjaavien periaatteiden mukaisena korjaavana mekanismina
  , tai tarjottava
  tällaiset mekanismit
  yhdessä muiden talouden toimijoiden tai organisaatioiden kanssa taikka helpottamalla kääntymistä ulkoisen asiantuntijan tai elimen, kuten oikeusasiamiehen, puoleen.
  Tällaisissa mekanismeissa on otettava huomioon yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevissa YK:n ohjaavissa periaatteissa esitetyt valitusmekanismien kriteerit. |
| --- | --- |

(f)

perustettava valitusmekanismi, joka toimii riskitietoisuuteen liittyvänä varhaisvaroitusjärjestelmänä
  sekä yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n ohjaavien periaatteiden mukaisena korjaavana mekanismina
  , tai tarjottava
  tällaiset mekanismit
  yhdessä muiden talouden toimijoiden tai organisaatioiden kanssa taikka helpottamalla kääntymistä ulkoisen asiantuntijan tai elimen, kuten oikeusasiamiehen, puoleen.
  Tällaisissa mekanismeissa on otettava huomioon yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevissa YK:n ohjaavissa periaatteissa esitetyt valitusmekanismien kriteerit.

sekä yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien YK:n ohjaavien periaatteiden mukaisena korjaavana mekanismina

tällaiset mekanismit

Tällaisissa mekanismeissa on otettava huomioon yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevissa YK:n ohjaavissa periaatteissa esitetyt valitusmekanismien kriteerit.

Tarkistus 248

Tarkistus 248

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

39 artikla – 3 kohta – 1 alakohta – a alakohta

39 artikla – 3 kohta – 1 alakohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (a) | tunnistettava ja arvioitava liitteessä X olevassa 2 kohdassa mainittuihin riskiluokkiin
  liittyvät haitalliset vaikutukset hankintaketjussaan
  2 kohdan nojalla annettavien tietojen valossa suhteessa
  hankintaketjuperiaatteidensa
  normeihin; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(a)

tunnistettava ja arvioitava liitteessä X olevassa 2 kohdassa mainittuihin riskiluokkiin
  liittyvät haitalliset vaikutukset hankintaketjussaan
  2 kohdan nojalla annettavien tietojen valossa suhteessa
  hankintaketjuperiaatteidensa
  normeihin;

liittyvät haitalliset vaikutukset hankintaketjussaan

hankintaketjuperiaatteidensa

| (a) | tunnistettava ja arvioitava
  riskiluokkiin, myös
  liitteessä X olevassa 2 kohdassa mainittuihin riskiluokkiin
  , liittyvä haitallisten vaikutusten riski arvoketjussaan
  2 kohdan nojalla annettavien tietojen
  sekä muiden asiaankuuluvien, joko julkisesti saatavilla olevien tai sidosryhmien toimittamien, tietojen
  valossa suhteessa
  arvoketjuperiaatteidensa
  normeihin; |
| --- | --- |

(a)

tunnistettava ja arvioitava
  riskiluokkiin, myös
  liitteessä X olevassa 2 kohdassa mainittuihin riskiluokkiin
  , liittyvä haitallisten vaikutusten riski arvoketjussaan
  2 kohdan nojalla annettavien tietojen
  sekä muiden asiaankuuluvien, joko julkisesti saatavilla olevien tai sidosryhmien toimittamien, tietojen
  valossa suhteessa
  arvoketjuperiaatteidensa
  normeihin;

riskiluokkiin, myös

, liittyvä haitallisten vaikutusten riski arvoketjussaan

sekä muiden asiaankuuluvien, joko julkisesti saatavilla olevien tai sidosryhmien toimittamien, tietojen

arvoketjuperiaatteidensa

Tarkistus 249

Tarkistus 249

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

39 artikla – 3 kohta – 1 alakohta – b alakohta – johdantokappale

39 artikla – 3 kohta – 1 alakohta – b alakohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (b) | pantava täytäntöön strategia, jolla vastataan tunnistettuihin riskeihin ja joka on suunniteltu niin, että sillä estetään
  tai
  vähennetään haitallisia vaikutuksia seuraavin toimin: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(b)

pantava täytäntöön strategia, jolla vastataan tunnistettuihin riskeihin ja joka on suunniteltu niin, että sillä estetään
  tai
  vähennetään haitallisia vaikutuksia seuraavin toimin:

tai

| (b) | pantava täytäntöön strategia, jolla vastataan tunnistettuihin riskeihin ja joka on suunniteltu niin, että sillä estetään, vähennetään
  ja käsitellään
  haitallisia vaikutuksia seuraavin toimin: |
| --- | --- |

(b)

pantava täytäntöön strategia, jolla vastataan tunnistettuihin riskeihin ja joka on suunniteltu niin, että sillä estetään, vähennetään
  ja käsitellään
  haitallisia vaikutuksia seuraavin toimin:

ja käsitellään

Tarkistus 250

Tarkistus 250

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

39 artikla – 3 kohta – 1 alakohta – b alakohta – i alakohta

39 artikla – 3 kohta – 1 alakohta – b alakohta – i alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| i) | raportoimalla hankintaketjun
  riskinarvioinnin tuloksista tätä tarkoitusta varten nimetyille ylemmän johdon edustajille; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

i)

raportoimalla hankintaketjun
  riskinarvioinnin tuloksista tätä tarkoitusta varten nimetyille ylemmän johdon edustajille;

raportoimalla hankintaketjun

| i) | raportoidaan arvoketjun
  riskinarvioinnin tuloksista tätä tarkoitusta varten nimetyille ylemmän johdon edustajille; |
| --- | --- |

i)

raportoidaan arvoketjun
  riskinarvioinnin tuloksista tätä tarkoitusta varten nimetyille ylemmän johdon edustajille;

raportoidaan arvoketjun

Tarkistus 251

Tarkistus 251

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

39 artikla – 3 kohta – 1 alakohta – b alakohta – ii alakohta

39 artikla – 3 kohta – 1 alakohta – b alakohta – ii alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| ii) | hyväksymällä
  riskinhallintatoimenpiteitä
  OECD:n due diligence -ohjeiden liitteen II
  mukaisesti ottaen huomioon mahdollisuutensa vaikuttaa ja toteuttaa tarpeen mukaan toimia sellaisten
  tavarantoimittajien
  painostamiseksi, jotka voivat tehokkaimmin estää tai vähentää yksilöityjä riskejä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

ii)

hyväksymällä
  riskinhallintatoimenpiteitä
  OECD:n due diligence -ohjeiden liitteen II
  mukaisesti ottaen huomioon mahdollisuutensa vaikuttaa ja toteuttaa tarpeen mukaan toimia sellaisten
  tavarantoimittajien
  painostamiseksi, jotka voivat tehokkaimmin estää tai vähentää yksilöityjä riskejä;

hyväksymällä

OECD:n due diligence -ohjeiden liitteen II

tavarantoimittajien

| ii) | hyväksytään
  riskinhallintatoimenpiteitä
  kansainvälisesti tunnustettujen liitteessä X olevassa 3 a kohdassa lueteltujen selvitysperiaatteiden
  mukaisesti ottaen huomioon mahdollisuutensa vaikuttaa ja toteuttaa tarpeen mukaan toimia sellaisten
  liikesuhteiden
  painostamiseksi, jotka voivat tehokkaimmin estää tai vähentää yksilöityjä riskejä; |
| --- | --- |

ii)

hyväksytään
  riskinhallintatoimenpiteitä
  kansainvälisesti tunnustettujen liitteessä X olevassa 3 a kohdassa lueteltujen selvitysperiaatteiden
  mukaisesti ottaen huomioon mahdollisuutensa vaikuttaa ja toteuttaa tarpeen mukaan toimia sellaisten
  liikesuhteiden
  painostamiseksi, jotka voivat tehokkaimmin estää tai vähentää yksilöityjä riskejä;

hyväksytään

kansainvälisesti tunnustettujen liitteessä X olevassa 3 a kohdassa lueteltujen selvitysperiaatteiden

liikesuhteiden

Tarkistus 252

Tarkistus 252

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

39 artikla – 3 kohta – 1 alakohta – b alakohta – iii alakohta

39 artikla – 3 kohta – 1 alakohta – b alakohta – iii alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| iii) | panemalla
  täytäntöön riskinhallintasuunnitelma, seuraamalla ja valvomalla riskinvähennystoimien onnistumista, raportoimalla asiasta tätä tarkoitusta varten nimetyille ylemmän johdon edustajille ja harkitsemalla yhteistyön keskeyttämistä tai lopettamista
  tavarantoimittajan
  kanssa, jos riskinvähennystoimissa on epäonnistuttu,
  edellä olevan
  2 kohdan toisen alakohdan mukaisten sopimusjärjestelyjen pohjalta; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

iii)

panemalla
  täytäntöön riskinhallintasuunnitelma, seuraamalla ja valvomalla riskinvähennystoimien onnistumista, raportoimalla asiasta tätä tarkoitusta varten nimetyille ylemmän johdon edustajille ja harkitsemalla yhteistyön keskeyttämistä tai lopettamista
  tavarantoimittajan
  kanssa, jos riskinvähennystoimissa on epäonnistuttu,
  edellä olevan
  2 kohdan toisen alakohdan mukaisten sopimusjärjestelyjen pohjalta;

panemalla

tavarantoimittajan

edellä olevan

| iii) | pannaan
  täytäntöön riskinhallintasuunnitelma, seuraamalla ja valvomalla riskinvähennystoimien onnistumista, raportoimalla asiasta tätä tarkoitusta varten nimetyille ylemmän johdon edustajille ja harkitsemalla yhteistyön keskeyttämistä tai lopettamista
  liikesuhteen
  kanssa, jos riskinvähennystoimissa on epäonnistuttu, 2 kohdan toisen alakohdan mukaisten sopimusjärjestelyjen pohjalta; |
| --- | --- |

iii)

pannaan
  täytäntöön riskinhallintasuunnitelma, seuraamalla ja valvomalla riskinvähennystoimien onnistumista, raportoimalla asiasta tätä tarkoitusta varten nimetyille ylemmän johdon edustajille ja harkitsemalla yhteistyön keskeyttämistä tai lopettamista
  liikesuhteen
  kanssa, jos riskinvähennystoimissa on epäonnistuttu, 2 kohdan toisen alakohdan mukaisten sopimusjärjestelyjen pohjalta;

pannaan

liikesuhteen

Tarkistus 253

Tarkistus 253

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

39 artikla – 3 kohta – 2 alakohta

39 artikla – 3 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Jos 1 kohdassa tarkoitettu talouden toimija toteuttaa riskinvähennystoimia ja jatkaa samalla kauppaa tai keskeyttää kaupan tilapäisesti, sen on kuultava
  tavarantoimittajia
  ja asianomaisia sidosryhmiä, mukaan lukien paikallis- ja keskushallinnon viranomaiset, kansainväliset tai kansalaisyhteiskunnan organisaatiot sekä
  kolmannet osapuolet
  , joihin asia vaikuttaa, sekä sovittava mitattavissa olevasta riskinhallintasuunnitelmaan sisältyvästä riskinvähennysstrategiasta. | Jos 1 kohdassa tarkoitettu talouden toimija toteuttaa riskinvähennystoimia ja jatkaa samalla kauppaa tai keskeyttää kaupan tilapäisesti, sen on kuultava
  liikesuhteita
  ja asianomaisia sidosryhmiä, mukaan lukien paikallis- ja keskushallinnon viranomaiset, kansainväliset tai kansalaisyhteiskunnan organisaatiot sekä
  yhteisöt
  , joihin asia vaikuttaa, sekä sovittava mitattavissa olevasta riskinhallintasuunnitelmaan sisältyvästä riskinvähennysstrategiasta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Jos 1 kohdassa tarkoitettu talouden toimija toteuttaa riskinvähennystoimia ja jatkaa samalla kauppaa tai keskeyttää kaupan tilapäisesti, sen on kuultava
  tavarantoimittajia
  ja asianomaisia sidosryhmiä, mukaan lukien paikallis- ja keskushallinnon viranomaiset, kansainväliset tai kansalaisyhteiskunnan organisaatiot sekä
  kolmannet osapuolet
  , joihin asia vaikuttaa, sekä sovittava mitattavissa olevasta riskinhallintasuunnitelmaan sisältyvästä riskinvähennysstrategiasta.

tavarantoimittajia

kolmannet osapuolet

Jos 1 kohdassa tarkoitettu talouden toimija toteuttaa riskinvähennystoimia ja jatkaa samalla kauppaa tai keskeyttää kaupan tilapäisesti, sen on kuultava
  liikesuhteita
  ja asianomaisia sidosryhmiä, mukaan lukien paikallis- ja keskushallinnon viranomaiset, kansainväliset tai kansalaisyhteiskunnan organisaatiot sekä
  yhteisöt
  , joihin asia vaikuttaa, sekä sovittava mitattavissa olevasta riskinhallintasuunnitelmaan sisältyvästä riskinvähennysstrategiasta.

liikesuhteita

yhteisöt

Tarkistus 254

Tarkistus 254

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

39 artikla – 3 kohta – 3 alakohta

39 artikla – 3 kohta – 3 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Edellä 1 kohdassa tarkoitetun talouden toimijan on yksilöitävä ja arvioitava haitallisten vaikutusten todennäköisyys
  hankintaketjussaan
  liitteessä X olevassa 2 kohdassa mainituissa riskiluokissa
  käyttämällä
  saatavilla olevia raportteja ilmoitetun laitoksen suorittamasta ulkopuolisesta todennuksesta, joka koskee kyseiseen ketjuun kuuluvia
  toimittajia
  , ja arvioimalla tarpeen mukaan due diligence -käytäntöjään. Mainittujen todennusraporttien on oltava 4 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisia.
  Jos tällaisia kolmannen osapuolen todentamia raportteja hankintaketjun toimittajista ei ole saatavilla, 1 kohdassa tarkoitetun talouden toimijan on yksilöitävä ja arvioitava hankintaketjunsa riskit oman riskinhallintajärjestelmänsä osana. Näissä tapauksissa 1 kohdassa tarkoitettujen talouden toimijoiden on hankittava omalle hankintaketjun selvitysprosessilleen 4 kohdan ensimmäisen alakohdan mukainen ilmoitetun laitoksen ulkopuolinen todennus. | Edellä 1 kohdassa tarkoitetun talouden toimijan on yksilöitävä ja arvioitava haitallisten vaikutusten todennäköisyys
  arvoketjussaan
  liitteessä X olevassa 2 kohdassa mainituissa riskiluokissa
  . Edellä 1 kohdassa tarkoitetun talouden toimijan on yksilöitävä ja arvioitava arvoketjunsa riskit oman riskinhallintajärjestelmänsä osana. Näissä tapauksissa 1 kohdassa tarkoitettujen talouden toimijoiden on hankittava omille due diligence -ketjuilleen 4 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti ilmoitetun laitoksen suorittama ulkopuolinen todennus. Talouden toimija voi myös käyttää
  saatavilla olevia raportteja ilmoitetun laitoksen suorittamasta ulkopuolisesta todennuksesta, joka koskee kyseiseen ketjuun kuuluvia
  liikesuhteita
  , ja arvioimalla tarpeen mukaan due diligence -käytäntöjään. Mainittujen todennusraporttien on oltava 4 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisia. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Edellä 1 kohdassa tarkoitetun talouden toimijan on yksilöitävä ja arvioitava haitallisten vaikutusten todennäköisyys
  hankintaketjussaan
  liitteessä X olevassa 2 kohdassa mainituissa riskiluokissa
  käyttämällä
  saatavilla olevia raportteja ilmoitetun laitoksen suorittamasta ulkopuolisesta todennuksesta, joka koskee kyseiseen ketjuun kuuluvia
  toimittajia
  , ja arvioimalla tarpeen mukaan due diligence -käytäntöjään. Mainittujen todennusraporttien on oltava 4 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisia.
  Jos tällaisia kolmannen osapuolen todentamia raportteja hankintaketjun toimittajista ei ole saatavilla, 1 kohdassa tarkoitetun talouden toimijan on yksilöitävä ja arvioitava hankintaketjunsa riskit oman riskinhallintajärjestelmänsä osana. Näissä tapauksissa 1 kohdassa tarkoitettujen talouden toimijoiden on hankittava omalle hankintaketjun selvitysprosessilleen 4 kohdan ensimmäisen alakohdan mukainen ilmoitetun laitoksen ulkopuolinen todennus.

hankintaketjussaan

käyttämällä

toimittajia

Jos tällaisia kolmannen osapuolen todentamia raportteja hankintaketjun toimittajista ei ole saatavilla, 1 kohdassa tarkoitetun talouden toimijan on yksilöitävä ja arvioitava hankintaketjunsa riskit oman riskinhallintajärjestelmänsä osana. Näissä tapauksissa 1 kohdassa tarkoitettujen talouden toimijoiden on hankittava omalle hankintaketjun selvitysprosessilleen 4 kohdan ensimmäisen alakohdan mukainen ilmoitetun laitoksen ulkopuolinen todennus.

Edellä 1 kohdassa tarkoitetun talouden toimijan on yksilöitävä ja arvioitava haitallisten vaikutusten todennäköisyys
  arvoketjussaan
  liitteessä X olevassa 2 kohdassa mainituissa riskiluokissa
  . Edellä 1 kohdassa tarkoitetun talouden toimijan on yksilöitävä ja arvioitava arvoketjunsa riskit oman riskinhallintajärjestelmänsä osana. Näissä tapauksissa 1 kohdassa tarkoitettujen talouden toimijoiden on hankittava omille due diligence -ketjuilleen 4 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti ilmoitetun laitoksen suorittama ulkopuolinen todennus. Talouden toimija voi myös käyttää
  saatavilla olevia raportteja ilmoitetun laitoksen suorittamasta ulkopuolisesta todennuksesta, joka koskee kyseiseen ketjuun kuuluvia
  liikesuhteita
  , ja arvioimalla tarpeen mukaan due diligence -käytäntöjään. Mainittujen todennusraporttien on oltava 4 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisia.

arvoketjussaan

. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun talouden toimijan on yksilöitävä ja arvioitava arvoketjunsa riskit oman riskinhallintajärjestelmänsä osana. Näissä tapauksissa 1 kohdassa tarkoitettujen talouden toimijoiden on hankittava omille due diligence -ketjuilleen 4 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti ilmoitetun laitoksen suorittama ulkopuolinen todennus. Talouden toimija voi myös käyttää

liikesuhteita

Tarkistus 255

Tarkistus 255

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

39 artikla – 3 a kohta (uusi)

39 artikla – 3 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että niillä on käytössä vastuujärjestelmä, jonka mukaisesti talouden toimijat voidaan saattaa kansallisen lainsäädännön mukaisesti vastuuseen ja ne voivat toteuttaa korjaavia toimenpiteitä sellaisten ihmisoikeuksiin, ympäristöön tai hyvään hallintotapaan kohdistuvien mahdollisten tai todellisten haittavaikutusten aiheuttamasta haitasta, jotka ne tai niiden määräysvallassa olevat yritykset ovat aiheuttaneet tai joihin ne ovat myötävaikuttaneet teoin tai laiminlyönnein. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 a.
     
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että niillä on käytössä vastuujärjestelmä, jonka mukaisesti talouden toimijat voidaan saattaa kansallisen lainsäädännön mukaisesti vastuuseen ja ne voivat toteuttaa korjaavia toimenpiteitä sellaisten ihmisoikeuksiin, ympäristöön tai hyvään hallintotapaan kohdistuvien mahdollisten tai todellisten haittavaikutusten aiheuttamasta haitasta, jotka ne tai niiden määräysvallassa olevat yritykset ovat aiheuttaneet tai joihin ne ovat myötävaikuttaneet teoin tai laiminlyönnein.

Tarkistus 256

Tarkistus 256

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

39 artikla – 4 kohta – 1 alakohta

39 artikla – 4 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun talouden toimijan on hankittava
  hankintaketjun
  selvitysperiaatteilleen ilmoitetun laitoksen todennus, jäljempänä ”ulkopuolinen todennus”. | 4.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun talouden toimijan on hankittava
  arvoketjun
  selvitysperiaatteilleen ja
  -käytännöilleen
  ilmoitetun laitoksen todennus, jäljempänä ”ulkopuolinen todennus”. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun talouden toimijan on hankittava
  hankintaketjun
  selvitysperiaatteilleen ilmoitetun laitoksen todennus, jäljempänä ”ulkopuolinen todennus”.

4.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun talouden toimijan on hankittava
  arvoketjun
  selvitysperiaatteilleen ja
  -käytännöilleen
  ilmoitetun laitoksen todennus, jäljempänä ”ulkopuolinen todennus”.

Tarkistus 257

Tarkistus 257

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

39 artikla – 4 kohta – 2 alakohta – a alakohta

39 artikla – 4 kohta – 2 alakohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (a) | sen on katettava kaikki toiminnot, prosessit ja järjestelmät, joita talouden toimija käyttää täyttääkseen
  hankintaketjunsa
  selvitysvaatimukset 2, 3 ja 5 kohdan mukaisesti; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(a)

sen on katettava kaikki toiminnot, prosessit ja järjestelmät, joita talouden toimija käyttää täyttääkseen
  hankintaketjunsa
  selvitysvaatimukset 2, 3 ja 5 kohdan mukaisesti;

hankintaketjunsa

| (a) | sen on katettava kaikki toiminnot, prosessit ja järjestelmät, joita talouden toimija käyttää täyttääkseen
  arvoketjunsa
  selvitysvaatimukset 2, 3 ja 5 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

(a)

sen on katettava kaikki toiminnot, prosessit ja järjestelmät, joita talouden toimija käyttää täyttääkseen
  arvoketjunsa
  selvitysvaatimukset 2, 3 ja 5 kohdan mukaisesti;

arvoketjunsa

Tarkistus 258

Tarkistus 258

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

39 artikla – 4 kohta – 2 alakohta – b alakohta

39 artikla – 4 kohta – 2 alakohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (b) | sen tavoitteena on oltava selvittää, ovatko akkuja markkinoille saattavan talouden toimijan käyttämät
  hankintaketjun
  selvityskäytännöt 2, 3 ja 5 kohdan mukaisia; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(b)

sen tavoitteena on oltava selvittää, ovatko akkuja markkinoille saattavan talouden toimijan käyttämät
  hankintaketjun
  selvityskäytännöt 2, 3 ja 5 kohdan mukaisia;

hankintaketjun

| (b) | sen tavoitteena on oltava selvittää, ovatko akkuja markkinoille saattavan talouden toimijan käyttämät
  arvoketjun
  selvityskäytännöt 2, 3 ja 5 kohdan mukaisia
  , ja tarvittaessa suorittaa tarkastuksia yrityksissä ja kerätä tietoja sidosryhmiltä; |
| --- | --- |

(b)

sen tavoitteena on oltava selvittää, ovatko akkuja markkinoille saattavan talouden toimijan käyttämät
  arvoketjun
  selvityskäytännöt 2, 3 ja 5 kohdan mukaisia
  , ja tarvittaessa suorittaa tarkastuksia yrityksissä ja kerätä tietoja sidosryhmiltä;

arvoketjun

, ja tarvittaessa suorittaa tarkastuksia yrityksissä ja kerätä tietoja sidosryhmiltä;

Tarkistus 259

Tarkistus 259

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

39 artikla – 4 kohta – 2 alakohta – c alakohta

39 artikla – 4 kohta – 2 alakohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (c) | siinä on annettava akkuja markkinoille saattavalle talouden toimijalle suosituksia siitä, miten se voi parantaa
  hankintaketjunsa
  selvityskäytäntöjä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(c)

siinä on annettava akkuja markkinoille saattavalle talouden toimijalle suosituksia siitä, miten se voi parantaa
  hankintaketjunsa
  selvityskäytäntöjä;

hankintaketjunsa

| (c) | siinä on annettava akkuja markkinoille saattavalle talouden toimijalle suosituksia siitä, miten se voi parantaa
  arvoketjunsa
  selvityskäytäntöjä; |
| --- | --- |

(c)

siinä on annettava akkuja markkinoille saattavalle talouden toimijalle suosituksia siitä, miten se voi parantaa
  arvoketjunsa
  selvityskäytäntöjä;

arvoketjunsa

Tarkistus 260

Tarkistus 260

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

39 artikla – 5 kohta

39 artikla – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun talouden toimijan on pyynnöstä asetettava jäsenvaltioiden markkinavalvontaviranomaisten saataville 4 kohdan mukaisesti teetettyä ulkopuolista todennusta koskevat raportit tai näyttö siitä, että komission 72 artiklan mukaisesti tunnustamaa
  hankintaketjun
  selvitysjärjestelyä on noudatettu. | 5.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun talouden toimijan on pyynnöstä asetettava jäsenvaltioiden markkinavalvontaviranomaisten saataville 4 kohdan mukaisesti teetettyä ulkopuolista todennusta koskevat raportit tai näyttö siitä, että komission 72 artiklan mukaisesti tunnustamaa
  arvoketjun
  selvitysjärjestelyä on noudatettu. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun talouden toimijan on pyynnöstä asetettava jäsenvaltioiden markkinavalvontaviranomaisten saataville 4 kohdan mukaisesti teetettyä ulkopuolista todennusta koskevat raportit tai näyttö siitä, että komission 72 artiklan mukaisesti tunnustamaa
  hankintaketjun
  selvitysjärjestelyä on noudatettu.

5.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun talouden toimijan on pyynnöstä asetettava jäsenvaltioiden markkinavalvontaviranomaisten saataville 4 kohdan mukaisesti teetettyä ulkopuolista todennusta koskevat raportit tai näyttö siitä, että komission 72 artiklan mukaisesti tunnustamaa
  arvoketjun
  selvitysjärjestelyä on noudatettu.

Tarkistus 261

Tarkistus 261

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

39 artikla – 6 kohta – 1 alakohta

39 artikla – 6 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 6.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun talouden toimijan on asetettava toimitusketjussa välittömästi seuraavien ostajien saataville kaikki
  hankintaketjun
  selvitysperiaatteidensa mukaisesti hankkimansa ja säilyttämänsä tiedot ottaen asianmukaisesti huomioon liikesalaisuus ja muut kilpailunäkökohdat. | 6.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun talouden toimijan on asetettava toimitusketjussa välittömästi seuraavien ostajien saataville kaikki
  arvoketjun
  selvitysperiaatteidensa mukaisesti hankkimansa ja säilyttämänsä tiedot ottaen asianmukaisesti huomioon liikesalaisuus ja muut kilpailunäkökohdat. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

6.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun talouden toimijan on asetettava toimitusketjussa välittömästi seuraavien ostajien saataville kaikki
  hankintaketjun
  selvitysperiaatteidensa mukaisesti hankkimansa ja säilyttämänsä tiedot ottaen asianmukaisesti huomioon liikesalaisuus ja muut kilpailunäkökohdat.

6.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun talouden toimijan on asetettava toimitusketjussa välittömästi seuraavien ostajien saataville kaikki
  arvoketjun
  selvitysperiaatteidensa mukaisesti hankkimansa ja säilyttämänsä tiedot ottaen asianmukaisesti huomioon liikesalaisuus ja muut kilpailunäkökohdat.

Tarkistus 262

Tarkistus 262

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

39 artikla – 6 kohta – 2 alakohta

39 artikla – 6 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Edellä 1 kohdassa tarkoitetun talouden toimijan on vuosittain julkistettava tietoja mahdollisimman laajasti, myös internetissä, hankintaketjunsa selvitysperiaatteista. Tiedoissa on esitettävä toimenpiteet, joita talouden toimija on toteuttanut täyttääkseen 2 ja 3 kohdassa asetetut vaatimukset, myös huomiot liitteessä X olevassa 2 kohdassa mainittuihin riskiluokkiin kuuluvista merkittävistä haitallisista vaikutuksista ja keinoista niiden lieventämiseksi, sekä tiivistelmä 4 kohdan mukaisesti toteutetuista ulkopuolisista todennuksista, mukaan lukien ilmoitetun laitoksen nimi, ottaen asianmukaisesti huomioon liikesalaisuus ja muut kilpailunäkökohdat. | Edellä 1 kohdassa tarkoitetun talouden toimijan on vuosittain julkistettava tietoja mahdollisimman laajasti, myös internetissä, arvoketjunsa selvitysperiaatteista
  , jotka koskevat erityisesti kunkin markkinoille saatetun akkumallin sisältämiä raaka-aineita
  . Tiedoissa on esitettävä
  loppukäyttäjille helposti ymmärrettävällä tavalla ja tehden selväksi, mitä akkuja tiedot koskevat,
  toimenpiteet, joita talouden toimija on toteuttanut täyttääkseen 2 ja 3 kohdassa asetetut vaatimukset, myös huomiot liitteessä X olevassa 2 kohdassa mainittuihin riskiluokkiin kuuluvista merkittävistä haitallisista vaikutuksista ja keinoista niiden lieventämiseksi, sekä tiivistelmä 4 kohdan mukaisesti toteutetuista ulkopuolisista todennuksista, mukaan lukien ilmoitetun laitoksen nimi, ottaen asianmukaisesti huomioon liikesalaisuus ja muut kilpailunäkökohdat. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Edellä 1 kohdassa tarkoitetun talouden toimijan on vuosittain julkistettava tietoja mahdollisimman laajasti, myös internetissä, hankintaketjunsa selvitysperiaatteista. Tiedoissa on esitettävä toimenpiteet, joita talouden toimija on toteuttanut täyttääkseen 2 ja 3 kohdassa asetetut vaatimukset, myös huomiot liitteessä X olevassa 2 kohdassa mainittuihin riskiluokkiin kuuluvista merkittävistä haitallisista vaikutuksista ja keinoista niiden lieventämiseksi, sekä tiivistelmä 4 kohdan mukaisesti toteutetuista ulkopuolisista todennuksista, mukaan lukien ilmoitetun laitoksen nimi, ottaen asianmukaisesti huomioon liikesalaisuus ja muut kilpailunäkökohdat.

Edellä 1 kohdassa tarkoitetun talouden toimijan on vuosittain julkistettava tietoja mahdollisimman laajasti, myös internetissä, arvoketjunsa selvitysperiaatteista
  , jotka koskevat erityisesti kunkin markkinoille saatetun akkumallin sisältämiä raaka-aineita
  . Tiedoissa on esitettävä
  loppukäyttäjille helposti ymmärrettävällä tavalla ja tehden selväksi, mitä akkuja tiedot koskevat,
  toimenpiteet, joita talouden toimija on toteuttanut täyttääkseen 2 ja 3 kohdassa asetetut vaatimukset, myös huomiot liitteessä X olevassa 2 kohdassa mainittuihin riskiluokkiin kuuluvista merkittävistä haitallisista vaikutuksista ja keinoista niiden lieventämiseksi, sekä tiivistelmä 4 kohdan mukaisesti toteutetuista ulkopuolisista todennuksista, mukaan lukien ilmoitetun laitoksen nimi, ottaen asianmukaisesti huomioon liikesalaisuus ja muut kilpailunäkökohdat.

, jotka koskevat erityisesti kunkin markkinoille saatetun akkumallin sisältämiä raaka-aineita

loppukäyttäjille helposti ymmärrettävällä tavalla ja tehden selväksi, mitä akkuja tiedot koskevat,

Tarkistus 263

Tarkistus 263

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

39 artikla – 7 kohta

39 artikla – 7 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 7.   Komissio laatii ohjeistuksen tämän artiklan 2 ja 3 kohdassa määriteltyjen hankintaketjun selvitysvaatimusten soveltamisesta liitteessä X olevassa 2 kohdassa tarkoitettujen sosiaalisten ja ympäristöriskien osalta ja erityisesti liitteessä X olevassa 3 kohdassa tarkoitettuja kansainvälisiä asiakirjoja noudattaen. | 7.   Komissio laatii ohjeistuksen tämän artiklan 2 ja 3 kohdassa määriteltyjen hankintaketjun selvitysvaatimusten soveltamisesta liitteessä X olevassa 2 kohdassa tarkoitettujen sosiaalisten ja ympäristöriskien osalta ja erityisesti liitteessä X olevassa 3
  ja 3 a
  kohdassa tarkoitettuja kansainvälisiä asiakirjoja noudattaen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

7.   Komissio laatii ohjeistuksen tämän artiklan 2 ja 3 kohdassa määriteltyjen hankintaketjun selvitysvaatimusten soveltamisesta liitteessä X olevassa 2 kohdassa tarkoitettujen sosiaalisten ja ympäristöriskien osalta ja erityisesti liitteessä X olevassa 3 kohdassa tarkoitettuja kansainvälisiä asiakirjoja noudattaen.

7.   Komissio laatii ohjeistuksen tämän artiklan 2 ja 3 kohdassa määriteltyjen hankintaketjun selvitysvaatimusten soveltamisesta liitteessä X olevassa 2 kohdassa tarkoitettujen sosiaalisten ja ympäristöriskien osalta ja erityisesti liitteessä X olevassa 3
  ja 3 a
  kohdassa tarkoitettuja kansainvälisiä asiakirjoja noudattaen.

Tarkistus 264

Tarkistus 264

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

39 artikla – 7 a kohta (uusi)

39 artikla – 7 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 7 a.
     
  Jäsenvaltioiden on annettava talouden toimijoille, erityisesti pienille ja keskisuurille yrityksille, erityistä teknistä apua tässä artiklassa säädettyjen arvoketjun selvitysvaatimusten noudattamiseksi. Jäsenvaltiot voivat tukeutua 68 b artiklan mukaisesti perustettuihin kansallisiin akkualan osaamiskeskuksiinsa tällaisen teknisen tuen antamisessa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

7 a.
     
  Jäsenvaltioiden on annettava talouden toimijoille, erityisesti pienille ja keskisuurille yrityksille, erityistä teknistä apua tässä artiklassa säädettyjen arvoketjun selvitysvaatimusten noudattamiseksi. Jäsenvaltiot voivat tukeutua 68 b artiklan mukaisesti perustettuihin kansallisiin akkualan osaamiskeskuksiinsa tällaisen teknisen tuen antamisessa.

Tarkistus 265

Tarkistus 265

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

39 artikla – 7 b kohta (uusi)

39 artikla – 7 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 7 b.
     
  Jotta jäsenvaltiot voivat varmistaa, että tätä asetusta noudatetaan 69 artiklan mukaisesti, jäsenvaltioiden on vastattava asianmukaisten tarkastusten suorittamisesta. |
| | Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tarkastukset on suoritettava riskipohjaista lähestymistapaa noudattaen, ja niitä on tehtävä myös tapauksissa, joissa toimivaltaisella viranomaisella on merkityksellisiä tietoja siitä, noudattaako talouden toimija tätä asetusta, mukaan lukien tiedot, jotka perustuvat kolmansien osapuolten ilmaisemiin perusteltuihin huoliin. |
| | Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuihin tarkastuksiin olisi sisällyttävä paikan päällä tehtäviä tarkastuksia, myös talouden toimijan toimitiloissa. |
| | Talouden toimijoiden on annettava kaikki tarvittava apu, jolla helpotetaan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen tarkastusten tekemistä, etenkin järjestämällä pääsy toimitiloihin ja esittämällä asiakirjat ja rekisterit. |
| | Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten tehtävien selkeyden ja toimien johdonmukaisuuden varmistamiseksi komissio laatii ohjeet, joissa esitetään ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tarkastuksia suorittavien jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten toimet. Näihin ohjeisiin on tarvittaessa sisällyttävä asiakirjamalleja tämän asetuksen täytäntöönpanon helpottamiseksi. |
| | Jäsenvaltioiden on pidettävä kirjaa ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuista tarkastuksista ja erityisesti niiden luonteesta ja tuloksista, sekä myös mahdollisista 69 artiklan nojalla annetuista korjaavista toimista annetuista ilmoituksista. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

7 b.
     
  Jotta jäsenvaltiot voivat varmistaa, että tätä asetusta noudatetaan 69 artiklan mukaisesti, jäsenvaltioiden on vastattava asianmukaisten tarkastusten suorittamisesta.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tarkastukset on suoritettava riskipohjaista lähestymistapaa noudattaen, ja niitä on tehtävä myös tapauksissa, joissa toimivaltaisella viranomaisella on merkityksellisiä tietoja siitä, noudattaako talouden toimija tätä asetusta, mukaan lukien tiedot, jotka perustuvat kolmansien osapuolten ilmaisemiin perusteltuihin huoliin.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tarkastukset on suoritettava riskipohjaista lähestymistapaa noudattaen, ja niitä on tehtävä myös tapauksissa, joissa toimivaltaisella viranomaisella on merkityksellisiä tietoja siitä, noudattaako talouden toimija tätä asetusta, mukaan lukien tiedot, jotka perustuvat kolmansien osapuolten ilmaisemiin perusteltuihin huoliin.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuihin tarkastuksiin olisi sisällyttävä paikan päällä tehtäviä tarkastuksia, myös talouden toimijan toimitiloissa.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuihin tarkastuksiin olisi sisällyttävä paikan päällä tehtäviä tarkastuksia, myös talouden toimijan toimitiloissa.

Talouden toimijoiden on annettava kaikki tarvittava apu, jolla helpotetaan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen tarkastusten tekemistä, etenkin järjestämällä pääsy toimitiloihin ja esittämällä asiakirjat ja rekisterit.

Talouden toimijoiden on annettava kaikki tarvittava apu, jolla helpotetaan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen tarkastusten tekemistä, etenkin järjestämällä pääsy toimitiloihin ja esittämällä asiakirjat ja rekisterit.

Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten tehtävien selkeyden ja toimien johdonmukaisuuden varmistamiseksi komissio laatii ohjeet, joissa esitetään ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tarkastuksia suorittavien jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten toimet. Näihin ohjeisiin on tarvittaessa sisällyttävä asiakirjamalleja tämän asetuksen täytäntöönpanon helpottamiseksi.

Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten tehtävien selkeyden ja toimien johdonmukaisuuden varmistamiseksi komissio laatii ohjeet, joissa esitetään ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tarkastuksia suorittavien jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten toimet. Näihin ohjeisiin on tarvittaessa sisällyttävä asiakirjamalleja tämän asetuksen täytäntöönpanon helpottamiseksi.

Jäsenvaltioiden on pidettävä kirjaa ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuista tarkastuksista ja erityisesti niiden luonteesta ja tuloksista, sekä myös mahdollisista 69 artiklan nojalla annetuista korjaavista toimista annetuista ilmoituksista.

Jäsenvaltioiden on pidettävä kirjaa ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuista tarkastuksista ja erityisesti niiden luonteesta ja tuloksista, sekä myös mahdollisista 69 artiklan nojalla annetuista korjaavista toimista annetuista ilmoituksista.

Tarkistus 266

Tarkistus 266

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

39 artikla – 8 kohta – a a alakohta (uusi)

39 artikla – 8 kohta – a a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (a a) | muutetaan liitteessä X olevaa kansainvälisten asiakirjojen luetteloa asiaankuuluvilla kansainvälisillä foorumeilla tapahtuvan kehityksen huomioon ottamiseksi; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(a a)

(a a)

muutetaan liitteessä X olevaa kansainvälisten asiakirjojen luetteloa asiaankuuluvilla kansainvälisillä foorumeilla tapahtuvan kehityksen huomioon ottamiseksi;

muutetaan liitteessä X olevaa kansainvälisten asiakirjojen luetteloa asiaankuuluvilla kansainvälisillä foorumeilla tapahtuvan kehityksen huomioon ottamiseksi;

Tarkistus 267

Tarkistus 267

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

39 artikla – 8 kohta – b alakohta

39 artikla – 8 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (b) | muutetaan 1 kohdassa tarkoitetun talouden toimijan 2–4 kohdassa esitettyjä velvoitteita asetukseen (EU) 2017/821
  ja OECD:n due diligence -ohjeiden liitteen I suosituksiin
  tehtävien muutosten huomioon ottamiseksi. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(b)

muutetaan 1 kohdassa tarkoitetun talouden toimijan 2–4 kohdassa esitettyjä velvoitteita asetukseen (EU) 2017/821
  ja OECD:n due diligence -ohjeiden liitteen I suosituksiin
  tehtävien muutosten huomioon ottamiseksi.

ja OECD:n due diligence -ohjeiden liitteen I suosituksiin

| (b) | muutetaan 1 kohdassa tarkoitetun talouden toimijan 2–4 kohdassa esitettyjä velvoitteita asetukseen (EU) 2017/821 tehtävien muutosten huomioon ottamiseksi
  ja muutetaan liitteessä X olevassa 3 a kohdassa mainittuja kansainvälisesti tunnustettuja due diligence -välineitä koskevaa luetteloa; |
| --- | --- |

(b)

muutetaan 1 kohdassa tarkoitetun talouden toimijan 2–4 kohdassa esitettyjä velvoitteita asetukseen (EU) 2017/821 tehtävien muutosten huomioon ottamiseksi
  ja muutetaan liitteessä X olevassa 3 a kohdassa mainittuja kansainvälisesti tunnustettuja due diligence -välineitä koskevaa luetteloa;

ja muutetaan liitteessä X olevassa 3 a kohdassa mainittuja kansainvälisesti tunnustettuja due diligence -välineitä koskevaa luetteloa;

Tarkistus 268

Tarkistus 268

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

39 artikla – 8 kohta – b a alakohta (uusi)

39 artikla – 8 kohta – b a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (b a) | laaditaan luettelo korkean riskin alueista ja muutetaan sitä ottaen huomioon OECD:n due diligence -ohjeet. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(b a)

(b a)

laaditaan luettelo korkean riskin alueista ja muutetaan sitä ottaen huomioon OECD:n due diligence -ohjeet.

laaditaan luettelo korkean riskin alueista ja muutetaan sitä ottaen huomioon OECD:n due diligence -ohjeet.

Tarkistus 269

Tarkistus 269

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

39 artikla – 8 a kohta (uusi)

39 artikla – 8 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 8 a.
     
  Jos hyväksytään tulevaa unionin lainsäädäntöä, jossa vahvistetaan yritysten kestävää hallinnointia ja due diligence -velvoitetta koskevat yleisiä sääntöjä, tämän artiklan 2–5 kohdan ja liitteen X säännösten katsotaan täydentävän tällaista tulevaa unionin lainsäädäntöä. |
| | Kuuden kuukauden kuluessa yritysten kestävää hallinnointia ja due diligence -velvoitetta koskevat yleiset säännöt vahvistavan unionin tulevan lainsäädännön voimaantulosta komissio arvioi, edellyttääkö kyseinen uusi unionin lainsäädäntö tämän artiklan 2–5 kohdan tai liitteen X tai molempien muuttamista, ja tarvittaessa antaa 73 artiklan mukaisesti delegoidun säädöksen kyseisten säännösten muuttamisesta vastaavasti. |
| | Kyseinen delegoitu säädös ei vaikuta tämän artiklan 2–5 kohdassa tai liitteessä X säädettyihin velvoitteisiin, jotka koskevat akkuja markkinoille saattavia talouden toimijoita. Kyseisessä delegoidussa säädöksessä talouden toimijoille mahdollisesti asetettavan due diligence -lisävelvoitteen on oltava sellainen, että sillä varmistetaan vähintään tässä asetuksessa säädetty suojan taso aiheuttamatta tarpeetonta hallinnollista rasitetta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

8 a.
     
  Jos hyväksytään tulevaa unionin lainsäädäntöä, jossa vahvistetaan yritysten kestävää hallinnointia ja due diligence -velvoitetta koskevat yleisiä sääntöjä, tämän artiklan 2–5 kohdan ja liitteen X säännösten katsotaan täydentävän tällaista tulevaa unionin lainsäädäntöä.

Kuuden kuukauden kuluessa yritysten kestävää hallinnointia ja due diligence -velvoitetta koskevat yleiset säännöt vahvistavan unionin tulevan lainsäädännön voimaantulosta komissio arvioi, edellyttääkö kyseinen uusi unionin lainsäädäntö tämän artiklan 2–5 kohdan tai liitteen X tai molempien muuttamista, ja tarvittaessa antaa 73 artiklan mukaisesti delegoidun säädöksen kyseisten säännösten muuttamisesta vastaavasti.

Kuuden kuukauden kuluessa yritysten kestävää hallinnointia ja due diligence -velvoitetta koskevat yleiset säännöt vahvistavan unionin tulevan lainsäädännön voimaantulosta komissio arvioi, edellyttääkö kyseinen uusi unionin lainsäädäntö tämän artiklan 2–5 kohdan tai liitteen X tai molempien muuttamista, ja tarvittaessa antaa 73 artiklan mukaisesti delegoidun säädöksen kyseisten säännösten muuttamisesta vastaavasti.

Kyseinen delegoitu säädös ei vaikuta tämän artiklan 2–5 kohdassa tai liitteessä X säädettyihin velvoitteisiin, jotka koskevat akkuja markkinoille saattavia talouden toimijoita. Kyseisessä delegoidussa säädöksessä talouden toimijoille mahdollisesti asetettavan due diligence -lisävelvoitteen on oltava sellainen, että sillä varmistetaan vähintään tässä asetuksessa säädetty suojan taso aiheuttamatta tarpeetonta hallinnollista rasitetta.

Kyseinen delegoitu säädös ei vaikuta tämän artiklan 2–5 kohdassa tai liitteessä X säädettyihin velvoitteisiin, jotka koskevat akkuja markkinoille saattavia talouden toimijoita. Kyseisessä delegoidussa säädöksessä talouden toimijoille mahdollisesti asetettavan due diligence -lisävelvoitteen on oltava sellainen, että sillä varmistetaan vähintään tässä asetuksessa säädetty suojan taso aiheuttamatta tarpeetonta hallinnollista rasitetta.

Tarkistus 270

Tarkistus 270

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

40 artikla – 4 kohta – johdantokappale

40 artikla – 4 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Valtuutetun edustajan on suoritettava valmistajalta saamassaan toimeksiannossa määritellyt tehtävät. Valtuutetun edustajan on pyynnöstä toimitettava toimeksiannosta jäljennös toimivaltaiselle viranomaiselle. Valtuutetun edustajan on toimeksiannon mukaan voitava suorittaa ainakin seuraavat tehtävät: | 4.   Valtuutetun edustajan on suoritettava valmistajalta saamassaan toimeksiannossa määritellyt tehtävät.
  Valtuutetulla edustajalla on oltava tarvittavat taloudelliset ja organisatoriset resurssit toimeksiannossa eriteltyjen tehtävien täyttämiseksi.
  Valtuutetun edustajan on pyynnöstä toimitettava toimeksiannosta jäljennös toimivaltaiselle viranomaiselle
  toimivaltaisen viranomaisen määrittämällä unionin kielellä.
  Valtuutetun edustajan on toimeksiannon mukaan voitava suorittaa ainakin seuraavat tehtävät: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.   Valtuutetun edustajan on suoritettava valmistajalta saamassaan toimeksiannossa määritellyt tehtävät. Valtuutetun edustajan on pyynnöstä toimitettava toimeksiannosta jäljennös toimivaltaiselle viranomaiselle. Valtuutetun edustajan on toimeksiannon mukaan voitava suorittaa ainakin seuraavat tehtävät:

4.   Valtuutetun edustajan on suoritettava valmistajalta saamassaan toimeksiannossa määritellyt tehtävät.
  Valtuutetulla edustajalla on oltava tarvittavat taloudelliset ja organisatoriset resurssit toimeksiannossa eriteltyjen tehtävien täyttämiseksi.
  Valtuutetun edustajan on pyynnöstä toimitettava toimeksiannosta jäljennös toimivaltaiselle viranomaiselle
  toimivaltaisen viranomaisen määrittämällä unionin kielellä.
  Valtuutetun edustajan on toimeksiannon mukaan voitava suorittaa ainakin seuraavat tehtävät:

Tarkistus 271

Tarkistus 271

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

40 artikla – 4 a kohta (uusi)

40 artikla – 4 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 4 a.
     
  Kun valtuutetut edustajat katsovat tai heillä syytä uskoa, että akku aiheuttaa riskin, valtuutettujen edustajien on viipymättä ilmoitettava asiasta markkinavalvontaviranomaisille. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4 a.
     
  Kun valtuutetut edustajat katsovat tai heillä syytä uskoa, että akku aiheuttaa riskin, valtuutettujen edustajien on viipymättä ilmoitettava asiasta markkinavalvontaviranomaisille.

Tarkistus 272

Tarkistus 272

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

41 artikla – 1 kohta

41 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Maahantuojat saavat saattaa markkinoille tai ottaa käyttöön ainoastaan II ja III luvun vaatimusten mukaisia akkuja. | 1.   Maahantuojat saavat saattaa markkinoille tai ottaa käyttöön ainoastaan II ja III luvun
  ja 39 artiklan
  vaatimusten mukaisia akkuja. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Maahantuojat saavat saattaa markkinoille tai ottaa käyttöön ainoastaan II ja III luvun vaatimusten mukaisia akkuja.

1.   Maahantuojat saavat saattaa markkinoille tai ottaa käyttöön ainoastaan II ja III luvun
  ja 39 artiklan
  vaatimusten mukaisia akkuja.

Tarkistus 273

Tarkistus 273

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

41 artikla – 2 kohta – 2 alakohta

41 artikla – 2 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Jos maahantuoja katsoo tai sillä on syytä uskoa, että akku ei ole II ja III luvussa asetettujen vaatimusten mukainen, maahantuoja ei saa saattaa sitä markkinoille tai ottaa sitä käyttöön ennen kuin se on saatettu sovellettavien vaatimusten mukaiseksi. Lisäksi silloin, kun akkuun liittyy riski, maahantuojan on ilmoitettava siitä valmistajalle ja markkinavalvontaviranomaisille. | Jos maahantuoja katsoo tai sillä on syytä uskoa, että akku ei ole II ja III luvussa
  ja 39 artiklassa
  asetettujen vaatimusten mukainen, maahantuoja ei saa saattaa sitä markkinoille tai ottaa sitä käyttöön ennen kuin se on saatettu sovellettavien vaatimusten mukaiseksi. Lisäksi silloin, kun
  maahantuoja katsoo tai sen on syytä uskoa, että
  akkuun liittyy riski, maahantuojan on ilmoitettava siitä
  välittömästi
  valmistajalle ja markkinavalvontaviranomaisille. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Jos maahantuoja katsoo tai sillä on syytä uskoa, että akku ei ole II ja III luvussa asetettujen vaatimusten mukainen, maahantuoja ei saa saattaa sitä markkinoille tai ottaa sitä käyttöön ennen kuin se on saatettu sovellettavien vaatimusten mukaiseksi. Lisäksi silloin, kun akkuun liittyy riski, maahantuojan on ilmoitettava siitä valmistajalle ja markkinavalvontaviranomaisille.

Jos maahantuoja katsoo tai sillä on syytä uskoa, että akku ei ole II ja III luvussa
  ja 39 artiklassa
  asetettujen vaatimusten mukainen, maahantuoja ei saa saattaa sitä markkinoille tai ottaa sitä käyttöön ennen kuin se on saatettu sovellettavien vaatimusten mukaiseksi. Lisäksi silloin, kun
  maahantuoja katsoo tai sen on syytä uskoa, että
  akkuun liittyy riski, maahantuojan on ilmoitettava siitä
  välittömästi
  valmistajalle ja markkinavalvontaviranomaisille.

ja 39 artiklassa

maahantuoja katsoo tai sen on syytä uskoa, että

välittömästi

Tarkistus 274

Tarkistus 274

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

41 artikla – 6 kohta

41 artikla – 6 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 6.   Kun akun aiheuttaman riskin vuoksi pidetään asianmukaisena, maahantuojien on suoritettava kuluttajien terveyden ja turvallisuuden suojelemiseksi näytteisiin perustuvia testejä kaupan pidetyille akuille, tehtävä selvitys ja tarvittaessa pidettävä kirjaa valituksista, akuista, jotka eivät täytä vaatimuksia, ja akkuja koskevista palautusmenettelyistä sekä tiedotettava jakelijoille kaikesta tällaisesta valvonnasta. | 6.   Kun akun aiheuttaman riskin vuoksi pidetään asianmukaisena, maahantuojien on suoritettava kuluttajien terveyden
  , ympäristön
  ja turvallisuuden suojelemiseksi näytteisiin perustuvia testejä kaupan pidetyille akuille, tehtävä selvitys ja tarvittaessa pidettävä kirjaa valituksista, akuista, jotka eivät täytä vaatimuksia, ja akkuja koskevista palautusmenettelyistä sekä tiedotettava jakelijoille kaikesta tällaisesta valvonnasta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

6.   Kun akun aiheuttaman riskin vuoksi pidetään asianmukaisena, maahantuojien on suoritettava kuluttajien terveyden ja turvallisuuden suojelemiseksi näytteisiin perustuvia testejä kaupan pidetyille akuille, tehtävä selvitys ja tarvittaessa pidettävä kirjaa valituksista, akuista, jotka eivät täytä vaatimuksia, ja akkuja koskevista palautusmenettelyistä sekä tiedotettava jakelijoille kaikesta tällaisesta valvonnasta.

6.   Kun akun aiheuttaman riskin vuoksi pidetään asianmukaisena, maahantuojien on suoritettava kuluttajien terveyden
  , ympäristön
  ja turvallisuuden suojelemiseksi näytteisiin perustuvia testejä kaupan pidetyille akuille, tehtävä selvitys ja tarvittaessa pidettävä kirjaa valituksista, akuista, jotka eivät täytä vaatimuksia, ja akkuja koskevista palautusmenettelyistä sekä tiedotettava jakelijoille kaikesta tällaisesta valvonnasta.

Tarkistus 275

Tarkistus 275

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

41 artikla – 7 kohta

41 artikla – 7 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 7.   Maahantuojien, jotka katsovat tai joilla on syytä uskoa, että akku, jonka ne ovat saattaneet markkinoille tai ottaneet käyttöön, ei ole II ja III luvussa säädettyjen vaatimusten mukainen, on viipymättä ryhdyttävä tarvittaviin korjaaviin toimiin kyseisen akun saattamiseksi vaatimusten mukaiseksi, sen poistamiseksi markkinoilta tai sitä koskevan palautusmenettelyn järjestämiseksi tarpeen mukaan. Mikäli akku aiheuttaa riskin, maahantuojien on lisäksi välittömästi tiedotettava asiasta sen jäsenvaltion kansalliselle viranomaiselle, jossa ne ovat asettaneet akun saataville markkinoilla, ja ilmoitettava yksityiskohtaiset tiedot erityisesti vaatimustenvastaisuudesta ja toteutetuista korjaavista toimista. | 7.   Maahantuojien, jotka katsovat tai joilla on syytä uskoa, että akku, jonka ne ovat saattaneet markkinoille tai ottaneet käyttöön, ei ole II ja III luvussa
  ja 39 artiklassa
  säädettyjen vaatimusten mukainen, on viipymättä ryhdyttävä tarvittaviin korjaaviin toimiin kyseisen akun saattamiseksi vaatimusten mukaiseksi, sen poistamiseksi markkinoilta tai sitä koskevan palautusmenettelyn järjestämiseksi tarpeen mukaan. Mikäli
  maahantuojat katsovat tai heidän on syytä uskoa, että
  akku aiheuttaa riskin, maahantuojien on lisäksi välittömästi tiedotettava asiasta sen jäsenvaltion kansalliselle viranomaiselle, jossa ne ovat asettaneet akun saataville markkinoilla, ja ilmoitettava yksityiskohtaiset tiedot erityisesti vaatimustenvastaisuudesta ja toteutetuista korjaavista toimista. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

7.   Maahantuojien, jotka katsovat tai joilla on syytä uskoa, että akku, jonka ne ovat saattaneet markkinoille tai ottaneet käyttöön, ei ole II ja III luvussa säädettyjen vaatimusten mukainen, on viipymättä ryhdyttävä tarvittaviin korjaaviin toimiin kyseisen akun saattamiseksi vaatimusten mukaiseksi, sen poistamiseksi markkinoilta tai sitä koskevan palautusmenettelyn järjestämiseksi tarpeen mukaan. Mikäli akku aiheuttaa riskin, maahantuojien on lisäksi välittömästi tiedotettava asiasta sen jäsenvaltion kansalliselle viranomaiselle, jossa ne ovat asettaneet akun saataville markkinoilla, ja ilmoitettava yksityiskohtaiset tiedot erityisesti vaatimustenvastaisuudesta ja toteutetuista korjaavista toimista.

7.   Maahantuojien, jotka katsovat tai joilla on syytä uskoa, että akku, jonka ne ovat saattaneet markkinoille tai ottaneet käyttöön, ei ole II ja III luvussa
  ja 39 artiklassa
  säädettyjen vaatimusten mukainen, on viipymättä ryhdyttävä tarvittaviin korjaaviin toimiin kyseisen akun saattamiseksi vaatimusten mukaiseksi, sen poistamiseksi markkinoilta tai sitä koskevan palautusmenettelyn järjestämiseksi tarpeen mukaan. Mikäli
  maahantuojat katsovat tai heidän on syytä uskoa, että
  akku aiheuttaa riskin, maahantuojien on lisäksi välittömästi tiedotettava asiasta sen jäsenvaltion kansalliselle viranomaiselle, jossa ne ovat asettaneet akun saataville markkinoilla, ja ilmoitettava yksityiskohtaiset tiedot erityisesti vaatimustenvastaisuudesta ja toteutetuista korjaavista toimista.

Tarkistus 276

Tarkistus 276

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

42 artikla – 2 kohta – a alakohta

42 artikla – 2 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (a) | valmistaja, valmistajan valtuutettu edustaja, maahantuoja tai muut jakelijat
  on rekisteröity jonkin jäsenvaltion alueella 46 artiklan mukaisesti, |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(a)

valmistaja, valmistajan valtuutettu edustaja, maahantuoja tai muut jakelijat
  on rekisteröity jonkin jäsenvaltion alueella 46 artiklan mukaisesti,

valmistaja, valmistajan valtuutettu edustaja, maahantuoja tai muut jakelijat

| (a) | tuottaja
  on rekisteröity jonkin jäsenvaltion alueella 46 artiklan mukaisesti, |
| --- | --- |

(a)

tuottaja
  on rekisteröity jonkin jäsenvaltion alueella 46 artiklan mukaisesti,

tuottaja

Tarkistus 277

Tarkistus 277

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

42 artikla – 3 kohta

42 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Jos jakelija katsoo tai sillä on syytä uskoa, että akku ei ole II ja III luvussa asetettujen vaatimusten mukainen, jakelija ei saa asettaa sitä saataville markkinoilla ennen kuin se on saatettu sovellettavien vaatimusten mukaiseksi. Jos akkuun liittyy riski, jakelijan on ilmoitettava siitä valmistajalle tai maahantuojalle ja asiaankuuluville markkinavalvontaviranomaisille. | 3.   Jos jakelija katsoo tai sillä on syytä uskoa, että akku ei ole II ja III luvussa
  ja 39 artiklassa
  asetettujen vaatimusten mukainen, jakelija ei saa asettaa sitä saataville markkinoilla ennen kuin se on saatettu sovellettavien vaatimusten mukaiseksi. Jos jakelija lisäksi katsoo tai sen on syytä uskoa, että
  akkuun liittyy riski, jakelijan on ilmoitettava siitä valmistajalle tai maahantuojalle ja asiaankuuluville markkinavalvontaviranomaisille. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Jos jakelija katsoo tai sillä on syytä uskoa, että akku ei ole II ja III luvussa asetettujen vaatimusten mukainen, jakelija ei saa asettaa sitä saataville markkinoilla ennen kuin se on saatettu sovellettavien vaatimusten mukaiseksi. Jos akkuun liittyy riski, jakelijan on ilmoitettava siitä valmistajalle tai maahantuojalle ja asiaankuuluville markkinavalvontaviranomaisille.

3.   Jos jakelija katsoo tai sillä on syytä uskoa, että akku ei ole II ja III luvussa
  ja 39 artiklassa
  asetettujen vaatimusten mukainen, jakelija ei saa asettaa sitä saataville markkinoilla ennen kuin se on saatettu sovellettavien vaatimusten mukaiseksi. Jos jakelija lisäksi katsoo tai sen on syytä uskoa, että
  akkuun liittyy riski, jakelijan on ilmoitettava siitä valmistajalle tai maahantuojalle ja asiaankuuluville markkinavalvontaviranomaisille.

Tarkistus 278

Tarkistus 278

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

42 artikla – 5 kohta

42 artikla – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.   Jakelijoiden, jotka katsovat tai joilla on syytä uskoa, että akku, jonka ne ovat asettaneet saataville markkinoilla, ei ole II ja III luvussa säädettyjen vaatimusten mukainen, on varmistettava tarvittavien korjaavien toimien toteuttaminen kyseisen akun saattamiseksi vaatimusten mukaiseksi tai sen poistamiseksi markkinoilta tai palautusmenettelyn järjestämiseksi tarpeen mukaan. Mikäli akku aiheuttaa riskin, jakelijoiden on välittömästi tiedotettava asiasta niiden jäsenvaltioiden kansallisille viranomaisille, joissa ne ovat asettaneet akun saataville markkinoilla, ja ilmoitettava yksityiskohtaiset tiedot erityisesti vaatimustenvastaisuudesta ja toteutetuista korjaavista toimista. | 5.   Jakelijoiden, jotka katsovat tai joilla on syytä uskoa, että akku, jonka ne ovat asettaneet saataville markkinoilla, ei ole II ja III luvussa
  ja 39 artiklassa
  säädettyjen vaatimusten mukainen, on varmistettava tarvittavien korjaavien toimien toteuttaminen kyseisen akun saattamiseksi vaatimusten mukaiseksi tai sen poistamiseksi markkinoilta tai palautusmenettelyn järjestämiseksi tarpeen mukaan. Mikäli
  jakelija katsoo tai sen on syytä uskoa, että
  akku aiheuttaa riskin, jakelijoiden on välittömästi tiedotettava asiasta sen jäsenvaltion kansallisille viranomaisille, jossa ne ovat asettaneet akun saataville markkinoilla, ja ilmoitettava yksityiskohtaiset tiedot erityisesti vaatimustenvastaisuudesta ja toteutetuista korjaavista toimista. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5.   Jakelijoiden, jotka katsovat tai joilla on syytä uskoa, että akku, jonka ne ovat asettaneet saataville markkinoilla, ei ole II ja III luvussa säädettyjen vaatimusten mukainen, on varmistettava tarvittavien korjaavien toimien toteuttaminen kyseisen akun saattamiseksi vaatimusten mukaiseksi tai sen poistamiseksi markkinoilta tai palautusmenettelyn järjestämiseksi tarpeen mukaan. Mikäli akku aiheuttaa riskin, jakelijoiden on välittömästi tiedotettava asiasta niiden jäsenvaltioiden kansallisille viranomaisille, joissa ne ovat asettaneet akun saataville markkinoilla, ja ilmoitettava yksityiskohtaiset tiedot erityisesti vaatimustenvastaisuudesta ja toteutetuista korjaavista toimista.

5.   Jakelijoiden, jotka katsovat tai joilla on syytä uskoa, että akku, jonka ne ovat asettaneet saataville markkinoilla, ei ole II ja III luvussa
  ja 39 artiklassa
  säädettyjen vaatimusten mukainen, on varmistettava tarvittavien korjaavien toimien toteuttaminen kyseisen akun saattamiseksi vaatimusten mukaiseksi tai sen poistamiseksi markkinoilta tai palautusmenettelyn järjestämiseksi tarpeen mukaan. Mikäli
  jakelija katsoo tai sen on syytä uskoa, että
  akku aiheuttaa riskin, jakelijoiden on välittömästi tiedotettava asiasta sen jäsenvaltion kansallisille viranomaisille, jossa ne ovat asettaneet akun saataville markkinoilla, ja ilmoitettava yksityiskohtaiset tiedot erityisesti vaatimustenvastaisuudesta ja toteutetuista korjaavista toimista.

Tarkistus 279

Tarkistus 279

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

42 artikla – 6 kohta

42 artikla – 6 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 6.   Jakelijoiden on kansallisen viranomaisen perustellusta pyynnöstä annettava tälle kaikki tiedot ja tekniset asiakirjat, jotka ovat tarpeen sen osoittamiseksi, että akku on II ja III luvussa säädettyjen vaatimusten mukainen, kielellä, jota kyseinen viranomainen voi helposti ymmärtää. Tällaiset tiedot ja tekniset asiakirjat voidaan antaa joko paperiversiona tai sähköisesti. Jakelijoiden on tehtävä kansallisen viranomaisen kanssa tämän pyynnöstä yhteistyötä toimissa, joilla pyritään poistamaan niiden markkinoilla saataville asettamien akkujen aiheuttamat riskit. | 6.   Jakelijoiden on kansallisen viranomaisen perustellusta pyynnöstä annettava tälle
  viranomaiselle
  kaikki tiedot ja tekniset asiakirjat, jotka ovat tarpeen sen osoittamiseksi, että akku on II ja III luvussa
  ja 39 artiklassa
  säädettyjen vaatimusten mukainen, kielellä, jota kyseinen viranomainen voi helposti ymmärtää. Tällaiset tiedot ja tekniset asiakirjat voidaan antaa joko paperiversiona tai sähköisesti. Jakelijoiden on tehtävä kansallisen viranomaisen kanssa tämän pyynnöstä yhteistyötä toimissa, joilla pyritään poistamaan niiden markkinoilla saataville asettamien akkujen aiheuttamat riskit. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

6.   Jakelijoiden on kansallisen viranomaisen perustellusta pyynnöstä annettava tälle kaikki tiedot ja tekniset asiakirjat, jotka ovat tarpeen sen osoittamiseksi, että akku on II ja III luvussa säädettyjen vaatimusten mukainen, kielellä, jota kyseinen viranomainen voi helposti ymmärtää. Tällaiset tiedot ja tekniset asiakirjat voidaan antaa joko paperiversiona tai sähköisesti. Jakelijoiden on tehtävä kansallisen viranomaisen kanssa tämän pyynnöstä yhteistyötä toimissa, joilla pyritään poistamaan niiden markkinoilla saataville asettamien akkujen aiheuttamat riskit.

6.   Jakelijoiden on kansallisen viranomaisen perustellusta pyynnöstä annettava tälle
  viranomaiselle
  kaikki tiedot ja tekniset asiakirjat, jotka ovat tarpeen sen osoittamiseksi, että akku on II ja III luvussa
  ja 39 artiklassa
  säädettyjen vaatimusten mukainen, kielellä, jota kyseinen viranomainen voi helposti ymmärtää. Tällaiset tiedot ja tekniset asiakirjat voidaan antaa joko paperiversiona tai sähköisesti. Jakelijoiden on tehtävä kansallisen viranomaisen kanssa tämän pyynnöstä yhteistyötä toimissa, joilla pyritään poistamaan niiden markkinoilla saataville asettamien akkujen aiheuttamat riskit.

Tarkistus 280

Tarkistus 280

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

43 artikla – 1 kohta

43 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Huolintapalvelujen tarjoajien on varmistettava, että niiden käsittelemien akkujen varastoinnin, pakkaamisen, edelleenohjaamisen tai lähettämisen aikaiset olosuhteet eivät vaaranna akkujen vaatimustenmukaisuutta II
  ja
  III luvussa säädettyjen vaatimusten suhteen. | Huolintapalvelujen tarjoajien
  , myös verkossa toimivien markkinapaikkojen,
  on varmistettava, että niiden käsittelemien akkujen varastoinnin, pakkaamisen, edelleenohjaamisen tai lähettämisen aikaiset olosuhteet eivät vaaranna akkujen vaatimustenmukaisuutta II, III
  ja VII
  luvussa säädettyjen vaatimusten suhteen. |
| | Rajoittamatta asianomaisten talouden toimijoiden VI luvussa säädettyjen velvoitteiden soveltamista, huolintapalvelujen tarjoajien on ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun vaatimuksen lisäksi suoritettava 40 artiklan 4 kohdan d alakohdassa ja 40 artiklan 4 a kohdassa säädetyt tehtävät. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Huolintapalvelujen tarjoajien on varmistettava, että niiden käsittelemien akkujen varastoinnin, pakkaamisen, edelleenohjaamisen tai lähettämisen aikaiset olosuhteet eivät vaaranna akkujen vaatimustenmukaisuutta II
  ja
  III luvussa säädettyjen vaatimusten suhteen.

ja

Huolintapalvelujen tarjoajien
  , myös verkossa toimivien markkinapaikkojen,
  on varmistettava, että niiden käsittelemien akkujen varastoinnin, pakkaamisen, edelleenohjaamisen tai lähettämisen aikaiset olosuhteet eivät vaaranna akkujen vaatimustenmukaisuutta II, III
  ja VII
  luvussa säädettyjen vaatimusten suhteen.

, myös verkossa toimivien markkinapaikkojen,

ja VII

Rajoittamatta asianomaisten talouden toimijoiden VI luvussa säädettyjen velvoitteiden soveltamista, huolintapalvelujen tarjoajien on ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun vaatimuksen lisäksi suoritettava 40 artiklan 4 kohdan d alakohdassa ja 40 artiklan 4 a kohdassa säädetyt tehtävät.

Rajoittamatta asianomaisten talouden toimijoiden VI luvussa säädettyjen velvoitteiden soveltamista, huolintapalvelujen tarjoajien on ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun vaatimuksen lisäksi suoritettava 40 artiklan 4 kohdan d alakohdassa ja 40 artiklan 4 a kohdassa säädetyt tehtävät.

Tarkistus 281

Tarkistus 281

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

44 artikla – 1 kohta – johdantokappale

44 artikla – 1 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Maahantuojaa tai jakelijaa pidetään tätä asetusta sovellettaessa valmistajana ja sitä koskevat samat velvoitteet kuin valmistajaa
  40
  artiklan mukaisesti
  seuraavissa tapauksissa
  : | Maahantuojaa tai jakelijaa pidetään tätä asetusta sovellettaessa valmistajana ja sitä koskevat samat velvoitteet kuin valmistajaa
  38
  artiklan mukaisesti
  , kun jokin seuraavista edellytyksistä täyttyy
  : |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Maahantuojaa tai jakelijaa pidetään tätä asetusta sovellettaessa valmistajana ja sitä koskevat samat velvoitteet kuin valmistajaa
  40
  artiklan mukaisesti
  seuraavissa tapauksissa
  :

40

seuraavissa tapauksissa

Maahantuojaa tai jakelijaa pidetään tätä asetusta sovellettaessa valmistajana ja sitä koskevat samat velvoitteet kuin valmistajaa
  38
  artiklan mukaisesti
  , kun jokin seuraavista edellytyksistä täyttyy
  :

38

, kun jokin seuraavista edellytyksistä täyttyy

Tarkistus 282

Tarkistus 282

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

44 artikla – 1 kohta – b alakohta

44 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (b) | kyseinen maahantuoja tai jakelija muuttaa jo markkinoille saatettua tai käyttöön otettua akkua tavalla, joka voi vaikuttaa tämän asetuksen vaatimusten täyttymiseen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(b)

kyseinen maahantuoja tai jakelija muuttaa jo markkinoille saatettua tai käyttöön otettua akkua tavalla, joka voi vaikuttaa tämän asetuksen vaatimusten täyttymiseen;

| (b) | kyseinen maahantuoja tai jakelija muuttaa jo markkinoille saatettua tai käyttöön otettua akkua tavalla, joka voi vaikuttaa tämän asetuksen vaatimusten täyttymiseen;
  tai |
| --- | --- |

(b)

kyseinen maahantuoja tai jakelija muuttaa jo markkinoille saatettua tai käyttöön otettua akkua tavalla, joka voi vaikuttaa tämän asetuksen vaatimusten täyttymiseen;
  tai

tai

Tarkistus 283

Tarkistus 283

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

46 artikla – 2 kohta – 2 alakohta – d alakohta

46 artikla – 2 kohta – 2 alakohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (d) | niiden akkujen tyyppi, jotka tuottaja aikoo asettaa ensimmäistä kertaa saataville markkinoilla jäsenvaltion alueella, eli irtoakku, teollisuusakku, sähköajoneuvoakku tai autonakku; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(d)

niiden akkujen tyyppi, jotka tuottaja aikoo asettaa ensimmäistä kertaa saataville markkinoilla jäsenvaltion alueella, eli irtoakku, teollisuusakku, sähköajoneuvoakku tai autonakku;

| (d) | niiden akkujen tyyppi, jotka tuottaja aikoo asettaa ensimmäistä kertaa saataville markkinoilla jäsenvaltion alueella, eli irtoakku,
  kevyen kulkuneuvon akku,
  teollisuusakku, sähköajoneuvoakku tai autonakku; |
| --- | --- |

(d)

niiden akkujen tyyppi, jotka tuottaja aikoo asettaa ensimmäistä kertaa saataville markkinoilla jäsenvaltion alueella, eli irtoakku,
  kevyen kulkuneuvon akku,
  teollisuusakku, sähköajoneuvoakku tai autonakku;

kevyen kulkuneuvon akku,

Tarkistus 284

Tarkistus 284

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

46 artikla – 2 kohta – 2 alakohta – d a alakohta (uusi)

46 artikla – 2 kohta – 2 alakohta – d a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (d a) | niiden akkujen kemiallinen koostumus, jotka tuottaja aikoo asettaa ensimmäistä kertaa saataville markkinoilla jäsenvaltion alueella; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(d a)

(d a)

niiden akkujen kemiallinen koostumus, jotka tuottaja aikoo asettaa ensimmäistä kertaa saataville markkinoilla jäsenvaltion alueella;

niiden akkujen kemiallinen koostumus, jotka tuottaja aikoo asettaa ensimmäistä kertaa saataville markkinoilla jäsenvaltion alueella;

Tarkistus 285

Tarkistus 285

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

46 artikla – 2 kohta – 2 alakohta – f alakohta – johdantokappale

46 artikla – 2 kohta – 2 alakohta – f alakohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (f) | tiedot siitä, miten tuottaja täyttää 47 artiklassa säädetyt velvollisuutensa sekä 48 artiklassa ja 49 artiklassa säädetyt vaatimukset: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(f)

tiedot siitä, miten tuottaja täyttää 47 artiklassa säädetyt velvollisuutensa sekä 48 artiklassa ja 49 artiklassa säädetyt vaatimukset:

| (f) | tiedot siitä, miten tuottaja täyttää 47 artiklassa säädetyt velvollisuutensa sekä 48 artiklassa,
  48 a artiklassa
  ja 49 artiklassa säädetyt vaatimukset: |
| --- | --- |

(f)

tiedot siitä, miten tuottaja täyttää 47 artiklassa säädetyt velvollisuutensa sekä 48 artiklassa,
  48 a artiklassa
  ja 49 artiklassa säädetyt vaatimukset:

48 a artiklassa

Tarkistus 286

Tarkistus 286

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

46 artikla – 2 kohta – 2 alakohta – f alakohta – i alakohta – johdantokappale

46 artikla – 2 kohta – 2 alakohta – f alakohta – i alakohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| i) | irtoakkujen osalta tämän f alakohdan vaatimukset on täytettävä antamalla |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

i)

irtoakkujen osalta tämän f alakohdan vaatimukset on täytettävä antamalla

| i) | irtoakkujen
  ja kevyiden kulkuneuvojen akkujen
  osalta tämän f alakohdan vaatimukset on täytettävä antamalla |
| --- | --- |

i)

irtoakkujen
  ja kevyiden kulkuneuvojen akkujen
  osalta tämän f alakohdan vaatimukset on täytettävä antamalla

ja kevyiden kulkuneuvojen akkujen

Tarkistus 287

Tarkistus 287

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

46 artikla – 2 kohta – 2 alakohta – f alakohta – i alakohta – 1 luetelmakohta

46 artikla – 2 kohta – 2 alakohta – f alakohta – i alakohta – 1 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | ilmoitus osoitukseksi toimenpiteistä, jotka tuottaja on toteuttanut 47 artiklassa säädettyjen tuottajavastuuta koskevien velvoitteiden täyttämiseksi, toimenpiteistä, jotka on toteutettu 48 artiklan 1 kohdassa säädettyjen erilliskeräysvelvoitteiden täyttämiseksi tuottajan toimittamien akkujen määrän osalta, sekä järjestelmästä, jolla varmistetaan toimivaltaisille viranomaisille ilmoitettujen tietojen luotettavuus; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

ilmoitus osoitukseksi toimenpiteistä, jotka tuottaja on toteuttanut 47 artiklassa säädettyjen tuottajavastuuta koskevien velvoitteiden täyttämiseksi, toimenpiteistä, jotka on toteutettu 48 artiklan 1 kohdassa säädettyjen erilliskeräysvelvoitteiden täyttämiseksi tuottajan toimittamien akkujen määrän osalta, sekä järjestelmästä, jolla varmistetaan toimivaltaisille viranomaisille ilmoitettujen tietojen luotettavuus;

| — | ilmoitus osoitukseksi toimenpiteistä, jotka tuottaja on toteuttanut 47 artiklassa säädettyjen tuottajavastuuta koskevien velvoitteiden täyttämiseksi, toimenpiteistä, jotka on toteutettu 48 artiklan 1 kohdassa
  ja 48 a artiklan 1 kohdassa
  säädettyjen erilliskeräysvelvoitteiden täyttämiseksi tuottajan toimittamien akkujen määrän osalta, sekä järjestelmästä, jolla varmistetaan toimivaltaisille viranomaisille ilmoitettujen tietojen luotettavuus; |
| --- | --- |

—

ilmoitus osoitukseksi toimenpiteistä, jotka tuottaja on toteuttanut 47 artiklassa säädettyjen tuottajavastuuta koskevien velvoitteiden täyttämiseksi, toimenpiteistä, jotka on toteutettu 48 artiklan 1 kohdassa
  ja 48 a artiklan 1 kohdassa
  säädettyjen erilliskeräysvelvoitteiden täyttämiseksi tuottajan toimittamien akkujen määrän osalta, sekä järjestelmästä, jolla varmistetaan toimivaltaisille viranomaisille ilmoitettujen tietojen luotettavuus;

ja 48 a artiklan 1 kohdassa

Tarkistus 288

Tarkistus 288

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

46 artikla – 2 kohta – 2 alakohta – f alakohta – i alakohta – 2 luetelmakohta

46 artikla – 2 kohta – 2 alakohta – f alakohta – i alakohta – 2 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | tapauksen mukaan tuottajavastuujärjestön, jonka tuottaja on valtuuttanut täyttämään laajennettua tuottajavastuuta koskevat velvoitteensa 47 artiklan 2 kohdan mukaisesti, nimi ja yhteystiedot, mukaan lukien
  postinumero ja paikkakunta
  ,
  katuosoite, maa, puhelin- ja faksinumerot,
  internetosoite, sähköpostiosoite sekä kansallinen tunnistuskoodi, mukaan lukien tuottajavastuujärjestön kaupparekisterinumero tai vastaava virallinen rekisterinumero, sekä eurooppalainen tai kansallinen veronumero ja tuottajavastuujärjestön edustaman tuottajan toimeksianto; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

tapauksen mukaan tuottajavastuujärjestön, jonka tuottaja on valtuuttanut täyttämään laajennettua tuottajavastuuta koskevat velvoitteensa 47 artiklan 2 kohdan mukaisesti, nimi ja yhteystiedot, mukaan lukien
  postinumero ja paikkakunta
  ,
  katuosoite, maa, puhelin- ja faksinumerot,
  internetosoite, sähköpostiosoite sekä kansallinen tunnistuskoodi, mukaan lukien tuottajavastuujärjestön kaupparekisterinumero tai vastaava virallinen rekisterinumero, sekä eurooppalainen tai kansallinen veronumero ja tuottajavastuujärjestön edustaman tuottajan toimeksianto;

postinumero ja paikkakunta

katuosoite, maa, puhelin- ja faksinumerot,

| — | tapauksen mukaan tuottajavastuujärjestön, jonka tuottaja on valtuuttanut täyttämään laajennettua tuottajavastuuta koskevat velvoitteensa 47 artiklan 2 kohdan
  ja 4 kohdan
  mukaisesti, nimi ja yhteystiedot, mukaan lukien
  täydellinen postiosoite
  ,
  puhelinnumero,
  internetosoite
  ja
  sähköpostiosoite sekä kansallinen tunnistuskoodi, mukaan lukien tuottajavastuujärjestön kaupparekisterinumero tai vastaava virallinen rekisterinumero, sekä eurooppalainen tai kansallinen veronumero ja tuottajavastuujärjestön edustaman tuottajan toimeksianto; |
| --- | --- |

—

tapauksen mukaan tuottajavastuujärjestön, jonka tuottaja on valtuuttanut täyttämään laajennettua tuottajavastuuta koskevat velvoitteensa 47 artiklan 2 kohdan
  ja 4 kohdan
  mukaisesti, nimi ja yhteystiedot, mukaan lukien
  täydellinen postiosoite
  ,
  puhelinnumero,
  internetosoite
  ja
  sähköpostiosoite sekä kansallinen tunnistuskoodi, mukaan lukien tuottajavastuujärjestön kaupparekisterinumero tai vastaava virallinen rekisterinumero, sekä eurooppalainen tai kansallinen veronumero ja tuottajavastuujärjestön edustaman tuottajan toimeksianto;

ja 4 kohdan

täydellinen postiosoite

puhelinnumero,

ja

Tarkistus 289

Tarkistus 289

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

46 artikla – 2 kohta – 2 alakohta – f alakohta – i alakohta – 2 a luetelmakohta (uusi)

46 artikla – 2 kohta – 2 alakohta – f alakohta – i alakohta – 2 a luetelmakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | — | jos tuottajavastuujärjestö edustaa useampaa kuin yhtä tuottajaa, sen on ilmoitettava erikseen, miten kukin sen edustamista tuottajista täyttää 47 artiklassa vahvistetut velvollisuudet. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

jos tuottajavastuujärjestö edustaa useampaa kuin yhtä tuottajaa, sen on ilmoitettava erikseen, miten kukin sen edustamista tuottajista täyttää 47 artiklassa vahvistetut velvollisuudet.

jos tuottajavastuujärjestö edustaa useampaa kuin yhtä tuottajaa, sen on ilmoitettava erikseen, miten kukin sen edustamista tuottajista täyttää 47 artiklassa vahvistetut velvollisuudet.

Tarkistus 290

Tarkistus 290

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

46 artikla – 2 kohta – 2 alakohta – f alakohta – ii alakohta – 2 luetelmakohta

46 artikla – 2 kohta – 2 alakohta – f alakohta – ii alakohta – 2 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | tapauksen mukaan tuottajavastuujärjestön, jonka tuottaja on valtuuttanut täyttämään laajennettua tuottajavastuuta koskevat velvoitteensa 47 artiklan 2 ja 4 kohdan mukaisesti, kansallinen tunnistuskoodi, mukaan lukien tuottajavastuujärjestön kaupparekisterinumero tai vastaava virallinen rekisterinumero, sekä eurooppalainen tai kansallinen veronumero ja tuottajavastuujärjestön edustaman tuottajan toimeksianto; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

tapauksen mukaan tuottajavastuujärjestön, jonka tuottaja on valtuuttanut täyttämään laajennettua tuottajavastuuta koskevat velvoitteensa 47 artiklan 2 ja 4 kohdan mukaisesti, kansallinen tunnistuskoodi, mukaan lukien tuottajavastuujärjestön kaupparekisterinumero tai vastaava virallinen rekisterinumero, sekä eurooppalainen tai kansallinen veronumero ja tuottajavastuujärjestön edustaman tuottajan toimeksianto;

| — | tapauksen mukaan tuottajavastuujärjestön, jonka tuottaja on valtuuttanut täyttämään laajennettua tuottajavastuuta koskevat velvoitteensa 47 artiklan 2 ja 4 kohdan mukaisesti,
  nimi ja yhteystiedot, mukaan lukien täydellinen postiosoite, puhelinnumero, sähköpostiosoite ja internetosoite sekä
  kansallinen tunnistuskoodi, mukaan lukien tuottajavastuujärjestön kaupparekisterinumero tai vastaava virallinen rekisterinumero, sekä eurooppalainen tai kansallinen veronumero ja tuottajavastuujärjestön edustaman tuottajan toimeksianto; |
| --- | --- |

—

tapauksen mukaan tuottajavastuujärjestön, jonka tuottaja on valtuuttanut täyttämään laajennettua tuottajavastuuta koskevat velvoitteensa 47 artiklan 2 ja 4 kohdan mukaisesti,
  nimi ja yhteystiedot, mukaan lukien täydellinen postiosoite, puhelinnumero, sähköpostiosoite ja internetosoite sekä
  kansallinen tunnistuskoodi, mukaan lukien tuottajavastuujärjestön kaupparekisterinumero tai vastaava virallinen rekisterinumero, sekä eurooppalainen tai kansallinen veronumero ja tuottajavastuujärjestön edustaman tuottajan toimeksianto;

nimi ja yhteystiedot, mukaan lukien täydellinen postiosoite, puhelinnumero, sähköpostiosoite ja internetosoite sekä

Tarkistus 291

Tarkistus 291

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

46 artikla – 2 a kohta (uusi)

46 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Tuottajat, jotka toimittavat akkuja etäviestintävälineiden avulla, on rekisteröitävä jäsenvaltiossa, johon ne myyvät akkuja. Jos tällaisia tuottajia ei ole rekisteröity jäsenvaltiossa, johon ne myyvät akkuja, ne on rekisteröitävä valtuutetun edustajansa välityksellä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 a.
     
  Tuottajat, jotka toimittavat akkuja etäviestintävälineiden avulla, on rekisteröitävä jäsenvaltiossa, johon ne myyvät akkuja. Jos tällaisia tuottajia ei ole rekisteröity jäsenvaltiossa, johon ne myyvät akkuja, ne on rekisteröitävä valtuutetun edustajansa välityksellä.

Tarkistus 292

Tarkistus 292

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

46 artikla – 3 kohta – d a alakohta (uusi)

46 artikla – 3 kohta – d a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (d a) | voi hylätä tuottajan rekisteröintihakemuksen, jos 2 kohdassa säädettyä vaatimustenmukaisuutta koskevaa velvoitetta ei noudateta tai sitä ei noudateta riittävästi. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(d a)

(d a)

voi hylätä tuottajan rekisteröintihakemuksen, jos 2 kohdassa säädettyä vaatimustenmukaisuutta koskevaa velvoitetta ei noudateta tai sitä ei noudateta riittävästi.

voi hylätä tuottajan rekisteröintihakemuksen, jos 2 kohdassa säädettyä vaatimustenmukaisuutta koskevaa velvoitetta ei noudateta tai sitä ei noudateta riittävästi.

Tarkistus 293

Tarkistus 293

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

46 artikla – 4 a kohta (uusi)

46 artikla – 4 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 4 a.
     
  Akkujen valmistajien on annettava verkossa toimiville markkinapaikoille tiedot rekisteröinnistään tai valtuutetusta edustajastaan jäsenvaltioissa, joihin ne myyvät tuotteitaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4 a.
     
  Akkujen valmistajien on annettava verkossa toimiville markkinapaikoille tiedot rekisteröinnistään tai valtuutetusta edustajastaan jäsenvaltioissa, joihin ne myyvät tuotteitaan.

Tarkistus 294

Tarkistus 294

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

47 artikla – 1 kohta – a alakohta

47 artikla – 1 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (a) | järjestää
  käytettyjen akkujen erilliskeräys 48 artiklan ja 49 artiklan mukaisesti ja tätä seuraava kuljetus ja valmistelu käyttötarkoituksen muuttamiseen ja uudelleenvalmistukseen sekä käytettyjen akkujen käsittely ja kierrätys
  56 artiklan mukaisesti, mukaan lukien
  tarvittavat turvallisuustoimenpiteet; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(a)

järjestää
  käytettyjen akkujen erilliskeräys 48 artiklan ja 49 artiklan mukaisesti ja tätä seuraava kuljetus ja valmistelu käyttötarkoituksen muuttamiseen ja uudelleenvalmistukseen sekä käytettyjen akkujen käsittely ja kierrätys
  56 artiklan mukaisesti, mukaan lukien
  tarvittavat turvallisuustoimenpiteet;

järjestää

56 artiklan mukaisesti, mukaan lukien

| (a) | kattaa vähintään direktiivin 2008/98/EY 8 a artiklan 4 kohdan a alakohdassa tarkoitetut kustannukset ja kustannukset, jotka aiheutuvat järjestettäessä
  käytettyjen akkujen erilliskeräys 48 artiklan
  , 48 a artiklan
  ja 49 artiklan mukaisesti ja tätä seuraava kuljetus ja valmistelu käyttötarkoituksen muuttamiseen ja uudelleenvalmistukseen sekä käytettyjen akkujen käsittely
  , valmistelu uudelleenkäyttöön
  ja kierrätys
  sekä
  tarvittavat turvallisuustoimenpiteet
  56 artiklan mukaisesti
  ; |
| --- | --- |

(a)

kattaa vähintään direktiivin 2008/98/EY 8 a artiklan 4 kohdan a alakohdassa tarkoitetut kustannukset ja kustannukset, jotka aiheutuvat järjestettäessä
  käytettyjen akkujen erilliskeräys 48 artiklan
  , 48 a artiklan
  ja 49 artiklan mukaisesti ja tätä seuraava kuljetus ja valmistelu käyttötarkoituksen muuttamiseen ja uudelleenvalmistukseen sekä käytettyjen akkujen käsittely
  , valmistelu uudelleenkäyttöön
  ja kierrätys
  sekä
  tarvittavat turvallisuustoimenpiteet
  56 artiklan mukaisesti
  ;

kattaa vähintään direktiivin 2008/98/EY 8 a artiklan 4 kohdan a alakohdassa tarkoitetut kustannukset ja kustannukset, jotka aiheutuvat järjestettäessä

, 48 a artiklan

, valmistelu uudelleenkäyttöön

sekä

56 artiklan mukaisesti

Tarkistus 295

Tarkistus 295

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

47 artikla – 1 kohta – c alakohta

47 artikla – 1 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (c) | edistää akkujen erilliskeräystä, myös kattamalla kustannukset kartoituksista, joiden tarkoituksena on tunnistaa loppukäyttäjien epäasianmukaisesti käytöstä poistamat akut 48 artiklan 1 kohdan mukaisesti; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(c)

edistää akkujen erilliskeräystä, myös kattamalla kustannukset kartoituksista, joiden tarkoituksena on tunnistaa loppukäyttäjien epäasianmukaisesti käytöstä poistamat akut 48 artiklan 1 kohdan mukaisesti;

| (c) | edistää akkujen erilliskeräystä, myös kattamalla kustannukset
  tietojen keräämisestä ja säännöllisistä
  kartoituksista, joiden tarkoituksena on tunnistaa loppukäyttäjien epäasianmukaisesti käytöstä poistamat akut 48 artiklan 1 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

(c)

edistää akkujen erilliskeräystä, myös kattamalla kustannukset
  tietojen keräämisestä ja säännöllisistä
  kartoituksista, joiden tarkoituksena on tunnistaa loppukäyttäjien epäasianmukaisesti käytöstä poistamat akut 48 artiklan 1 kohdan mukaisesti;

tietojen keräämisestä ja säännöllisistä

Tarkistus 296

Tarkistus 296

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

47 artikla – 1 kohta – d a alakohta (uusi)

47 artikla – 1 kohta – d a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (d a) | järjestää tiedotuskampanjoita ja/tai taloudellisia kannustimia, direktiivin 2008/98/EY liitteen IV a kohdassa luetellut kannustimet mukaan lukien, joilla kannustetaan loppukäyttäjiä hävittämään käytetyt akut akkujätteen syntymisen ehkäisemisestä ja jätehuollosta 60 artiklan 1 kohdan mukaisesti heidän saatavilleen asetettujen tietojen mukaisesti; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(d a)

(d a)

järjestää tiedotuskampanjoita ja/tai taloudellisia kannustimia, direktiivin 2008/98/EY liitteen IV a kohdassa luetellut kannustimet mukaan lukien, joilla kannustetaan loppukäyttäjiä hävittämään käytetyt akut akkujätteen syntymisen ehkäisemisestä ja jätehuollosta 60 artiklan 1 kohdan mukaisesti heidän saatavilleen asetettujen tietojen mukaisesti;

järjestää tiedotuskampanjoita ja/tai taloudellisia kannustimia, direktiivin 2008/98/EY liitteen IV a kohdassa luetellut kannustimet mukaan lukien, joilla kannustetaan loppukäyttäjiä hävittämään käytetyt akut akkujätteen syntymisen ehkäisemisestä ja jätehuollosta 60 artiklan 1 kohdan mukaisesti heidän saatavilleen asetettujen tietojen mukaisesti;

Tarkistus 297

Tarkistus 297

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

47 artikla – 1 kohta – e alakohta

47 artikla – 1 kohta – e alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (e) | rahoittaa
  a–d
  alakohdassa tarkoitetut toimet. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(e)

rahoittaa
  a–d
  alakohdassa tarkoitetut toimet.

a–d

| (e) | rahoittaa
  a–d a
  alakohdassa tarkoitetut toimet. |
| --- | --- |

(e)

rahoittaa
  a–d a
  alakohdassa tarkoitetut toimet.

a–d a

Tarkistus 298

Tarkistus 298

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

47 artikla – 3 kohta – a alakohta

47 artikla – 3 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (a) | oltava sellaisia, että niillä on tarvittavat organisatoriset
  ja taloudelliset
  resurssit 1 kohdassa tarkoitettujen laajennettua tuottajavastuuta koskevien velvoitteiden täyttämiseksi; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(a)

oltava sellaisia, että niillä on tarvittavat organisatoriset
  ja taloudelliset
  resurssit 1 kohdassa tarkoitettujen laajennettua tuottajavastuuta koskevien velvoitteiden täyttämiseksi;

ja taloudelliset

| (a) | oltava sellaisia, että niillä on tarvittavat
  taloudelliset tai taloudelliset ja
  organisatoriset resurssit 1 kohdassa tarkoitettujen laajennettua tuottajavastuuta koskevien velvoitteiden täyttämiseksi; |
| --- | --- |

(a)

oltava sellaisia, että niillä on tarvittavat
  taloudelliset tai taloudelliset ja
  organisatoriset resurssit 1 kohdassa tarkoitettujen laajennettua tuottajavastuuta koskevien velvoitteiden täyttämiseksi;

taloudelliset tai taloudelliset ja

Tarkistus 299

Tarkistus 299

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

47 artikla – 4 kohta – a alakohta

47 artikla – 4 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (a) | mukautetaan
  vähintään
  akkutyypin ja -kemian mukaan ja ottaen tarvittaessa huomioon akun ladattavuus ja kierrätetyn sisällön aste akkujen valmistuksessa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(a)

mukautetaan
  vähintään
  akkutyypin ja -kemian mukaan ja ottaen tarvittaessa huomioon akun ladattavuus ja kierrätetyn sisällön aste akkujen valmistuksessa;

vähintään

| (a) | mukautetaan
  direktiivin 2008/98/EY 8 a artiklan 4 kohdan b alakohdassa vahvistettujen kriteerien mukaisesti ja
  akkutyypin ja akkukemian mukaan ja ottaen tarvittaessa huomioon akkujen lataaminen
  , kesto
  ja kierrätetyn sisällön taso akkujen valmistuksessa
  sekä mahdollisuus niiden uudelleenvalmistukseen tai käyttötarkoituksen muuttamiseen sekä niiden hiilijalanjälki
  ; |
| --- | --- |

(a)

mukautetaan
  direktiivin 2008/98/EY 8 a artiklan 4 kohdan b alakohdassa vahvistettujen kriteerien mukaisesti ja
  akkutyypin ja akkukemian mukaan ja ottaen tarvittaessa huomioon akkujen lataaminen
  , kesto
  ja kierrätetyn sisällön taso akkujen valmistuksessa
  sekä mahdollisuus niiden uudelleenvalmistukseen tai käyttötarkoituksen muuttamiseen sekä niiden hiilijalanjälki
  ;

direktiivin 2008/98/EY 8 a artiklan 4 kohdan b alakohdassa vahvistettujen kriteerien mukaisesti ja

, kesto

sekä mahdollisuus niiden uudelleenvalmistukseen tai käyttötarkoituksen muuttamiseen sekä niiden hiilijalanjälki

Tarkistus 300

Tarkistus 300

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

47 artikla – 4 kohta – b alakohta

47 artikla – 4 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (b) | mukautetaan siten, että otetaan huomioon mahdolliset tulot, joita tuottajavastuujärjestöt saavat akkujen ja käytettyjen akkujen
  uusioraaka-aineiden
  uudelleenkäytöstä ja myynnistä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(b)

mukautetaan siten, että otetaan huomioon mahdolliset tulot, joita tuottajavastuujärjestöt saavat akkujen ja käytettyjen akkujen
  uusioraaka-aineiden
  uudelleenkäytöstä ja myynnistä;

uusioraaka-aineiden

| (b) | mukautetaan siten, että otetaan huomioon mahdolliset tulot, joita tuottajavastuujärjestöt saavat akkujen ja käytettyjen akkujen uudelleenkäytöstä
  , uudelleenvalmistuksesta, käyttötarkoituksen muuttamisesta
  ja
  niistä peräisin olevien uusioraaka-aineiden
  myynnistä; |
| --- | --- |

(b)

mukautetaan siten, että otetaan huomioon mahdolliset tulot, joita tuottajavastuujärjestöt saavat akkujen ja käytettyjen akkujen uudelleenkäytöstä
  , uudelleenvalmistuksesta, käyttötarkoituksen muuttamisesta
  ja
  niistä peräisin olevien uusioraaka-aineiden
  myynnistä;

, uudelleenvalmistuksesta, käyttötarkoituksen muuttamisesta

niistä peräisin olevien uusioraaka-aineiden

Tarkistus 301

Tarkistus 301

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

47 artikla – 5 kohta

47 artikla – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.   Jos jokin kolmas osapuoli, joka ei ole tuottaja tai tuottajavastuujärjestö, toteuttaa 48 artiklan 2 kohdan, 49 artiklan 3 kohdan, 53 artiklan 1 kohdan, 56 artiklan 1 kohdan ja 61 artiklan 1, 2 ja 3 kohdan mukaisesti toimia 1 kohdan a–d alakohdassa tarkoitettujen velvoitteiden täyttämiseksi, tuottajien kattamat kustannukset eivät saa ylittää kustannuksia, joita kyseisten toimien kustannustehokas suorittaminen edellyttää. Tällaiset kustannukset on vahvistettava avoimesti asianomaisten tuottajien ja kolmansien osapuolten välillä, ja niitä on mukautettava
  akuista
  ja
  käytetyistä akuista
  peräisin olevien uusioraaka-aineiden uudelleenkäytöstä ja myynnistä saatavien tulojen huomioon ottamiseksi. | 5.   Jos jokin kolmas osapuoli, joka ei ole tuottaja tai tuottajavastuujärjestö, toteuttaa 48 artiklan 2 kohdan,
  48 a artiklan 2 kohdan,
  49 artiklan 3 kohdan, 53 artiklan 1 kohdan, 56 artiklan 1 kohdan ja 61 artiklan 1, 2 ja 3 kohdan mukaisesti toimia 1 kohdan a–d alakohdassa tarkoitettujen velvoitteiden täyttämiseksi, tuottajien kattamat kustannukset eivät saa ylittää kustannuksia, joita kyseisten toimien kustannustehokas suorittaminen edellyttää. Tällaiset kustannukset on vahvistettava avoimesti asianomaisten tuottajien ja kolmansien osapuolten välillä, ja niitä on mukautettava
  akkujen
  ja
  käytettyjen akkujen uudelleenkäytöstä, uudelleenvalmistuksesta, käyttötarkoituksen muuttamisesta ja niistä
  peräisin olevien uusioraaka-aineiden myynnistä saatavien tulojen huomioon ottamiseksi. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5.   Jos jokin kolmas osapuoli, joka ei ole tuottaja tai tuottajavastuujärjestö, toteuttaa 48 artiklan 2 kohdan, 49 artiklan 3 kohdan, 53 artiklan 1 kohdan, 56 artiklan 1 kohdan ja 61 artiklan 1, 2 ja 3 kohdan mukaisesti toimia 1 kohdan a–d alakohdassa tarkoitettujen velvoitteiden täyttämiseksi, tuottajien kattamat kustannukset eivät saa ylittää kustannuksia, joita kyseisten toimien kustannustehokas suorittaminen edellyttää. Tällaiset kustannukset on vahvistettava avoimesti asianomaisten tuottajien ja kolmansien osapuolten välillä, ja niitä on mukautettava
  akuista
  ja
  käytetyistä akuista
  peräisin olevien uusioraaka-aineiden uudelleenkäytöstä ja myynnistä saatavien tulojen huomioon ottamiseksi.

5.   Jos jokin kolmas osapuoli, joka ei ole tuottaja tai tuottajavastuujärjestö, toteuttaa 48 artiklan 2 kohdan,
  48 a artiklan 2 kohdan,
  49 artiklan 3 kohdan, 53 artiklan 1 kohdan, 56 artiklan 1 kohdan ja 61 artiklan 1, 2 ja 3 kohdan mukaisesti toimia 1 kohdan a–d alakohdassa tarkoitettujen velvoitteiden täyttämiseksi, tuottajien kattamat kustannukset eivät saa ylittää kustannuksia, joita kyseisten toimien kustannustehokas suorittaminen edellyttää. Tällaiset kustannukset on vahvistettava avoimesti asianomaisten tuottajien ja kolmansien osapuolten välillä, ja niitä on mukautettava
  akkujen
  ja
  käytettyjen akkujen uudelleenkäytöstä, uudelleenvalmistuksesta, käyttötarkoituksen muuttamisesta ja niistä
  peräisin olevien uusioraaka-aineiden myynnistä saatavien tulojen huomioon ottamiseksi.

Tarkistus 302

Tarkistus 302

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

47 artikla – 6 kohta – 1 alakohta

47 artikla – 6 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 6.   
  Tuottajavastuujärjestöjen
  on haettava lupaa toimivaltaiselta viranomaiselta. Lupa voidaan myöntää ainoastaan, jos osoitetaan, että tuottajavastuujärjestön käyttöön ottamat toimenpiteet riittävät täyttämään tässä
  artiklassa
  säädetyt velvoitteet niiden akkujen määrän osalta, jotka tuottajat, joiden puolesta se toimii, asettavat ensimmäistä kertaa saataville markkinoilla jäsenvaltion alueella. Toimivaltaisen viranomaisen on säännöllisin väliajoin tarkistettava, täyttyvätkö 1, 3, 4 ja 5 kohdassa säädetyt luvan myöntämisen edellytykset edelleen.
  Toimivaltaisten viranomaisten on vahvistettava lupamenettelyn yksityiskohdat ja säännöt, jotta voidaan todentaa edellytysten noudattaminen, mukaan lukien tiedot, jotka tuottajien on toimitettava tätä varten. | 6.   
  Tuottajan tai sen puolesta toimivan tuottajavastuujärjestön
  on haettava lupaa toimivaltaiselta viranomaiselta. Lupa voidaan myöntää ainoastaan, jos osoitetaan, että
  tuottajan tai
  tuottajavastuujärjestön käyttöön ottamat toimenpiteet riittävät täyttämään
  ja että sillä on tarvittavat taloudelliset tai taloudelliset ja organisatoriset resurssit täyttää
  tässä
  luvussa
  säädetyt velvoitteet niiden akkujen määrän osalta, jotka tuottajat, joiden puolesta se toimii, asettavat ensimmäistä kertaa saataville markkinoilla jäsenvaltion alueella
  , ja että toimenpiteet ovat sellaisia, että niillä voidaan saavuttaa tässä asetuksessa asetetut, käytettyjen akkujen erilliskeräystä, kierrätysastetta ja kierrätystehokkuuksia koskevat tavoitteet.
  Toimivaltaisen viranomaisen on säännöllisin väliajoin
  ja vähintään joka kolmas vuosi
  tarkistettava, täyttyvätkö 1, 3, 4 ja 5 kohdassa säädetyt luvan myöntämisen edellytykset edelleen.
  Lupa voidaan peruuttaa, jos 48 artiklan 4 kohdassa tai 48 a artiklan 5 kohdassa asetettuja keräystavoitteita ei saavuteta tai tuottaja tai tuottajavastuujärjestö rikkoo 49 artiklan 1, 2 tai 3 kohdan mukaisia velvoitteitaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

6.   
  Tuottajavastuujärjestöjen
  on haettava lupaa toimivaltaiselta viranomaiselta. Lupa voidaan myöntää ainoastaan, jos osoitetaan, että tuottajavastuujärjestön käyttöön ottamat toimenpiteet riittävät täyttämään tässä
  artiklassa
  säädetyt velvoitteet niiden akkujen määrän osalta, jotka tuottajat, joiden puolesta se toimii, asettavat ensimmäistä kertaa saataville markkinoilla jäsenvaltion alueella. Toimivaltaisen viranomaisen on säännöllisin väliajoin tarkistettava, täyttyvätkö 1, 3, 4 ja 5 kohdassa säädetyt luvan myöntämisen edellytykset edelleen.
  Toimivaltaisten viranomaisten on vahvistettava lupamenettelyn yksityiskohdat ja säännöt, jotta voidaan todentaa edellytysten noudattaminen, mukaan lukien tiedot, jotka tuottajien on toimitettava tätä varten.

6.   
  Tuottajan tai sen puolesta toimivan tuottajavastuujärjestön
  on haettava lupaa toimivaltaiselta viranomaiselta. Lupa voidaan myöntää ainoastaan, jos osoitetaan, että
  tuottajan tai
  tuottajavastuujärjestön käyttöön ottamat toimenpiteet riittävät täyttämään
  ja että sillä on tarvittavat taloudelliset tai taloudelliset ja organisatoriset resurssit täyttää
  tässä
  luvussa
  säädetyt velvoitteet niiden akkujen määrän osalta, jotka tuottajat, joiden puolesta se toimii, asettavat ensimmäistä kertaa saataville markkinoilla jäsenvaltion alueella
  , ja että toimenpiteet ovat sellaisia, että niillä voidaan saavuttaa tässä asetuksessa asetetut, käytettyjen akkujen erilliskeräystä, kierrätysastetta ja kierrätystehokkuuksia koskevat tavoitteet.
  Toimivaltaisen viranomaisen on säännöllisin väliajoin
  ja vähintään joka kolmas vuosi
  tarkistettava, täyttyvätkö 1, 3, 4 ja 5 kohdassa säädetyt luvan myöntämisen edellytykset edelleen.
  Lupa voidaan peruuttaa, jos 48 artiklan 4 kohdassa tai 48 a artiklan 5 kohdassa asetettuja keräystavoitteita ei saavuteta tai tuottaja tai tuottajavastuujärjestö rikkoo 49 artiklan 1, 2 tai 3 kohdan mukaisia velvoitteitaan.

Tarkistus 303

Tarkistus 303

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

47 artikla – 6 kohta – 2 alakohta

47 artikla – 6 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Tuottajavastuujärjestöjen
  on ilmoitettava toimivaltaiselle viranomaiselle ilman aiheetonta viivytystä kaikista lupahakemukseen sisältyvien tietojen muutoksista, kaikista luvan ehtoja koskevista muutoksista sekä toiminnan pysyvästä lopettamisesta. | Tuottajan tai sen puolesta toimivan tuottajavastuujärjestön
  on ilmoitettava toimivaltaiselle viranomaiselle ilman aiheetonta viivytystä kaikista lupahakemukseen sisältyvien tietojen muutoksista, kaikista luvan ehtoja koskevista muutoksista sekä toiminnan pysyvästä lopettamisesta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Tuottajavastuujärjestöjen
  on ilmoitettava toimivaltaiselle viranomaiselle ilman aiheetonta viivytystä kaikista lupahakemukseen sisältyvien tietojen muutoksista, kaikista luvan ehtoja koskevista muutoksista sekä toiminnan pysyvästä lopettamisesta.

Tuottajavastuujärjestöjen

Tuottajan tai sen puolesta toimivan tuottajavastuujärjestön
  on ilmoitettava toimivaltaiselle viranomaiselle ilman aiheetonta viivytystä kaikista lupahakemukseen sisältyvien tietojen muutoksista, kaikista luvan ehtoja koskevista muutoksista sekä toiminnan pysyvästä lopettamisesta.

Tuottajan tai sen puolesta toimivan tuottajavastuujärjestön

Tarkistus 304

Tarkistus 304

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

47 artikla – 9 kohta – c alakohta

47 artikla – 9 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (c) | akkujen määrässä, jotka tuottajavastuujärjestöjen jäsentuottajat ovat asettaneet ensimmäistä kertaa saataville markkinoilla jäsenvaltiossa, saavutettu käytettyjen akkujen erilliskeräysaste, kierrätysaste
  ja
  kierrätystehokkuudet; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(c)

akkujen määrässä, jotka tuottajavastuujärjestöjen jäsentuottajat ovat asettaneet ensimmäistä kertaa saataville markkinoilla jäsenvaltiossa, saavutettu käytettyjen akkujen erilliskeräysaste, kierrätysaste
  ja
  kierrätystehokkuudet;

ja

| (c) | akkujen määrässä, jotka tuottajavastuujärjestöjen jäsentuottajat ovat asettaneet ensimmäistä kertaa saataville markkinoilla jäsenvaltiossa, saavutettu käytettyjen akkujen erilliskeräysaste, kierrätysaste, kierrätystehokkuudet
  ja talteenotetun materiaalin osuudet
  ; |
| --- | --- |

(c)

akkujen määrässä, jotka tuottajavastuujärjestöjen jäsentuottajat ovat asettaneet ensimmäistä kertaa saataville markkinoilla jäsenvaltiossa, saavutettu käytettyjen akkujen erilliskeräysaste, kierrätysaste, kierrätystehokkuudet
  ja talteenotetun materiaalin osuudet
  ;

ja talteenotetun materiaalin osuudet

Tarkistus 305

Tarkistus 305

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

47 artikla – 9 kohta – d a alakohta (uusi)

47 artikla – 9 kohta – d a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (d a) | jätehuoltotoimijoiden valintamenettely. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(d a)

(d a)

jätehuoltotoimijoiden valintamenettely.

jätehuoltotoimijoiden valintamenettely.

Tarkistus 306

Tarkistus 306

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

47 artikla – 10 a kohta (uusi)

47 artikla – 10 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 10 a.
     
  Kun toimija harjoittaa akun uudelleenkäyttöä, käyttötarkoituksen muuttamista tai uudelleenvalmistusta koskevaa toimintaa, laajennettu tuottajavastuu akusta siirtyy tuottajalta kyseiselle toimijalle. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

10 a.
     
  Kun toimija harjoittaa akun uudelleenkäyttöä, käyttötarkoituksen muuttamista tai uudelleenvalmistusta koskevaa toimintaa, laajennettu tuottajavastuu akusta siirtyy tuottajalta kyseiselle toimijalle.

Tarkistus 307

Tarkistus 307

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

47 artikla – 13 kohta

47 artikla – 13 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 13.   Direktiivin 2008/98/EY
  8 ja
  8 a 
  artiklaa ei sovelleta akkuihin
  . | 13.   Direktiivin 2008/98/EY 8 a 
  artiklassa säädettyjen laajennettua tuottajavastuuta koskevia vaatimuksia ja laajennettua tuottajavastuuta koskevien järjestelmien yleisiä vähimmäisvaatimuksia on pidettävä vähimmäisvaatimuksina, ja niitä on täydennettävä tässä asetuksessa säädetyillä säännöksillä
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

13.   Direktiivin 2008/98/EY
  8 ja
  8 a 
  artiklaa ei sovelleta akkuihin
  .

13.   Direktiivin 2008/98/EY 8 a 
  artiklassa säädettyjen laajennettua tuottajavastuuta koskevia vaatimuksia ja laajennettua tuottajavastuuta koskevien järjestelmien yleisiä vähimmäisvaatimuksia on pidettävä vähimmäisvaatimuksina, ja niitä on täydennettävä tässä asetuksessa säädetyillä säännöksillä
  .

Tarkistus 308

Tarkistus 308

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

48 artikla – 1 kohta – johdantokappale

48 artikla – 1 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Tuottajien tai niiden puolesta toimivien tuottajavastuujärjestöjen, jos sellaisia on nimetty 47 artiklan 2 kohdan mukaisesti, on varmistettava kaikkien käytettyjen irtoakkujen
  keräys
  niiden luonteesta, tavaramerkistä tai alkuperästä riippumatta sen jäsenvaltion alueella, jossa ne asettavat akkuja ensimmäistä kertaa saataville markkinoilla. Tätä varten niiden on | 1.   Tuottajien tai niiden puolesta toimivien tuottajavastuujärjestöjen, jos sellaisia on nimetty 47 artiklan 2 kohdan mukaisesti, on varmistettava kaikkien käytettyjen irtoakkujen
  erilliskeräys
  niiden luonteesta
  , kemiallisesta koostumuksesta
  , tavaramerkistä tai alkuperästä riippumatta sen jäsenvaltion alueella, jossa ne asettavat akkuja ensimmäistä kertaa saataville markkinoilla. Tätä varten niiden on |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Tuottajien tai niiden puolesta toimivien tuottajavastuujärjestöjen, jos sellaisia on nimetty 47 artiklan 2 kohdan mukaisesti, on varmistettava kaikkien käytettyjen irtoakkujen
  keräys
  niiden luonteesta, tavaramerkistä tai alkuperästä riippumatta sen jäsenvaltion alueella, jossa ne asettavat akkuja ensimmäistä kertaa saataville markkinoilla. Tätä varten niiden on

1.   Tuottajien tai niiden puolesta toimivien tuottajavastuujärjestöjen, jos sellaisia on nimetty 47 artiklan 2 kohdan mukaisesti, on varmistettava kaikkien käytettyjen irtoakkujen
  erilliskeräys
  niiden luonteesta
  , kemiallisesta koostumuksesta
  , tavaramerkistä tai alkuperästä riippumatta sen jäsenvaltion alueella, jossa ne asettavat akkuja ensimmäistä kertaa saataville markkinoilla. Tätä varten niiden on

Tarkistus 309

Tarkistus 309

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

48 artikla – 1 kohta – a alakohta

48 artikla – 1 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (a) | perustettava käytettyjen irtoakkujen keräyspisteitä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(a)

perustettava käytettyjen irtoakkujen keräyspisteitä;

| (a) | perustettava käytettyjen irtoakkujen
  palautus- ja
  keräyspisteitä; |
| --- | --- |

(a)

perustettava käytettyjen irtoakkujen
  palautus- ja
  keräyspisteitä;

palautus- ja

Tarkistus 310

Tarkistus 310

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

48 artikla – 3 kohta

48 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   
  Kun
  loppukäyttäjät
  jättävät
  käytettyjä irtoakkuja 2 kohdassa tarkoitettuihin keräyspisteisiin, heiltä
  ei
  saa periä maksua eikä heitä saa velvoittaa ostamaan uutta akkua. | 3.   Loppukäyttäjät
  kykenevät jättämään
  käytettyjä irtoakkuja 2 kohdassa tarkoitettuihin keräyspisteisiin,
  eikä
  heiltä saa periä maksua eikä heitä saa velvoittaa ostamaan uutta akkua
  eikä edellyttää, että akku on oltava ostettu tuottajalta, joka on perustanut keräyspisteen
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   
  Kun
  loppukäyttäjät
  jättävät
  käytettyjä irtoakkuja 2 kohdassa tarkoitettuihin keräyspisteisiin, heiltä
  ei
  saa periä maksua eikä heitä saa velvoittaa ostamaan uutta akkua.

3.   Loppukäyttäjät
  kykenevät jättämään
  käytettyjä irtoakkuja 2 kohdassa tarkoitettuihin keräyspisteisiin,
  eikä
  heiltä saa periä maksua eikä heitä saa velvoittaa ostamaan uutta akkua
  eikä edellyttää, että akku on oltava ostettu tuottajalta, joka on perustanut keräyspisteen
  .

Tarkistus 311

Tarkistus 311

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

48 artikla – 4 kohta – 1 alakohta – johdantokappale

48 artikla – 4 kohta – 1 alakohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Tuottajien tai niiden puolesta toimivien tuottajavastuujärjestöjen, jos sellaisia on nimetty 47 artiklan 2 kohdan mukaisesti, on saavutettava vähintään seuraavat käytettyjen irtoakkujen keräystavoitteet laskettuna prosenttiosuuksina irtoakuista, jotka yksittäinen tuottaja tai kollektiivisesti tuottajavastuujärjestön kattamat tuottajat ovat ensimmäistä kertaa asettaneet saataville markkinoilla jäsenvaltiossa
  , pois lukien kevyiden kulkuneuvojen akut,
  ja ylläpidettävä samoja keräystavoitteita
  pysyvästi
  : | 4.   Tuottajien tai niiden puolesta toimivien tuottajavastuujärjestöjen, jos sellaisia on nimetty 47 artiklan 2 kohdan mukaisesti, on saavutettava vähintään seuraavat käytettyjen irtoakkujen keräystavoitteet laskettuna prosenttiosuuksina irtoakuista, jotka yksittäinen tuottaja tai kollektiivisesti tuottajavastuujärjestön kattamat tuottajat ovat ensimmäistä kertaa asettaneet saataville markkinoilla jäsenvaltiossa, ja ylläpidettävä samoja keräystavoitteita
  vuosittain
  : |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.   Tuottajien tai niiden puolesta toimivien tuottajavastuujärjestöjen, jos sellaisia on nimetty 47 artiklan 2 kohdan mukaisesti, on saavutettava vähintään seuraavat käytettyjen irtoakkujen keräystavoitteet laskettuna prosenttiosuuksina irtoakuista, jotka yksittäinen tuottaja tai kollektiivisesti tuottajavastuujärjestön kattamat tuottajat ovat ensimmäistä kertaa asettaneet saataville markkinoilla jäsenvaltiossa
  , pois lukien kevyiden kulkuneuvojen akut,
  ja ylläpidettävä samoja keräystavoitteita
  pysyvästi
  :

4.   Tuottajien tai niiden puolesta toimivien tuottajavastuujärjestöjen, jos sellaisia on nimetty 47 artiklan 2 kohdan mukaisesti, on saavutettava vähintään seuraavat käytettyjen irtoakkujen keräystavoitteet laskettuna prosenttiosuuksina irtoakuista, jotka yksittäinen tuottaja tai kollektiivisesti tuottajavastuujärjestön kattamat tuottajat ovat ensimmäistä kertaa asettaneet saataville markkinoilla jäsenvaltiossa, ja ylläpidettävä samoja keräystavoitteita
  vuosittain
  :

Tarkistus 312

Tarkistus 312

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

48 artikla – 4 a kohta (uusi)

48 artikla – 4 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 4 a.
     
  Tuottajien tai niiden puolesta toimivien tuottajavastuujärjestöjen, jos sellaisia on nimetty 47 artiklan 2 kohdan mukaisesti, on saavutettava vähintään seuraavat käytettyjen yleiskäyttöisten irtoakkujen keräystavoitteet laskettuna prosenttiosuuksina yleiskäyttöisistä irtoakuista, jotka yksittäinen tuottaja tai kollektiivisesti tuottajavastuujärjestön kattamat tuottajat ovat ensimmäistä kertaa asettaneet saataville markkinoilla jäsenvaltiossa, ja ylläpidettävä samoja keräystavoitteita vuosittain: |
| | (a) | 45 prosenttia viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2023; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4 a.
     
  Tuottajien tai niiden puolesta toimivien tuottajavastuujärjestöjen, jos sellaisia on nimetty 47 artiklan 2 kohdan mukaisesti, on saavutettava vähintään seuraavat käytettyjen yleiskäyttöisten irtoakkujen keräystavoitteet laskettuna prosenttiosuuksina yleiskäyttöisistä irtoakuista, jotka yksittäinen tuottaja tai kollektiivisesti tuottajavastuujärjestön kattamat tuottajat ovat ensimmäistä kertaa asettaneet saataville markkinoilla jäsenvaltiossa, ja ylläpidettävä samoja keräystavoitteita vuosittain:

(a)

(a)

45 prosenttia viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2023;

45 prosenttia viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2023;

| (b) | 70 prosenttia viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2025; |
| --- | --- |

(b)

(b)

70 prosenttia viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2025;

70 prosenttia viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2025;

| (c) | 80 prosenttia viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2030; |
| --- | --- |

(c)

(c)

80 prosenttia viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2030;

80 prosenttia viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2030;

Tarkistus 313

Tarkistus 313

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

48 a artikla (uusi)

48 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 48 a artikla |
| | Kevyiden kulkuneuvojen käytettyjen akkujen keräys |
| | 1.
     
  Tuottajien tai niiden puolesta toimivien tuottajavastuujärjestöjen, jos sellaisia on nimetty 47 artiklan 2 kohdan mukaisesti, on varmistettava kaikkien kevyiden kulkuneuvojen käytettyjen akkujen keräys niiden luonteesta, kemiallisesta koostumuksesta, tavaramerkistä tai alkuperästä riippumatta sen jäsenvaltion alueella, jossa ne asettavat akkuja ensimmäistä kertaa saataville markkinoilla. |
| | 2.
     
  Kevyiden kulkuneuvojen käytettyjen akkujen tuottajien tai niiden puolesta toimivien tuottajavastuujärjestöjen, jos sellaisia on nimetty 47 artiklan 2 kohdan mukaisesti, on otettava takaisin maksutta ja velvoittamatta loppukäyttäjää ostamaan uutta akkua tai edellyttämättä, että käytetyn akun on oltava ostettu niiltä, kaikki kevyiden kulkuneuvojen käytetyt akut niiden kemiallisesta koostumuksesta, tavaramerkistä tai alkuperästä riippumatta sen jäsenvaltion alueella, jossa ne asettavat akkuja ensimmäistä kertaa saataville markkinoilla. Tätä varten niiden on otettava kevyiden kulkuneuvojen käytetyt akut takaisin loppukäyttäjiltä tai palautus- ja keräyspisteistä, jotka on perustettu yhteistyössä |
| | (a) | kevyiden kulkuneuvojen akkujen jakelijoiden kanssa 50 artiklan 1 kohdan mukaisesti; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

48 a artikla

48 a artikla

Kevyiden kulkuneuvojen käytettyjen akkujen keräys

Kevyiden kulkuneuvojen käytettyjen akkujen keräys

1.
     
  Tuottajien tai niiden puolesta toimivien tuottajavastuujärjestöjen, jos sellaisia on nimetty 47 artiklan 2 kohdan mukaisesti, on varmistettava kaikkien kevyiden kulkuneuvojen käytettyjen akkujen keräys niiden luonteesta, kemiallisesta koostumuksesta, tavaramerkistä tai alkuperästä riippumatta sen jäsenvaltion alueella, jossa ne asettavat akkuja ensimmäistä kertaa saataville markkinoilla.

2.
     
  Kevyiden kulkuneuvojen käytettyjen akkujen tuottajien tai niiden puolesta toimivien tuottajavastuujärjestöjen, jos sellaisia on nimetty 47 artiklan 2 kohdan mukaisesti, on otettava takaisin maksutta ja velvoittamatta loppukäyttäjää ostamaan uutta akkua tai edellyttämättä, että käytetyn akun on oltava ostettu niiltä, kaikki kevyiden kulkuneuvojen käytetyt akut niiden kemiallisesta koostumuksesta, tavaramerkistä tai alkuperästä riippumatta sen jäsenvaltion alueella, jossa ne asettavat akkuja ensimmäistä kertaa saataville markkinoilla. Tätä varten niiden on otettava kevyiden kulkuneuvojen käytetyt akut takaisin loppukäyttäjiltä tai palautus- ja keräyspisteistä, jotka on perustettu yhteistyössä

(a)

(a)

kevyiden kulkuneuvojen akkujen jakelijoiden kanssa 50 artiklan 1 kohdan mukaisesti;

kevyiden kulkuneuvojen akkujen jakelijoiden kanssa 50 artiklan 1 kohdan mukaisesti;

| (b) | kevyitä kulkuneuvoja korjaavien riippumattomien toimijoiden kanssa; |
| --- | --- |

(b)

(b)

kevyitä kulkuneuvoja korjaavien riippumattomien toimijoiden kanssa;

kevyitä kulkuneuvoja korjaavien riippumattomien toimijoiden kanssa;

| (c) | viranomaisten tai jätehuollosta niiden puolesta huolehtivien kolmansien osapuolten kanssa 53 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(c)

(c)

viranomaisten tai jätehuollosta niiden puolesta huolehtivien kolmansien osapuolten kanssa 53 artiklan mukaisesti.

viranomaisten tai jätehuollosta niiden puolesta huolehtivien kolmansien osapuolten kanssa 53 artiklan mukaisesti.

3.
     
  Edellä olevan 2 kohdan mukaisesti käyttöön otettujen takaisinottojärjestelyjen on katettava jäsenvaltion koko alue ottaen huomioon väestön koko ja väestötiheys, kevyiden kulkuneuvojen käytettyjen akkujen odotettu määrä sekä saavutettavuus ja läheisyys loppukäyttäjien kannalta. Takaisinottojärjestelyjä ei saa rajoittaa alueisiin, joilla kevyiden kulkuneuvojen käytettyjen akkujen keräys ja sen jälkeinen jätehuolto on kannattavinta.

4.
     
  Kun loppukäyttäjät jättävät kevyiden kulkuneuvojen käytettyjä akkuja 2 kohdassa tarkoitettuihin keräyspisteisiin, heidän on kaikissa olosuhteissa voitava palauttaa kaikki kevyiden kulkuneuvojen käytetyt akut mihin tahansa keräyspisteeseen ilman, että heiltä veloitetaan maksua tai heidät velvoitetaan ostamaan uutta akkua.

5.
     
  Tuottajien tai niiden puolesta toimivien tuottajavastuujärjestöjen, jos sellaisia on nimetty 47 artiklan 2 kohdan mukaisesti, on saavutettava vähintään seuraavat kevyiden kulkuneuvojen akkujen keräystavoitteet laskettuna prosenttiosuuksina niiden kevyiden kulkuneuvojen akkujen määrästä, jotka kyseinen tuottaja on asettanut tai kollektiivisesti tuottajavastuujärjestön kattamat tuottajat ovat asettaneet ensimmäistä kertaa saataville markkinoilla jäsenvaltiossa, ja ylläpidettävä samoja keräystavoitteita vuosittain:

| (a) | 75 prosenttia 31 päivään joulukuuta 2025 mennessä; |
| --- | --- |

(a)

(a)

75 prosenttia 31 päivään joulukuuta 2025 mennessä;

75 prosenttia 31 päivään joulukuuta 2025 mennessä;

| (b) | 85 prosenttia 31 päivään joulukuuta 2030 mennessä. |
| --- | --- |

(b)

(b)

85 prosenttia 31 päivään joulukuuta 2030 mennessä.

85 prosenttia 31 päivään joulukuuta 2030 mennessä.

Tuottajien tai niiden puolesta toimivien tuottajavastuujärjestöjen, jos sellaisia on nimetty 47 artiklan 2 kohdan mukaisesti, on laskettava ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu keräysaste 55 artiklan 2 b kohdan mukaisesti hyväksytyn täytäntöönpanosäädöksen mukaisesti.

Tuottajien tai niiden puolesta toimivien tuottajavastuujärjestöjen, jos sellaisia on nimetty 47 artiklan 2 kohdan mukaisesti, on laskettava ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu keräysaste 55 artiklan 2 b kohdan mukaisesti hyväksytyn täytäntöönpanosäädöksen mukaisesti.

6.
     
  Tämän artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti perustettuihin keräyspisteisiin ei sovelleta direktiivin 2008/98/EY rekisteröinti- tai lupavaatimuksia.

7.
     
  Tuottajien tai tuottajavastuujärjestöjen, jos sellaisia on nimetty 47 artiklan 2 kohdan mukaisesti, on pyydettävä lupa toimivaltaiselta viranomaiselta, jonka on varmistettava, että käyttöön otetut järjestelyt ovat yhteensopivia tämän artiklan kanssa. Jos lupaa hakee tuottajavastuujärjestö, lupahakemuksessa on selkeästi mainittava sen edustamat aktiiviset jäsentuottajat.

8.
     
  Tuottajavastuujärjestön on varmistettava, että sen hallussa olevat tiedot, jotka ovat omistusoikeuden kohteena olevia tietoja tai yksittäisiin tuottajiin suoraan liittyviä tietoja, pysyvät luottamuksellisina. Toimivaltainen viranomainen voi asettaa tätä varten täytettävät edellytykset antamassaan luvassa.

9.
     
  Edellä olevan 6 kohdan mukainen lupa voidaan myöntää ainoastaan, jos asiakirjatodisteilla osoitetaan, että tämän artiklan 1, 2 ja 3 kohdan vaatimukset täyttyvät ja että käytössä on kaikki järjestelyt sen mahdollistamiseksi, että ainakin 5 kohdassa tarkoitettu keräystavoite voidaan saavuttaa ja sitä voidaan ylläpitää pysyvästi. Jos lupaa hakee tuottajavastuujärjestö, se on myönnettävä osana 47 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua lupaa.

10.
     
  Toimivaltaisen viranomaisen on vahvistettava sen menettelyn yksityiskohdat, jota noudattaen 7 kohdan mukainen lupa myönnetään, jotta voidaan varmistaa tämän artiklan 1–4 kohdassa ja 56 artiklassa säädettyjen vaatimusten noudattaminen. Tähän on sisällyttävä vaatimus riippumattomien asiantuntijoiden laatimasta selvityksestä tämän artiklan mukaisten keräysjärjestelyjen tarkistamiseksi etukäteen siten, että varmistetaan tämän artiklan vaatimusten noudattaminen. Siihen on sisällyttävä myös kulloistenkin toimenpiteiden todentamista ja toimivaltaisen viranomaisen tekemää päätöstä koskevat määräajat, jotka eivät saa ylittää kuutta viikkoa täydellisen hakemusaineiston toimittamisesta.

11.
     
  Toimivaltaisen viranomaisen on tarkasteltava säännöllisesti ja vähintään kolmen vuoden välein, täyttyvätkö 7 kohdassa tarkoitetun luvan myöntämisen edellytykset edelleen. Lupa voidaan peruuttaa, jos 4 kohdassa asetettua keräystavoitetta ei saavuteta tai tuottaja tai tuottajavastuujärjestö rikkoo olennaisesti 1–3 kohdan mukaisia velvoitteitaan.

12.
     
  Tuottajan tai sen puolesta toimivan tuottajavastuujärjestön, jos sellainen on nimetty 47 artiklan 2 kohdan mukaisesti, on välittömästi ilmoitettava toimivaltaiselle viranomaiselle kaikista muutoksista 7 kohdassa tarkoitetun lupahakemuksen edellytyksissä, kaikista 8 kohdassa tarkoitettuja luvan edellytyksiä koskevista muutoksista sekä toiminnan pysyvästä lopettamisesta.

13.
     
  Jäsenvaltioiden on viiden vuoden välein tehtävä vähintään NUTS 2 -tasolla jätekoostumuksen kartoitus kerätystä sekalaisesta yhdyskuntajätteestä ja sähkö- ja elektroniikkalaiteromusta, jotta voidaan määrittää käytettyjen irtoakkujen osuus näissä jätevirroissa. Ensimmäinen kartoitus on tehtävä 31 päivään joulukuuta 2023 mennessä. Myöntäessään lupaa 7 kohdan mukaisesti tai tarkastellessaan sitä uudelleen 10 kohdan mukaisesti toimivaltaiset viranomaiset voivat saamiensa tietojen perusteella vaatia, että irtoakkujen tuottajat tai tuottajavastuujärjestöt ryhtyvät korjaaviin toimiin lisätäkseen keräysverkostoonsa liitettyjen keräyspisteiden määrää ja toteuttavat 60 artiklan 1 kohdan mukaisesti tiedotuskampanjoita suhteessa kartoituksessa todettuun käytettyjen irtoakkujen osuuteen sekalaisen yhdyskuntajätteen ja sähkö- ja elektroniikkalaiteromun jätevirroissa.

Tarkistus 314

Tarkistus 314

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

49 artikla – - 1 kohta (uusi)

49 artikla – - 1 kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Tuottajien tai niiden puolesta toimivien tuottajavastuujärjestöjen, jos sellaisia on nimetty 47 artiklan 2 kohdan mukaisesti, on varmistettava kaikkien käytettyjen autonakkujen, teollisuusakkujen ja sähköajoneuvoakkujen keräys niiden luonteesta, kemiallisesta koostumuksesta, tavaramerkistä tai alkuperästä riippumatta sen jäsenvaltion alueella, jossa ne asettavat akkuja ensimmäistä kertaa saataville markkinoilla. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

-1.
     
  Tuottajien tai niiden puolesta toimivien tuottajavastuujärjestöjen, jos sellaisia on nimetty 47 artiklan 2 kohdan mukaisesti, on varmistettava kaikkien käytettyjen autonakkujen, teollisuusakkujen ja sähköajoneuvoakkujen keräys niiden luonteesta, kemiallisesta koostumuksesta, tavaramerkistä tai alkuperästä riippumatta sen jäsenvaltion alueella, jossa ne asettavat akkuja ensimmäistä kertaa saataville markkinoilla.

Tarkistus 315

Tarkistus 315

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

49 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – johdantokappale

49 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Autonakkujen, teollisuusakkujen ja sähköajoneuvoakkujen tuottajien tai tuottajavastuujärjestöjen, jos sellaisia on nimetty 47 artiklan 2 kohdan mukaisesti, on otettava takaisin maksutta ja velvoittamatta loppukäyttäjää ostamaan uusi akku ja edellyttämättä, että akun on oltava ostettu niiltä, kaikki kulloistakin tyyppiä edustavat käytetyt autonakut, teollisuusakut ja sähköajoneuvoakut, jotka ne ovat asettaneet ensimmäistä kertaa saataville markkinoilla kyseisen jäsenvaltion alueella. Tätä varten niiden on suostuttava ottamaan käytetyt autonakut, teollisuusakut ja sähköajoneuvoakut takaisin loppukäyttäjiltä tai keräyspisteistä, jotka on perustettu yhteistyössä | 1.   Autonakkujen, teollisuusakkujen ja sähköajoneuvoakkujen tuottajien tai tuottajavastuujärjestöjen, jos sellaisia on nimetty 47 artiklan 2 kohdan mukaisesti, on otettava takaisin maksutta ja velvoittamatta loppukäyttäjää ostamaan uusi akku ja edellyttämättä, että akun on oltava ostettu niiltä, kaikki kulloistakin tyyppiä edustavat käytetyt autonakut, teollisuusakut ja sähköajoneuvoakut, jotka ne ovat asettaneet ensimmäistä kertaa saataville markkinoilla kyseisen jäsenvaltion alueella. Tätä varten niiden on suostuttava ottamaan käytetyt autonakut, teollisuusakut ja sähköajoneuvoakut takaisin loppukäyttäjiltä tai
  palautus- ja
  keräyspisteistä, jotka on perustettu yhteistyössä |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Autonakkujen, teollisuusakkujen ja sähköajoneuvoakkujen tuottajien tai tuottajavastuujärjestöjen, jos sellaisia on nimetty 47 artiklan 2 kohdan mukaisesti, on otettava takaisin maksutta ja velvoittamatta loppukäyttäjää ostamaan uusi akku ja edellyttämättä, että akun on oltava ostettu niiltä, kaikki kulloistakin tyyppiä edustavat käytetyt autonakut, teollisuusakut ja sähköajoneuvoakut, jotka ne ovat asettaneet ensimmäistä kertaa saataville markkinoilla kyseisen jäsenvaltion alueella. Tätä varten niiden on suostuttava ottamaan käytetyt autonakut, teollisuusakut ja sähköajoneuvoakut takaisin loppukäyttäjiltä tai keräyspisteistä, jotka on perustettu yhteistyössä

1.   Autonakkujen, teollisuusakkujen ja sähköajoneuvoakkujen tuottajien tai tuottajavastuujärjestöjen, jos sellaisia on nimetty 47 artiklan 2 kohdan mukaisesti, on otettava takaisin maksutta ja velvoittamatta loppukäyttäjää ostamaan uusi akku ja edellyttämättä, että akun on oltava ostettu niiltä, kaikki kulloistakin tyyppiä edustavat käytetyt autonakut, teollisuusakut ja sähköajoneuvoakut, jotka ne ovat asettaneet ensimmäistä kertaa saataville markkinoilla kyseisen jäsenvaltion alueella. Tätä varten niiden on suostuttava ottamaan käytetyt autonakut, teollisuusakut ja sähköajoneuvoakut takaisin loppukäyttäjiltä tai
  palautus- ja
  keräyspisteistä, jotka on perustettu yhteistyössä

Tarkistus 316

Tarkistus 316

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – a a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – a a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (a a) | riippumattomien valtuutettujen toimijoiden kanssa, jotka huolehtivat autonakkujen, teollisuusakkujen ja sähköajoneuvoakkujen uudelleenkäytöstä, uudelleenvalmistuksesta ja käyttötarkoituksen muuttamisesta; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(a a)

(a a)

riippumattomien valtuutettujen toimijoiden kanssa, jotka huolehtivat autonakkujen, teollisuusakkujen ja sähköajoneuvoakkujen uudelleenkäytöstä, uudelleenvalmistuksesta ja käyttötarkoituksen muuttamisesta;

riippumattomien valtuutettujen toimijoiden kanssa, jotka huolehtivat autonakkujen, teollisuusakkujen ja sähköajoneuvoakkujen uudelleenkäytöstä, uudelleenvalmistuksesta ja käyttötarkoituksen muuttamisesta;

Tarkistus 317

Tarkistus 317

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

49 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

49 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Jos käytetyt teollisuusakut on purettava etukäteen yksityisten, ei-kaupallisten käyttäjien tiloissa, tuottajan velvollisuuteen ottaa kyseiset akut takaisin kuuluu myös velvollisuus kattaa kustannukset, jotka aiheutuvat käytettyjen akkujen purkamisesta ja keräämisestä kyseisten käyttäjien tiloissa. | Jos käytetyt teollisuusakut on purettava etukäteen yksityisten, ei-kaupallisten käyttäjien tiloissa, tuottajan
  tai tuottajavastuujärjestöjen, jos sellaisia on nimetty 47 artiklan 2 kohdan mukaisesti,
  velvollisuuteen ottaa kyseiset akut takaisin kuuluu myös velvollisuus kattaa kustannukset, jotka aiheutuvat käytettyjen akkujen purkamisesta ja keräämisestä kyseisten käyttäjien tiloissa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Jos käytetyt teollisuusakut on purettava etukäteen yksityisten, ei-kaupallisten käyttäjien tiloissa, tuottajan velvollisuuteen ottaa kyseiset akut takaisin kuuluu myös velvollisuus kattaa kustannukset, jotka aiheutuvat käytettyjen akkujen purkamisesta ja keräämisestä kyseisten käyttäjien tiloissa.

Jos käytetyt teollisuusakut on purettava etukäteen yksityisten, ei-kaupallisten käyttäjien tiloissa, tuottajan
  tai tuottajavastuujärjestöjen, jos sellaisia on nimetty 47 artiklan 2 kohdan mukaisesti,
  velvollisuuteen ottaa kyseiset akut takaisin kuuluu myös velvollisuus kattaa kustannukset, jotka aiheutuvat käytettyjen akkujen purkamisesta ja keräämisestä kyseisten käyttäjien tiloissa.

tai tuottajavastuujärjestöjen, jos sellaisia on nimetty 47 artiklan 2 kohdan mukaisesti,

Tarkistus 318

Tarkistus 318

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

49 artikla – 3 kohta – a alakohta

49 artikla – 3 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (a) | tarjottava 1 kohdassa tarkoitetuille keräyspisteille soveltuva keräysinfrastruktuuri käytettyjen autonakkujen, teollisuusakkujen ja sähköajoneuvoakkujen, jotka täyttävät sovellettavat turvallisuusvaatimukset, erilliskeräystä varten ja katettava tarvittavat kyseisille keräyspisteille takaisinotosta aiheutuvat kustannukset. Keräyspisteessä on oltava riittävät säiliöt tällaisten akkujen keräystä ja tilapäistä varastointia varten, jotta voidaan ottaa huomioon näiden keräyspisteiden kautta todennäköisesti kerättävien käytettyjen autonakkujen, teollisuusakkujen ja sähköajoneuvoakkujen määrä ja vaarallisuus; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(a)

tarjottava 1 kohdassa tarkoitetuille keräyspisteille soveltuva keräysinfrastruktuuri käytettyjen autonakkujen, teollisuusakkujen ja sähköajoneuvoakkujen, jotka täyttävät sovellettavat turvallisuusvaatimukset, erilliskeräystä varten ja katettava tarvittavat kyseisille keräyspisteille takaisinotosta aiheutuvat kustannukset. Keräyspisteessä on oltava riittävät säiliöt tällaisten akkujen keräystä ja tilapäistä varastointia varten, jotta voidaan ottaa huomioon näiden keräyspisteiden kautta todennäköisesti kerättävien käytettyjen autonakkujen, teollisuusakkujen ja sähköajoneuvoakkujen määrä ja vaarallisuus;

| (a) | tarjottava 1 kohdassa tarkoitetuille
  palautus- ja
  keräyspisteille soveltuva keräysinfrastruktuuri käytettyjen autonakkujen, teollisuusakkujen ja sähköajoneuvoakkujen, jotka täyttävät sovellettavat turvallisuusvaatimukset, erilliskeräystä varten ja katettava tarvittavat kyseisille
  palautus- ja
  keräyspisteille takaisinotosta aiheutuvat kustannukset. Keräyspisteessä on oltava riittävät säiliöt tällaisten akkujen keräystä ja tilapäistä varastointia varten, jotta voidaan ottaa huomioon näiden
  palautus- ja
  keräyspisteiden kautta todennäköisesti kerättävien käytettyjen autonakkujen, teollisuusakkujen ja sähköajoneuvoakkujen määrä ja vaarallisuus; |
| --- | --- |

(a)

tarjottava 1 kohdassa tarkoitetuille
  palautus- ja
  keräyspisteille soveltuva keräysinfrastruktuuri käytettyjen autonakkujen, teollisuusakkujen ja sähköajoneuvoakkujen, jotka täyttävät sovellettavat turvallisuusvaatimukset, erilliskeräystä varten ja katettava tarvittavat kyseisille
  palautus- ja
  keräyspisteille takaisinotosta aiheutuvat kustannukset. Keräyspisteessä on oltava riittävät säiliöt tällaisten akkujen keräystä ja tilapäistä varastointia varten, jotta voidaan ottaa huomioon näiden
  palautus- ja
  keräyspisteiden kautta todennäköisesti kerättävien käytettyjen autonakkujen, teollisuusakkujen ja sähköajoneuvoakkujen määrä ja vaarallisuus;

palautus- ja

palautus- ja

palautus- ja

Tarkistus 319

Tarkistus 319

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

49 artikla – 4 a kohta (uusi)

49 artikla – 4 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 4 a.
     
  Jäsenvaltioiden on kerättävä vuosittain tietoja, myös selvityksiin perustuvia arvioita, markkinoillensa saatettujen keräykseen käytettävissä olevien autonakkujen, teollisuusakkujen ja sähköajoneuvoakkujen määristä ja luokista verrattuna määriin, jotka kerätään kaikkien väylien kautta, valmistellaan uudelleenkäyttöä varten, kierrätetään ja otetaan talteen jäsenvaltioissa, ja ulkomaille viedyistä ajoneuvoissa tai teollisuustuotteissa käytetyistä akuista painon ja kemiallisen koostumuksen mukaan jaoteltuna. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4 a.
     
  Jäsenvaltioiden on kerättävä vuosittain tietoja, myös selvityksiin perustuvia arvioita, markkinoillensa saatettujen keräykseen käytettävissä olevien autonakkujen, teollisuusakkujen ja sähköajoneuvoakkujen määristä ja luokista verrattuna määriin, jotka kerätään kaikkien väylien kautta, valmistellaan uudelleenkäyttöä varten, kierrätetään ja otetaan talteen jäsenvaltioissa, ja ulkomaille viedyistä ajoneuvoissa tai teollisuustuotteissa käytetyistä akuista painon ja kemiallisen koostumuksen mukaan jaoteltuna.

Tarkistus 320

Tarkistus 320

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

50 artikla – 1 kohta

50 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Jakelijoiden on otettava käytetyt akut takaisin loppukäyttäjältä maksutta
  ja ilman velvoitetta ostaa uusi
  akku niiden kemiallisesta koostumuksesta tai alkuperästä riippumatta. Irtoakut on otettava takaisin niiden vähittäismyyntipaikassa tai sen välittömässä läheisyydessä. Käytetyt autonakut, teollisuusakut ja sähköajoneuvoakut on otettava takaisin niiden vähittäismyyntipaikassa tai sen läheisyydessä. Tämä velvoite rajoittuu sellaisiin käytettyjen akkujen tyyppeihin, jotka sisältyvät tai sisältyivät jakelijan tarjontaan uusina akkuina, ja irtoakkujen osalta siihen määrään, jonka muut loppukäyttäjät kuin ammattikäyttäjät yleensä poistavat käytöstä. | 1.   Jakelijoiden on otettava käytetyt akut takaisin loppukäyttäjältä maksutta
  tai edellyttämättä, että
  akku
  on ostettu samalta jakelijalta,
  niiden kemiallisesta koostumuksesta tai alkuperästä riippumatta. Irtoakut on otettava takaisin niiden vähittäismyyntipaikassa tai sen välittömässä läheisyydessä. Käytetyt
  kevyiden kulkuneuvojen akut,
  autonakut, teollisuusakut ja sähköajoneuvoakut on otettava takaisin niiden vähittäismyyntipaikassa tai sen läheisyydessä. Tämä velvoite rajoittuu sellaisiin käytettyjen akkujen tyyppeihin, jotka sisältyvät tai sisältyivät jakelijan tarjontaan uusina akkuina, ja irtoakkujen osalta siihen määrään, jonka muut loppukäyttäjät kuin ammattikäyttäjät yleensä poistavat käytöstä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Jakelijoiden on otettava käytetyt akut takaisin loppukäyttäjältä maksutta
  ja ilman velvoitetta ostaa uusi
  akku niiden kemiallisesta koostumuksesta tai alkuperästä riippumatta. Irtoakut on otettava takaisin niiden vähittäismyyntipaikassa tai sen välittömässä läheisyydessä. Käytetyt autonakut, teollisuusakut ja sähköajoneuvoakut on otettava takaisin niiden vähittäismyyntipaikassa tai sen läheisyydessä. Tämä velvoite rajoittuu sellaisiin käytettyjen akkujen tyyppeihin, jotka sisältyvät tai sisältyivät jakelijan tarjontaan uusina akkuina, ja irtoakkujen osalta siihen määrään, jonka muut loppukäyttäjät kuin ammattikäyttäjät yleensä poistavat käytöstä.

1.   Jakelijoiden on otettava käytetyt akut takaisin loppukäyttäjältä maksutta
  tai edellyttämättä, että
  akku
  on ostettu samalta jakelijalta,
  niiden kemiallisesta koostumuksesta tai alkuperästä riippumatta. Irtoakut on otettava takaisin niiden vähittäismyyntipaikassa tai sen välittömässä läheisyydessä. Käytetyt
  kevyiden kulkuneuvojen akut,
  autonakut, teollisuusakut ja sähköajoneuvoakut on otettava takaisin niiden vähittäismyyntipaikassa tai sen läheisyydessä. Tämä velvoite rajoittuu sellaisiin käytettyjen akkujen tyyppeihin, jotka sisältyvät tai sisältyivät jakelijan tarjontaan uusina akkuina, ja irtoakkujen osalta siihen määrään, jonka muut loppukäyttäjät kuin ammattikäyttäjät yleensä poistavat käytöstä.

Tarkistus 321

Tarkistus 321

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

50 artikla – 3 kohta

50 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Jakelijoiden on luovutettava takaisin ottamansa käytetyt akut tuottajille tai tuottajavastuujärjestöille, jotka vastaavat kyseisten akkujen keräyksestä 48 ja 49 artiklojen mukaisesti, tai jätehuoltotoimijalle niiden käsittelyä ja kierrätystä varten 56 artiklan mukaisesti. | 3.   Jakelijoiden on luovutettava takaisin ottamansa käytetyt akut tuottajille tai tuottajavastuujärjestöille, jotka vastaavat kyseisten akkujen keräyksestä 48
  , 48 a
  ja 49 artiklojen mukaisesti, tai jätehuoltotoimijalle niiden käsittelyä ja kierrätystä varten 56 artiklan mukaisesti.
  Jäsenvaltiot voivat rajoittaa jakelijoiden mahdollisuutta luovuttaa käytetyt akut niiden tyypin mukaan tuottajille tai tuottajavastuujärjestöille tai jätehuoltotoimijoille. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tällaisilla rajoituksilla ei ole haitallista vaikutusta keräys- ja kierrätysjärjestelmiin. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Jakelijoiden on luovutettava takaisin ottamansa käytetyt akut tuottajille tai tuottajavastuujärjestöille, jotka vastaavat kyseisten akkujen keräyksestä 48 ja 49 artiklojen mukaisesti, tai jätehuoltotoimijalle niiden käsittelyä ja kierrätystä varten 56 artiklan mukaisesti.

3.   Jakelijoiden on luovutettava takaisin ottamansa käytetyt akut tuottajille tai tuottajavastuujärjestöille, jotka vastaavat kyseisten akkujen keräyksestä 48
  , 48 a
  ja 49 artiklojen mukaisesti, tai jätehuoltotoimijalle niiden käsittelyä ja kierrätystä varten 56 artiklan mukaisesti.
  Jäsenvaltiot voivat rajoittaa jakelijoiden mahdollisuutta luovuttaa käytetyt akut niiden tyypin mukaan tuottajille tai tuottajavastuujärjestöille tai jätehuoltotoimijoille. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tällaisilla rajoituksilla ei ole haitallista vaikutusta keräys- ja kierrätysjärjestelmiin.

Tarkistus 322

Tarkistus 322

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

50 artikla – 4 kohta

50 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Tämän artiklan mukaisia velvoitteita sovelletaan soveltuvin osin toimijoihin, jotka toimittavat akkuja loppukäyttäjille etäsopimuksin. Näiden toimijoiden on tarjottava riittävä määrä keräyspisteitä, jotka kattavat jäsenvaltion koko alueen ja ottaen huomioon väestön koko ja väestötiheys, käytettyjen autonakkujen, teollisuusakkujen ja sähköajoneuvoakkujen odotettu määrä sekä käytettävyys ja läheisyys loppukäyttäjien kannalta, jotta loppukäyttäjät voivat palauttaa akkuja. | 4.   Tämän artiklan mukaisia velvoitteita sovelletaan soveltuvin osin toimijoihin, jotka toimittavat akkuja loppukäyttäjille etäsopimuksin. Näiden toimijoiden on tarjottava riittävä määrä keräyspisteitä, jotka kattavat jäsenvaltion koko alueen ja ottaen huomioon väestön koko ja väestötiheys, käytettyjen
  irtoakkujen, kevyiden kulkuneuvojen akkujen,
  autonakkujen, teollisuusakkujen ja sähköajoneuvoakkujen odotettu määrä sekä käytettävyys ja läheisyys loppukäyttäjien kannalta, jotta loppukäyttäjät voivat palauttaa akkuja. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.   Tämän artiklan mukaisia velvoitteita sovelletaan soveltuvin osin toimijoihin, jotka toimittavat akkuja loppukäyttäjille etäsopimuksin. Näiden toimijoiden on tarjottava riittävä määrä keräyspisteitä, jotka kattavat jäsenvaltion koko alueen ja ottaen huomioon väestön koko ja väestötiheys, käytettyjen autonakkujen, teollisuusakkujen ja sähköajoneuvoakkujen odotettu määrä sekä käytettävyys ja läheisyys loppukäyttäjien kannalta, jotta loppukäyttäjät voivat palauttaa akkuja.

4.   Tämän artiklan mukaisia velvoitteita sovelletaan soveltuvin osin toimijoihin, jotka toimittavat akkuja loppukäyttäjille etäsopimuksin. Näiden toimijoiden on tarjottava riittävä määrä keräyspisteitä, jotka kattavat jäsenvaltion koko alueen ja ottaen huomioon väestön koko ja väestötiheys, käytettyjen
  irtoakkujen, kevyiden kulkuneuvojen akkujen,
  autonakkujen, teollisuusakkujen ja sähköajoneuvoakkujen odotettu määrä sekä käytettävyys ja läheisyys loppukäyttäjien kannalta, jotta loppukäyttäjät voivat palauttaa akkuja.

Tarkistus 323

Tarkistus 323

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

50 artikla – 4 a kohta (uusi)

50 artikla – 4 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 4 a.
     
  Jos myynti kattaa toimituksen, jakelijoiden on tarjouduttava ottamaan akut maksutta takaisin. Akun loppukäyttäjälle on ilmoitettava akun tilaamisen yhteydessä käytetyn akun takaisinottoa koskevista järjestelyistä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4 a.
     
  Jos myynti kattaa toimituksen, jakelijoiden on tarjouduttava ottamaan akut maksutta takaisin. Akun loppukäyttäjälle on ilmoitettava akun tilaamisen yhteydessä käytetyn akun takaisinottoa koskevista järjestelyistä.

Tarkistus 324

Tarkistus 324

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

50 a artikla (uusi)

50 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 50 a artikla




  Panttiin perustuvat akkujen palautusjärjestelmät




  Komissio arvioi 31 päivään joulukuuta 2025 mennessä, onko mahdollista perustaa unionin laajuisia panttiin perustuvia akkujen palautusjärjestelmiä erityisesti yleiskäyttöisiä irtoakkuja varten, ja tällaisten järjestelmien perustamisen mahdollisia hyötyjä. Komissio toimittaa tätä varten Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen ja harkitsee asiaankuuluvien toimenpiteiden toteuttamista, myös lainsäädäntöehdotusten esittämistä. Pannessaan täytäntöön kansallisia panttiin perustuvia akkujen palautusjärjestelmiä jäsenvaltioiden on ilmoitettava näistä toimenpiteistä komissiolle. Kansalliset panttiin perustuvat palautusjärjestelmät eivät saa estää yhdenmukaistettujen unionin laajuisten järjestelmien käyttöönottoa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

50 a artikla

Panttiin perustuvat akkujen palautusjärjestelmät

Komissio arvioi 31 päivään joulukuuta 2025 mennessä, onko mahdollista perustaa unionin laajuisia panttiin perustuvia akkujen palautusjärjestelmiä erityisesti yleiskäyttöisiä irtoakkuja varten, ja tällaisten järjestelmien perustamisen mahdollisia hyötyjä. Komissio toimittaa tätä varten Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen ja harkitsee asiaankuuluvien toimenpiteiden toteuttamista, myös lainsäädäntöehdotusten esittämistä. Pannessaan täytäntöön kansallisia panttiin perustuvia akkujen palautusjärjestelmiä jäsenvaltioiden on ilmoitettava näistä toimenpiteistä komissiolle. Kansalliset panttiin perustuvat palautusjärjestelmät eivät saa estää yhdenmukaistettujen unionin laajuisten järjestelmien käyttöönottoa.

Tarkistus 325

Tarkistus 325

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

51 artikla – 2 kohta

51 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Loppukäyttäjien on jätettävä käytetyt akut niille osoitettuihin erilliskeräyspisteisiin, jotka tuottaja tai tuottajavastuujärjestö on perustanut tai jotka on perustettu tuottajan tai tuottajavastuujärjestön kanssa sovittujen erityisjärjestelyjen mukaisesti 48 ja 49 artiklassa säädetysti. | 2.   Loppukäyttäjien on jätettävä käytetyt akut niille osoitettuihin erilliskeräyspisteisiin, jotka tuottaja tai tuottajavastuujärjestö on perustanut tai jotka on perustettu tuottajan tai tuottajavastuujärjestön kanssa sovittujen erityisjärjestelyjen mukaisesti 48
  , 48 a
  ja 49 artiklassa säädetysti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Loppukäyttäjien on jätettävä käytetyt akut niille osoitettuihin erilliskeräyspisteisiin, jotka tuottaja tai tuottajavastuujärjestö on perustanut tai jotka on perustettu tuottajan tai tuottajavastuujärjestön kanssa sovittujen erityisjärjestelyjen mukaisesti 48 ja 49 artiklassa säädetysti.

2.   Loppukäyttäjien on jätettävä käytetyt akut niille osoitettuihin erilliskeräyspisteisiin, jotka tuottaja tai tuottajavastuujärjestö on perustanut tai jotka on perustettu tuottajan tai tuottajavastuujärjestön kanssa sovittujen erityisjärjestelyjen mukaisesti 48
  , 48 a
  ja 49 artiklassa säädetysti.

Tarkistus 326

Tarkistus 326

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

52 artikla – 1 kohta

52 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Direktiivien 2000/53/EY ja 2012/19/EU soveltamisalaan kuuluvien jätteenkäsittelylaitosten toiminnanharjoittajien on luovutettava romuajoneuvojen ja sähkö- ja elektroniikkalaiteromun käsittelystä peräisin olevat käytetyt akut asianomaisten akkujen tuottajille tai niiden puolesta toimiville tuottajavastuujärjestöille, jos sellaisia on nimetty tämän asetuksen 47 artiklan 2 kohdan mukaisesti, tai jätehuoltotoimijoille niiden käsittelyä ja kierrätystä varten tämän asetuksen 56 artiklan vaatimusten mukaisesti. Jätteenkäsittelylaitosten toiminnanharjoittajien on pidettävä kirjaa näistä luovutuksista. | Direktiivien 2000/53/EY ja 2012/19/EU soveltamisalaan kuuluvien jätteenkäsittelylaitosten toiminnanharjoittajien on luovutettava romuajoneuvojen ja sähkö- ja elektroniikkalaiteromun käsittelystä peräisin olevat käytetyt akut asianomaisten akkujen tuottajille tai niiden puolesta toimiville tuottajavastuujärjestöille, jos sellaisia on nimetty tämän asetuksen 47 artiklan 2 kohdan mukaisesti, tai
  luvan saaneille
  jätehuoltotoimijoille niiden käsittelyä ja kierrätystä varten tämän asetuksen 56 artiklan vaatimusten mukaisesti
  . Jäsenvaltiot voivat rajoittaa direktiivin 2000/53/EY tai direktiivin 2012/19/EU soveltamisalaan kuuluvien jätteenkäsittelylaitosten toiminnanharjoittajien mahdollisuutta luovuttaa käytetyt akut niiden tyypin mukaan joko tuottajille tai tuottajavastuujärjestöille tai toiselle jätehuoltotoimijalle. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tällaisilla rajoituksilla ei ole haitallista vaikutusta keräys- ja kierrätysjärjestelmiin.
  Jätteenkäsittelylaitosten toiminnanharjoittajien on pidettävä kirjaa näistä luovutuksista. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Direktiivien 2000/53/EY ja 2012/19/EU soveltamisalaan kuuluvien jätteenkäsittelylaitosten toiminnanharjoittajien on luovutettava romuajoneuvojen ja sähkö- ja elektroniikkalaiteromun käsittelystä peräisin olevat käytetyt akut asianomaisten akkujen tuottajille tai niiden puolesta toimiville tuottajavastuujärjestöille, jos sellaisia on nimetty tämän asetuksen 47 artiklan 2 kohdan mukaisesti, tai jätehuoltotoimijoille niiden käsittelyä ja kierrätystä varten tämän asetuksen 56 artiklan vaatimusten mukaisesti. Jätteenkäsittelylaitosten toiminnanharjoittajien on pidettävä kirjaa näistä luovutuksista.

Direktiivien 2000/53/EY ja 2012/19/EU soveltamisalaan kuuluvien jätteenkäsittelylaitosten toiminnanharjoittajien on luovutettava romuajoneuvojen ja sähkö- ja elektroniikkalaiteromun käsittelystä peräisin olevat käytetyt akut asianomaisten akkujen tuottajille tai niiden puolesta toimiville tuottajavastuujärjestöille, jos sellaisia on nimetty tämän asetuksen 47 artiklan 2 kohdan mukaisesti, tai
  luvan saaneille
  jätehuoltotoimijoille niiden käsittelyä ja kierrätystä varten tämän asetuksen 56 artiklan vaatimusten mukaisesti
  . Jäsenvaltiot voivat rajoittaa direktiivin 2000/53/EY tai direktiivin 2012/19/EU soveltamisalaan kuuluvien jätteenkäsittelylaitosten toiminnanharjoittajien mahdollisuutta luovuttaa käytetyt akut niiden tyypin mukaan joko tuottajille tai tuottajavastuujärjestöille tai toiselle jätehuoltotoimijalle. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tällaisilla rajoituksilla ei ole haitallista vaikutusta keräys- ja kierrätysjärjestelmiin.
  Jätteenkäsittelylaitosten toiminnanharjoittajien on pidettävä kirjaa näistä luovutuksista.

luvan saaneille

. Jäsenvaltiot voivat rajoittaa direktiivin 2000/53/EY tai direktiivin 2012/19/EU soveltamisalaan kuuluvien jätteenkäsittelylaitosten toiminnanharjoittajien mahdollisuutta luovuttaa käytetyt akut niiden tyypin mukaan joko tuottajille tai tuottajavastuujärjestöille tai toiselle jätehuoltotoimijalle. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tällaisilla rajoituksilla ei ole haitallista vaikutusta keräys- ja kierrätysjärjestelmiin.

Tarkistus 327

Tarkistus 327

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

53 artikla – 1 kohta

53 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Yksityisiltä, ei-kaupallisilta käyttäjiltä peräisin olevat käytetyt akut voidaan jättää jätehuoltoviranomaisten perustamiin erilliskeräyspisteisiin. | 1.   Yksityisiltä, ei-kaupallisilta käyttäjiltä peräisin olevat käytetyt akut voidaan jättää jätehuoltoviranomaisten perustamiin erilliskeräyspisteisiin.
  Kun keräyspiste on perustettu tiettyä akkutyyppiä varten, jätehuoltoviranomaiset eivät saa kieltäytyä ottamasta takaisin mitään kyseisen tyyppistä käytettyä akkua, mukaan lukien uudelleenkäytetyt, käyttötarkoitukseltaan muutetut ja uudelleenvalmistetut akut. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Yksityisiltä, ei-kaupallisilta käyttäjiltä peräisin olevat käytetyt akut voidaan jättää jätehuoltoviranomaisten perustamiin erilliskeräyspisteisiin.

1.   Yksityisiltä, ei-kaupallisilta käyttäjiltä peräisin olevat käytetyt akut voidaan jättää jätehuoltoviranomaisten perustamiin erilliskeräyspisteisiin.
  Kun keräyspiste on perustettu tiettyä akkutyyppiä varten, jätehuoltoviranomaiset eivät saa kieltäytyä ottamasta takaisin mitään kyseisen tyyppistä käytettyä akkua, mukaan lukien uudelleenkäytetyt, käyttötarkoitukseltaan muutetut ja uudelleenvalmistetut akut.

Tarkistus 328

Tarkistus 328

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

53 artikla – 2 kohta

53 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Jätehuoltoviranomaisten on luovutettava kerätyt käytetyt akut tuottajille tai niiden puolesta toimiville tuottajavastuujärjestöille, jos sellaisia on nimetty 47 artiklan 2 kohdan mukaisesti, tai jätehuoltotoimijoille kyseisten käytettyjen akkujen käsittelemiseksi ja kierrättämiseksi 56 artiklan vaatimusten mukaisesti, tai huolehdittava niiden käsittelystä tai kierrätyksestä itse 56 artiklan vaatimusten mukaisesti. | 2.   Jätehuoltoviranomaisten on luovutettava kerätyt käytetyt akut tuottajille tai niiden puolesta toimiville tuottajavastuujärjestöille, jos sellaisia on nimetty 47 artiklan 2 kohdan mukaisesti, tai jätehuoltotoimijoille kyseisten käytettyjen akkujen käsittelemiseksi ja kierrättämiseksi 56 artiklan vaatimusten mukaisesti, tai huolehdittava niiden käsittelystä tai kierrätyksestä itse 56 artiklan vaatimusten mukaisesti.
  Jäsenvaltiot voivat rajoittaa jätehuoltoviranomaisten mahdollisuutta luovuttaa käytetyt akut niiden tyypin mukaan joko tuottajille tai tuottajavastuujärjestöille tai jätehuoltotoimijalle tai huolehtia niiden käsittelystä ja kierrätyksestä itse. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tällaisilla rajoituksilla ei ole haitallista vaikutusta keräys- ja kierrätysjärjestelmiin. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Jätehuoltoviranomaisten on luovutettava kerätyt käytetyt akut tuottajille tai niiden puolesta toimiville tuottajavastuujärjestöille, jos sellaisia on nimetty 47 artiklan 2 kohdan mukaisesti, tai jätehuoltotoimijoille kyseisten käytettyjen akkujen käsittelemiseksi ja kierrättämiseksi 56 artiklan vaatimusten mukaisesti, tai huolehdittava niiden käsittelystä tai kierrätyksestä itse 56 artiklan vaatimusten mukaisesti.

2.   Jätehuoltoviranomaisten on luovutettava kerätyt käytetyt akut tuottajille tai niiden puolesta toimiville tuottajavastuujärjestöille, jos sellaisia on nimetty 47 artiklan 2 kohdan mukaisesti, tai jätehuoltotoimijoille kyseisten käytettyjen akkujen käsittelemiseksi ja kierrättämiseksi 56 artiklan vaatimusten mukaisesti, tai huolehdittava niiden käsittelystä tai kierrätyksestä itse 56 artiklan vaatimusten mukaisesti.
  Jäsenvaltiot voivat rajoittaa jätehuoltoviranomaisten mahdollisuutta luovuttaa käytetyt akut niiden tyypin mukaan joko tuottajille tai tuottajavastuujärjestöille tai jätehuoltotoimijalle tai huolehtia niiden käsittelystä ja kierrätyksestä itse. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tällaisilla rajoituksilla ei ole haitallista vaikutusta keräys- ja kierrätysjärjestelmiin.

Tarkistus 329

Tarkistus 329

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

54 artikla – 1 kohta

54 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Käytettyjen irtoakkujen vapaaehtoisten keräyspisteiden on luovutettava käytetyt irtoakut irtoakkujen tuottajille tai niiden puolesta toimiville kolmansille osapuolille, mukaan lukien tuottajavastuujärjestöt, tai jätehuoltotoimijoille niiden käsittelyä ja kierrätystä varten 56 artiklan vaatimusten mukaisesti. | Käytettyjen irtoakkujen vapaaehtoisten keräyspisteiden on luovutettava käytetyt irtoakut irtoakkujen tuottajille tai niiden puolesta toimiville kolmansille osapuolille, mukaan lukien tuottajavastuujärjestöt, tai
  luvan saaneille
  jätehuoltotoimijoille niiden käsittelyä ja kierrätystä varten 56 artiklan vaatimusten mukaisesti.
  Jäsenvaltiot voivat rajoittaa käytettyjen irtoakkujen vapaaehtoisten keräyspisteiden mahdollisuutta luovuttaa käytetyt irtoakut joko tuottajille tai tuottajavastuujärjestöille tai jätehuoltotoimijalle. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tällaisilla rajoituksilla ei ole haitallista vaikutusta keräys- ja kierrätysjärjestelmiin. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Käytettyjen irtoakkujen vapaaehtoisten keräyspisteiden on luovutettava käytetyt irtoakut irtoakkujen tuottajille tai niiden puolesta toimiville kolmansille osapuolille, mukaan lukien tuottajavastuujärjestöt, tai jätehuoltotoimijoille niiden käsittelyä ja kierrätystä varten 56 artiklan vaatimusten mukaisesti.

Käytettyjen irtoakkujen vapaaehtoisten keräyspisteiden on luovutettava käytetyt irtoakut irtoakkujen tuottajille tai niiden puolesta toimiville kolmansille osapuolille, mukaan lukien tuottajavastuujärjestöt, tai
  luvan saaneille
  jätehuoltotoimijoille niiden käsittelyä ja kierrätystä varten 56 artiklan vaatimusten mukaisesti.
  Jäsenvaltiot voivat rajoittaa käytettyjen irtoakkujen vapaaehtoisten keräyspisteiden mahdollisuutta luovuttaa käytetyt irtoakut joko tuottajille tai tuottajavastuujärjestöille tai jätehuoltotoimijalle. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tällaisilla rajoituksilla ei ole haitallista vaikutusta keräys- ja kierrätysjärjestelmiin.

luvan saaneille

Jäsenvaltiot voivat rajoittaa käytettyjen irtoakkujen vapaaehtoisten keräyspisteiden mahdollisuutta luovuttaa käytetyt irtoakut joko tuottajille tai tuottajavastuujärjestöille tai jätehuoltotoimijalle. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tällaisilla rajoituksilla ei ole haitallista vaikutusta keräys- ja kierrätysjärjestelmiin.

Tarkistus 330

Tarkistus 330

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

55 artikla – otsikko

55 artikla – otsikko

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Käytettyjen irtoakkujen keräysasteet | Käytettyjen irtoakkujen
  ja kevyiden kulkuneuvojen käytettyjen akkujen
  keräysasteet |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Käytettyjen irtoakkujen keräysasteet

Käytettyjen irtoakkujen
  ja kevyiden kulkuneuvojen käytettyjen akkujen
  keräysasteet

ja kevyiden kulkuneuvojen käytettyjen akkujen

Tarkistus 331

Tarkistus 331

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

55 artikla – 1 kohta – b alakohta

55 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (b) | 65
  prosenttia viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2025; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(b)

65
  prosenttia viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2025;

65

| (b) | 70
   prosenttia viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2025; |
| --- | --- |

(b)

70
   prosenttia viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2025;

70

Tarkistus 332

Tarkistus 332

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

55 artikla – 1 kohta – c alakohta

55 artikla – 1 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (c) | 70
  prosenttia viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2030. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(c)

70
  prosenttia viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2030.

70

| (c) | 80
  prosenttia viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2030. |
| --- | --- |

(c)

80
  prosenttia viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2030.

80

Tarkistus 333

Tarkistus 333

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

55 artikla – 1 a kohta (uusi)

55 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Jäsenvaltioiden on saavutettava seuraavat vähimmäiskeräystavoitteet käytettyjen yleiskäyttöisten irtoakkujen osalta: |
| | (a) | 45 prosenttia viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2023; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 a.
     
  Jäsenvaltioiden on saavutettava seuraavat vähimmäiskeräystavoitteet käytettyjen yleiskäyttöisten irtoakkujen osalta:

(a)

(a)

45 prosenttia viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2023;

45 prosenttia viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2023;

| (b) | 70 prosenttia viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2025; |
| --- | --- |

(b)

(b)

70 prosenttia viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2025;

70 prosenttia viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2025;

| (c) | 80 prosenttia viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2030. |
| --- | --- |

(c)

(c)

80 prosenttia viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2030.

80 prosenttia viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2030.

Tarkistus 334

Tarkistus 334

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

55 artikla – 2 a kohta (uusi)

55 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Jäsenvaltioiden on saavutettava seuraavat vähimmäiskeräystavoitteet kevyiden kulkuneuvojen käytettyjen akkujen osalta: |
| | (a) | 75 prosenttia viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2025; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 a.
     
  Jäsenvaltioiden on saavutettava seuraavat vähimmäiskeräystavoitteet kevyiden kulkuneuvojen käytettyjen akkujen osalta:

(a)

(a)

75 prosenttia viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2025;

75 prosenttia viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2025;

| (b) | 85 prosenttia viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2030. |
| --- | --- |

(b)

(b)

85 prosenttia viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2030.

85 prosenttia viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2030.

Tarkistus 335

Tarkistus 335

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

55 artikla – 2 b kohta (uusi)

55 artikla – 2 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 b.
     
  Komissio hyväksyy viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2023 73 artiklan mukaisesti delegoidun säädöksen, jolla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla kevyiden kulkuneuvojen käytettyjen akkujen keräystavoitteiden laskemista ja todentamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt, jotta voidaan ottaa huomioon keräykseen käytettävissä olevien käytettyjen akkujen määrä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 b.
     
  Komissio hyväksyy viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2023 73 artiklan mukaisesti delegoidun säädöksen, jolla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla kevyiden kulkuneuvojen käytettyjen akkujen keräystavoitteiden laskemista ja todentamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt, jotta voidaan ottaa huomioon keräykseen käytettävissä olevien käytettyjen akkujen määrä.

Tarkistus 336

Tarkistus 336

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

55 artikla – 3 kohta

55 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Komissio tarkastelee viimeistään 31 päivänä joulukuuta
  2030
  uudelleen 1 kohdan c alakohdassa säädettyä tavoitetta
  ja harkitsee tämän tarkastelun yhteydessä keräystavoitteen asettamista kevyiden kulkuvälineiden akuille markkinaosuuden kehityksen mukaan joko erillisenä tavoitteena tai osana 1 kohdan c alakohdassa ja 48 artiklan 4 kohdassa säädetyn tavoitteen tarkistamista
  . Tässä uudelleentarkastelussa
  voidaan
  myös
  harkita
  laskentamenetelmän käyttöönottoa erilliskeräysasteen laskentaa varten keräykseen käytettävissä olevien käytettyjen
  akkujen
  määrän perusteella. Tätä varten komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen uudelleentarkastelun tuloksista ja liittää siihen tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksen. | 3.   Komissio tarkastelee viimeistään 31 päivänä joulukuuta
  2024
  uudelleen 1 kohdan c alakohdassa säädettyä tavoitetta. Tässä uudelleentarkastelussa
  harkitaan
  myös laskentamenetelmän käyttöönottoa erilliskeräysasteen laskentaa varten keräykseen käytettävissä olevien käytettyjen
  irtoakkujen
  määrän perusteella. Tätä varten komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen uudelleentarkastelun tuloksista ja liittää siihen tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Komissio tarkastelee viimeistään 31 päivänä joulukuuta
  2030
  uudelleen 1 kohdan c alakohdassa säädettyä tavoitetta
  ja harkitsee tämän tarkastelun yhteydessä keräystavoitteen asettamista kevyiden kulkuvälineiden akuille markkinaosuuden kehityksen mukaan joko erillisenä tavoitteena tai osana 1 kohdan c alakohdassa ja 48 artiklan 4 kohdassa säädetyn tavoitteen tarkistamista
  . Tässä uudelleentarkastelussa
  voidaan
  myös
  harkita
  laskentamenetelmän käyttöönottoa erilliskeräysasteen laskentaa varten keräykseen käytettävissä olevien käytettyjen
  akkujen
  määrän perusteella. Tätä varten komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen uudelleentarkastelun tuloksista ja liittää siihen tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksen.

3.   Komissio tarkastelee viimeistään 31 päivänä joulukuuta
  2024
  uudelleen 1 kohdan c alakohdassa säädettyä tavoitetta. Tässä uudelleentarkastelussa
  harkitaan
  myös laskentamenetelmän käyttöönottoa erilliskeräysasteen laskentaa varten keräykseen käytettävissä olevien käytettyjen
  irtoakkujen
  määrän perusteella. Tätä varten komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen uudelleentarkastelun tuloksista ja liittää siihen tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksen.

Tarkistus 337

Tarkistus 337

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

55 artikla – 4 kohta

55 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 73 artiklan mukaisesti liitteessä XI vahvistetun irtoakkujen keräysasteen laskentamenetelmän muuttamiseksi. | Poistetaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 73 artiklan mukaisesti liitteessä XI vahvistetun irtoakkujen keräysasteen laskentamenetelmän muuttamiseksi.

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 338

Tarkistus 338

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

56 artikla – 1 kohta

56 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Kerättyjä käytettyjä akkuja ei saa
  sijoittaa kaatopaikalle
  eikä
  polttaa
  . | 1.   Kerättyjä käytettyjä akkuja ei saa
  loppukäsitellä
  eikä
  niihin saa soveltaa energiantalteenottotoimia
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Kerättyjä käytettyjä akkuja ei saa
  sijoittaa kaatopaikalle
  eikä
  polttaa
  .

1.   Kerättyjä käytettyjä akkuja ei saa
  loppukäsitellä
  eikä
  niihin saa soveltaa energiantalteenottotoimia
  .

Tarkistus 339

Tarkistus 339

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

56 artikla – 4 a kohta (uusi)

56 artikla – 4 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 4 a.
     
  Jäsenvaltiot voivat ottaa käyttöön kannustinjärjestelmiä talouden toimijoille, jotka ylittävät liitteessä XII olevassa B ja C osassa asetetut asiaankuuluvat kynnysarvot. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4 a.
     
  Jäsenvaltiot voivat ottaa käyttöön kannustinjärjestelmiä talouden toimijoille, jotka ylittävät liitteessä XII olevassa B ja C osassa asetetut asiaankuuluvat kynnysarvot.

Tarkistus 340

Tarkistus 340

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

57 artikla – 1 kohta

57 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Kaikki kerätyt käytetyt akut on kierrätettävä. | 1.   Kaikki kerätyt käytetyt akut on
  valmisteltava uudelleenkäyttöön, valmisteltava käyttötarkoituksen muuttamiseen tai
  kierrätettävä
  , lukuun ottamatta elohopeaa sisältäviä akkuja, jotka on loppukäsiteltävä siten, että siitä ei aiheudu kielteisiä vaikutuksia ihmisten terveyteen tai ympäristöön
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Kaikki kerätyt käytetyt akut on kierrätettävä.

1.   Kaikki kerätyt käytetyt akut on
  valmisteltava uudelleenkäyttöön, valmisteltava käyttötarkoituksen muuttamiseen tai
  kierrätettävä
  , lukuun ottamatta elohopeaa sisältäviä akkuja, jotka on loppukäsiteltävä siten, että siitä ei aiheudu kielteisiä vaikutuksia ihmisten terveyteen tai ympäristöön
  .

Tarkistus 341

Tarkistus 341

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

57 artikla – 3 a kohta (uusi)

57 artikla – 3 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Käytettyjen litiumioniakkujen asianmukaisen lajittelun ja niistä raportoinnin mahdollistamiseksi komissio sisällyttää käytetyt litiumioniakut päätöksessä 2000/532/EY tarkoitettuun luetteloon asiaankuuluvalla tavalla. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 a.
     
  Käytettyjen litiumioniakkujen asianmukaisen lajittelun ja niistä raportoinnin mahdollistamiseksi komissio sisällyttää käytetyt litiumioniakut päätöksessä 2000/532/EY tarkoitettuun luetteloon asiaankuuluvalla tavalla.

Tarkistus 342

Tarkistus 342

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

57 artikla – 4 kohta

57 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Komissio hyväksyy 31 päivään joulukuuta 2023 mennessä
  täytäntöönpanosäädöksen
  ,
  jossa vahvistetaan
  yksityiskohtaiset säännöt kierrätystehokkuuksien ja materiaalien talteenoton laskentaa ja todentamista varten.
  Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 74 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. | 4.   Komissio hyväksyy 31 päivään joulukuuta 2023 mennessä
  73 artiklan mukaisesti delegoidun säädöksen
  ,
  jolla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla
  yksityiskohtaiset säännöt kierrätystehokkuuksien ja materiaalien talteenoton laskentaa ja todentamista varten. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.   Komissio hyväksyy 31 päivään joulukuuta 2023 mennessä
  täytäntöönpanosäädöksen
  ,
  jossa vahvistetaan
  yksityiskohtaiset säännöt kierrätystehokkuuksien ja materiaalien talteenoton laskentaa ja todentamista varten.
  Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 74 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

4.   Komissio hyväksyy 31 päivään joulukuuta 2023 mennessä
  73 artiklan mukaisesti delegoidun säädöksen
  ,
  jolla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla
  yksityiskohtaiset säännöt kierrätystehokkuuksien ja materiaalien talteenoton laskentaa ja todentamista varten.

Tarkistus 343

Tarkistus 343

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

57 artikla – 5 kohta

57 artikla – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.   
  Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 73 artiklan mukaisesti
  liitteessä XII olevassa B ja C osassa
  vahvistettujen talteen otetun
  materiaalin
  vähimmäisosuuksien muuttamiseksi teknisen ja tieteellisen kehityksen sekä jätehuollon uusien teknologioiden perusteella
  . | 5.   
  Joulukuun 31 päivään 2027 mennessä komissio arvioi teknisen ja tieteellisen kehityksen sekä jätehuollon uusien teknologioiden perusteella edistymistä, jota on saavutettu
  liitteessä XII olevassa B
  osassa tarkoitetussa käytettyjen akkujen kierrätystehokkuudessa
  ja C osassa
  tarkoitetuissa käytetyistä akuista talteenotetun
  materiaalin
  osuuksissa, ja esittää siitä kertomuksen. Kertomuksen lisäksi se esittää tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksen kierrätyksen vähimmäistehokkuuden ja talteenotetun materiaalin osuuksien lisäämiseksi. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5.   
  Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 73 artiklan mukaisesti
  liitteessä XII olevassa B ja C osassa
  vahvistettujen talteen otetun
  materiaalin
  vähimmäisosuuksien muuttamiseksi teknisen ja tieteellisen kehityksen sekä jätehuollon uusien teknologioiden perusteella
  .

5.   
  Joulukuun 31 päivään 2027 mennessä komissio arvioi teknisen ja tieteellisen kehityksen sekä jätehuollon uusien teknologioiden perusteella edistymistä, jota on saavutettu
  liitteessä XII olevassa B
  osassa tarkoitetussa käytettyjen akkujen kierrätystehokkuudessa
  ja C osassa
  tarkoitetuissa käytetyistä akuista talteenotetun
  materiaalin
  osuuksissa, ja esittää siitä kertomuksen. Kertomuksen lisäksi se esittää tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksen kierrätyksen vähimmäistehokkuuden ja talteenotetun materiaalin osuuksien lisäämiseksi.

Tarkistus 344

Tarkistus 344

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

57 artikla – 5 a kohta (uusi)

57 artikla – 5 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 5 a.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 73 artiklan mukaisesti liitteessä XII olevassa B ja C osassa vahvistetun akkujen kemiallisia ratkaisuja ja materiaaleja koskevan luettelon laajentamiseksi teknisen ja tieteellisen kehityksen sekä jätehuollon uusien teknologioiden perusteella. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5 a.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 73 artiklan mukaisesti liitteessä XII olevassa B ja C osassa vahvistetun akkujen kemiallisia ratkaisuja ja materiaaleja koskevan luettelon laajentamiseksi teknisen ja tieteellisen kehityksen sekä jätehuollon uusien teknologioiden perusteella.

Tarkistus 345

Tarkistus 345

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

58 artikla – 1 kohta

58 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Käsittely ja kierrätys voidaan suorittaa asianomaisen jäsenvaltion tai unionin ulkopuolella edellyttäen, että käytettyjen akkujen siirrossa noudatetaan asetusta (EY) N:o 1013/2006 ja asetusta (EY) N:o 1418/2007. | 1.   Käsittely
  , uudelleenkäyttöön valmistelu, käyttötarkoituksen muuttamiseen valmistelu
  ja kierrätys voidaan suorittaa asianomaisen jäsenvaltion tai unionin ulkopuolella edellyttäen, että käytettyjen akkujen siirrossa noudatetaan asetusta (EY) N:o 1013/2006 ja asetusta (EY) N:o 1418/2007. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Käsittely ja kierrätys voidaan suorittaa asianomaisen jäsenvaltion tai unionin ulkopuolella edellyttäen, että käytettyjen akkujen siirrossa noudatetaan asetusta (EY) N:o 1013/2006 ja asetusta (EY) N:o 1418/2007.

1.   Käsittely
  , uudelleenkäyttöön valmistelu, käyttötarkoituksen muuttamiseen valmistelu
  ja kierrätys voidaan suorittaa asianomaisen jäsenvaltion tai unionin ulkopuolella edellyttäen, että käytettyjen akkujen siirrossa noudatetaan asetusta (EY) N:o 1013/2006 ja asetusta (EY) N:o 1418/2007.

Tarkistus 346

Tarkistus 346

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

58 artikla – 2 kohta

58 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Unionin ulkopuolelle 1 kohdan mukaisesti viedyt käytetyt akut voidaan ottaa huomioon 56 ja 57 artiklassa asetettujen velvoitteiden, tehokkuuksien ja tavoitteiden täyttämiseksi ainoastaan, jos kierrättäjä tai muu jätteen haltija, joka vie käytettyjä akkuja käsiteltäväksi ja kierrätettäväksi,
  voi osoittaa
  , että käsittely tapahtui tämän asetuksen vaatimuksia vastaavissa olosuhteissa. | 2.   Unionin ulkopuolelle 1 kohdan mukaisesti viedyt käytetyt akut voidaan ottaa huomioon 56 ja 57 artiklassa asetettujen velvoitteiden, tehokkuuksien ja tavoitteiden täyttämiseksi ainoastaan, jos kierrättäjä tai muu jätteen haltija, joka vie käytettyjä akkuja käsiteltäväksi
  , uudelleenkäyttöön valmisteltavaksi, käyttötarkoituksen muuttamiseen valmisteltavaksi
  ja kierrätettäväksi,
  toimittaa määräpaikan toimivaltaisen viranomaisen hyväksymät asiakirjatodisteet siitä
  , että käsittely tapahtui tämän asetuksen vaatimuksia
  ja asiaankuuluvia muun unionin lainsäädännön ympäristö- ja ihmisten terveyden suojeluun liittyviä vaatimuksia
  vastaavissa olosuhteissa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Unionin ulkopuolelle 1 kohdan mukaisesti viedyt käytetyt akut voidaan ottaa huomioon 56 ja 57 artiklassa asetettujen velvoitteiden, tehokkuuksien ja tavoitteiden täyttämiseksi ainoastaan, jos kierrättäjä tai muu jätteen haltija, joka vie käytettyjä akkuja käsiteltäväksi ja kierrätettäväksi,
  voi osoittaa
  , että käsittely tapahtui tämän asetuksen vaatimuksia vastaavissa olosuhteissa.

2.   Unionin ulkopuolelle 1 kohdan mukaisesti viedyt käytetyt akut voidaan ottaa huomioon 56 ja 57 artiklassa asetettujen velvoitteiden, tehokkuuksien ja tavoitteiden täyttämiseksi ainoastaan, jos kierrättäjä tai muu jätteen haltija, joka vie käytettyjä akkuja käsiteltäväksi
  , uudelleenkäyttöön valmisteltavaksi, käyttötarkoituksen muuttamiseen valmisteltavaksi
  ja kierrätettäväksi,
  toimittaa määräpaikan toimivaltaisen viranomaisen hyväksymät asiakirjatodisteet siitä
  , että käsittely tapahtui tämän asetuksen vaatimuksia
  ja asiaankuuluvia muun unionin lainsäädännön ympäristö- ja ihmisten terveyden suojeluun liittyviä vaatimuksia
  vastaavissa olosuhteissa.

Tarkistus 347

Tarkistus 347

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

58 artikla – 3 kohta

58 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   
  Siirretään
  komissiolle
  valta
  antaa 73 artiklan mukaisesti
  delegoitu säädös
  , jolla annetaan yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan 2 kohdan sääntöjen täydentämiseksi vahvistamalla perusteet vastaavien olosuhteiden arvioimiseksi. | 3.   
  Komissio
  antaa 73 artiklan mukaisesti
  delegoidun säädöksen
  , jolla annetaan yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan 2 kohdan sääntöjen täydentämiseksi vahvistamalla perusteet vastaavien olosuhteiden arvioimiseksi
  viimeistään 1 päivänä heinäkuuta 2023
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   
  Siirretään
  komissiolle
  valta
  antaa 73 artiklan mukaisesti
  delegoitu säädös
  , jolla annetaan yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan 2 kohdan sääntöjen täydentämiseksi vahvistamalla perusteet vastaavien olosuhteiden arvioimiseksi.

3.   
  Komissio
  antaa 73 artiklan mukaisesti
  delegoidun säädöksen
  , jolla annetaan yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan 2 kohdan sääntöjen täydentämiseksi vahvistamalla perusteet vastaavien olosuhteiden arvioimiseksi
  viimeistään 1 päivänä heinäkuuta 2023
  .

Tarkistus 348

Tarkistus 348

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

59 artikla – otsikko

59 artikla – otsikko

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Teollisuus- ja sähköajoneuvoakkujen käyttötarkoituksen muuttamiseen ja uudelleenvalmistukseen liittyvät vaatimukset | Kevyiden kulkuneuvojen akkujen ja
  teollisuus- ja sähköajoneuvoakkujen käyttötarkoituksen muuttamiseen ja uudelleenvalmistukseen liittyvät vaatimukset |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Teollisuus- ja sähköajoneuvoakkujen käyttötarkoituksen muuttamiseen ja uudelleenvalmistukseen liittyvät vaatimukset

Kevyiden kulkuneuvojen akkujen ja
  teollisuus- ja sähköajoneuvoakkujen käyttötarkoituksen muuttamiseen ja uudelleenvalmistukseen liittyvät vaatimukset

Kevyiden kulkuneuvojen akkujen ja

Tarkistus 349

Tarkistus 349

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

59 artikla – 1 kohta

59 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Riippumattomilla toimijoilla on oltava
  pääsy sisäisesti varastoivien ladattavien teollisuusakkujen
  ja sähköajoneuvoakkujen
  , joiden teho on yli 2 kWh,
  akunhallintajärjestelmään yhtäläisin ehdoin ja edellytyksin akkujen toimintakunnon ja jäljellä olevan käyttöiän arvioimista ja määrittämistä varten liitteessä VII esitettyjen muuttujien perusteella. | 1.   Riippumattomilla toimijoilla on oltava
  lukuoikeus kevyiden kulkuneuvojen akkujen ja kiinteiden akkusähkövarastojen akkujen
  ja sähköajoneuvoakkujen
  akunhallintajärjestelmään ja akunhallintajärjestelmällä varustettujen irtoakkujen
  akunhallintajärjestelmään yhtäläisin ehdoin ja edellytyksin akkujen toimintakunnon ja jäljellä olevan käyttöiän arvioimista ja määrittämistä varten liitteessä VII esitettyjen muuttujien perusteella. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Riippumattomilla toimijoilla on oltava
  pääsy sisäisesti varastoivien ladattavien teollisuusakkujen
  ja sähköajoneuvoakkujen
  , joiden teho on yli 2 kWh,
  akunhallintajärjestelmään yhtäläisin ehdoin ja edellytyksin akkujen toimintakunnon ja jäljellä olevan käyttöiän arvioimista ja määrittämistä varten liitteessä VII esitettyjen muuttujien perusteella.

1.   Riippumattomilla toimijoilla on oltava
  lukuoikeus kevyiden kulkuneuvojen akkujen ja kiinteiden akkusähkövarastojen akkujen
  ja sähköajoneuvoakkujen
  akunhallintajärjestelmään ja akunhallintajärjestelmällä varustettujen irtoakkujen
  akunhallintajärjestelmään yhtäläisin ehdoin ja edellytyksin akkujen toimintakunnon ja jäljellä olevan käyttöiän arvioimista ja määrittämistä varten liitteessä VII esitettyjen muuttujien perusteella.

Tarkistus 350

Tarkistus 350

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

59 artikla – 1 a kohta (uusi)

59 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Kaikkia käytettyjä kiinteitä akkusähkövarastoja ja sähköajoneuvoakkuja on arvioitava sen määrittämiseksi, soveltuvatko ne uudelleenkäyttöön, voidaanko niiden käyttötarkoitusta muuttaa tai soveltuvatko ne uudelleenvalmistukseen. Jos arviointi osoittaa, että akut soveltuvat uudelleenkäyttöön, niitä on käytettävä uudelleen. Jos arviointi osoittaa, että ne eivät sovellu uudelleenkäyttöön mutta niiden käyttötarkoitusta on mahdollista muuttaa tai ne soveltuvat uudelleenvalmistukseen, niiden käyttötarkoitusta on muutettava tai ne on valmistettava uudelleen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 a.
     
  Kaikkia käytettyjä kiinteitä akkusähkövarastoja ja sähköajoneuvoakkuja on arvioitava sen määrittämiseksi, soveltuvatko ne uudelleenkäyttöön, voidaanko niiden käyttötarkoitusta muuttaa tai soveltuvatko ne uudelleenvalmistukseen. Jos arviointi osoittaa, että akut soveltuvat uudelleenkäyttöön, niitä on käytettävä uudelleen. Jos arviointi osoittaa, että ne eivät sovellu uudelleenkäyttöön mutta niiden käyttötarkoitusta on mahdollista muuttaa tai ne soveltuvat uudelleenvalmistukseen, niiden käyttötarkoitusta on muutettava tai ne on valmistettava uudelleen.

Tarkistus 351

Tarkistus 351

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

59 artikla – 2 kohta

59 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Käyttötarkoituksen muuttamista tai uudelleenvalmistusta suorittavilla riippumattomilla toimijoilla on oltava yhtäläisin ehdoin ja edellytyksin riittävä pääsy
  ladattavien
  teollisuusakkujen ja sähköajoneuvoakkujen sekä laitteiden ja ajoneuvojen, joihin kyseiset akut on sisällytetty, sekä tällaisten akkujen, laitteiden tai ajoneuvojen osien käsittelyn ja testauksen kannalta olennaisiin tietoihin, mukaan lukien turvallisuusnäkökohdat. | 2.   
  Käyttötarkoituksen muuttamiseen valmistelua,
  käyttötarkoituksen muuttamista tai uudelleenvalmistusta suorittavilla riippumattomilla toimijoilla on oltava yhtäläisin ehdoin ja edellytyksin riittävä pääsy
  kevyiden kulkuneuvojen akkujen,
  teollisuusakkujen ja sähköajoneuvoakkujen sekä laitteiden ja ajoneuvojen, joihin kyseiset akut on sisällytetty, sekä tällaisten akkujen, laitteiden tai ajoneuvojen osien käsittelyn ja testauksen kannalta olennaisiin tietoihin, mukaan lukien turvallisuusnäkökohdat. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Käyttötarkoituksen muuttamista tai uudelleenvalmistusta suorittavilla riippumattomilla toimijoilla on oltava yhtäläisin ehdoin ja edellytyksin riittävä pääsy
  ladattavien
  teollisuusakkujen ja sähköajoneuvoakkujen sekä laitteiden ja ajoneuvojen, joihin kyseiset akut on sisällytetty, sekä tällaisten akkujen, laitteiden tai ajoneuvojen osien käsittelyn ja testauksen kannalta olennaisiin tietoihin, mukaan lukien turvallisuusnäkökohdat.

2.   
  Käyttötarkoituksen muuttamiseen valmistelua,
  käyttötarkoituksen muuttamista tai uudelleenvalmistusta suorittavilla riippumattomilla toimijoilla on oltava yhtäläisin ehdoin ja edellytyksin riittävä pääsy
  kevyiden kulkuneuvojen akkujen,
  teollisuusakkujen ja sähköajoneuvoakkujen sekä laitteiden ja ajoneuvojen, joihin kyseiset akut on sisällytetty, sekä tällaisten akkujen, laitteiden tai ajoneuvojen osien käsittelyn ja testauksen kannalta olennaisiin tietoihin, mukaan lukien turvallisuusnäkökohdat.

Tarkistus 352

Tarkistus 352

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

59 artikla – 3 kohta

59 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Akkujen käyttötarkoituksen muuttamisesta tai uudelleenvalmistuksesta huolehtivien toimijoiden on varmistettava, että akkujen ja niiden osien tarkastus, suorituskyvyn testaus, pakkaaminen ja siirto suoritetaan asianmukaisia laadunvalvonta- ja turvallisuusohjeita noudattaen. | 3.   Akkujen
  käyttötarkoituksen muuttamiseen valmistelusta,
  käyttötarkoituksen muuttamisesta tai uudelleenvalmistuksesta huolehtivien toimijoiden on varmistettava, että akkujen ja niiden osien tarkastus, suorituskyvyn
  ja turvallisuuden
  testaus, pakkaaminen ja siirto suoritetaan asianmukaisia laadunvalvonta- ja turvallisuusohjeita noudattaen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Akkujen käyttötarkoituksen muuttamisesta tai uudelleenvalmistuksesta huolehtivien toimijoiden on varmistettava, että akkujen ja niiden osien tarkastus, suorituskyvyn testaus, pakkaaminen ja siirto suoritetaan asianmukaisia laadunvalvonta- ja turvallisuusohjeita noudattaen.

3.   Akkujen
  käyttötarkoituksen muuttamiseen valmistelusta,
  käyttötarkoituksen muuttamisesta tai uudelleenvalmistuksesta huolehtivien toimijoiden on varmistettava, että akkujen ja niiden osien tarkastus, suorituskyvyn
  ja turvallisuuden
  testaus, pakkaaminen ja siirto suoritetaan asianmukaisia laadunvalvonta- ja turvallisuusohjeita noudattaen.

Tarkistus 353

Tarkistus 353

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

59 artikla – 4 kohta – 1 alakohta

59 artikla – 4 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Akkujen käyttötarkoituksen muuttamista tai uudelleenvalmistusta suorittavien toimijoiden on varmistettava, että käyttötarkoitukseltaan muutettu tai uudelleenvalmistettu akku on tämän asetuksen, muun lainsäädännön nojalla sovellettavien tuotevaatimusten, ympäristön ja ihmisten terveyden suojelua koskevien vaatimusten ja teknisten vaatimusten mukainen erityisen käyttötarkoituksensa osalta, kun se saatetaan markkinoille. | 4.   Akkujen
  käyttötarkoituksen muuttamiseen valmistelua,
  käyttötarkoituksen muuttamista tai uudelleenvalmistusta suorittavien toimijoiden on varmistettava, että käyttötarkoitukseltaan muutettu tai uudelleenvalmistettu akku on tämän asetuksen, muun lainsäädännön nojalla sovellettavien tuotevaatimusten, ympäristön ja ihmisten terveyden suojelua koskevien vaatimusten ja teknisten vaatimusten mukainen erityisen käyttötarkoituksensa osalta, kun se saatetaan markkinoille. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.   Akkujen käyttötarkoituksen muuttamista tai uudelleenvalmistusta suorittavien toimijoiden on varmistettava, että käyttötarkoitukseltaan muutettu tai uudelleenvalmistettu akku on tämän asetuksen, muun lainsäädännön nojalla sovellettavien tuotevaatimusten, ympäristön ja ihmisten terveyden suojelua koskevien vaatimusten ja teknisten vaatimusten mukainen erityisen käyttötarkoituksensa osalta, kun se saatetaan markkinoille.

4.   Akkujen
  käyttötarkoituksen muuttamiseen valmistelua,
  käyttötarkoituksen muuttamista tai uudelleenvalmistusta suorittavien toimijoiden on varmistettava, että käyttötarkoitukseltaan muutettu tai uudelleenvalmistettu akku on tämän asetuksen, muun lainsäädännön nojalla sovellettavien tuotevaatimusten, ympäristön ja ihmisten terveyden suojelua koskevien vaatimusten ja teknisten vaatimusten mukainen erityisen käyttötarkoituksensa osalta, kun se saatetaan markkinoille.

Tarkistus 354

Tarkistus 354

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

59 artikla – 4 kohta – 2 alakohta

59 artikla – 4 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Käyttötarkoitukseltaan muutettuun tai uudelleenvalmistettuun akkuun ei sovelleta 7 artiklan 1, 2 ja 3 kohdan, 8 artiklan 1, 2 ja 3 kohdan
  , 10 artiklan 1 ja 2 kohdan
  ja 39 artiklan 1 kohdan velvoitteita, jos talouden toimija, joka saattaa käyttötarkoitukseltaan muutetun tai uudelleenvalmistetun akun markkinoille, voi osoittaa, että akku oli ennen käyttötarkoituksensa muuttamista tai uudelleenvalmistustaan saatettu markkinoille ennen päivämääriä, joista alkaen kyseisiä velvoitteita aletaan soveltaa kyseisten artiklojen mukaisesti. | Käyttötarkoitukseltaan muutettuun tai uudelleenvalmistettuun akkuun ei sovelleta 7 artiklan 1, 2 ja 3 kohdan, 8 artiklan 1, 2 ja 3 kohdan ja 39 artiklan 1 kohdan velvoitteita, jos talouden toimija, joka saattaa käyttötarkoitukseltaan muutetun tai uudelleenvalmistetun akun markkinoille, voi osoittaa, että akku oli ennen käyttötarkoituksensa muuttamista tai uudelleenvalmistustaan saatettu markkinoille ennen päivämääriä, joista alkaen kyseisiä velvoitteita aletaan soveltaa kyseisten artiklojen mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Käyttötarkoitukseltaan muutettuun tai uudelleenvalmistettuun akkuun ei sovelleta 7 artiklan 1, 2 ja 3 kohdan, 8 artiklan 1, 2 ja 3 kohdan
  , 10 artiklan 1 ja 2 kohdan
  ja 39 artiklan 1 kohdan velvoitteita, jos talouden toimija, joka saattaa käyttötarkoitukseltaan muutetun tai uudelleenvalmistetun akun markkinoille, voi osoittaa, että akku oli ennen käyttötarkoituksensa muuttamista tai uudelleenvalmistustaan saatettu markkinoille ennen päivämääriä, joista alkaen kyseisiä velvoitteita aletaan soveltaa kyseisten artiklojen mukaisesti.

, 10 artiklan 1 ja 2 kohdan

Käyttötarkoitukseltaan muutettuun tai uudelleenvalmistettuun akkuun ei sovelleta 7 artiklan 1, 2 ja 3 kohdan, 8 artiklan 1, 2 ja 3 kohdan ja 39 artiklan 1 kohdan velvoitteita, jos talouden toimija, joka saattaa käyttötarkoitukseltaan muutetun tai uudelleenvalmistetun akun markkinoille, voi osoittaa, että akku oli ennen käyttötarkoituksensa muuttamista tai uudelleenvalmistustaan saatettu markkinoille ennen päivämääriä, joista alkaen kyseisiä velvoitteita aletaan soveltaa kyseisten artiklojen mukaisesti.

Tarkistus 355

Tarkistus 355

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

59 artikla – 4 kohta – 2 a alakohta (uusi)

59 artikla – 4 kohta – 2 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Toimijat, jotka saattavat markkinoille käyttötarkoitukseltaan muutettuja tai uudelleenvalmistettuja akkuja, on katsottava akkujen uudeksi tuottajaksi, ja ne on siten rekisteröitävä 46 artiklan mukaisesti, ja niillä on 47 artiklan mukainen laajennettu tuottajan vastuu. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Toimijat, jotka saattavat markkinoille käyttötarkoitukseltaan muutettuja tai uudelleenvalmistettuja akkuja, on katsottava akkujen uudeksi tuottajaksi, ja ne on siten rekisteröitävä 46 artiklan mukaisesti, ja niillä on 47 artiklan mukainen laajennettu tuottajan vastuu.

Toimijat, jotka saattavat markkinoille käyttötarkoitukseltaan muutettuja tai uudelleenvalmistettuja akkuja, on katsottava akkujen uudeksi tuottajaksi, ja ne on siten rekisteröitävä 46 artiklan mukaisesti, ja niillä on 47 artiklan mukainen laajennettu tuottajan vastuu.

Tarkistus 356

Tarkistus 356

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

59 artikla – 5 kohta – johdantokappale

59 artikla – 5 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.   Osoittaakseen, että käytetty akku, jonka käyttötarkoitusta on muutettu tai joka on uudelleenvalmistettu, ei ole enää jätettä,
  akun haltijan
  on toimivaltaisen viranomaisen pyynnöstä esitettävä todisteet | 5.   Osoittaakseen, että käytetty akku, jonka käyttötarkoitusta on muutettu tai joka on uudelleenvalmistettu, ei ole enää jätettä,
  käyttötarkoituksen muuttamista tai uudelleenvalmistusta suorittavien toimijoiden
  on toimivaltaisen viranomaisen pyynnöstä esitettävä todisteet |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5.   Osoittaakseen, että käytetty akku, jonka käyttötarkoitusta on muutettu tai joka on uudelleenvalmistettu, ei ole enää jätettä,
  akun haltijan
  on toimivaltaisen viranomaisen pyynnöstä esitettävä todisteet

5.   Osoittaakseen, että käytetty akku, jonka käyttötarkoitusta on muutettu tai joka on uudelleenvalmistettu, ei ole enää jätettä,
  käyttötarkoituksen muuttamista tai uudelleenvalmistusta suorittavien toimijoiden
  on toimivaltaisen viranomaisen pyynnöstä esitettävä todisteet

Tarkistus 357

Tarkistus 357

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

60 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – a alakohta

60 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (a) | loppukäyttäjien osallistaminen jätteen syntymisen ehkäisemiseen muun muassa tiedottamalla akkujen käyttöä koskevista hyvistä käytännöistä, joilla pyritään pidentämään akkujen käyttövaihetta ja parantamaan mahdollisuuksia valmistella ne uudelleenkäyttöön; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(a)

loppukäyttäjien osallistaminen jätteen syntymisen ehkäisemiseen muun muassa tiedottamalla akkujen käyttöä koskevista hyvistä käytännöistä, joilla pyritään pidentämään akkujen käyttövaihetta ja parantamaan mahdollisuuksia valmistella ne uudelleenkäyttöön;

| (a) | loppukäyttäjien osallistaminen jätteen syntymisen ehkäisemiseen muun muassa tiedottamalla akkujen käyttöä koskevista hyvistä käytännöistä
  ja suosituksista
  , joilla pyritään pidentämään akkujen käyttövaihetta ja parantamaan mahdollisuuksia
  käyttää niitä uudelleen,
  valmistella ne uudelleenkäyttöön
  , valmistella ne käyttötarkoituksen muuttamiseen, muuttaa niiden käyttötarkoitusta ja valmistaa ne uudelleen
  ; |
| --- | --- |

(a)

loppukäyttäjien osallistaminen jätteen syntymisen ehkäisemiseen muun muassa tiedottamalla akkujen käyttöä koskevista hyvistä käytännöistä
  ja suosituksista
  , joilla pyritään pidentämään akkujen käyttövaihetta ja parantamaan mahdollisuuksia
  käyttää niitä uudelleen,
  valmistella ne uudelleenkäyttöön
  , valmistella ne käyttötarkoituksen muuttamiseen, muuttaa niiden käyttötarkoitusta ja valmistaa ne uudelleen
  ;

ja suosituksista

käyttää niitä uudelleen,

, valmistella ne käyttötarkoituksen muuttamiseen, muuttaa niiden käyttötarkoitusta ja valmistaa ne uudelleen

Tarkistus 358

Tarkistus 358

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

60 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – c alakohta

60 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (c) | käytettyjen akkujen erilliskeräys- ja
  kierrätysjärjestelmät
  ja uudelleenkäyttöön valmistelua palvelevat järjestelmät; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(c)

käytettyjen akkujen erilliskeräys- ja
  kierrätysjärjestelmät
  ja uudelleenkäyttöön valmistelua palvelevat järjestelmät;

kierrätysjärjestelmät

| (c) | käytettyjen akkujen erilliskeräys-
  , palautus-
  ja
  keräyspisteet
  ja uudelleenkäyttöön valmistelua
  , käyttötarkoituksen muuttamiseen valmistelua, käyttötarkoituksen muuttamista, uudelleenvalmistusta ja kierrätystä
  palvelevat järjestelmät; |
| --- | --- |

(c)

käytettyjen akkujen erilliskeräys-
  , palautus-
  ja
  keräyspisteet
  ja uudelleenkäyttöön valmistelua
  , käyttötarkoituksen muuttamiseen valmistelua, käyttötarkoituksen muuttamista, uudelleenvalmistusta ja kierrätystä
  palvelevat järjestelmät;

, palautus-

keräyspisteet

, käyttötarkoituksen muuttamiseen valmistelua, käyttötarkoituksen muuttamista, uudelleenvalmistusta ja kierrätystä

Tarkistus 359

Tarkistus 359

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

60 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – f alakohta

60 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – f alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (f) | akkujen sisältämien aineiden vaikutus ympäristöön ja ihmisten terveyteen, mukaan lukien käytettyjen akkujen epäasianmukainen hävittäminen esimerkiksi roskaamisen muodossa tai lajittelemattomana yhdyskuntajätteenä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(f)

akkujen sisältämien aineiden vaikutus ympäristöön ja ihmisten terveyteen, mukaan lukien käytettyjen akkujen epäasianmukainen hävittäminen esimerkiksi roskaamisen muodossa tai lajittelemattomana yhdyskuntajätteenä.

| (f) | akkujen sisältämien aineiden
  , erityisesti vaarallisten aineiden,
  vaikutus ympäristöön ja ihmisten terveyteen, mukaan lukien käytettyjen akkujen epäasianmukainen hävittäminen esimerkiksi roskaamisen muodossa tai lajittelemattomana yhdyskuntajätteenä. |
| --- | --- |

(f)

akkujen sisältämien aineiden
  , erityisesti vaarallisten aineiden,
  vaikutus ympäristöön ja ihmisten terveyteen, mukaan lukien käytettyjen akkujen epäasianmukainen hävittäminen esimerkiksi roskaamisen muodossa tai lajittelemattomana yhdyskuntajätteenä.

, erityisesti vaarallisten aineiden,

Tarkistus 360

Tarkistus 360

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

60 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – b alakohta

60 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (b) | kuluttajien ja muiden loppukäyttäjien helposti ymmärtämällä, kyseisen jäsenvaltion määräämällä kielellä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(b)

kuluttajien ja muiden loppukäyttäjien helposti ymmärtämällä, kyseisen jäsenvaltion määräämällä kielellä.

| (b) | kuluttajien ja muiden loppukäyttäjien helposti ymmärtämällä, kyseisen jäsenvaltion määräämällä kielellä
  , joka on esteetöntä vammaisten henkilöiden kannalta direktiivin (EU) 2019/882 mukaisesti
  . |
| --- | --- |

(b)

kuluttajien ja muiden loppukäyttäjien helposti ymmärtämällä, kyseisen jäsenvaltion määräämällä kielellä
  , joka on esteetöntä vammaisten henkilöiden kannalta direktiivin (EU) 2019/882 mukaisesti
  .

, joka on esteetöntä vammaisten henkilöiden kannalta direktiivin (EU) 2019/882 mukaisesti

Tarkistus 361

Tarkistus 361

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

60 artikla – 2 kohta

60 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Tuottajien on asetettava 50, 52 ja 53 artiklassa tarkoitettujen jakelijoiden ja toimijoiden sekä muiden korjausta, uudelleenvalmistusta, uudelleenkäyttöön valmistelua, käsittelyä ja kierrätystä suorittavien jätehuoltotoimijoiden saataville tiedot käytettyjen akkujen varastointiin ja keräämiseen sovellettavista turvallisuus- ja suojatoimenpiteistä, työturvallisuus mukaan lukien. | 2.   Tuottajien on asetettava 50, 52 ja 53 artiklassa tarkoitettujen jakelijoiden ja toimijoiden sekä muiden korjausta, uudelleenvalmistusta, uudelleenkäyttöön valmistelua, käsittelyä ja kierrätystä suorittavien jätehuoltotoimijoiden saataville tiedot
  akkujen osista ja materiaaleista sekä kaikkien vaarallisten aineiden sijainnista akuissa. Tuottajien on asetettava saataville tiedot
  käytettyjen akkujen varastointiin ja keräämiseen sovellettavista turvallisuus- ja suojatoimenpiteistä, työturvallisuus mukaan lukien. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Tuottajien on asetettava 50, 52 ja 53 artiklassa tarkoitettujen jakelijoiden ja toimijoiden sekä muiden korjausta, uudelleenvalmistusta, uudelleenkäyttöön valmistelua, käsittelyä ja kierrätystä suorittavien jätehuoltotoimijoiden saataville tiedot käytettyjen akkujen varastointiin ja keräämiseen sovellettavista turvallisuus- ja suojatoimenpiteistä, työturvallisuus mukaan lukien.

2.   Tuottajien on asetettava 50, 52 ja 53 artiklassa tarkoitettujen jakelijoiden ja toimijoiden sekä muiden korjausta, uudelleenvalmistusta, uudelleenkäyttöön valmistelua, käsittelyä ja kierrätystä suorittavien jätehuoltotoimijoiden saataville tiedot
  akkujen osista ja materiaaleista sekä kaikkien vaarallisten aineiden sijainnista akuissa. Tuottajien on asetettava saataville tiedot
  käytettyjen akkujen varastointiin ja keräämiseen sovellettavista turvallisuus- ja suojatoimenpiteistä, työturvallisuus mukaan lukien.

Tarkistus 362

Tarkistus 362

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

60 artikla – 3 kohta – 1 alakohta – johdantokappale

60 artikla – 3 kohta – 1 alakohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Siitä alkaen, kun akkumalli toimitetaan jäsenvaltion alueelle, tuottajien on pyynnöstä asetettava korjauksesta, uudelleenvalmistuksesta, uudelleenkäyttöön valmistelusta, käsittelystä ja kierrätyksestä huolehtivien jätehuoltotoimijoiden saataville sähköisessä muodossa seuraavat akkumallikohtaiset tiedot käytettyjen akkujen asianmukaisesta ja ympäristön kannalta järkevästä käsittelystä, siltä osin kuin nämä toimijat niitä tarvitsevat kyseisten toimien suorittamiseksi: | 3.   Siitä alkaen, kun akkumalli toimitetaan jäsenvaltion alueelle, tuottajien on pyynnöstä asetettava korjauksesta, uudelleenvalmistuksesta, uudelleenkäyttöön valmistelusta, käsittelystä ja kierrätyksestä huolehtivien jätehuoltotoimijoiden saataville
  maksutta
  sähköisessä muodossa seuraavat akkumallikohtaiset tiedot käytettyjen akkujen asianmukaisesta ja ympäristön kannalta järkevästä käsittelystä, siltä osin kuin nämä toimijat niitä tarvitsevat kyseisten toimien suorittamiseksi: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Siitä alkaen, kun akkumalli toimitetaan jäsenvaltion alueelle, tuottajien on pyynnöstä asetettava korjauksesta, uudelleenvalmistuksesta, uudelleenkäyttöön valmistelusta, käsittelystä ja kierrätyksestä huolehtivien jätehuoltotoimijoiden saataville sähköisessä muodossa seuraavat akkumallikohtaiset tiedot käytettyjen akkujen asianmukaisesta ja ympäristön kannalta järkevästä käsittelystä, siltä osin kuin nämä toimijat niitä tarvitsevat kyseisten toimien suorittamiseksi:

3.   Siitä alkaen, kun akkumalli toimitetaan jäsenvaltion alueelle, tuottajien on pyynnöstä asetettava korjauksesta, uudelleenvalmistuksesta, uudelleenkäyttöön valmistelusta, käsittelystä ja kierrätyksestä huolehtivien jätehuoltotoimijoiden saataville
  maksutta
  sähköisessä muodossa seuraavat akkumallikohtaiset tiedot käytettyjen akkujen asianmukaisesta ja ympäristön kannalta järkevästä käsittelystä, siltä osin kuin nämä toimijat niitä tarvitsevat kyseisten toimien suorittamiseksi:

Tarkistus 363

Tarkistus 363

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

60 artikla – 3 kohta – 1 alakohta – a alakohta

60 artikla – 3 kohta – 1 alakohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (a) | prosessit ajoneuvojen ja laitteiden purkamiseksi siten, että niihin sisältyvät akut voidaan poistaa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(a)

prosessit ajoneuvojen ja laitteiden purkamiseksi siten, että niihin sisältyvät akut voidaan poistaa;

| (a) | prosessit
  kevyiden kulkuneuvojen,
  ajoneuvojen ja laitteiden purkamiseksi siten, että niihin sisältyvät akut voidaan poistaa; |
| --- | --- |

(a)

prosessit
  kevyiden kulkuneuvojen,
  ajoneuvojen ja laitteiden purkamiseksi siten, että niihin sisältyvät akut voidaan poistaa;

kevyiden kulkuneuvojen,

Tarkistus 364

Tarkistus 364

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

60 artikla – 3 kohta – 1 alakohta – b alakohta

60 artikla – 3 kohta – 1 alakohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (b) | käytettyjen akkujen varastointi-, kuljetus-, käsittely- ja kierrätysprosesseihin sovellettavat turvallisuus- ja suojatoimenpiteet,
  työturvallisuus
  mukaan lukien. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(b)

käytettyjen akkujen varastointi-, kuljetus-, käsittely- ja kierrätysprosesseihin sovellettavat turvallisuus- ja suojatoimenpiteet,
  työturvallisuus
  mukaan lukien.

työturvallisuus

| (b) | käytettyjen akkujen varastointi-, kuljetus-, käsittely- ja kierrätysprosesseihin sovellettavat turvallisuus- ja suojatoimenpiteet,
  työ- ja paloturvallisuustoimet
  mukaan lukien. |
| --- | --- |

(b)

käytettyjen akkujen varastointi-, kuljetus-, käsittely- ja kierrätysprosesseihin sovellettavat turvallisuus- ja suojatoimenpiteet,
  työ- ja paloturvallisuustoimet
  mukaan lukien.

työ- ja paloturvallisuustoimet

Tarkistus 365

Tarkistus 365

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

60 artikla – 4 kohta

60 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Jakelijoiden, jotka toimittavat akkuja loppukäyttäjille, on annettava vähittäismyyntitiloissaan
  näkyvällä tavalla
  ja verkossa toimivien markkinapaikkojensa kautta 1 ja 2 kohdassa mainitut tiedot sekä tiedot siitä, miten loppukäyttäjät voivat palauttaa käytetyt akut maksutta vastaaviin keräyspisteisiin, jotka on perustettu vähittäismyymälöihin tai markkinapaikan puolesta. Tämä velvollisuus rajoittuu sellaisiin akkujen tyyppeihin, jotka sisältyvät tai sisältyivät jakelijan tai vähittäismyyjän tarjontaan uusina akkuina. | 4.   Jakelijoiden, jotka toimittavat akkuja loppukäyttäjille, on annettava
  jatkuvasti
  vähittäismyyntitiloissaan ja verkossa toimivien markkinapaikkojensa kautta
  helposti saavutettavalla ja selkeästi näkyvällä tavalla akun loppukäyttäjille
  1 ja 2 kohdassa mainitut tiedot sekä tiedot siitä, miten loppukäyttäjät voivat palauttaa käytetyt akut maksutta vastaaviin keräyspisteisiin, jotka on perustettu vähittäismyymälöihin tai markkinapaikan puolesta. Tämä velvollisuus rajoittuu sellaisiin akkujen tyyppeihin, jotka sisältyvät tai sisältyivät jakelijan tai vähittäismyyjän tarjontaan uusina akkuina. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.   Jakelijoiden, jotka toimittavat akkuja loppukäyttäjille, on annettava vähittäismyyntitiloissaan
  näkyvällä tavalla
  ja verkossa toimivien markkinapaikkojensa kautta 1 ja 2 kohdassa mainitut tiedot sekä tiedot siitä, miten loppukäyttäjät voivat palauttaa käytetyt akut maksutta vastaaviin keräyspisteisiin, jotka on perustettu vähittäismyymälöihin tai markkinapaikan puolesta. Tämä velvollisuus rajoittuu sellaisiin akkujen tyyppeihin, jotka sisältyvät tai sisältyivät jakelijan tai vähittäismyyjän tarjontaan uusina akkuina.

4.   Jakelijoiden, jotka toimittavat akkuja loppukäyttäjille, on annettava
  jatkuvasti
  vähittäismyyntitiloissaan ja verkossa toimivien markkinapaikkojensa kautta
  helposti saavutettavalla ja selkeästi näkyvällä tavalla akun loppukäyttäjille
  1 ja 2 kohdassa mainitut tiedot sekä tiedot siitä, miten loppukäyttäjät voivat palauttaa käytetyt akut maksutta vastaaviin keräyspisteisiin, jotka on perustettu vähittäismyymälöihin tai markkinapaikan puolesta. Tämä velvollisuus rajoittuu sellaisiin akkujen tyyppeihin, jotka sisältyvät tai sisältyivät jakelijan tai vähittäismyyjän tarjontaan uusina akkuina.

Tarkistus 366

Tarkistus 366

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

60 artikla – 5 kohta

60 artikla – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.   Tuottajan 47 artiklan 1 kohdan e alakohdan mukaisesti kattamat kustannukset on esitettävä erikseen loppukäyttäjälle uuden akun myyntipisteessä. Mainitut kustannukset eivät saa ylittää mahdollisimman tarkkaa arviota todellisista kustannuksista. | 5.   Tuottajan 47 artiklan 1 kohdan e alakohdan mukaisesti kattamat kustannukset on esitettävä erikseen loppukäyttäjälle uuden akun myyntipisteessä. Mainitut kustannukset eivät saa ylittää mahdollisimman tarkkaa arviota todellisista kustannuksista
  , eikä niitä saa lisätä kuluttajalta myyntihetkellä veloitettuun akun lopulliseen hintaan
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5.   Tuottajan 47 artiklan 1 kohdan e alakohdan mukaisesti kattamat kustannukset on esitettävä erikseen loppukäyttäjälle uuden akun myyntipisteessä. Mainitut kustannukset eivät saa ylittää mahdollisimman tarkkaa arviota todellisista kustannuksista.

5.   Tuottajan 47 artiklan 1 kohdan e alakohdan mukaisesti kattamat kustannukset on esitettävä erikseen loppukäyttäjälle uuden akun myyntipisteessä. Mainitut kustannukset eivät saa ylittää mahdollisimman tarkkaa arviota todellisista kustannuksista
  , eikä niitä saa lisätä kuluttajalta myyntihetkellä veloitettuun akun lopulliseen hintaan
  .

Tarkistus 367

Tarkistus 367

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

61 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – johdantokappale

61 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Irtoakkujen tuottajien tai niiden puolesta toimivien tuottajavastuujärjestöjen, jos sellaisia on nimetty 47 artiklan 2 kohdan mukaisesti, on ilmoitettava toimivaltaiselle viranomaiselle kultakin kalenterivuodelta seuraavat tiedot akkukemian mukaan eriteltyinä
  ja ilmoittaen erikseen kevyiden kulkuneuvojen akkujen määrät
  : | 1.   Irtoakkujen tuottajien tai niiden puolesta toimivien tuottajavastuujärjestöjen, jos sellaisia on nimetty 47 artiklan 2 kohdan mukaisesti, on ilmoitettava toimivaltaiselle viranomaiselle kultakin kalenterivuodelta seuraavat tiedot akkukemian mukaan eriteltyinä: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Irtoakkujen tuottajien tai niiden puolesta toimivien tuottajavastuujärjestöjen, jos sellaisia on nimetty 47 artiklan 2 kohdan mukaisesti, on ilmoitettava toimivaltaiselle viranomaiselle kultakin kalenterivuodelta seuraavat tiedot akkukemian mukaan eriteltyinä
  ja ilmoittaen erikseen kevyiden kulkuneuvojen akkujen määrät
  :

1.   Irtoakkujen tuottajien tai niiden puolesta toimivien tuottajavastuujärjestöjen, jos sellaisia on nimetty 47 artiklan 2 kohdan mukaisesti, on ilmoitettava toimivaltaiselle viranomaiselle kultakin kalenterivuodelta seuraavat tiedot akkukemian mukaan eriteltyinä:

Tarkistus 368

Tarkistus 368

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

61 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – a a alakohta (uusi)

61 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – a a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (a a) | jäsenvaltion alueella ensimmäistä kertaa markkinoilla saataville asetettujen yleiskäyttöisten irtoakkujen määrä, lukuun ottamatta yleiskäyttöisiä irtoakkuja, jotka on kyseisenä vuotena viety jäsenvaltion alueen ulkopuolelle ennen niiden myymistä loppukäyttäjille; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(a a)

(a a)

jäsenvaltion alueella ensimmäistä kertaa markkinoilla saataville asetettujen yleiskäyttöisten irtoakkujen määrä, lukuun ottamatta yleiskäyttöisiä irtoakkuja, jotka on kyseisenä vuotena viety jäsenvaltion alueen ulkopuolelle ennen niiden myymistä loppukäyttäjille;

jäsenvaltion alueella ensimmäistä kertaa markkinoilla saataville asetettujen yleiskäyttöisten irtoakkujen määrä, lukuun ottamatta yleiskäyttöisiä irtoakkuja, jotka on kyseisenä vuotena viety jäsenvaltion alueen ulkopuolelle ennen niiden myymistä loppukäyttäjille;

Tarkistus 369

Tarkistus 369

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

61 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – b a alakohta (uusi)

61 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – b a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (b a) | edellä olevan 48 artiklan mukaisesti kerättyjen käytettyjen yleiskäyttöisten irtoakkujen määrä liitteessä XI esitetyn menetelmän mukaisesti laskettuna; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(b a)

(b a)

edellä olevan 48 artiklan mukaisesti kerättyjen käytettyjen yleiskäyttöisten irtoakkujen määrä liitteessä XI esitetyn menetelmän mukaisesti laskettuna;

edellä olevan 48 artiklan mukaisesti kerättyjen käytettyjen yleiskäyttöisten irtoakkujen määrä liitteessä XI esitetyn menetelmän mukaisesti laskettuna;

Tarkistus 370

Tarkistus 370

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

61 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – d a alakohta (uusi)

61 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – d a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (d a) | niiden kerättyjen käytettyjen irtoakkujen määrä, jotka on viety kolmansiin maihin käsittelyä, uudelleenkäyttöön valmistelua, käyttötarkoituksen muutokseen valmistelua tai kierrätystä varten. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(d a)

(d a)

niiden kerättyjen käytettyjen irtoakkujen määrä, jotka on viety kolmansiin maihin käsittelyä, uudelleenkäyttöön valmistelua, käyttötarkoituksen muutokseen valmistelua tai kierrätystä varten.

niiden kerättyjen käytettyjen irtoakkujen määrä, jotka on viety kolmansiin maihin käsittelyä, uudelleenkäyttöön valmistelua, käyttötarkoituksen muutokseen valmistelua tai kierrätystä varten.

Tarkistus 371

Tarkistus 371

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

61 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

61 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Jos muut jätehuoltotoimijat kuin tuottajat tai niiden puolesta toimivat tuottajavastuujärjestöt, jos sellaisia on nimetty 47 artiklan 2 kohdan mukaisesti, keräävät käytettyjä irtoakkuja jakelijoilta tai muista käytettyjen irtoakkujen keräyspisteistä, niiden on ilmoitettava toimivaltaiselle viranomaiselle kultakin kalenterivuodelta kerättyjen käytettyjen irtoakkujen määrä akkukemian mukaan eriteltynä
  ja ilmoittaen erikseen kevyiden kulkuneuvojen akkujen määrät
  . | Jos muut jätehuoltotoimijat kuin tuottajat tai niiden puolesta toimivat tuottajavastuujärjestöt, jos sellaisia on nimetty 47 artiklan 2 kohdan mukaisesti, keräävät käytettyjä irtoakkuja jakelijoilta tai muista käytettyjen irtoakkujen keräyspisteistä, niiden on ilmoitettava toimivaltaiselle viranomaiselle kultakin kalenterivuodelta kerättyjen käytettyjen irtoakkujen määrä akkukemian mukaan eriteltynä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Jos muut jätehuoltotoimijat kuin tuottajat tai niiden puolesta toimivat tuottajavastuujärjestöt, jos sellaisia on nimetty 47 artiklan 2 kohdan mukaisesti, keräävät käytettyjä irtoakkuja jakelijoilta tai muista käytettyjen irtoakkujen keräyspisteistä, niiden on ilmoitettava toimivaltaiselle viranomaiselle kultakin kalenterivuodelta kerättyjen käytettyjen irtoakkujen määrä akkukemian mukaan eriteltynä
  ja ilmoittaen erikseen kevyiden kulkuneuvojen akkujen määrät
  .

ja ilmoittaen erikseen kevyiden kulkuneuvojen akkujen määrät

Jos muut jätehuoltotoimijat kuin tuottajat tai niiden puolesta toimivat tuottajavastuujärjestöt, jos sellaisia on nimetty 47 artiklan 2 kohdan mukaisesti, keräävät käytettyjä irtoakkuja jakelijoilta tai muista käytettyjen irtoakkujen keräyspisteistä, niiden on ilmoitettava toimivaltaiselle viranomaiselle kultakin kalenterivuodelta kerättyjen käytettyjen irtoakkujen määrä akkukemian mukaan eriteltynä.

Tarkistus 372

Tarkistus 372

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

61 artikla – 1 a kohta (uusi)

61 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Kevyiden kulkuneuvojen akkujen tuottajien tai niiden puolesta toimivien tuottajavastuujärjestöjen, jos sellaisia on nimetty 47 artiklan 2 kohdan mukaisesti, on ilmoitettava toimivaltaiselle viranomaiselle kultakin kalenterivuodelta seuraavat tiedot akun kemiallisen koostumuksen mukaan eriteltyinä ja ilmoittaen erikseen kevyiden kulkuneuvojen akkujen määrät: |
| | (a) | jäsenvaltion alueella ensimmäistä kertaa markkinoilla saataville asetettujen kevyiden kulkuneuvojen akkujen määrä, lukuun ottamatta kevyiden kulkuneuvojen akkuja, jotka on kyseisenä vuotena viety jäsenvaltion alueen ulkopuolelle ennen niiden myymistä loppukäyttäjille; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 a.
     
  Kevyiden kulkuneuvojen akkujen tuottajien tai niiden puolesta toimivien tuottajavastuujärjestöjen, jos sellaisia on nimetty 47 artiklan 2 kohdan mukaisesti, on ilmoitettava toimivaltaiselle viranomaiselle kultakin kalenterivuodelta seuraavat tiedot akun kemiallisen koostumuksen mukaan eriteltyinä ja ilmoittaen erikseen kevyiden kulkuneuvojen akkujen määrät:

(a)

(a)

jäsenvaltion alueella ensimmäistä kertaa markkinoilla saataville asetettujen kevyiden kulkuneuvojen akkujen määrä, lukuun ottamatta kevyiden kulkuneuvojen akkuja, jotka on kyseisenä vuotena viety jäsenvaltion alueen ulkopuolelle ennen niiden myymistä loppukäyttäjille;

jäsenvaltion alueella ensimmäistä kertaa markkinoilla saataville asetettujen kevyiden kulkuneuvojen akkujen määrä, lukuun ottamatta kevyiden kulkuneuvojen akkuja, jotka on kyseisenä vuotena viety jäsenvaltion alueen ulkopuolelle ennen niiden myymistä loppukäyttäjille;

| (b) | edellä olevan 48 a artiklan mukaisesti kerättyjen kevyiden kulkuneuvojen akkujen määrä 55 artiklan 2 b kohdan mukaisesti hyväksytyssä delegoidussa säädöksessä säädetyn menetelmän mukaisesti laskettuna; |
| --- | --- |

(b)

(b)

edellä olevan 48 a artiklan mukaisesti kerättyjen kevyiden kulkuneuvojen akkujen määrä 55 artiklan 2 b kohdan mukaisesti hyväksytyssä delegoidussa säädöksessä säädetyn menetelmän mukaisesti laskettuna;

edellä olevan 48 a artiklan mukaisesti kerättyjen kevyiden kulkuneuvojen akkujen määrä 55 artiklan 2 b kohdan mukaisesti hyväksytyssä delegoidussa säädöksessä säädetyn menetelmän mukaisesti laskettuna;

| (c) | tuottajan tai jäsentensä puolesta toimivan tuottajavastuujärjestön saavuttama keräystavoite; |
| --- | --- |

(c)

(c)

tuottajan tai jäsentensä puolesta toimivan tuottajavastuujärjestön saavuttama keräystavoite;

tuottajan tai jäsentensä puolesta toimivan tuottajavastuujärjestön saavuttama keräystavoite;

| (d) | kerättyjen ja luvan saaneisiin laitoksiin käsiteltäväksi ja kierrätettäväksi toimitettujen kevyiden kulkuneuvojen käytettyjen akkujen määrä; sekä |
| --- | --- |

(d)

(d)

kerättyjen ja luvan saaneisiin laitoksiin käsiteltäväksi ja kierrätettäväksi toimitettujen kevyiden kulkuneuvojen käytettyjen akkujen määrä; sekä

kerättyjen ja luvan saaneisiin laitoksiin käsiteltäväksi ja kierrätettäväksi toimitettujen kevyiden kulkuneuvojen käytettyjen akkujen määrä; sekä

| (e) | uudelleenkäyttöön, käyttötarkoituksen muuttamiseen ja uudelleenvalmistukseen toimitettujen akkujen määrä. |
| --- | --- |

(e)

(e)

uudelleenkäyttöön, käyttötarkoituksen muuttamiseen ja uudelleenvalmistukseen toimitettujen akkujen määrä.

uudelleenkäyttöön, käyttötarkoituksen muuttamiseen ja uudelleenvalmistukseen toimitettujen akkujen määrä.

Jos muut jätehuoltotoimijat kuin tuottajat tai niiden puolesta toimivat tuottajavastuujärjestöt, jos sellaisia on nimetty 47 artiklan 2 kohdan mukaisesti, keräävät kevyiden kulkuneuvojen akkuja jakelijoilta tai muista kevyiden kulkuneuvojen akkujen palautus- ja keräyspisteistä, niiden on ilmoitettava toimivaltaiselle viranomaiselle kultakin kalenterivuodelta kerättyjen kevyiden kulkuneuvojen akkujen määrä kemiallisen koostumuksen mukaan eriteltynä ja ilmoittaen erikseen kevyiden kulkuneuvojen akkujen määrät.

Jos muut jätehuoltotoimijat kuin tuottajat tai niiden puolesta toimivat tuottajavastuujärjestöt, jos sellaisia on nimetty 47 artiklan 2 kohdan mukaisesti, keräävät kevyiden kulkuneuvojen akkuja jakelijoilta tai muista kevyiden kulkuneuvojen akkujen palautus- ja keräyspisteistä, niiden on ilmoitettava toimivaltaiselle viranomaiselle kultakin kalenterivuodelta kerättyjen kevyiden kulkuneuvojen akkujen määrä kemiallisen koostumuksen mukaan eriteltynä ja ilmoittaen erikseen kevyiden kulkuneuvojen akkujen määrät.

Ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa tarkoitettujen toimijoiden on toimitettava toimivaltaiselle viranomaiselle ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tiedot 4 kuukauden kuluessa sen raportointivuoden päättymisestä, jolta tiedot on kerätty. Ensimmäinen raportointikausi on ensimmäinen täysi kalenterivuosi sen täytäntöönpanosäädöksen hyväksymisen jälkeen, jossa vahvistetaan komissiolle raportoinnin muoto 62 artiklan 5 kohdan mukaisesti. Toimivaltaisten viranomaisten on vahvistettava muoto ja menettelyt, joiden mukaisesti tiedot toimitetaan niille.

Ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa tarkoitettujen toimijoiden on toimitettava toimivaltaiselle viranomaiselle ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut tiedot 4 kuukauden kuluessa sen raportointivuoden päättymisestä, jolta tiedot on kerätty. Ensimmäinen raportointikausi on ensimmäinen täysi kalenterivuosi sen täytäntöönpanosäädöksen hyväksymisen jälkeen, jossa vahvistetaan komissiolle raportoinnin muoto 62 artiklan 5 kohdan mukaisesti. Toimivaltaisten viranomaisten on vahvistettava muoto ja menettelyt, joiden mukaisesti tiedot toimitetaan niille.

Tarkistus 373

Tarkistus 373

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

61 artikla – 2 kohta – b a alakohta (uusi)

61 artikla – 2 kohta – b a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (b a) | uudelleenkäyttöön, käyttötarkoituksen muuttamiseen ja uudelleenvalmistukseen toimitettujen akkujen määrä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(b a)

(b a)

uudelleenkäyttöön, käyttötarkoituksen muuttamiseen ja uudelleenvalmistukseen toimitettujen akkujen määrä;

uudelleenkäyttöön, käyttötarkoituksen muuttamiseen ja uudelleenvalmistukseen toimitettujen akkujen määrä;

Tarkistus 374

Tarkistus 374

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

61 artikla – 2 kohta – b b alakohta (uusi)

61 artikla – 2 kohta – b b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (b b) | käsittelyä, uudelleenkäyttöön valmistelua, käyttötarkoituksen muutokseen valmistelua tai kierrätystä varten kolmansiin maihin vietyjen kerättyjen käytettyjen autonakkujen ja teollisuus- ja sähköajoneuvoakkujen määrä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(b b)

(b b)

käsittelyä, uudelleenkäyttöön valmistelua, käyttötarkoituksen muutokseen valmistelua tai kierrätystä varten kolmansiin maihin vietyjen kerättyjen käytettyjen autonakkujen ja teollisuus- ja sähköajoneuvoakkujen määrä.

käsittelyä, uudelleenkäyttöön valmistelua, käyttötarkoituksen muutokseen valmistelua tai kierrätystä varten kolmansiin maihin vietyjen kerättyjen käytettyjen autonakkujen ja teollisuus- ja sähköajoneuvoakkujen määrä.

Tarkistus 375

Tarkistus 375

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

61 artikla – 3 kohta – 1 alakohta – b a alakohta (uusi)

61 artikla – 3 kohta – 1 alakohta – b a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (b a) | käsittelyä, uudelleenkäyttöön valmistelua, käyttötarkoituksen muutokseen valmistelua tai kierrätystä varten kolmansiin maihin vietyjen kerättyjen käytettyjen autonakkujen ja teollisuus- ja sähköajoneuvoakkujen määrä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(b a)

(b a)

käsittelyä, uudelleenkäyttöön valmistelua, käyttötarkoituksen muutokseen valmistelua tai kierrätystä varten kolmansiin maihin vietyjen kerättyjen käytettyjen autonakkujen ja teollisuus- ja sähköajoneuvoakkujen määrä.

käsittelyä, uudelleenkäyttöön valmistelua, käyttötarkoituksen muutokseen valmistelua tai kierrätystä varten kolmansiin maihin vietyjen kerättyjen käytettyjen autonakkujen ja teollisuus- ja sähköajoneuvoakkujen määrä.

Tarkistus 376

Tarkistus 376

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

61 artikla – 5 kohta – 1 alakohta – b alakohta

61 artikla – 5 kohta – 1 alakohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (b) | kierrätettävien käytettyjen akkujen määrä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(b)

kierrätettävien käytettyjen akkujen määrä;

| (b) | käyttötarkoituksen muuttamiseen valmisteltavien ja
  kierrätettävien käytettyjen akkujen määrä; |
| --- | --- |

(b)

käyttötarkoituksen muuttamiseen valmisteltavien ja
  kierrätettävien käytettyjen akkujen määrä;

käyttötarkoituksen muuttamiseen valmisteltavien ja

Tarkistus 377

Tarkistus 377

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

62 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – johdantokappale

62 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioiden on asetettava julkisesti saataville kultakin kalenterivuodelta kootussa muodossa seuraavat tiedot irtoakuista, autonakuista, teollisuusakuista ja sähköajoneuvoakuista akkutyypin ja -kemian mukaan eriteltyinä ja ilmoittaen irtoakkujen osalta erikseen kevyiden kulkuneuvojen akut: | Jäsenvaltioiden on asetettava julkisesti saataville kultakin kalenterivuodelta kootussa muodossa seuraavat tiedot irtoakuista,
  kevyiden kulkuneuvojen akuista,
  autonakuista, teollisuusakuista ja sähköajoneuvoakuista akkutyypin ja -kemian mukaan eriteltyinä ja ilmoittaen irtoakkujen osalta erikseen kevyiden kulkuneuvojen akut: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Jäsenvaltioiden on asetettava julkisesti saataville kultakin kalenterivuodelta kootussa muodossa seuraavat tiedot irtoakuista, autonakuista, teollisuusakuista ja sähköajoneuvoakuista akkutyypin ja -kemian mukaan eriteltyinä ja ilmoittaen irtoakkujen osalta erikseen kevyiden kulkuneuvojen akut:

Jäsenvaltioiden on asetettava julkisesti saataville kultakin kalenterivuodelta kootussa muodossa seuraavat tiedot irtoakuista,
  kevyiden kulkuneuvojen akuista,
  autonakuista, teollisuusakuista ja sähköajoneuvoakuista akkutyypin ja -kemian mukaan eriteltyinä ja ilmoittaen irtoakkujen osalta erikseen kevyiden kulkuneuvojen akut:

kevyiden kulkuneuvojen akuista,

Tarkistus 378

Tarkistus 378

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

62 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – b alakohta

62 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (b) | 48 ja 49 artiklan mukaisesti kerättyjen käytettyjen akkujen määrä liitteessä XI esitetyn menetelmän mukaisesti laskettuna; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(b)

48 ja 49 artiklan mukaisesti kerättyjen käytettyjen akkujen määrä liitteessä XI esitetyn menetelmän mukaisesti laskettuna;

| (b) | edellä olevien
  48
  , 48 a
  ja 49 artiklan mukaisesti kerättyjen käytettyjen akkujen määrä liitteessä XI esitetyn menetelmän mukaisesti laskettuna; |
| --- | --- |

(b)

edellä olevien
  48
  , 48 a
  ja 49 artiklan mukaisesti kerättyjen käytettyjen akkujen määrä liitteessä XI esitetyn menetelmän mukaisesti laskettuna;

edellä olevien

, 48 a

Tarkistus 379

Tarkistus 379

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

64 artikla – 1 a kohta (uusi)

64 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Järjestelmää käytetään seuraaviin tarkoituksiin: |
| | (a) | markkinavalvontaviranomaisten tukeminen niiden suorittaessa tämän asetuksen ja asiaankuuluvien delegoitujen säädösten mukaisia tehtäviään, mukaan lukien tämän asetuksen täytäntöönpanon valvonta; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 a.
     
  Järjestelmää käytetään seuraaviin tarkoituksiin:

(a)

(a)

markkinavalvontaviranomaisten tukeminen niiden suorittaessa tämän asetuksen ja asiaankuuluvien delegoitujen säädösten mukaisia tehtäviään, mukaan lukien tämän asetuksen täytäntöönpanon valvonta;

markkinavalvontaviranomaisten tukeminen niiden suorittaessa tämän asetuksen ja asiaankuuluvien delegoitujen säädösten mukaisia tehtäviään, mukaan lukien tämän asetuksen täytäntöönpanon valvonta;

| (b) | markkinoille saatettuja akkuja ja niiden kestävyys- ja turvallisuusvaatimuksia koskevien tietojen ja akkujen tuoteselosteiden toimittaminen yleisölle; |
| --- | --- |

(b)

(b)

markkinoille saatettuja akkuja ja niiden kestävyys- ja turvallisuusvaatimuksia koskevien tietojen ja akkujen tuoteselosteiden toimittaminen yleisölle;

markkinoille saatettuja akkuja ja niiden kestävyys- ja turvallisuusvaatimuksia koskevien tietojen ja akkujen tuoteselosteiden toimittaminen yleisölle;

| (c) | akkuja koskevien ajantasaisten tietojen toimittaminen komissiolle ja valtuutetuille uudelleenvalmistajille, uusiokäyttötoimijoille ja kierrättäjille. |
| --- | --- |

(c)

(c)

akkuja koskevien ajantasaisten tietojen toimittaminen komissiolle ja valtuutetuille uudelleenvalmistajille, uusiokäyttötoimijoille ja kierrättäjille.

akkuja koskevien ajantasaisten tietojen toimittaminen komissiolle ja valtuutetuille uudelleenvalmistajille, uusiokäyttötoimijoille ja kierrättäjille.

Tarkistus 380

Tarkistus 380

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

64 artikla – 2 kohta

64 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Järjestelmän on sisällettävä liitteessä XIII säädetyt tiedot
  sisäisesti varastoivista ladattavista
  teollisuusakuista ja sähköajoneuvoakuista
  , joiden teho on yli 2 kWh
  . Tietoja on voitava lajitella ja niistä on voitava suorittaa hakuja noudattaen kolmansien osapuolten käytön avoimia standardeja. | 2.   Järjestelmän on sisällettävä liitteessä XIII säädetyt tiedot
  kevyiden kulkuneuvojen akuista,
  teollisuusakuista ja sähköajoneuvoakuista. Tietoja on voitava lajitella ja niistä on voitava suorittaa hakuja noudattaen kolmansien osapuolten käytön avoimia standardeja.
  Järjestelmän on myös sisällettävä kaikkia tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvia akkuja koskeva säännöllisesti päivitettävä tietokanta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Järjestelmän on sisällettävä liitteessä XIII säädetyt tiedot
  sisäisesti varastoivista ladattavista
  teollisuusakuista ja sähköajoneuvoakuista
  , joiden teho on yli 2 kWh
  . Tietoja on voitava lajitella ja niistä on voitava suorittaa hakuja noudattaen kolmansien osapuolten käytön avoimia standardeja.

2.   Järjestelmän on sisällettävä liitteessä XIII säädetyt tiedot
  kevyiden kulkuneuvojen akuista,
  teollisuusakuista ja sähköajoneuvoakuista. Tietoja on voitava lajitella ja niistä on voitava suorittaa hakuja noudattaen kolmansien osapuolten käytön avoimia standardeja.
  Järjestelmän on myös sisällettävä kaikkia tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvia akkuja koskeva säännöllisesti päivitettävä tietokanta.

Tarkistus 381

Tarkistus 381

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

64 artikla – 3 kohta

64 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Talouden toimijoiden, jotka saattavat
  ladattavan sisäisesti varastoivan
  teollisuus- tai sähköajoneuvoakun markkinoille, on asetettava 2 kohdassa tarkoitetut tiedot sähköisesti saataville koneellisesti luettavassa muodossa käyttäen yhteentoimivia ja helposti saatavilla olevia datapalveluja 5 kohdan mukaisesti vahvistetussa muodossa. | 3.   Talouden toimijoiden, jotka saattavat
  kevyen kulkuneuvon akun tai
  teollisuus- tai sähköajoneuvoakun markkinoille, on asetettava 2 kohdassa tarkoitetut tiedot sähköisesti saataville koneellisesti luettavassa muodossa käyttäen yhteentoimivia ja helposti saatavilla olevia datapalveluja 5 kohdan mukaisesti vahvistetussa muodossa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Talouden toimijoiden, jotka saattavat
  ladattavan sisäisesti varastoivan
  teollisuus- tai sähköajoneuvoakun markkinoille, on asetettava 2 kohdassa tarkoitetut tiedot sähköisesti saataville koneellisesti luettavassa muodossa käyttäen yhteentoimivia ja helposti saatavilla olevia datapalveluja 5 kohdan mukaisesti vahvistetussa muodossa.

3.   Talouden toimijoiden, jotka saattavat
  kevyen kulkuneuvon akun tai
  teollisuus- tai sähköajoneuvoakun markkinoille, on asetettava 2 kohdassa tarkoitetut tiedot sähköisesti saataville koneellisesti luettavassa muodossa käyttäen yhteentoimivia ja helposti saatavilla olevia datapalveluja 5 kohdan mukaisesti vahvistetussa muodossa.

Tarkistus 382

Tarkistus 382

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

64 artikla – 4 a kohta (uusi)

64 artikla – 4 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 4 a.
     
  Järjestelmä ei korvaa eikä muuta markkinavalvontaviranomaisten velvollisuuksia. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4 a.
     
  Järjestelmä ei korvaa eikä muuta markkinavalvontaviranomaisten velvollisuuksia.

Tarkistus 383

Tarkistus 383

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

64 artikla – 5 kohta – 1 alakohta – johdantokappale

64 artikla – 5 kohta – 1 alakohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.   Komissio hyväksyy 31 päivään joulukuuta 2024 mennessä
  täytäntöönpanosäädöksiä
  ,
  joilla vahvistetaan | 5.   Komissio hyväksyy 31 päivään joulukuuta 2024 mennessä
  73 artiklan mukaisesti delegoidun säädöksen
  ,
  jolla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5.   Komissio hyväksyy 31 päivään joulukuuta 2024 mennessä
  täytäntöönpanosäädöksiä
  ,
  joilla vahvistetaan

5.   Komissio hyväksyy 31 päivään joulukuuta 2024 mennessä
  73 artiklan mukaisesti delegoidun säädöksen
  ,
  jolla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla

Tarkistus 384

Tarkistus 384

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

64 artikla – 5 kohta – 2 alakohta

64 artikla – 5 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 74 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. | Poistetaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 74 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 74 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 385

Tarkistus 385

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

65 artikla – 1 kohta

65 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Jokaisesta markkinoille saatetusta tai käyttöön otetusta teollisuus- ja sähköajoneuvoakusta
  , jonka teho on yli 2 kWh,
  on viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2026 oltava käytössä sähköinen tietue, jäljempänä ”akkupassi”. | 1.   Jokaisesta markkinoille saatetusta tai käyttöön otetusta teollisuus- ja sähköajoneuvoakusta
  ja kevyen kulkuneuvon akusta
  on viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2026 oltava käytössä sähköinen tietue, jäljempänä ”akkupassi”. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Jokaisesta markkinoille saatetusta tai käyttöön otetusta teollisuus- ja sähköajoneuvoakusta
  , jonka teho on yli 2 kWh,
  on viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2026 oltava käytössä sähköinen tietue, jäljempänä ”akkupassi”.

1.   Jokaisesta markkinoille saatetusta tai käyttöön otetusta teollisuus- ja sähköajoneuvoakusta
  ja kevyen kulkuneuvon akusta
  on viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2026 oltava käytössä sähköinen tietue, jäljempänä ”akkupassi”.

Tarkistus 386

Tarkistus 386

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

65 artikla – 3 kohta

65 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Akkupassin avulla on päästävä kunkin akkutyypin ja -mallin perusominaisuuksia koskeviin tietoihin, jotka on tallennettu 64 artiklan nojalla perustetun järjestelmän tietolähteisiin. Talouden toimijan, joka saattaa teollisuus- tai sähköajoneuvoakun markkinoille, on varmistettava, että akkupassin sisältämät tiedot ovat tarkkoja, täydellisiä ja ajantasaisia. | 3.   
  Teollisuus- ja sähköajoneuvoakkujen
  akkupassin avulla on päästävä kunkin akkutyypin ja -mallin perusominaisuuksia koskeviin tietoihin, jotka on tallennettu 64 artiklan nojalla perustetun järjestelmän tietolähteisiin. Talouden toimijan, joka saattaa teollisuus- tai sähköajoneuvoakun markkinoille, on varmistettava, että akkupassin sisältämät tiedot ovat tarkkoja, täydellisiä ja ajantasaisia. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Akkupassin avulla on päästävä kunkin akkutyypin ja -mallin perusominaisuuksia koskeviin tietoihin, jotka on tallennettu 64 artiklan nojalla perustetun järjestelmän tietolähteisiin. Talouden toimijan, joka saattaa teollisuus- tai sähköajoneuvoakun markkinoille, on varmistettava, että akkupassin sisältämät tiedot ovat tarkkoja, täydellisiä ja ajantasaisia.

3.   
  Teollisuus- ja sähköajoneuvoakkujen
  akkupassin avulla on päästävä kunkin akkutyypin ja -mallin perusominaisuuksia koskeviin tietoihin, jotka on tallennettu 64 artiklan nojalla perustetun järjestelmän tietolähteisiin. Talouden toimijan, joka saattaa teollisuus- tai sähköajoneuvoakun markkinoille, on varmistettava, että akkupassin sisältämät tiedot ovat tarkkoja, täydellisiä ja ajantasaisia.

Tarkistus 387

Tarkistus 387

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

65 artikla – 3 a kohta (uusi)

65 artikla – 3 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Kevyiden kulkuneuvojen akkujen akkupassin on sisällettävä 13 artiklan 5 kohdan a–d, i ja j alakohdassa tarkoitetut tiedot sekä ajantasaiset akkua koskevat tiedot, jotka liittyvät sen luokituksen muutoksiin. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 a.
     
  Kevyiden kulkuneuvojen akkujen akkupassin on sisällettävä 13 artiklan 5 kohdan a–d, i ja j alakohdassa tarkoitetut tiedot sekä ajantasaiset akkua koskevat tiedot, jotka liittyvät sen luokituksen muutoksiin.

Tarkistus 388

Tarkistus 388

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

65 artikla – 4 kohta

65 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Akkupassin on oltava saatavilla verkossa 64 artiklan nojalla perustetun järjestelmän kanssa yhteentoimivien sähköisten järjestelmien kautta. | 4.   Akkupassin on oltava saatavilla verkossa 64 artiklan nojalla perustetun järjestelmän kanssa yhteentoimivien sähköisten järjestelmien kautta
  ja 13 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun QR-koodin kautta
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.   Akkupassin on oltava saatavilla verkossa 64 artiklan nojalla perustetun järjestelmän kanssa yhteentoimivien sähköisten järjestelmien kautta.

4.   Akkupassin on oltava saatavilla verkossa 64 artiklan nojalla perustetun järjestelmän kanssa yhteentoimivien sähköisten järjestelmien kautta
  ja 13 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun QR-koodin kautta
  .

Tarkistus 389

Tarkistus 389

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

65 artikla – 5 kohta

65 artikla – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.   Akkupassin on mahdollistettava pääsy tietoihin 10 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista suorituskyvyn ja keston muuttujien arvoista, kun akku saatetaan markkinoille ja kun sen luokitus muuttuu. | 5.   Akkupassin on mahdollistettava pääsy tietoihin 10 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista suorituskyvyn ja keston muuttujien arvoista
  sekä 14 artiklassa tarkoitettuihin tietoihin akun toimintakunnosta
  , kun akku saatetaan markkinoille ja kun sen luokitus muuttuu. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5.   Akkupassin on mahdollistettava pääsy tietoihin 10 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista suorituskyvyn ja keston muuttujien arvoista, kun akku saatetaan markkinoille ja kun sen luokitus muuttuu.

5.   Akkupassin on mahdollistettava pääsy tietoihin 10 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista suorituskyvyn ja keston muuttujien arvoista
  sekä 14 artiklassa tarkoitettuihin tietoihin akun toimintakunnosta
  , kun akku saatetaan markkinoille ja kun sen luokitus muuttuu.

Tarkistus 390

Tarkistus 390

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

65 artikla – 6 kohta

65 artikla – 6 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 6.   Jos luokituksen muutos johtuu akun
  korjauksesta tai
  käyttötarkoituksen muuttamisesta, vastuu akkupassin sisältämästä akkutietueesta siirtyy sille talouden toimijalle, jonka katsotaan saattavan
  teollisuus-
  tai
  sähköajoneuvoakun
  markkinoille tai joka ottaa sen käyttöön. | 6.   Jos luokituksen muutos johtuu akun käyttötarkoituksen muuttamisesta
  tai uudelleenvalmistuksesta
  , vastuu akkupassin sisältämästä akkutietueesta siirtyy sille talouden toimijalle, jonka katsotaan saattavan
  teollisuusakun, sähköajoneuvoakun
  tai
  kevyen kulkuneuvon akun
  markkinoille tai joka ottaa sen käyttöön.
  Käyttötarkoitukseltaan muutettujen tai uudelleenvalmistettujen akkujen tietueet on kytkettävä alkuperäisen akun tietueeseen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

6.   Jos luokituksen muutos johtuu akun
  korjauksesta tai
  käyttötarkoituksen muuttamisesta, vastuu akkupassin sisältämästä akkutietueesta siirtyy sille talouden toimijalle, jonka katsotaan saattavan
  teollisuus-
  tai
  sähköajoneuvoakun
  markkinoille tai joka ottaa sen käyttöön.

6.   Jos luokituksen muutos johtuu akun käyttötarkoituksen muuttamisesta
  tai uudelleenvalmistuksesta
  , vastuu akkupassin sisältämästä akkutietueesta siirtyy sille talouden toimijalle, jonka katsotaan saattavan
  teollisuusakun, sähköajoneuvoakun
  tai
  kevyen kulkuneuvon akun
  markkinoille tai joka ottaa sen käyttöön.
  Käyttötarkoitukseltaan muutettujen tai uudelleenvalmistettujen akkujen tietueet on kytkettävä alkuperäisen akun tietueeseen.

Tarkistus 391

Tarkistus 391

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

65 artikla – 7 kohta – johdantokappale

65 artikla – 7 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 7.   Siirretään komissiolle valta antaa
  täytäntöönpanosäädöksiä
  , joissa vahvistetaan akkupassin kautta saatavilla olevien tietojen käyttöä, jakamista, hallintaa, tutkimista, julkaisemista ja uudelleenkäyttöä koskevat säännöt. | 7.   Siirretään komissiolle valta antaa
  73 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä
  , joissa vahvistetaan akkupassin kautta saatavilla olevien tietojen käyttöä, jakamista, hallintaa, tutkimista, julkaisemista ja uudelleenkäyttöä koskevat säännöt. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

7.   Siirretään komissiolle valta antaa
  täytäntöönpanosäädöksiä
  , joissa vahvistetaan akkupassin kautta saatavilla olevien tietojen käyttöä, jakamista, hallintaa, tutkimista, julkaisemista ja uudelleenkäyttöä koskevat säännöt.

7.   Siirretään komissiolle valta antaa
  73 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä
  , joissa vahvistetaan akkupassin kautta saatavilla olevien tietojen käyttöä, jakamista, hallintaa, tutkimista, julkaisemista ja uudelleenkäyttöä koskevat säännöt.

Tarkistus 392

Tarkistus 392

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

65 artikla – 7 kohta – 1 alakohta

65 artikla – 7 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 74 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. | Poistetaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 74 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 74 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 393

Tarkistus 393

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

66 artikla – 1 kohta – 1 alakohta

66 artikla – 1 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   
  Kun jonkin jäsenvaltion markkinavalvontaviranomaisilla
  on
  riittävä syy uskoa, että tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluva akku aiheuttaa riskin ihmisten terveydelle tai turvallisuudelle, omaisuudelle tai ympäristölle, niiden on
  suoritettava
  asianomaista akkua koskeva arviointi, joka kattaa
  kaikki tässä asetuksessa säädetyt asiaankuuluvat vaatimukset. | 1.   
  Markkinavalvontaviranomaisten
  on suoritettava
  verkossa ja sen ulkopuolella saataville asetettuja akkuja koskevia asianmukaisia tarkastuksia riittävässä laajuudessa tekemällä asiakirjatarkastuksia sekä tarvittaessa fyysisiä ja laboratoriotarkastuksia riittävän otoksen perusteella, ja näiden tarkastusten on katettava
  kaikki tässä asetuksessa säädetyt asiaankuuluvat vaatimukset.
  Markkinavalvontaviranomaiset voivat lähettää akkuja 68 a artiklassa tarkoitettuun unionin testauslaitokseen tällaista arviointia varten. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   
  Kun jonkin jäsenvaltion markkinavalvontaviranomaisilla
  on
  riittävä syy uskoa, että tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluva akku aiheuttaa riskin ihmisten terveydelle tai turvallisuudelle, omaisuudelle tai ympäristölle, niiden on
  suoritettava
  asianomaista akkua koskeva arviointi, joka kattaa
  kaikki tässä asetuksessa säädetyt asiaankuuluvat vaatimukset.

1.   
  Markkinavalvontaviranomaisten
  on suoritettava
  verkossa ja sen ulkopuolella saataville asetettuja akkuja koskevia asianmukaisia tarkastuksia riittävässä laajuudessa tekemällä asiakirjatarkastuksia sekä tarvittaessa fyysisiä ja laboratoriotarkastuksia riittävän otoksen perusteella, ja näiden tarkastusten on katettava
  kaikki tässä asetuksessa säädetyt asiaankuuluvat vaatimukset.
  Markkinavalvontaviranomaiset voivat lähettää akkuja 68 a artiklassa tarkoitettuun unionin testauslaitokseen tällaista arviointia varten.

Tarkistus 394

Tarkistus 394

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

66 artikla – 1 kohta – 1 a alakohta (uusi)

66 artikla – 1 kohta – 1 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Komissio hyväksyy viimeistään ... päivänä ...kuuta ... [kahden vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta] täytäntöönpanosäädöksiä, joissa vahvistetaan yhdenmukaiset edellytykset tarkastuksille, tarkastustiheyden määrittämisperusteet ja tarkastettavien otosten määrä asetuksen (EU) 2019/1020 11 artiklan 4 kohdan mukaisesti. |
| | Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 74 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Komissio hyväksyy viimeistään ... päivänä ...kuuta ... [kahden vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta] täytäntöönpanosäädöksiä, joissa vahvistetaan yhdenmukaiset edellytykset tarkastuksille, tarkastustiheyden määrittämisperusteet ja tarkastettavien otosten määrä asetuksen (EU) 2019/1020 11 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

Komissio hyväksyy viimeistään ... päivänä ...kuuta ... [kahden vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta] täytäntöönpanosäädöksiä, joissa vahvistetaan yhdenmukaiset edellytykset tarkastuksille, tarkastustiheyden määrittämisperusteet ja tarkastettavien otosten määrä asetuksen (EU) 2019/1020 11 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 74 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 74 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Tarkistus 395

Tarkistus 395

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

66 artikla – 2 kohta

66 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   
  Kun markkinavalvontaviranomaiset katsovat, että vaatimustenvastaisuus ei rajoitu kansalliselle alueelle, niiden
  on ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille arvioinnin tuloksista ja toimenpiteistä, jotka ne ovat vaatineet talouden toimijaa toteuttamaan. | 2.   
  Markkinavalvontaviranomaisten
  on ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille arvioinnin tuloksista ja toimenpiteistä, jotka ne ovat vaatineet talouden toimijaa toteuttamaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   
  Kun markkinavalvontaviranomaiset katsovat, että vaatimustenvastaisuus ei rajoitu kansalliselle alueelle, niiden
  on ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille arvioinnin tuloksista ja toimenpiteistä, jotka ne ovat vaatineet talouden toimijaa toteuttamaan.

2.   
  Markkinavalvontaviranomaisten
  on ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille arvioinnin tuloksista ja toimenpiteistä, jotka ne ovat vaatineet talouden toimijaa toteuttamaan.

Tarkistus 396

Tarkistus 396

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

66 artikla – 5 kohta – a alakohta

66 artikla – 5 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (a) | akku ei täytä tämän asetuksen II tai III luvussa esitettyjä vaatimuksia; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(a)

akku ei täytä tämän asetuksen II tai III luvussa esitettyjä vaatimuksia;

| (a) | akku ei täytä tämän asetuksen II tai III luvussa
  tai 39 artiklassa
  esitettyjä vaatimuksia; |
| --- | --- |

(a)

akku ei täytä tämän asetuksen II tai III luvussa
  tai 39 artiklassa
  esitettyjä vaatimuksia;

tai 39 artiklassa

Tarkistus 397

Tarkistus 397

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

66 artikla – 8 a kohta (uusi)

66 artikla – 8 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 8 a.
     
  Kuluttajien on voitava syöttää tietoja kuluttajille riskin aiheuttavista akuista direktiivin 2001/95/EY 12 artiklassa säädetyn tuoteturvallisuutta koskevan EU:n nopean tiedonvaihtojärjestelmän (RAPEX) erilliseen osioon. Komissio ottaa vastaanotetut tiedot asianmukaisesti huomioon ja huolehtii jatkotoimista, mukaan lukien tietojen toimittaminen tarvittaessa asiaankuuluville kansallisille viranomaisille. |
| | Komissio hyväksyy 74 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen täytäntöönpanosäädöksen, jossa vahvistetaan yksityiskohtaiset säännöt, jotka koskevat ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen tietojen toimittamista sekä tällaisten tietojen toimittamista asiaankuuluville kansallisille viranomaisille jatkotoimia varten. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

8 a.
     
  Kuluttajien on voitava syöttää tietoja kuluttajille riskin aiheuttavista akuista direktiivin 2001/95/EY 12 artiklassa säädetyn tuoteturvallisuutta koskevan EU:n nopean tiedonvaihtojärjestelmän (RAPEX) erilliseen osioon. Komissio ottaa vastaanotetut tiedot asianmukaisesti huomioon ja huolehtii jatkotoimista, mukaan lukien tietojen toimittaminen tarvittaessa asiaankuuluville kansallisille viranomaisille.

Komissio hyväksyy 74 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen täytäntöönpanosäädöksen, jossa vahvistetaan yksityiskohtaiset säännöt, jotka koskevat ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen tietojen toimittamista sekä tällaisten tietojen toimittamista asiaankuuluville kansallisille viranomaisille jatkotoimia varten.

Komissio hyväksyy 74 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen täytäntöönpanosäädöksen, jossa vahvistetaan yksityiskohtaiset säännöt, jotka koskevat ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen tietojen toimittamista sekä tällaisten tietojen toimittamista asiaankuuluville kansallisille viranomaisille jatkotoimia varten.

Tarkistus 398

Tarkistus 398

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

67 artikla – 1 kohta – 1 alakohta

67 artikla – 1 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Jos 66 artiklan 3 ja 4 kohdassa säädetyn menettelyn päätyttyä esitetään vastalauseita jonkin jäsenvaltion toteuttaman toimenpiteen johdosta tai jos komissio katsoo, että kansallinen toimenpide on unionin lainsäädännön vastainen, komissio ryhtyy viipymättä kuulemaan jäsenvaltioita ja asianomaista talouden toimijaa tai asianomaisia talouden toimijoita ja arvioi kansallisen toimenpiteen. Komissio tekee tämän arvioinnin tulosten perusteella täytäntöönpanopäätöksen siitä, onko kansallinen toimenpide perusteltu. | 1.   Jos 66 artiklan 3 ja 4 kohdassa säädetyn menettelyn päätyttyä esitetään vastalauseita jonkin jäsenvaltion toteuttaman toimenpiteen johdosta tai jos komissio katsoo, että kansallinen toimenpide on unionin lainsäädännön vastainen, komissio ryhtyy viipymättä kuulemaan jäsenvaltioita ja asianomaista talouden toimijaa tai asianomaisia talouden toimijoita ja arvioi kansallisen toimenpiteen.
  Komissio saattaa arvioinnin päätökseen kuukauden kuluessa.
  Komissio tekee tämän arvioinnin tulosten perusteella täytäntöönpanopäätöksen siitä, onko kansallinen toimenpide perusteltu. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Jos 66 artiklan 3 ja 4 kohdassa säädetyn menettelyn päätyttyä esitetään vastalauseita jonkin jäsenvaltion toteuttaman toimenpiteen johdosta tai jos komissio katsoo, että kansallinen toimenpide on unionin lainsäädännön vastainen, komissio ryhtyy viipymättä kuulemaan jäsenvaltioita ja asianomaista talouden toimijaa tai asianomaisia talouden toimijoita ja arvioi kansallisen toimenpiteen. Komissio tekee tämän arvioinnin tulosten perusteella täytäntöönpanopäätöksen siitä, onko kansallinen toimenpide perusteltu.

1.   Jos 66 artiklan 3 ja 4 kohdassa säädetyn menettelyn päätyttyä esitetään vastalauseita jonkin jäsenvaltion toteuttaman toimenpiteen johdosta tai jos komissio katsoo, että kansallinen toimenpide on unionin lainsäädännön vastainen, komissio ryhtyy viipymättä kuulemaan jäsenvaltioita ja asianomaista talouden toimijaa tai asianomaisia talouden toimijoita ja arvioi kansallisen toimenpiteen.
  Komissio saattaa arvioinnin päätökseen kuukauden kuluessa.
  Komissio tekee tämän arvioinnin tulosten perusteella täytäntöönpanopäätöksen siitä, onko kansallinen toimenpide perusteltu.

Tarkistus 399

Tarkistus 399

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

68 artikla – 1 kohta

68 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Jos jäsenvaltio havaitsee 67 artiklan 1 kohdan mukaisesti tekemänsä arvioinnin jälkeen, että akku siitä huolimatta, että se on II ja III luvussa esitettyjen vaatimusten mukainen, aiheuttaa riskin ihmisten terveydelle tai turvallisuudelle, omaisuudelle tai ympäristölle, sen on vaadittava asianomaista talouden toimijaa ryhtymään kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin sen varmistamiseksi, ettei akku markkinoille saatettaessa enää aiheuta kyseistä riskiä, tai akun poistamiseksi markkinoilta tai sitä koskevan palautusmenettelyn järjestämiseksi kohtuullisessa ajassa, joka on oikeassa suhteessa riskin luonteeseen. | 1.   Jos jäsenvaltio havaitsee 67 artiklan 1 kohdan mukaisesti tekemänsä arvioinnin jälkeen, että akku siitä huolimatta, että se on II ja III luvussa esitettyjen vaatimusten mukainen, aiheuttaa
  tai sen voidaan kohtuudella katsoa aiheuttavan
  riskin ihmisten terveydelle tai turvallisuudelle, omaisuudelle tai ympäristölle, sen on vaadittava asianomaista talouden toimijaa ryhtymään kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin sen varmistamiseksi, ettei akku markkinoille saatettaessa enää aiheuta kyseistä riskiä, tai akun poistamiseksi markkinoilta tai sitä koskevan palautusmenettelyn järjestämiseksi kohtuullisessa ajassa, joka on oikeassa suhteessa riskin luonteeseen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Jos jäsenvaltio havaitsee 67 artiklan 1 kohdan mukaisesti tekemänsä arvioinnin jälkeen, että akku siitä huolimatta, että se on II ja III luvussa esitettyjen vaatimusten mukainen, aiheuttaa riskin ihmisten terveydelle tai turvallisuudelle, omaisuudelle tai ympäristölle, sen on vaadittava asianomaista talouden toimijaa ryhtymään kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin sen varmistamiseksi, ettei akku markkinoille saatettaessa enää aiheuta kyseistä riskiä, tai akun poistamiseksi markkinoilta tai sitä koskevan palautusmenettelyn järjestämiseksi kohtuullisessa ajassa, joka on oikeassa suhteessa riskin luonteeseen.

1.   Jos jäsenvaltio havaitsee 67 artiklan 1 kohdan mukaisesti tekemänsä arvioinnin jälkeen, että akku siitä huolimatta, että se on II ja III luvussa esitettyjen vaatimusten mukainen, aiheuttaa
  tai sen voidaan kohtuudella katsoa aiheuttavan
  riskin ihmisten terveydelle tai turvallisuudelle, omaisuudelle tai ympäristölle, sen on vaadittava asianomaista talouden toimijaa ryhtymään kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin sen varmistamiseksi, ettei akku markkinoille saatettaessa enää aiheuta kyseistä riskiä, tai akun poistamiseksi markkinoilta tai sitä koskevan palautusmenettelyn järjestämiseksi kohtuullisessa ajassa, joka on oikeassa suhteessa riskin luonteeseen.

Tarkistus 400

Tarkistus 400

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

68 artikla – 3 kohta

68 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Jäsenvaltion on välittömästi ilmoitettava asiasta komissiolle ja muille jäsenvaltioille. Ilmoitukseen on sisällyttävä kaikki saatavilla olevat tiedot, erityisesti tiedot, jotka ovat tarpeen kyseisen akun tunnistamista sekä sen alkuperän ja
  toimitusketjun
  , siihen liittyvän riskin luonteen ja toteutettujen kansallisten toimenpiteiden luonteen ja keston määrittämistä varten. | 3.   Jäsenvaltion on välittömästi ilmoitettava asiasta komissiolle ja muille jäsenvaltioille. Ilmoitukseen on sisällyttävä kaikki saatavilla olevat tiedot, erityisesti tiedot, jotka ovat tarpeen kyseisen akun tunnistamista sekä sen alkuperän ja
  arvoketjun
  , siihen liittyvän riskin luonteen ja toteutettujen kansallisten toimenpiteiden luonteen ja keston määrittämistä varten. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Jäsenvaltion on välittömästi ilmoitettava asiasta komissiolle ja muille jäsenvaltioille. Ilmoitukseen on sisällyttävä kaikki saatavilla olevat tiedot, erityisesti tiedot, jotka ovat tarpeen kyseisen akun tunnistamista sekä sen alkuperän ja
  toimitusketjun
  , siihen liittyvän riskin luonteen ja toteutettujen kansallisten toimenpiteiden luonteen ja keston määrittämistä varten.

3.   Jäsenvaltion on välittömästi ilmoitettava asiasta komissiolle ja muille jäsenvaltioille. Ilmoitukseen on sisällyttävä kaikki saatavilla olevat tiedot, erityisesti tiedot, jotka ovat tarpeen kyseisen akun tunnistamista sekä sen alkuperän ja
  arvoketjun
  , siihen liittyvän riskin luonteen ja toteutettujen kansallisten toimenpiteiden luonteen ja keston määrittämistä varten.

Tarkistus 401

Tarkistus 401

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

68 a artikla (uusi)

68 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 68 a artikla




  Unionin testauslaitos





  1.
     
  Komissio nimeää ... päivään ...kuuta ... [kahden vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta] mennessä akkuihin erikoistuneen unionin testauslaitoksen asetuksen (EU) 2019/1020 21 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti.






  2.
     
  Unionin testauslaitos toimii osaamiskeskuksena seuraavissa asioissa:










  (a) | poiketen siitä, mitä asetuksen (EU) 2019/1020 21 artiklan 6 kohdan b alakohdassa säädetään, riippumattoman teknisen ja tieteellisen neuvonnan antaminen komissiolle tämän asetuksen 32 artiklassa tarkoitettujen tutkimusten sekä tämän asetuksen 67 artiklan 1 kohdassa ja 68 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen arviointien yhteydessä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

68 a artikla

Unionin testauslaitos

1.
     
  Komissio nimeää ... päivään ...kuuta ... [kahden vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta] mennessä akkuihin erikoistuneen unionin testauslaitoksen asetuksen (EU) 2019/1020 21 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti.

2.
     
  Unionin testauslaitos toimii osaamiskeskuksena seuraavissa asioissa:

(a)

poiketen siitä, mitä asetuksen (EU) 2019/1020 21 artiklan 6 kohdan b alakohdassa säädetään, riippumattoman teknisen ja tieteellisen neuvonnan antaminen komissiolle tämän asetuksen 32 artiklassa tarkoitettujen tutkimusten sekä tämän asetuksen 67 artiklan 1 kohdassa ja 68 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen arviointien yhteydessä;

| (b) | akkujen testaaminen markkinavalvontaviranomaisten pyynnöstä 66 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua arviointia varten. |
| --- | --- |

(b)

akkujen testaaminen markkinavalvontaviranomaisten pyynnöstä 66 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua arviointia varten.

Tarkistus 402

Tarkistus 402

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

68 b artikla (uusi)

68 b artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 68 b artikla




  Kansalliset akkualan osaamiskeskukset





  1.
     
  Markkinavalvontaviranomaisten on sovittava talouden toimijoita ja tutkimuslaitoksia edustavien järjestöjen kanssa kansallisen akkualan osaamiskeskuksen perustamisesta kuhunkin jäsenvaltioon.






  2.
     
  Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen kansallisten akkualan osaamiskeskusten on toteutettava toimia, joilla pyritään edistämään vaatimusten noudattamista, havaitsemaan vaatimusten noudattamatta jättäminen sekä tiedottamaan ja antamaan ohjausta ja teknistä neuvontaa tämän asetuksen vaatimuksista. Tarvittaessa myös muut sidosryhmät, kuten loppukäyttäjiä edustavat järjestöt, voivat osallistua kansallisten akkualan osaamiskeskusten toimintaan.






  3.
     
  Asetuksen (EU) 2019/1020 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti markkinavalvontaviranomaisen ja 1 kohdassa tarkoitettujen osapuolten on varmistettava, että kansallisten akkualan osaamiskeskusten toiminta ei johda vilpilliseen kilpailuun talouden toimijoiden välillä eikä vaikuta osapuolten objektiivisuuteen, riippumattomuuteen ja puolueettomuuteen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

68 b artikla

Kansalliset akkualan osaamiskeskukset

1.
     
  Markkinavalvontaviranomaisten on sovittava talouden toimijoita ja tutkimuslaitoksia edustavien järjestöjen kanssa kansallisen akkualan osaamiskeskuksen perustamisesta kuhunkin jäsenvaltioon.

2.
     
  Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen kansallisten akkualan osaamiskeskusten on toteutettava toimia, joilla pyritään edistämään vaatimusten noudattamista, havaitsemaan vaatimusten noudattamatta jättäminen sekä tiedottamaan ja antamaan ohjausta ja teknistä neuvontaa tämän asetuksen vaatimuksista. Tarvittaessa myös muut sidosryhmät, kuten loppukäyttäjiä edustavat järjestöt, voivat osallistua kansallisten akkualan osaamiskeskusten toimintaan.

3.
     
  Asetuksen (EU) 2019/1020 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti markkinavalvontaviranomaisen ja 1 kohdassa tarkoitettujen osapuolten on varmistettava, että kansallisten akkualan osaamiskeskusten toiminta ei johda vilpilliseen kilpailuun talouden toimijoiden välillä eikä vaikuta osapuolten objektiivisuuteen, riippumattomuuteen ja puolueettomuuteen.

Tarkistus 403

Tarkistus 403

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

69 artikla – 1 kohta – johdantokappale

69 artikla – 1 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Jos jäsenvaltio toteaa, että 68 artiklan soveltamisalaan kuulumaton akku ei ole tämän asetuksen mukainen tai talouden toimija on rikkonut jotakin tässä asetuksessa asetettua velvoitetta, sen on vaadittava asianomaista talouden toimijaa korjaamaan kyseinen vaatimustenvastaisuus, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 66 artiklan soveltamista. Tällaisia noudattamatta jättämisiä ovat muun muassa seuraavat: | 1.   Jos jäsenvaltio toteaa, että 68 artiklan soveltamisalaan kuulumaton akku ei ole tämän asetuksen mukainen tai talouden toimija on rikkonut jotakin tässä asetuksessa asetettua velvoitetta, sen on vaadittava asianomaista talouden toimijaa korjaamaan kyseinen vaatimustenvastaisuus, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 66 artiklan soveltamista.
  Tämän tehtävän helpottamiseksi jäsenvaltioiden on perustettava helposti saatavilla olevia kanavia, joiden kautta kuluttajat voivat ilmoittaa vaatimusten noudattamatta jättämisestä.
  Tällaisia noudattamatta jättämisiä ovat muun muassa seuraavat: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Jos jäsenvaltio toteaa, että 68 artiklan soveltamisalaan kuulumaton akku ei ole tämän asetuksen mukainen tai talouden toimija on rikkonut jotakin tässä asetuksessa asetettua velvoitetta, sen on vaadittava asianomaista talouden toimijaa korjaamaan kyseinen vaatimustenvastaisuus, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 66 artiklan soveltamista. Tällaisia noudattamatta jättämisiä ovat muun muassa seuraavat:

1.   Jos jäsenvaltio toteaa, että 68 artiklan soveltamisalaan kuulumaton akku ei ole tämän asetuksen mukainen tai talouden toimija on rikkonut jotakin tässä asetuksessa asetettua velvoitetta, sen on vaadittava asianomaista talouden toimijaa korjaamaan kyseinen vaatimustenvastaisuus, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 66 artiklan soveltamista.
  Tämän tehtävän helpottamiseksi jäsenvaltioiden on perustettava helposti saatavilla olevia kanavia, joiden kautta kuluttajat voivat ilmoittaa vaatimusten noudattamatta jättämisestä.
  Tällaisia noudattamatta jättämisiä ovat muun muassa seuraavat:

Tarkistus 404

Tarkistus 404

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

69 artikla – 1 kohta – k alakohta

69 artikla – 1 kohta – k alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (k) | hankintaketjun
  selvitysperiaatteita koskevat 39 artiklan vaatimukset eivät täyty. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(k)

hankintaketjun
  selvitysperiaatteita koskevat 39 artiklan vaatimukset eivät täyty.

hankintaketjun

| (k) | arvoketjun
  selvitysperiaatteita koskevat 39 artiklan vaatimukset eivät täyty; |
| --- | --- |

(k)

arvoketjun
  selvitysperiaatteita koskevat 39 artiklan vaatimukset eivät täyty;

arvoketjun

Tarkistus 405

Tarkistus 405

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

69 artikla – 1 kohta – k a alakohta (uusi)

69 artikla – 1 kohta – k a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (k a) | edellä 65 artiklassa tarkoitettua akkupassia koskevat vaatimukset eivät täyty. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(k a)

(k a)

edellä 65 artiklassa tarkoitettua akkupassia koskevat vaatimukset eivät täyty.

edellä 65 artiklassa tarkoitettua akkupassia koskevat vaatimukset eivät täyty.

Tarkistus 406

Tarkistus 406

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

69 artikla – 3 a kohta (uusi)

69 artikla – 3 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille on annettava asetuksen (EU) 2019/1020 14 artiklan mukaisesti tutkintavaltuudet suorittaa riskiperusteisia tai vastaanotettuihin tietoihin perustuvia asianmukaisia tarkastuksia mahdollisen vaatimusten noudattamatta jättämisen havaitsemiseksi. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 a.
     
  Jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille on annettava asetuksen (EU) 2019/1020 14 artiklan mukaisesti tutkintavaltuudet suorittaa riskiperusteisia tai vastaanotettuihin tietoihin perustuvia asianmukaisia tarkastuksia mahdollisen vaatimusten noudattamatta jättämisen havaitsemiseksi.

Tarkistus 407

Tarkistus 407

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

69 artikla – 3 b kohta (uusi)

69 artikla – 3 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 b.
     
  Markkinavalvontaviranomaisten on tehtävä yhteistyötä tämän asetuksen säännösten täytäntöönpanon rajatylittävän valvonnan varmistamiseksi asetuksen (EU) 2019/1020 VI luvun säännösten mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 b.
     
  Markkinavalvontaviranomaisten on tehtävä yhteistyötä tämän asetuksen säännösten täytäntöönpanon rajatylittävän valvonnan varmistamiseksi asetuksen (EU) 2019/1020 VI luvun säännösten mukaisesti.

Tarkistus 408

Tarkistus 408

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

69 artikla – 3 c alakohta (uusi)

69 artikla – 3 c alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 c.
     
  Jäsenvaltioiden on tehtävä yhteistyötä täytäntöönpanon valvontaverkostossa tukien toisiaan rikkomusmenettelyssä, kun on kyse unionin sisäisestä rajatylittävästä myynnistä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 c.
     
  Jäsenvaltioiden on tehtävä yhteistyötä täytäntöönpanon valvontaverkostossa tukien toisiaan rikkomusmenettelyssä, kun on kyse unionin sisäisestä rajatylittävästä myynnistä.

Tarkistus 409

Tarkistus 409

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

70 artikla – 1 kohta

70 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Kun direktiivin 2014/24/EU 2 artiklan 1 kohdassa tai direktiivin 2014/25/EU 3 artiklan 1 kohdassa määritellyt hankintaviranomaiset tai direktiivin 2014/25/EU 4 artiklan 1 kohdassa määritellyt hankintayksiköt hankkivat akkuja tai akuilla varustettuja tuotteita mainittujen direktiivien soveltamisalaan kuuluvissa tilanteissa, niiden on
  otettava huomioon akkujen
  koko
  elinkaaren aikaiset ympäristövaikutukset
  , jotta voidaan varmistaa, että tällaiset hankittujen akkujen vaikutukset pidetään mahdollisimman vähäisinä. | 1.   Kun direktiivin 2014/24/EU 2 artiklan 1 kohdassa tai direktiivin 2014/25/EU 3 artiklan 1 kohdassa määritellyt hankintaviranomaiset tai direktiivin 2014/25/EU 4 artiklan 1 kohdassa määritellyt hankintayksiköt hankkivat akkuja tai akuilla varustettuja tuotteita mainittujen direktiivien soveltamisalaan kuuluvissa tilanteissa, niiden on
  suosittava akkuja, jotka ovat
  koko
  elinkaarensa perusteella ympäristöystävällisimpiä
  , jotta voidaan varmistaa, että tällaiset hankittujen akkujen vaikutukset pidetään mahdollisimman vähäisinä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Kun direktiivin 2014/24/EU 2 artiklan 1 kohdassa tai direktiivin 2014/25/EU 3 artiklan 1 kohdassa määritellyt hankintaviranomaiset tai direktiivin 2014/25/EU 4 artiklan 1 kohdassa määritellyt hankintayksiköt hankkivat akkuja tai akuilla varustettuja tuotteita mainittujen direktiivien soveltamisalaan kuuluvissa tilanteissa, niiden on
  otettava huomioon akkujen
  koko
  elinkaaren aikaiset ympäristövaikutukset
  , jotta voidaan varmistaa, että tällaiset hankittujen akkujen vaikutukset pidetään mahdollisimman vähäisinä.

1.   Kun direktiivin 2014/24/EU 2 artiklan 1 kohdassa tai direktiivin 2014/25/EU 3 artiklan 1 kohdassa määritellyt hankintaviranomaiset tai direktiivin 2014/25/EU 4 artiklan 1 kohdassa määritellyt hankintayksiköt hankkivat akkuja tai akuilla varustettuja tuotteita mainittujen direktiivien soveltamisalaan kuuluvissa tilanteissa, niiden on
  suosittava akkuja, jotka ovat
  koko
  elinkaarensa perusteella ympäristöystävällisimpiä
  , jotta voidaan varmistaa, että tällaiset hankittujen akkujen vaikutukset pidetään mahdollisimman vähäisinä.

Tarkistus 410

Tarkistus 410

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

71 artikla – 3 a kohta (uusi)

71 artikla – 3 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Jos jäsenvaltio katsoo, että jonkin aineen käyttö akkujen valmistamisessa tai esiintyminen akuissa markkinoille saatettaessa tai elinkaaren myöhemmissä vaiheissa, mukaan lukien jätevaihe, aiheuttaa ihmisten terveydelle tai ympäristölle riskin ja että tätä riskiä ei valvota riittävästi ja siihen on puututtava, sen on ilmoitettava kemikaalivirastolle, että se ehdottaa rajoituksia koskevan asiakirja-aineiston vaatimusten mukaisen asiakirja-aineiston laatimista. Jos kyseisestä aineistosta käy ilmi, että tarvitaan nykyisiä toimenpiteitä pidemmälle meneviä yhteisön laajuisia toimia, jäsenvaltio toimittaa asiakirja-aineiston kemikaalivirastolle rajoitusmenettelyn aloittamiseksi. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 a.
     
  Jos jäsenvaltio katsoo, että jonkin aineen käyttö akkujen valmistamisessa tai esiintyminen akuissa markkinoille saatettaessa tai elinkaaren myöhemmissä vaiheissa, mukaan lukien jätevaihe, aiheuttaa ihmisten terveydelle tai ympäristölle riskin ja että tätä riskiä ei valvota riittävästi ja siihen on puututtava, sen on ilmoitettava kemikaalivirastolle, että se ehdottaa rajoituksia koskevan asiakirja-aineiston vaatimusten mukaisen asiakirja-aineiston laatimista. Jos kyseisestä aineistosta käy ilmi, että tarvitaan nykyisiä toimenpiteitä pidemmälle meneviä yhteisön laajuisia toimia, jäsenvaltio toimittaa asiakirja-aineiston kemikaalivirastolle rajoitusmenettelyn aloittamiseksi.

Tarkistus 411

Tarkistus 411

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

71 artikla – 14 a kohta (uusi)

71 artikla – 14 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 14 a.
     
  Komissio arvioi kuuden kuukauden kuluessa minkä tahansa asetukseen (EY) N:o 1907/2006 tehtävän muutoksen tekemisestä tai vaarallisten aineiden ja kemikaalien kestävyyskriteereitä koskevan tulevan unionin lainsäädännön voimaantulosta, edellyttääkö kyseinen asetuksen (EY) N:o 1907/2006 muuttaminen tai tulevan unionin lainsäädännön voimaantulo tämän artiklan muuttamista, ja hyväksyy tarvittaessa delegoidun säädöksen tämän asetuksen 73 artiklan mukaisesti kyseisten säännösten muuttamiseksi vastaavasti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

14 a.
     
  Komissio arvioi kuuden kuukauden kuluessa minkä tahansa asetukseen (EY) N:o 1907/2006 tehtävän muutoksen tekemisestä tai vaarallisten aineiden ja kemikaalien kestävyyskriteereitä koskevan tulevan unionin lainsäädännön voimaantulosta, edellyttääkö kyseinen asetuksen (EY) N:o 1907/2006 muuttaminen tai tulevan unionin lainsäädännön voimaantulo tämän artiklan muuttamista, ja hyväksyy tarvittaessa delegoidun säädöksen tämän asetuksen 73 artiklan mukaisesti kyseisten säännösten muuttamiseksi vastaavasti.

Tarkistus 412

Tarkistus 412

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

72 artikla – 2 a kohta (uusi)

72 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Ainoastaan toimialavetoiset järjestelmät, jotka täyttävät 39 artiklan vaatimukset ja jotka kolmannen osapuolen toimijat ovat todentaneet, hyväksytään. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 a.
     
  Ainoastaan toimialavetoiset järjestelmät, jotka täyttävät 39 artiklan vaatimukset ja jotka kolmannen osapuolen toimijat ovat todentaneet, hyväksytään.

Tarkistus 413

Tarkistus 413

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

73 artikla – 2 kohta

73 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Siirretään komissiolle [tämän asetuksen voimaantulopäivästä] viiden vuoden ajaksi valta antaa 6 artiklan 2 kohdassa, 7 artiklan 1, 2
  ja
  3 kohdassa, 9 artiklan 2
  kohdassa
  , 10 artiklan 3 kohdassa,
  12
  artiklan 2 kohdassa,
  17
  artiklan
  4
  kohdassa,
  27
  artiklan 3 kohdassa, 39 artiklan 8 kohdassa, 55 artiklan
  4
  kohdassa, 56 artiklan 4 kohdassa, 57 artiklan
  6
  kohdassa, 58 artiklan 3 kohdassa
  ja
  70 artiklan
  2
  kohdassa tarkoitettuja delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä. | 2.   Siirretään komissiolle
  ... päivästä ...kuuta ...
  [tämän asetuksen voimaantulopäivä] viiden vuoden ajaksi valta antaa 6 artiklan 2 kohdassa,
  6 artiklan 5 a kohdassa,
  7 artiklan 1
  kohdan kolmannen alakohdan a alakohdassa
  ,
  7 artiklan 1 kohdan neljännessä alakohdassa, 7 artiklan
  2
  kohdan neljännen alakohdan a alakohdassa, 7 artiklan
  3
  kohdan kolmannessa ja neljännessä alakohdassa, 8 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan a alakohdassa, 8 artiklan 4 a
  kohdassa, 9 artiklan 2
  kohdan toisessa alakohdassa, 10 artiklan 1 b ja 1 c alakohdassa
  , 10 artiklan 3
  kohdan ensimmäisessä alakohdassa, 10 artiklan 3 a
  kohdassa,
  11 a artiklan 4 kohdassa, 11 b
  artiklan 2 kohdassa,
  13
  artiklan
  6 a
  kohdassa,
  14
  artiklan 3
  kohdan 1 a alakohdassa, 12 artiklan 2 kohdassa, 17 artiklan 4
  kohdassa, 39 artiklan 8
  ja 8 a
  kohdassa, 55 artiklan
  2 b
  kohdassa, 56 artiklan 4 kohdassa, 57 artiklan
  4 kohdassa, 57 artiklan 5 a
  kohdassa, 58 artiklan 3 kohdassa
  , 64 artiklan 5 kohdassa, 65 artiklan 7 kohdassa,
  70 artiklan
  3 kohdassa, 71 artiklan 14 a kohdassa ja 76 artiklan 1 b
  kohdassa tarkoitettuja delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Siirretään komissiolle [tämän asetuksen voimaantulopäivästä] viiden vuoden ajaksi valta antaa 6 artiklan 2 kohdassa, 7 artiklan 1, 2
  ja
  3 kohdassa, 9 artiklan 2
  kohdassa
  , 10 artiklan 3 kohdassa,
  12
  artiklan 2 kohdassa,
  17
  artiklan
  4
  kohdassa,
  27
  artiklan 3 kohdassa, 39 artiklan 8 kohdassa, 55 artiklan
  4
  kohdassa, 56 artiklan 4 kohdassa, 57 artiklan
  6
  kohdassa, 58 artiklan 3 kohdassa
  ja
  70 artiklan
  2
  kohdassa tarkoitettuja delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

2.   Siirretään komissiolle
  ... päivästä ...kuuta ...
  [tämän asetuksen voimaantulopäivä] viiden vuoden ajaksi valta antaa 6 artiklan 2 kohdassa,
  6 artiklan 5 a kohdassa,
  7 artiklan 1
  kohdan kolmannen alakohdan a alakohdassa
  ,
  7 artiklan 1 kohdan neljännessä alakohdassa, 7 artiklan
  2
  kohdan neljännen alakohdan a alakohdassa, 7 artiklan
  3
  kohdan kolmannessa ja neljännessä alakohdassa, 8 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan a alakohdassa, 8 artiklan 4 a
  kohdassa, 9 artiklan 2
  kohdan toisessa alakohdassa, 10 artiklan 1 b ja 1 c alakohdassa
  , 10 artiklan 3
  kohdan ensimmäisessä alakohdassa, 10 artiklan 3 a
  kohdassa,
  11 a artiklan 4 kohdassa, 11 b
  artiklan 2 kohdassa,
  13
  artiklan
  6 a
  kohdassa,
  14
  artiklan 3
  kohdan 1 a alakohdassa, 12 artiklan 2 kohdassa, 17 artiklan 4
  kohdassa, 39 artiklan 8
  ja 8 a
  kohdassa, 55 artiklan
  2 b
  kohdassa, 56 artiklan 4 kohdassa, 57 artiklan
  4 kohdassa, 57 artiklan 5 a
  kohdassa, 58 artiklan 3 kohdassa
  , 64 artiklan 5 kohdassa, 65 artiklan 7 kohdassa,
  70 artiklan
  3 kohdassa, 71 artiklan 14 a kohdassa ja 76 artiklan 1 b
  kohdassa tarkoitettuja delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

Tarkistus 414

Tarkistus 414

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

73 artikla – 3 kohta

73 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 6 artiklan 2 kohdassa, 7 artiklan 1, 2 ja
  3
  kohdassa, 9 artiklan 2
  kohdassa
  , 10 artiklan 3 kohdassa,
  12
  artiklan 2 kohdassa,
  17
  artiklan
  4
  kohdassa,
  27
  artiklan 3 kohdassa, 39 artiklan 8 kohdassa, 55 artiklan
  4
  kohdassa, 56 artiklan 4 kohdassa, 57 artiklan
  6
  kohdassa, 58 artiklan 3 kohdassa
  ja
  70 artiklan
  2
  kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, päätöksessä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen. | 3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 6 artiklan 2 kohdassa,
  6 artiklan 5 a kohdassa,
  7 artiklan 1
  kohdan kolmannen alakohdan a alakohdassa
  ,
  7 artiklan 1 kohdan neljännessä alakohdassa, 7 artiklan
  2
  kohdan neljännen alakohdan a alakohdassa, 7 artiklan 3 kohdan kolmannessa
  ja
  neljännessä alakohdassa, 8 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan a alakohdassa, 8 artiklan 4 a
  kohdassa, 9 artiklan 2
  kohdan toisessa alakohdassa, 10 artiklan 1 b ja 1 c alakohdassa, 10 artiklan 3 kohdan ensimmäisessä alakohdassa
  , 10 artiklan 3 
  a
  kohdassa,
  11 a artiklan 4 kohdassa, 11 b
  artiklan 2 kohdassa,
  13
  artiklan
  6 a
  kohdassa,
  14
  artiklan 3
  kohdan 1 a alakohdassa, 12 artiklan 2 kohdassa, 17 artiklan 4
  kohdassa, 39 artiklan 8
  ja 8 a
  kohdassa, 55 artiklan
  2 b
  kohdassa, 56 artiklan 4 kohdassa, 57 artiklan
  4 kohdassa, 57 artiklan 5 a
  kohdassa, 58 artiklan 3 kohdassa
  , 64 artiklan 5 kohdassa, 65 artiklan 7 kohdassa,
  70 artiklan
  3 kohdassa, 71 artiklan 14 a kohdassa ja 76 artiklan 1 b
  kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, päätöksessä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 6 artiklan 2 kohdassa, 7 artiklan 1, 2 ja
  3
  kohdassa, 9 artiklan 2
  kohdassa
  , 10 artiklan 3 kohdassa,
  12
  artiklan 2 kohdassa,
  17
  artiklan
  4
  kohdassa,
  27
  artiklan 3 kohdassa, 39 artiklan 8 kohdassa, 55 artiklan
  4
  kohdassa, 56 artiklan 4 kohdassa, 57 artiklan
  6
  kohdassa, 58 artiklan 3 kohdassa
  ja
  70 artiklan
  2
  kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, päätöksessä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 6 artiklan 2 kohdassa,
  6 artiklan 5 a kohdassa,
  7 artiklan 1
  kohdan kolmannen alakohdan a alakohdassa
  ,
  7 artiklan 1 kohdan neljännessä alakohdassa, 7 artiklan
  2
  kohdan neljännen alakohdan a alakohdassa, 7 artiklan 3 kohdan kolmannessa
  ja
  neljännessä alakohdassa, 8 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan a alakohdassa, 8 artiklan 4 a
  kohdassa, 9 artiklan 2
  kohdan toisessa alakohdassa, 10 artiklan 1 b ja 1 c alakohdassa, 10 artiklan 3 kohdan ensimmäisessä alakohdassa
  , 10 artiklan 3 
  a
  kohdassa,
  11 a artiklan 4 kohdassa, 11 b
  artiklan 2 kohdassa,
  13
  artiklan
  6 a
  kohdassa,
  14
  artiklan 3
  kohdan 1 a alakohdassa, 12 artiklan 2 kohdassa, 17 artiklan 4
  kohdassa, 39 artiklan 8
  ja 8 a
  kohdassa, 55 artiklan
  2 b
  kohdassa, 56 artiklan 4 kohdassa, 57 artiklan
  4 kohdassa, 57 artiklan 5 a
  kohdassa, 58 artiklan 3 kohdassa
  , 64 artiklan 5 kohdassa, 65 artiklan 7 kohdassa,
  70 artiklan
  3 kohdassa, 71 artiklan 14 a kohdassa ja 76 artiklan 1 b
  kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, päätöksessä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

Tarkistus 415

Tarkistus 415

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

73 artikla – 6 kohta

73 artikla – 6 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 6.   Edellä 6 artiklan 2 kohdan, 7 artiklan 1, 2
  ja
  3 kohdan, 9 artiklan 2 kohdan, 10 artiklan 3 kohdan,
  12
  artiklan 2 kohdan,
  17
  artiklan
  4
  kohdan,
  27
  artiklan 3 kohdan, 39 artiklan 8 kohdan, 55 artiklan
  4
  kohdan, 56 artiklan 4 kohdan, 57 artiklan
  6
  kohdan, 58 artiklan 3 kohdan
  ja
  70 artiklan
  2
  kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella. | 6.   Edellä
  olevien
  6 artiklan 2 kohdan,
  6 artiklan 5 a kohdan,
  7 artiklan 1
  kohdan kolmannen alakohdan a alakohdan
  ,
  7 artiklan 1 kohdan neljännen alakohdan, 7 artiklan
  2
  kohdan neljännen alakohdan a alakohdan, 7 artiklan
  3 kohdan
  kolmannen ja neljännen alakohdan, 8 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan a alakohdan, 8 artiklan 4 a kohdan
  , 9 artiklan 2 kohdan
  toisen alakohdan, 10 artiklan 1 b ja 1 c alakohdan
  , 10 artiklan 3 kohdan
  ensimmäisen alakohdan
  ,
  10 artiklan 3 a kohdan, 11 a artiklan 4 kohdan, 11 b
  artiklan 2 kohdan,
  13
  artiklan
  6 a
  kohdan,
  14
  artiklan 3 kohdan
  1 a alakohdan, 12 artiklan 2 kohdan, 17 artiklan 4 kohdan
  , 39 artiklan 8
  ja 8 a
  kohdan, 55 artiklan
  2 b
  kohdan, 56 artiklan 4 kohdan, 57 artiklan
  4 kohdan, 57 artiklan 5 a
  kohdan, 58 artiklan 3 kohdan
  , 64 artiklan 5 kohdan, 65 artiklan 7 kohdan,
  70 artiklan
  3 kohdan, 71 artiklan 14 a kohdan ja 76 artiklan 1 b
  kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

6.   Edellä 6 artiklan 2 kohdan, 7 artiklan 1, 2
  ja
  3 kohdan, 9 artiklan 2 kohdan, 10 artiklan 3 kohdan,
  12
  artiklan 2 kohdan,
  17
  artiklan
  4
  kohdan,
  27
  artiklan 3 kohdan, 39 artiklan 8 kohdan, 55 artiklan
  4
  kohdan, 56 artiklan 4 kohdan, 57 artiklan
  6
  kohdan, 58 artiklan 3 kohdan
  ja
  70 artiklan
  2
  kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

6.   Edellä
  olevien
  6 artiklan 2 kohdan,
  6 artiklan 5 a kohdan,
  7 artiklan 1
  kohdan kolmannen alakohdan a alakohdan
  ,
  7 artiklan 1 kohdan neljännen alakohdan, 7 artiklan
  2
  kohdan neljännen alakohdan a alakohdan, 7 artiklan
  3 kohdan
  kolmannen ja neljännen alakohdan, 8 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan a alakohdan, 8 artiklan 4 a kohdan
  , 9 artiklan 2 kohdan
  toisen alakohdan, 10 artiklan 1 b ja 1 c alakohdan
  , 10 artiklan 3 kohdan
  ensimmäisen alakohdan
  ,
  10 artiklan 3 a kohdan, 11 a artiklan 4 kohdan, 11 b
  artiklan 2 kohdan,
  13
  artiklan
  6 a
  kohdan,
  14
  artiklan 3 kohdan
  1 a alakohdan, 12 artiklan 2 kohdan, 17 artiklan 4 kohdan
  , 39 artiklan 8
  ja 8 a
  kohdan, 55 artiklan
  2 b
  kohdan, 56 artiklan 4 kohdan, 57 artiklan
  4 kohdan, 57 artiklan 5 a
  kohdan, 58 artiklan 3 kohdan
  , 64 artiklan 5 kohdan, 65 artiklan 7 kohdan,
  70 artiklan
  3 kohdan, 71 artiklan 14 a kohdan ja 76 artiklan 1 b
  kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

Tarkistus 416

Tarkistus 416

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

75 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – johdantokappale

75 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (2) | lisätään
  liitteessä I 
  olevaan
  unionin yhdenmukaistamislainsäädännön
  luetteloon 71
  kohta seuraavasti: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(2)

lisätään
  liitteessä I 
  olevaan
  unionin yhdenmukaistamislainsäädännön
  luetteloon 71
  kohta seuraavasti:

lisätään

olevaan

luetteloon 71

| (2) | korvataan
  liitteessä I 
  olevan
  unionin yhdenmukaistamislainsäädännön
  luettelon 21
  kohta seuraavasti: |
| --- | --- |

(2)

korvataan
  liitteessä I 
  olevan
  unionin yhdenmukaistamislainsäädännön
  luettelon 21
  kohta seuraavasti:

korvataan

olevan

luettelon 21

Tarkistus 417

Tarkistus 417

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

76 artikla – 1 a kohta (uusi)

76 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Komissio laatii 1 päivään tammikuuta 2023 mennessä yhdenmukaiset perusteet tai ohjeet tehokkaille, oikeasuhteisille ja varoittaville seuraamuksille ja yksittäisille henkilöille aiheutuneiden vahinkojen korvaamiselle. |
| | Perusteiden on katettava vähintään seuraavat rikkomustyypit: |
| | — | väärien tietojen antaminen IV luvussa säädettyjen vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjen sekä 66 ja 68 artiklassa säädettyjen toimenpiteiden aikana; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Komissio laatii 1 päivään tammikuuta 2023 mennessä yhdenmukaiset perusteet tai ohjeet tehokkaille, oikeasuhteisille ja varoittaville seuraamuksille ja yksittäisille henkilöille aiheutuneiden vahinkojen korvaamiselle.

Komissio laatii 1 päivään tammikuuta 2023 mennessä yhdenmukaiset perusteet tai ohjeet tehokkaille, oikeasuhteisille ja varoittaville seuraamuksille ja yksittäisille henkilöille aiheutuneiden vahinkojen korvaamiselle.

Perusteiden on katettava vähintään seuraavat rikkomustyypit:

Perusteiden on katettava vähintään seuraavat rikkomustyypit:

—

väärien tietojen antaminen IV luvussa säädettyjen vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjen sekä 66 ja 68 artiklassa säädettyjen toimenpiteiden aikana;

väärien tietojen antaminen IV luvussa säädettyjen vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjen sekä 66 ja 68 artiklassa säädettyjen toimenpiteiden aikana;

| — | vaatimustenmukaisuuden tai markkinavalvonnan testitulosten väärentäminen; |
| --- | --- |

—

vaatimustenmukaisuuden tai markkinavalvonnan testitulosten väärentäminen;

vaatimustenmukaisuuden tai markkinavalvonnan testitulosten väärentäminen;

| — | sellaisten tietojen tai teknisten eritelmien ilmoittamatta jättäminen, jotka voisivat johtaa akun tai sen osien markkinoilta poistamiseen tai vaatimustenmukaisuusvakuutuksen epäämiseen tai peruuttamiseen. |
| --- | --- |

—

sellaisten tietojen tai teknisten eritelmien ilmoittamatta jättäminen, jotka voisivat johtaa akun tai sen osien markkinoilta poistamiseen tai vaatimustenmukaisuusvakuutuksen epäämiseen tai peruuttamiseen.

sellaisten tietojen tai teknisten eritelmien ilmoittamatta jättäminen, jotka voisivat johtaa akun tai sen osien markkinoilta poistamiseen tai vaatimustenmukaisuusvakuutuksen epäämiseen tai peruuttamiseen.

Tarkistus 418

Tarkistus 418

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

76 artikla – 1 b kohta (uusi)

76 artikla – 1 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Komissio hyväksyy 1 päivään tammikuuta 2023 mennessä 73 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla perusteet tehokkaille, oikeasuhteisille ja varoittaville seuraamuksille ja yksittäisille henkilöille aiheutuneiden vahinkojen korvaamiselle ja jotka kattavat ainakin 1 a kohdassa luetellut rikkomistyypit. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Komissio hyväksyy 1 päivään tammikuuta 2023 mennessä 73 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla perusteet tehokkaille, oikeasuhteisille ja varoittaville seuraamuksille ja yksittäisille henkilöille aiheutuneiden vahinkojen korvaamiselle ja jotka kattavat ainakin 1 a kohdassa luetellut rikkomistyypit.

Komissio hyväksyy 1 päivään tammikuuta 2023 mennessä 73 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta vahvistamalla perusteet tehokkaille, oikeasuhteisille ja varoittaville seuraamuksille ja yksittäisille henkilöille aiheutuneiden vahinkojen korvaamiselle ja jotka kattavat ainakin 1 a kohdassa luetellut rikkomistyypit.

Tarkistus 419

Tarkistus 419

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

77 artikla – 1 kohta

77 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Komissio laatii 31 päivään joulukuuta 2030 mennessä kertomuksen tämän asetuksen soveltamisesta sekä sen vaikutuksista ympäristöön ja sisämarkkinoiden toimintaan. | 1.   Komissio laatii 31 päivään joulukuuta 2030 mennessä
  ja joka viides vuosi sen jälkeen
  kertomuksen tämän asetuksen soveltamisesta sekä sen vaikutuksista ympäristöön
  , ihmisten terveyteen
  ja sisämarkkinoiden toimintaan
  ja toimittaa ja esittelee sen Euroopan parlamentille ja neuvostolle
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Komissio laatii 31 päivään joulukuuta 2030 mennessä kertomuksen tämän asetuksen soveltamisesta sekä sen vaikutuksista ympäristöön ja sisämarkkinoiden toimintaan.

1.   Komissio laatii 31 päivään joulukuuta 2030 mennessä
  ja joka viides vuosi sen jälkeen
  kertomuksen tämän asetuksen soveltamisesta sekä sen vaikutuksista ympäristöön
  , ihmisten terveyteen
  ja sisämarkkinoiden toimintaan
  ja toimittaa ja esittelee sen Euroopan parlamentille ja neuvostolle
  .

Tarkistus 420

Tarkistus 420

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

77 artikla – 2 kohta – 1 alakohta – c alakohta

77 artikla – 2 kohta – 1 alakohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (c) | 39 ja 72 artiklassa esitetyt
  hankintaketjun
  selvitysvaatimukset; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(c)

39 ja 72 artiklassa esitetyt
  hankintaketjun
  selvitysvaatimukset;

hankintaketjun

| (c) | edellä
  39 ja 72 artiklassa esitetyt
  akkujen arvoketjun
  selvitysvaatimukset; |
| --- | --- |

(c)

edellä
  39 ja 72 artiklassa esitetyt
  akkujen arvoketjun
  selvitysvaatimukset;

edellä

akkujen arvoketjun

Tarkistus 421

Tarkistus 421

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

77 artikla – 2 kohta – 1 alakohta – d a alakohta (uusi)

77 artikla – 2 kohta – 1 alakohta – d a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (d a) | edellä 45 artiklassa esitettyjä talouden toimijoiden tunnistetietoja koskevat toimenpiteet; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(d a)

(d a)

edellä 45 artiklassa esitettyjä talouden toimijoiden tunnistetietoja koskevat toimenpiteet;

edellä 45 artiklassa esitettyjä talouden toimijoiden tunnistetietoja koskevat toimenpiteet;

Tarkistus 422

Tarkistus 422

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

77 artikla – 2 kohta – 1 alakohta – d b alakohta (uusi)

77 artikla – 2 kohta – 1 alakohta – d b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (d b) | rikkomukset ja 76 artiklassa säädettyjen seuraamusten tehokkuus, oikeasuhteisuus ja varoittavuus; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(d b)

(d b)

rikkomukset ja 76 artiklassa säädettyjen seuraamusten tehokkuus, oikeasuhteisuus ja varoittavuus;

rikkomukset ja 76 artiklassa säädettyjen seuraamusten tehokkuus, oikeasuhteisuus ja varoittavuus;

Tarkistus 423

Tarkistus 423

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

77 artikla – 2 kohta – 1 alakohta – d c alakohta (uusi)

77 artikla – 2 kohta – 1 alakohta – d c alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (d c) | analyysi tämän asetuksen vaikutuksesta akkualan kilpailukykyyn ja investointeihin sekä hallinnollisesta rasitteesta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(d c)

(d c)

analyysi tämän asetuksen vaikutuksesta akkualan kilpailukykyyn ja investointeihin sekä hallinnollisesta rasitteesta.

analyysi tämän asetuksen vaikutuksesta akkualan kilpailukykyyn ja investointeihin sekä hallinnollisesta rasitteesta.

Tarkistus 424

Tarkistus 424

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

77 artikla – 2 kohta – 2 alakohta

77 artikla – 2 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Kertomukseen liitetään tarvittaessa lainsäädäntöehdotus tämän asetuksen asiaankuuluvien säännösten muuttamiseksi. | Edellä 1 kohdassa tarkoitettuun
  kertomukseen liitetään tarvittaessa lainsäädäntöehdotus tämän asetuksen asiaankuuluvien säännösten muuttamiseksi. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Kertomukseen liitetään tarvittaessa lainsäädäntöehdotus tämän asetuksen asiaankuuluvien säännösten muuttamiseksi.

Edellä 1 kohdassa tarkoitettuun
  kertomukseen liitetään tarvittaessa lainsäädäntöehdotus tämän asetuksen asiaankuuluvien säännösten muuttamiseksi.

Edellä 1 kohdassa tarkoitettuun

Tarkistus 425

Tarkistus 425

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

79 artikla – 2 kohta

79 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Sitä sovelletaan
  1
   päivästä
  tammikuuta 2022
  . | Sitä sovelletaan ... päivästä
  ...kuuta ... [6 kuukauden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta]
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Sitä sovelletaan
  1
   päivästä
  tammikuuta 2022
  .

1

tammikuuta 2022

Sitä sovelletaan ... päivästä
  ...kuuta ... [6 kuukauden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta]
  .

...kuuta ... [6 kuukauden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta]

Tarkistus 426

Tarkistus 426

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite I – taulukko – 2 a rivi (uusi)

Liite I – taulukko – 2 a rivi (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2 a. | Lyijy |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 a.

2 a.

Lyijy

Irtoakut, riippumatta siitä, sisältyvätkö ne laitteisiin, eivät saa sisältää yli 0,01 :tä painoprosenttia lyijyä (lyijymetallina ilmaistuna).

Irtoakut, riippumatta siitä, sisältyvätkö ne laitteisiin, eivät saa sisältää yli 0,01 :tä painoprosenttia lyijyä (lyijymetallina ilmaistuna).

CAS-nro 7439-92-1

CAS-nro 7439-92-1

EY-nro 231-100-4 ja sen yhdisteet

EY-nro 231-100-4 ja sen yhdisteet

Tarkistus 427

Tarkistus 427

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite II – 1 alakohta – 1 kohta – c a alakohta (uusi)

Liite II – 1 alakohta – 1 kohta – c a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (c a) | ”tietojen laatuluokituksella” data-aineiston laatukriteerien semikvantitatiivista arviointia, joka perustuu tekniseen edustavuuteen, maantieteelliseen edustavuuteen, ajankohtaan liittyvään edustavuuteen sekä täsmällisyyteen. Tiedon laatua on pidettävä dokumentoidun data-aineiston laatuna. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(c a)

(c a)

”tietojen laatuluokituksella” data-aineiston laatukriteerien semikvantitatiivista arviointia, joka perustuu tekniseen edustavuuteen, maantieteelliseen edustavuuteen, ajankohtaan liittyvään edustavuuteen sekä täsmällisyyteen. Tiedon laatua on pidettävä dokumentoidun data-aineiston laatuna.

”tietojen laatuluokituksella” data-aineiston laatukriteerien semikvantitatiivista arviointia, joka perustuu tekniseen edustavuuteen, maantieteelliseen edustavuuteen, ajankohtaan liittyvään edustavuuteen sekä täsmällisyyteen. Tiedon laatua on pidettävä dokumentoidun data-aineiston laatuna.

Tarkistus 428

Tarkistus 428

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite II – 2 kohta – 2 alakohta

Liite II – 2 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Tämän asetuksen 7 artiklassa tarkoitettujen yhdenmukaistettujen laskentasääntöjen on perustuttava tässä liitteessä esitettyihin keskeisiin osatekijöihin, oltava linjassa ympäristöjalanjälkeä koskevan Euroopan komission menetelmän (PEF-menetelmä) viimeisimmän version (80) ja asianmukaisten tuotteen ympäristöjalanjälkeä koskevien tuoteryhmäsääntöjen (PEFCR-säännöt (81)) kanssa ja vastattava kansainvälisiä sopimuksia ja teknistä ja tieteellistä kehitysastetta elinkaariarvioinnin alalla (82). | Tämän asetuksen 7 artiklassa tarkoitettujen yhdenmukaistettujen laskentasääntöjen on perustuttava tässä liitteessä esitettyihin keskeisiin osatekijöihin, oltava linjassa ympäristöjalanjälkeä koskevan Euroopan komission menetelmän (PEF-menetelmä) viimeisimmän version (80) ja asianmukaisten tuotteen ympäristöjalanjälkeä koskevien tuoteryhmäsääntöjen (PEFCR-säännöt (81)) kanssa ja vastattava kansainvälisiä sopimuksia ja teknistä ja tieteellistä kehitysastetta elinkaariarvioinnin alalla (82).
  PEF-menetelmien ja asiaankuuluvien PEFCR-sääntöjen kehittämisen ja päivittämisen on oltava avointa ja läpinäkyvää ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden, tiedeyhteisön ja muiden asianosaisten on oltava niissä asiaankuuluvasti edustettuina. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Tämän asetuksen 7 artiklassa tarkoitettujen yhdenmukaistettujen laskentasääntöjen on perustuttava tässä liitteessä esitettyihin keskeisiin osatekijöihin, oltava linjassa ympäristöjalanjälkeä koskevan Euroopan komission menetelmän (PEF-menetelmä) viimeisimmän version (80) ja asianmukaisten tuotteen ympäristöjalanjälkeä koskevien tuoteryhmäsääntöjen (PEFCR-säännöt (81)) kanssa ja vastattava kansainvälisiä sopimuksia ja teknistä ja tieteellistä kehitysastetta elinkaariarvioinnin alalla (82).

80

81

82

Tämän asetuksen 7 artiklassa tarkoitettujen yhdenmukaistettujen laskentasääntöjen on perustuttava tässä liitteessä esitettyihin keskeisiin osatekijöihin, oltava linjassa ympäristöjalanjälkeä koskevan Euroopan komission menetelmän (PEF-menetelmä) viimeisimmän version (80) ja asianmukaisten tuotteen ympäristöjalanjälkeä koskevien tuoteryhmäsääntöjen (PEFCR-säännöt (81)) kanssa ja vastattava kansainvälisiä sopimuksia ja teknistä ja tieteellistä kehitysastetta elinkaariarvioinnin alalla (82).
  PEF-menetelmien ja asiaankuuluvien PEFCR-sääntöjen kehittämisen ja päivittämisen on oltava avointa ja läpinäkyvää ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden, tiedeyhteisön ja muiden asianosaisten on oltava niissä asiaankuuluvasti edustettuina.

80

81

82

PEF-menetelmien ja asiaankuuluvien PEFCR-sääntöjen kehittämisen ja päivittämisen on oltava avointa ja läpinäkyvää ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden, tiedeyhteisön ja muiden asianosaisten on oltava niissä asiaankuuluvasti edustettuina.

Tarkistus 429

Tarkistus 429

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite II – 2 a kohta (uusi)

Liite II – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a. | Energian käyttö ja laskenta |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 a.

2 a.

Energian käyttö ja laskenta

Laskettaessa 4 kohdassa luetelluissa akun eri elinkaarivaiheissa ja prosesseissa käytetyn energian hiili-intensiteettiä on käytettävä sen maan keskimääräisiä hiilipäästöjä koskevia tietoja, jossa toimi tai prosessi toteutui. Alhaisempia päästökertoimia voidaan käyttää vain, jos talouden toimija pystyy luotettavasti osoittamaan, että alue, jossa tietty toimi toteutui ja jolta toimitettiin energiaa talouden toimijalle tai tämän yksittäisille prosesseille tai energiantoimituksia varten, on vähemmän hiili-intensiivinen kuin maa keskimäärin. Tämä on osoitettava todisteella siitä, että energiaa tuodaan kyseiseltä alueelta ja että se on vähemmän hiili-intensiivinen, tai suoralla yhteydellä uusiutuvaan tai vähähiilisempään energialähteeseen tai sopimuksella, joka osoittaa ajallisen ja maantieteellisen yhteyden energian toimituksen ja talouden toimijan energian käytön välillä, ja tämä on todennettava kolmannen osapuolen todennuslausunnolla.

Laskettaessa 4 kohdassa luetelluissa akun eri elinkaarivaiheissa ja prosesseissa käytetyn energian hiili-intensiteettiä on käytettävä sen maan keskimääräisiä hiilipäästöjä koskevia tietoja, jossa toimi tai prosessi toteutui. Alhaisempia päästökertoimia voidaan käyttää vain, jos talouden toimija pystyy luotettavasti osoittamaan, että alue, jossa tietty toimi toteutui ja jolta toimitettiin energiaa talouden toimijalle tai tämän yksittäisille prosesseille tai energiantoimituksia varten, on vähemmän hiili-intensiivinen kuin maa keskimäärin. Tämä on osoitettava todisteella siitä, että energiaa tuodaan kyseiseltä alueelta ja että se on vähemmän hiili-intensiivinen, tai suoralla yhteydellä uusiutuvaan tai vähähiilisempään energialähteeseen tai sopimuksella, joka osoittaa ajallisen ja maantieteellisen yhteyden energian toimituksen ja talouden toimijan energian käytön välillä, ja tämä on todennettava kolmannen osapuolen todennuslausunnolla.

Tarkistus 430

Tarkistus 430

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite II – 4 alakohta – 1 kohta – taulukko – 2 rivi

Liite II – 4 alakohta – 1 kohta – taulukko – 2 rivi

| Komission teksti |
| --- |
| Raaka-aineiden hankinta ja esikäsittely | Sisältää kaivannan ja esikäsittelyn akkukennojen ja akkujen komponenttien (
  aktiiviset materiaalit
  , erotin, elektrolyytti, kotelointi, aktiiviset ja passiiviset akkukomponentit) ja sähkö-/elektroniikkakomponenttien valmistukseen saakka. |

Komission teksti

Komission teksti

Raaka-aineiden hankinta ja esikäsittely

Sisältää kaivannan ja esikäsittelyn akkukennojen ja akkujen komponenttien (
  aktiiviset materiaalit
  , erotin, elektrolyytti, kotelointi, aktiiviset ja passiiviset akkukomponentit) ja sähkö-/elektroniikkakomponenttien valmistukseen saakka.

aktiiviset materiaalit

| Tarkistus |
| --- |
| Raaka-aineiden hankinta ja esikäsittely | Sisältää
  kaikkien raaka-aineiden ja aktiivimateriaalien
  kaivannan ja
  muun asiaankuuluvan hankinnan,
  esikäsittelyn
  ja kuljetuksen
  akkukennojen ja akkujen komponenttien (
  aktiivimateriaalit
  , erotin, elektrolyytti, kotelointi, aktiiviset ja passiiviset akkukomponentit) ja sähkö-/elektroniikkakomponenttien valmistukseen saakka. |

Tarkistus

Tarkistus

Raaka-aineiden hankinta ja esikäsittely

Sisältää
  kaikkien raaka-aineiden ja aktiivimateriaalien
  kaivannan ja
  muun asiaankuuluvan hankinnan,
  esikäsittelyn
  ja kuljetuksen
  akkukennojen ja akkujen komponenttien (
  aktiivimateriaalit
  , erotin, elektrolyytti, kotelointi, aktiiviset ja passiiviset akkukomponentit) ja sähkö-/elektroniikkakomponenttien valmistukseen saakka.

kaikkien raaka-aineiden ja aktiivimateriaalien

muun asiaankuuluvan hankinnan,

ja kuljetuksen

aktiivimateriaalit

Tarkistus 431

Tarkistus 431

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite II – 4 kohta – 3 alakohta

Liite II – 4 kohta – 3 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Käyttövaihe
  olisi jätettävä
  elinkaarenaikaista hiilijalanjälkeä koskevien laskelmien ulkopuolelle
  , koska se ei ole valmistajien suorassa vaikutusvallassa, ellei kyetä osoittamaan
  , että
  akkuvalmistajien suunnitteluvaiheessa tekemät valinnat voivat merkityksellisesti vaikuttaa tämän vaiheen
  hiilijalanjälkivaikutuksiin. | Käyttövaihe
  voidaan jättää
  elinkaarenaikaista hiilijalanjälkeä koskevien laskelmien ulkopuolelle
  vain silloin, kun valmistajat voivat luotettavasti osoittaa
  , että
  suunnitteluvalinnat vaikuttavat
  hiilijalanjälkivaikutuksiin
  vain merkityksettömällä tavalla
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Käyttövaihe
  olisi jätettävä
  elinkaarenaikaista hiilijalanjälkeä koskevien laskelmien ulkopuolelle
  , koska se ei ole valmistajien suorassa vaikutusvallassa, ellei kyetä osoittamaan
  , että
  akkuvalmistajien suunnitteluvaiheessa tekemät valinnat voivat merkityksellisesti vaikuttaa tämän vaiheen
  hiilijalanjälkivaikutuksiin.

olisi jätettävä

, koska se ei ole valmistajien suorassa vaikutusvallassa, ellei kyetä osoittamaan

akkuvalmistajien suunnitteluvaiheessa tekemät valinnat voivat merkityksellisesti vaikuttaa tämän vaiheen

Käyttövaihe
  voidaan jättää
  elinkaarenaikaista hiilijalanjälkeä koskevien laskelmien ulkopuolelle
  vain silloin, kun valmistajat voivat luotettavasti osoittaa
  , että
  suunnitteluvalinnat vaikuttavat
  hiilijalanjälkivaikutuksiin
  vain merkityksettömällä tavalla
  .

voidaan jättää

vain silloin, kun valmistajat voivat luotettavasti osoittaa

suunnitteluvalinnat vaikuttavat

vain merkityksettömällä tavalla

Tarkistus 432

Tarkistus 432

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite II – 5 kohta – 2 alakohta

Liite II – 5 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Erityisesti
  kaikessa
  akun anodiin, katodiin, elektrolyyttiin, erottimeen ja kennokotelointiin
  liittyvässä toimintotiedossa
  on viitattava tietyssä tuotantolaitoksessa valmistettuun tiettyyn akkumalliin (eli
  oletusarvoista toimintotietoa
  ei saa käyttää). Akkukohtaisia toimintotietoja on käytettävä yhdistettynä vastaaviin tuotteiden ilmastojalanjälkilaskennan (PEF) periaatteiden mukaisiin johdannaisdata-aineistoihin. | Erityisesti
  kaikissa
  akun
  raaka-aineisiin,
  anodiin, katodiin, elektrolyyttiin, erottimeen ja kennokotelointiin
  liittyvissä toimintotiedoissa
  on viitattava tietyssä tuotantolaitoksessa valmistettuun tiettyyn akkumalliin (eli
  oletusarvoisia toimintotietoja
  ei saa käyttää). Akkukohtaisia toimintotietoja on käytettävä yhdistettynä vastaaviin tuotteiden ilmastojalanjälkilaskennan (PEF) periaatteiden mukaisiin johdannaisdata-aineistoihin. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Erityisesti
  kaikessa
  akun anodiin, katodiin, elektrolyyttiin, erottimeen ja kennokotelointiin
  liittyvässä toimintotiedossa
  on viitattava tietyssä tuotantolaitoksessa valmistettuun tiettyyn akkumalliin (eli
  oletusarvoista toimintotietoa
  ei saa käyttää). Akkukohtaisia toimintotietoja on käytettävä yhdistettynä vastaaviin tuotteiden ilmastojalanjälkilaskennan (PEF) periaatteiden mukaisiin johdannaisdata-aineistoihin.

kaikessa

liittyvässä toimintotiedossa

oletusarvoista toimintotietoa

Erityisesti
  kaikissa
  akun
  raaka-aineisiin,
  anodiin, katodiin, elektrolyyttiin, erottimeen ja kennokotelointiin
  liittyvissä toimintotiedoissa
  on viitattava tietyssä tuotantolaitoksessa valmistettuun tiettyyn akkumalliin (eli
  oletusarvoisia toimintotietoja
  ei saa käyttää). Akkukohtaisia toimintotietoja on käytettävä yhdistettynä vastaaviin tuotteiden ilmastojalanjälkilaskennan (PEF) periaatteiden mukaisiin johdannaisdata-aineistoihin.

kaikissa

raaka-aineisiin,

liittyvissä toimintotiedoissa

oletusarvoisia toimintotietoja

Tarkistus 433

Tarkistus 433

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite II – 5 alakohta – 5 kohta – 1 luetelmakohta

Liite II – 5 alakohta – 5 kohta – 1 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | raaka-aineiden
  hankinta-
  ja esikäsittelyvaihe, |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

raaka-aineiden
  hankinta-
  ja esikäsittelyvaihe,

hankinta-

| — | raaka-aineiden
  hankintavaihe, mukaan lukien kuljetus,
  ja esikäsittelyvaihe, |
| --- | --- |

—

raaka-aineiden
  hankintavaihe, mukaan lukien kuljetus,
  ja esikäsittelyvaihe,

hankintavaihe, mukaan lukien kuljetus,

Tarkistus 434

Tarkistus 434

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite II – 8 kohta – 1 alakohta

Liite II – 8 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Akkujen hiilijalanjälki-ilmoitusten arvojen jakautumisesta EU:n sisämarkkinoilla riippuen määritetään markkinaerottautumisen mahdollistamiseksi tarkoituksenmukainen määrä luokkia niin, että luokka A on paras luokka, jossa elinkaarenaikainen hiilijalanjälki on pienin. | Akkujen hiilijalanjälki-ilmoitusten arvojen
  ja tietojen laatuluokitusten
  jakautumisesta EU:n sisämarkkinoilla riippuen määritetään markkinaerottautumisen mahdollistamiseksi tarkoituksenmukainen määrä luokkia niin, että luokka A on paras luokka, jossa elinkaarenaikainen hiilijalanjälki on pienin. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Akkujen hiilijalanjälki-ilmoitusten arvojen jakautumisesta EU:n sisämarkkinoilla riippuen määritetään markkinaerottautumisen mahdollistamiseksi tarkoituksenmukainen määrä luokkia niin, että luokka A on paras luokka, jossa elinkaarenaikainen hiilijalanjälki on pienin.

Akkujen hiilijalanjälki-ilmoitusten arvojen
  ja tietojen laatuluokitusten
  jakautumisesta EU:n sisämarkkinoilla riippuen määritetään markkinaerottautumisen mahdollistamiseksi tarkoituksenmukainen määrä luokkia niin, että luokka A on paras luokka, jossa elinkaarenaikainen hiilijalanjälki on pienin.

ja tietojen laatuluokitusten

Tarkistus 435

Tarkistus 435

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite III – otsikko

Liite III – otsikko

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Yleiskäyttöisten
  irtoakkujen sähkökemiallisen suorituskyvyn ja keston muuttujat | Irtoakkujen sähkökemiallisen suorituskyvyn ja keston muuttujat |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Yleiskäyttöisten
  irtoakkujen sähkökemiallisen suorituskyvyn ja keston muuttujat

Yleiskäyttöisten

Irtoakkujen sähkökemiallisen suorituskyvyn ja keston muuttujat

Tarkistus 436

Tarkistus 436

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite III – 1 kohta

Liite III – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1. | Akun kapasiteetti eli sähkövaraus, joka akusta voidaan saada
  tietyissä
  olosuhteissa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.

Akun kapasiteetti eli sähkövaraus, joka akusta voidaan saada
  tietyissä
  olosuhteissa.

tietyissä

| 1. | Akun kapasiteetti eli sähkövaraus, joka akusta voidaan saada
  todellisissa
  olosuhteissa. |
| --- | --- |

1.

Akun kapasiteetti eli sähkövaraus, joka akusta voidaan saada
  todellisissa
  olosuhteissa.

todellisissa

Tarkistus 437

Tarkistus 437

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite III – 3 kohta

Liite III – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3. | Säilyvyysaika (suorituskyky viivästyneessä käytössä) eli keskimääräisen vähimmäiskeston suhteellinen väheneminen määrätyn ajan kuluttua ja tietyissä olosuhteissa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.

Säilyvyysaika (suorituskyky viivästyneessä käytössä) eli keskimääräisen vähimmäiskeston suhteellinen väheneminen määrätyn ajan kuluttua ja tietyissä olosuhteissa.

| 3. | Säilyvyysaika (suorituskyky viivästyneessä käytössä) eli keskimääräisen vähimmäiskeston suhteellinen väheneminen määrätyn ajan kuluttua ja tietyissä olosuhteissa
  käyttäen viitearvona alun perin mitattua kapasiteettia
  . |
| --- | --- |

3.

Säilyvyysaika (suorituskyky viivästyneessä käytössä) eli keskimääräisen vähimmäiskeston suhteellinen väheneminen määrätyn ajan kuluttua ja tietyissä olosuhteissa
  käyttäen viitearvona alun perin mitattua kapasiteettia
  .

käyttäen viitearvona alun perin mitattua kapasiteettia

Tarkistus 438

Tarkistus 438

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite IV – otsikko

Liite IV – otsikko

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Ladattavien
  teollisuusakkujen ja sähköajoneuvoakkujen sähkökemiallisen suorituskyvyn ja keston vaatimukset | Kevyiden kulkuneuvojen akkujen,
  teollisuusakkujen ja sähköajoneuvoakkujen sähkökemiallisen suorituskyvyn ja keston vaatimukset |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Ladattavien
  teollisuusakkujen ja sähköajoneuvoakkujen sähkökemiallisen suorituskyvyn ja keston vaatimukset

Ladattavien

Kevyiden kulkuneuvojen akkujen,
  teollisuusakkujen ja sähköajoneuvoakkujen sähkökemiallisen suorituskyvyn ja keston vaatimukset

Kevyiden kulkuneuvojen akkujen,

Tarkistus 439

Tarkistus 439

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite IV – A osa – 1 kohta – 3 alakohta

Liite IV – A osa – 1 kohta – 3 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3. | Sisäinen resistanssi (ohmeina Ω)
  ja
  sisäisen resistanssin kasvu (prosentteina). |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.

Sisäinen resistanssi (ohmeina Ω)
  ja
  sisäisen resistanssin kasvu (prosentteina).

ja

| 3. | Sisäinen resistanssi (ohmeina Ω), sisäisen resistanssin kasvu (prosentteina
  ) ja sähkökemiallinen impedanssi (ohmeina Ω
  ). |
| --- | --- |

3.

Sisäinen resistanssi (ohmeina Ω), sisäisen resistanssin kasvu (prosentteina
  ) ja sähkökemiallinen impedanssi (ohmeina Ω
  ).

) ja sähkökemiallinen impedanssi (ohmeina Ω

Tarkistus 440

Tarkistus 440

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite IV – A osa – 1 kohta – 5 alakohta

Liite IV – A osa – 1 kohta – 5 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5. | Tieto odotetusta käyttöiästä olosuhteissa
  , joihin akut on suunniteltu. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5.

Tieto odotetusta käyttöiästä olosuhteissa
  , joihin akut on suunniteltu.

Tieto odotetusta käyttöiästä olosuhteissa

| 5. | Odotettu käyttöikä vertailuolosuhteissa
  , joihin akut on suunniteltu
  syklien ja kalenterivuosien osalta
  . |
| --- | --- |

5.

Odotettu käyttöikä vertailuolosuhteissa
  , joihin akut on suunniteltu
  syklien ja kalenterivuosien osalta
  .

Odotettu käyttöikä vertailuolosuhteissa

syklien ja kalenterivuosien osalta

Tarkistus 441

Tarkistus 441

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite IV – A osa – 1 kohta – 5 a alakohta (uusi)

Liite IV – A osa – 1 kohta – 5 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 5 a. | Itsepurkaus. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5 a.

5 a.

Itsepurkaus.

Tarkistus 442

Tarkistus 442

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite IV – A osa – 2 kohta

Liite IV – A osa – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| ”Nimelliskapasiteetilla” tarkoitetaan ampeerituntien (Ah) kokonaismäärää, joka täysin ladatusta akusta saadaan tietyissä
  olosuhteissa
  . | ”Nimelliskapasiteetilla” tarkoitetaan ampeerituntien (Ah) kokonaismäärää, joka täysin ladatusta akusta saadaan tietyissä
  vertailuolosuhteissa
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

”Nimelliskapasiteetilla” tarkoitetaan ampeerituntien (Ah) kokonaismäärää, joka täysin ladatusta akusta saadaan tietyissä
  olosuhteissa
  .

olosuhteissa

”Nimelliskapasiteetilla” tarkoitetaan ampeerituntien (Ah) kokonaismäärää, joka täysin ladatusta akusta saadaan tietyissä
  vertailuolosuhteissa
  .

vertailuolosuhteissa

Tarkistus 443

Tarkistus 443

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite IV – A osa – 3 kohta

Liite IV – A osa – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| ”Kapasiteettihäviöllä” tarkoitetaan ajan mittaan käytössä tapahtuvaa heikennystä akun kyvyssä vapauttaa varausta nimellisjännitteellä verrattuna
  valmistajan ilmoittamaan
  alkuperäiseen nimelliskapasiteettiin. | ”Kapasiteettihäviöllä” tarkoitetaan ajan mittaan käytössä tapahtuvaa heikennystä akun kyvyssä vapauttaa varausta nimellisjännitteellä verrattuna alkuperäiseen nimelliskapasiteettiin. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

”Kapasiteettihäviöllä” tarkoitetaan ajan mittaan käytössä tapahtuvaa heikennystä akun kyvyssä vapauttaa varausta nimellisjännitteellä verrattuna
  valmistajan ilmoittamaan
  alkuperäiseen nimelliskapasiteettiin.

valmistajan ilmoittamaan

”Kapasiteettihäviöllä” tarkoitetaan ajan mittaan käytössä tapahtuvaa heikennystä akun kyvyssä vapauttaa varausta nimellisjännitteellä verrattuna alkuperäiseen nimelliskapasiteettiin.

Tarkistus 444

Tarkistus 444

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite IV – A osa – 4 kohta

Liite IV – A osa – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| ”Teholla” tarkoitetaan energiamäärää, joka akusta saadaan tietyn ajanjakson ajan. | ”Teholla” tarkoitetaan energiamäärää, joka akusta saadaan tietyn ajanjakson ajan
  vertailuolosuhteissa
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

”Teholla” tarkoitetaan energiamäärää, joka akusta saadaan tietyn ajanjakson ajan.

”Teholla” tarkoitetaan energiamäärää, joka akusta saadaan tietyn ajanjakson ajan
  vertailuolosuhteissa
  .

vertailuolosuhteissa

Tarkistus 445

Tarkistus 445

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite IV – A osa – 6 kohta

Liite IV – A osa – 6 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| ”Sisäisellä resistanssilla” tarkoitetaan virran kulun vastusta kennossa tai akussa, eli sähköisen resistanssin ja ionien resistanssin summaa efektiivisessä kokonaisresistanssissa, induktiiviset/kapasitiiviset ominaisuudet mukaan luettuina. | ”Sisäisellä resistanssilla” tarkoitetaan virran kulun vastusta kennossa tai akussa
  vertailuolosuhteissa
  , eli sähköisen resistanssin ja ionien resistanssin summaa efektiivisessä kokonaisresistanssissa, induktiiviset/kapasitiiviset ominaisuudet mukaan luettuina. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

”Sisäisellä resistanssilla” tarkoitetaan virran kulun vastusta kennossa tai akussa, eli sähköisen resistanssin ja ionien resistanssin summaa efektiivisessä kokonaisresistanssissa, induktiiviset/kapasitiiviset ominaisuudet mukaan luettuina.

”Sisäisellä resistanssilla” tarkoitetaan virran kulun vastusta kennossa tai akussa
  vertailuolosuhteissa
  , eli sähköisen resistanssin ja ionien resistanssin summaa efektiivisessä kokonaisresistanssissa, induktiiviset/kapasitiiviset ominaisuudet mukaan luettuina.

vertailuolosuhteissa

Tarkistus 446

Tarkistus 446

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite IV – A osa – 7 a kohta (uusi)

Liite IV – A osa – 7 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | ”Itsepurkauksella” tarkoitetaan varastoituneen sähkövarauksen vähenemistä, kun akun elektrodeja ei ole kytketty, esimerkiksi kun akku on varastoitu tai sitä ei käytetä pitkään aikaan, esimerkiksi 48 tuntiin, 168 tuntiin, 720 tuntiin, jolloin akun lataus vähenee asteittain ajan mittaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

”Itsepurkauksella” tarkoitetaan varastoituneen sähkövarauksen vähenemistä, kun akun elektrodeja ei ole kytketty, esimerkiksi kun akku on varastoitu tai sitä ei käytetä pitkään aikaan, esimerkiksi 48 tuntiin, 168 tuntiin, 720 tuntiin, jolloin akun lataus vähenee asteittain ajan mittaan.

”Itsepurkauksella” tarkoitetaan varastoituneen sähkövarauksen vähenemistä, kun akun elektrodeja ei ole kytketty, esimerkiksi kun akku on varastoitu tai sitä ei käytetä pitkään aikaan, esimerkiksi 48 tuntiin, 168 tuntiin, 720 tuntiin, jolloin akun lataus vähenee asteittain ajan mittaan.

Tarkistus 447

Tarkistus 447

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite V – 6 kohta – johdantokappale

Liite V – 6 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 6. | Lämpöpropagaatio |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

6.

Lämpöpropagaatio

| 6. | Lämpöpropagaatiosuojaus |
| --- | --- |

6.

Lämpöpropagaatiosuojaus

Tarkistus 448

Tarkistus 448

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite V – 7 kohta – 1 alakohta

Liite V – 7 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 7. | Suojaus mekaanisilta vaurioilta
  (iskunkestävyys) |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

7.

Suojaus mekaanisilta vaurioilta
  (iskunkestävyys)

(iskunkestävyys)

| 7. | Suojaus mekaanisilta vaurioilta |
| --- | --- |

7.

Suojaus mekaanisilta vaurioilta

Näillä testeillä simuloidaan yhtä tai useampaa tilannetta, jossa akku tahattomasti
  putoaa tai siihen kohdistuu kova isku
  akun ollessa edelleen käyttötarkoituksensa mukaisessa käytössä. Simulaatioasetelman olisi kuvastettava todellisia käyttötilanteita.

putoaa tai siihen kohdistuu kova isku

Näillä testeillä simuloidaan yhtä tai useampaa tilannetta, jossa akku tahattomasti
  altistuu mekaaniselle rasitukselle
  akun ollessa edelleen käyttötarkoituksensa mukaisessa käytössä. Simulaatioasetelman olisi kuvastettava todellisia käyttötilanteita.

altistuu mekaaniselle rasitukselle

Tarkistus 449

Tarkistus 449

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite V – 9 a kohta (uusi)

Liite V – 9 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 9 a. | Palotesti |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

9 a.

9 a.

Palotesti

Palotestin tarkoituksena on altistaa akku tulipalolle ja arvioida räjähdysvaaraa. Vapautuvan energian määrä on tärkeä turvallisuusindikaattori.

Palotestin tarkoituksena on altistaa akku tulipalolle ja arvioida räjähdysvaaraa. Vapautuvan energian määrä on tärkeä turvallisuusindikaattori.

Tarkistus 450

Tarkistus 450

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite V – 9 b kohta (uusi)

Liite V – 9 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 9 b. | Kaasupäästöt – vaarallisten aineiden mittaukset |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

9 b.

9 b.

Kaasupäästöt – vaarallisten aineiden mittaukset

Akut voivat sisältää merkittäviä määriä mahdollisesti vaarallisia aineita, esimerkiksi helposti syttyviä elektrolyyttejä sekä syövyttäviä ja myrkyllisiä komponentteja. Jos akku altistetaan tietyille olosuhteille, sen eheys voi vaarantua ja siitä voi vapautua vaarallisia kaasuja. Siksi virheellistä ja väärää käyttöä simuloivissa testeissä on tärkeää tunnistaa akusta vapautuvia aineita ja määritellä niiden määriä.

Akut voivat sisältää merkittäviä määriä mahdollisesti vaarallisia aineita, esimerkiksi helposti syttyviä elektrolyyttejä sekä syövyttäviä ja myrkyllisiä komponentteja. Jos akku altistetaan tietyille olosuhteille, sen eheys voi vaarantua ja siitä voi vapautua vaarallisia kaasuja. Siksi virheellistä ja väärää käyttöä simuloivissa testeissä on tärkeää tunnistaa akusta vapautuvia aineita ja määritellä niiden määriä.

Tarkistus 451

Tarkistus 451

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite VI – A osa – 1 kohta – 5 alakohta

Liite VI – A osa – 1 kohta – 5 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5. | markkinoille saattamisen ajankohta, |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5.

5.

markkinoille saattamisen ajankohta,

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 452

Tarkistus 452

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite VI – A osa – 1 kohta – 5 a alakohta (uusi)

Liite VI – A osa – 1 kohta – 5 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 5 a. | akun paino, |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5 a.

5 a.

akun paino,

Tarkistus 453

Tarkistus 453

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite VI – A osa – 1 kohta – 7 alakohta

Liite VI – A osa – 1 kohta – 7 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 7. | akun sisältämät vaaralliset aineet, muut kuin elohopea, kadmium ja lyijy, |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

7.

akun sisältämät vaaralliset aineet, muut kuin elohopea, kadmium ja lyijy,

| 7. | akun sisältämät vaaralliset aineet,
  joiden pitoisuus on yli 0,1  painoprosenttia,
  muut kuin elohopea, kadmium ja lyijy, |
| --- | --- |

7.

akun sisältämät vaaralliset aineet,
  joiden pitoisuus on yli 0,1  painoprosenttia,
  muut kuin elohopea, kadmium ja lyijy,

joiden pitoisuus on yli 0,1  painoprosenttia,

Tarkistus 454

Tarkistus 454

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite VI – A osa – 1 kohta – 8 alakohta

Liite VI – A osa – 1 kohta – 8 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 8. | akun sisältämät kriittiset raaka-aineet. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

8.

8.

akun sisältämät kriittiset raaka-aineet.

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 455

Tarkistus 455

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite VI – A a osa (uusi)

Liite VI – A a osa (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | A a | QR-koodia käyttäen saatavilla olevat lisätiedot akuista |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

A a

A a

QR-koodia käyttäen saatavilla olevat lisätiedot akuista

| 1. | Markkinoille saattamisen ajankohta. |
| --- | --- |

1.

1.

Markkinoille saattamisen ajankohta.

| 2. | Akun sisältämät kriittiset raaka-aineet, joiden pitoisuus on yli 0,1  painoprosenttia. |
| --- | --- |

2.

2.

Akun sisältämät kriittiset raaka-aineet, joiden pitoisuus on yli 0,1  painoprosenttia.

| 3. | Tiedot sähköenergian, muiden energiamuotojen ja tarvittaessa muiden olennaisten resurssien kulutuksesta käytön aikana. |
| --- | --- |

3.

3.

Tiedot sähköenergian, muiden energiamuotojen ja tarvittaessa muiden olennaisten resurssien kulutuksesta käytön aikana.

Tarkistus 456

Tarkistus 456

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite VI – C osa – 1 kohta

Liite VI – C osa – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| QR-koodin on oltava
  100 % mustaa
  ja kooltaan sellainen, että se on luettavissa yleisesti saatavilla olevilla QR-lukijoilla, jollaisia löytyy esimerkiksi älypuhelimista. | QR-koodin
  värin
  on oltava
  sellainen, että sen ja sen taustan välinen kontrasti on suuri,
  ja kooltaan sellainen, että se on luettavissa yleisesti saatavilla olevilla QR-lukijoilla, jollaisia löytyy esimerkiksi älypuhelimista. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

QR-koodin on oltava
  100 % mustaa
  ja kooltaan sellainen, että se on luettavissa yleisesti saatavilla olevilla QR-lukijoilla, jollaisia löytyy esimerkiksi älypuhelimista.

100 % mustaa

QR-koodin
  värin
  on oltava
  sellainen, että sen ja sen taustan välinen kontrasti on suuri,
  ja kooltaan sellainen, että se on luettavissa yleisesti saatavilla olevilla QR-lukijoilla, jollaisia löytyy esimerkiksi älypuhelimista.

värin

sellainen, että sen ja sen taustan välinen kontrasti on suuri,

Tarkistus 457

Tarkistus 457

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite VIII – A osa – 1 alakohta – 1 kohta

Liite VIII – A osa – 1 alakohta – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Sisäinen tuotannonvalvonta on vaatimustenmukaisuuden arviointimenettely, jossa valmistaja täyttää 2, 3 ja 4 kohdassa säädetyt velvoitteet sekä varmistaa ja vakuuttaa, että akku täyttää 6, 9,
  10,
  11
  , 12
  , 13 ja 14 artiklan sovellettavat vaatimukset. | Sisäinen tuotannonvalvonta on vaatimustenmukaisuuden arviointimenettely, jossa valmistaja täyttää 2, 3 ja 4 kohdassa säädetyt velvoitteet sekä varmistaa ja vakuuttaa, että akku täyttää 6, 9, 11, 13 ja 14 artiklan sovellettavat vaatimukset. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Sisäinen tuotannonvalvonta on vaatimustenmukaisuuden arviointimenettely, jossa valmistaja täyttää 2, 3 ja 4 kohdassa säädetyt velvoitteet sekä varmistaa ja vakuuttaa, että akku täyttää 6, 9,
  10,
  11
  , 12
  , 13 ja 14 artiklan sovellettavat vaatimukset.

10,

, 12

Sisäinen tuotannonvalvonta on vaatimustenmukaisuuden arviointimenettely, jossa valmistaja täyttää 2, 3 ja 4 kohdassa säädetyt velvoitteet sekä varmistaa ja vakuuttaa, että akku täyttää 6, 9, 11, 13 ja 14 artiklan sovellettavat vaatimukset.

Tarkistus 458

Tarkistus 458

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite VIII – B osa – 1 alakohta – 1 kohta

Liite VIII – B osa – 1 alakohta – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Sisäinen tuotannonvalvonta ja valvottu todentaminen on vaatimustenmukaisuuden arviointimenettely, jossa valmistaja täyttää 2, 3, 4 ja 5 kohdassa säädetyt velvoitteet sekä varmistaa ja vakuuttaa, että akku täyttää 7, 8 ja 39 artiklan sovellettavat vaatimukset. | Sisäinen tuotannonvalvonta ja valvottu todentaminen on vaatimustenmukaisuuden arviointimenettely, jossa valmistaja täyttää 2, 3, 4 ja 5 kohdassa säädetyt velvoitteet sekä varmistaa ja vakuuttaa, että akku täyttää 7, 8
  , 10, 12
  ja 39 artiklan sovellettavat vaatimukset. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Sisäinen tuotannonvalvonta ja valvottu todentaminen on vaatimustenmukaisuuden arviointimenettely, jossa valmistaja täyttää 2, 3, 4 ja 5 kohdassa säädetyt velvoitteet sekä varmistaa ja vakuuttaa, että akku täyttää 7, 8 ja 39 artiklan sovellettavat vaatimukset.

Sisäinen tuotannonvalvonta ja valvottu todentaminen on vaatimustenmukaisuuden arviointimenettely, jossa valmistaja täyttää 2, 3, 4 ja 5 kohdassa säädetyt velvoitteet sekä varmistaa ja vakuuttaa, että akku täyttää 7, 8
  , 10, 12
  ja 39 artiklan sovellettavat vaatimukset.

, 10, 12

Tarkistus 507

Tarkistus 507

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite IX – 4 kohta

Liite IX – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4. | Vakuutuksen kohde (jäljitettävyyden mahdollistava akun tunniste); akun kuvaus. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.

Vakuutuksen kohde (jäljitettävyyden mahdollistava akun tunniste); akun kuvaus.

| 4. | Vakuutuksen kohde (jäljitettävyyden mahdollistava akun tunniste
  , johon voi kuulua tarvittaessa kuva akusta
  ): akun kuvaus. |
| --- | --- |

4.

Vakuutuksen kohde (jäljitettävyyden mahdollistava akun tunniste
  , johon voi kuulua tarvittaessa kuva akusta
  ): akun kuvaus.

, johon voi kuulua tarvittaessa kuva akusta

Tarkistus 459

Tarkistus 459

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite X – 1 kohta – a a alakohta (uusi)

Liite X – 1 kohta – a a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (a a) | rauta, |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(a a)

(a a)

rauta,

rauta,

Tarkistus 460

Tarkistus 460

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite X – 1 kohta – a b alakohta (uusi)

Liite X – 1 kohta – a b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (a b) | kupari, |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(a b)

(a b)

kupari,

kupari,

Tarkistus 461

Tarkistus 461

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite X – 1 kohta – a c alakohta (uusi)

Liite X – 1 kohta – a c alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (a c) | bauksiitti, |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(a c)

(a c)

bauksiitti,

bauksiitti,

Tarkistus 462

Tarkistus 462

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite X – 2 kohta – a alakohta

Liite X – 2 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (a) | ilma, |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(a)

ilma,

| (a) | ilma,
  mukaan lukien ilman pilaantuminen, |
| --- | --- |

(a)

ilma,
  mukaan lukien ilman pilaantuminen,

mukaan lukien ilman pilaantuminen,

Tarkistus 463

Tarkistus 463

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite X – 2 kohta – b alakohta

Liite X – 2 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (b) | vesi, |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(b)

vesi,

| (b) | vesi,
  mukaan lukien veden saatavuus sekä makean veden, juomaveden, valtamerien ja merien pilaantuminen ja ehtyminen, |
| --- | --- |

(b)

vesi,
  mukaan lukien veden saatavuus sekä makean veden, juomaveden, valtamerien ja merien pilaantuminen ja ehtyminen,

mukaan lukien veden saatavuus sekä makean veden, juomaveden, valtamerien ja merien pilaantuminen ja ehtyminen,

Tarkistus 464

Tarkistus 464

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite X – 2 kohta – c alakohta

Liite X – 2 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (c) | maaperä, |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(c)

maaperä,

| (c) | maaperä,
  mukaan lukien jätteen loppukäsittelyn ja jätehuollon aiheuttama maaperän saastuminen, |
| --- | --- |

(c)

maaperä,
  mukaan lukien jätteen loppukäsittelyn ja jätehuollon aiheuttama maaperän saastuminen,

mukaan lukien jätteen loppukäsittelyn ja jätehuollon aiheuttama maaperän saastuminen,

Tarkistus 465

Tarkistus 465

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite X – 2 kohta – d alakohta

Liite X – 2 kohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (d) | biologinen monimuotoisuus, |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(d)

biologinen monimuotoisuus,

| (d) | biologinen monimuotoisuus,
  mukaan lukien luonnonvaraiselle eläimistölle ja kasvistolle, luontotyypeille ja ekosysteemeille aiheutuvat vahingot, |
| --- | --- |

(d)

biologinen monimuotoisuus,
  mukaan lukien luonnonvaraiselle eläimistölle ja kasvistolle, luontotyypeille ja ekosysteemeille aiheutuvat vahingot,

mukaan lukien luonnonvaraiselle eläimistölle ja kasvistolle, luontotyypeille ja ekosysteemeille aiheutuvat vahingot,

Tarkistus 466

Tarkistus 466

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite X – 2 kohta – d a alakohta (uusi)

Liite X – 2 kohta – d a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (d a) | ilmasto, mukaan lukien kasvihuonekaasupäästöt, |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(d a)

(d a)

ilmasto, mukaan lukien kasvihuonekaasupäästöt,

ilmasto, mukaan lukien kasvihuonekaasupäästöt,

Tarkistus 467

Tarkistus 467

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite X – 2 kohta – d b alakohta (uusi)

Liite X – 2 kohta – d b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (d b) | jätehuolto, mukaan lukien rikastusjätteeseen liittyvien käytäntöjen aiheuttamat vahingot, |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(d b)

(d b)

jätehuolto, mukaan lukien rikastusjätteeseen liittyvien käytäntöjen aiheuttamat vahingot,

jätehuolto, mukaan lukien rikastusjätteeseen liittyvien käytäntöjen aiheuttamat vahingot,

Tarkistus 468

Tarkistus 468

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite X – 2 kohta – i alakohta

Liite X – 2 kohta – i alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (i) | paikallisyhteisön hyvinvointi. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(i)

paikallisyhteisön hyvinvointi.

| (i) | paikallisyhteisön
  , myös alkuperäiskansojen,
  hyvinvointi, |
| --- | --- |

(i)

paikallisyhteisön
  , myös alkuperäiskansojen,
  hyvinvointi,

, myös alkuperäiskansojen,

Tarkistus 469

Tarkistus 469

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite X – 2 kohta – i a alakohta (uusi)

Liite X – 2 kohta – i a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (i a) | tiedon saanti, yleisön osallistuminen päätöksentekoon sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeus ympäristöasioissa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(i a)

(i a)

tiedon saanti, yleisön osallistuminen päätöksentekoon sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeus ympäristöasioissa.

tiedon saanti, yleisön osallistuminen päätöksentekoon sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeus ympäristöasioissa.

Tarkistus 470

Tarkistus 470

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite X – 3 kohta – c alakohta

Liite X – 3 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (c) | biologista monimuotoisuutta koskeva yleissopimus, päätös COP VIII/28 – Biologista monimuotoisuutta koskevat vapaaehtoiset suuntaviivat – Osallistava vaikutustenarviointi, |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(c)

biologista monimuotoisuutta koskeva yleissopimus, päätös COP VIII/28 – Biologista monimuotoisuutta koskevat vapaaehtoiset suuntaviivat – Osallistava vaikutustenarviointi,

| (c) | biologista monimuotoisuutta koskeva yleissopimus,
  mukaan lukien
  päätös COP VIII/28 – Biologista monimuotoisuutta koskevat vapaaehtoiset suuntaviivat – Osallistava vaikutustenarviointi, |
| --- | --- |

(c)

biologista monimuotoisuutta koskeva yleissopimus,
  mukaan lukien
  päätös COP VIII/28 – Biologista monimuotoisuutta koskevat vapaaehtoiset suuntaviivat – Osallistava vaikutustenarviointi,

mukaan lukien

Tarkistus 471

Tarkistus 471

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite X – 3 kohta – c a alakohta (uusi)

Liite X – 3 kohta – c a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (c a) | YK:n Pariisin sopimus, |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(c a)

(c a)

YK:n Pariisin sopimus,

YK:n Pariisin sopimus,

Tarkistus 472

Tarkistus 472

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite X – 3 kohta – c b alakohta (uusi)

Liite X – 3 kohta – c b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (c b) | ILOn kahdeksan keskeistä sopimusta, sellaisina kuin ne ovat määriteltyinä ILOn julistuksessa työelämän perusperiaatteista ja -oikeuksista, |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(c b)

(c b)

ILOn kahdeksan keskeistä sopimusta, sellaisina kuin ne ovat määriteltyinä ILOn julistuksessa työelämän perusperiaatteista ja -oikeuksista,

ILOn kahdeksan keskeistä sopimusta, sellaisina kuin ne ovat määriteltyinä ILOn julistuksessa työelämän perusperiaatteista ja -oikeuksista,

Tarkistus 473

Tarkistus 473

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite X – 3 kohta – c c alakohta (uusi)

Liite X – 3 kohta – c c alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (c c) | kaikki muut ympäristösopimukset, jotka sitovat unionia tai sen jäsenvaltioita, |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(c c)

(c c)

kaikki muut ympäristösopimukset, jotka sitovat unionia tai sen jäsenvaltioita,

kaikki muut ympäristösopimukset, jotka sitovat unionia tai sen jäsenvaltioita,

Tarkistus 474

Tarkistus 474

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite X – 3 kohta – d alakohta

Liite X – 3 kohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (d) | monikansallisista yrityksistä ja sosiaalipolitiikasta annettu ILOn kolmikantainen periaatejulistus, |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(d)

(d)

monikansallisista yrityksistä ja sosiaalipolitiikasta annettu ILOn kolmikantainen periaatejulistus,

monikansallisista yrityksistä ja sosiaalipolitiikasta annettu ILOn kolmikantainen periaatejulistus,

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 475

Tarkistus 475

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite X – 3 kohta – e alakohta

Liite X – 3 kohta – e alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (e) | vastuullista liiketoimintaa koskevat OECD:n toimintaohjeet ja |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(e)

(e)

vastuullista liiketoimintaa koskevat OECD:n toimintaohjeet ja

vastuullista liiketoimintaa koskevat OECD:n toimintaohjeet ja

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 476

Tarkistus 476

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite X – 3 kohta – f alakohta

Liite X – 3 kohta – f alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (f) | vastuullista mineraalien hankintaa korkean riskin alueilta ja konfliktialueilta koskevat OECD:n toimintaohjeet. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(f)

(f)

vastuullista mineraalien hankintaa korkean riskin alueilta ja konfliktialueilta koskevat OECD:n toimintaohjeet.

vastuullista mineraalien hankintaa korkean riskin alueilta ja konfliktialueilta koskevat OECD:n toimintaohjeet.

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 477

Tarkistus 477

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite X – 3 kohta – f a alakohta (uusi)

Liite X – 3 kohta – f a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (f a) | kaikki muut kansainväliset ihmisoikeussopimukset, jotka sitovat unionia tai sen jäsenvaltioita. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(f a)

(f a)

kaikki muut kansainväliset ihmisoikeussopimukset, jotka sitovat unionia tai sen jäsenvaltioita.

kaikki muut kansainväliset ihmisoikeussopimukset, jotka sitovat unionia tai sen jäsenvaltioita.

Tarkistus 478

Tarkistus 478

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite X – 3 a kohta (uusi)

Liite X – 3 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 a. | Tämän asetuksen 39 artiklassa säädettyihin selvitysperiaatteisiin sovellettavat kansainvälisesti tunnustetut due diligence -periaatteet:









  (a) | yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevat YK:n ohjaavat periaatteet, |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 a.

3 a.

Tämän asetuksen 39 artiklassa säädettyihin selvitysperiaatteisiin sovellettavat kansainvälisesti tunnustetut due diligence -periaatteet:

(a)

(a)

yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevat YK:n ohjaavat periaatteet,

yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevat YK:n ohjaavat periaatteet,

| (b) | OECD:n toimintaohjeet monikansallisille yrityksille, |
| --- | --- |

(b)

(b)

OECD:n toimintaohjeet monikansallisille yrityksille,

OECD:n toimintaohjeet monikansallisille yrityksille,

| (c) | monikansallisista yrityksistä ja sosiaalipolitiikasta annettu ILOn kolmikantainen periaatejulistus, |
| --- | --- |

(c)

(c)

monikansallisista yrityksistä ja sosiaalipolitiikasta annettu ILOn kolmikantainen periaatejulistus,

monikansallisista yrityksistä ja sosiaalipolitiikasta annettu ILOn kolmikantainen periaatejulistus,

| (d) | vastuullista liiketoimintaa koskevat OECD:n due diligence -ohjeet, |
| --- | --- |

(d)

(d)

vastuullista liiketoimintaa koskevat OECD:n due diligence -ohjeet,

vastuullista liiketoimintaa koskevat OECD:n due diligence -ohjeet,

| (e) | konflikti- ja riskialueilta peräisin olevien mineraalien toimitusketjun vastuullisuutta koskeva OECD:n due diligence -opas. |
| --- | --- |

(e)

(e)

konflikti- ja riskialueilta peräisin olevien mineraalien toimitusketjun vastuullisuutta koskeva OECD:n due diligence -opas.

konflikti- ja riskialueilta peräisin olevien mineraalien toimitusketjun vastuullisuutta koskeva OECD:n due diligence -opas.

Tarkistus 479

Tarkistus 479

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite XI – 1 kohta

Liite XI – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1. | Tuottajien tai niiden puolesta toimivien 47 artiklan 2 kohdan mukaisesti nimettyjen tuottajavastuujärjestöjen ja jäsenvaltioiden on laskettava keräysaste tietyssä jäsenvaltiossa tiettynä kalenterivuotena prosenttiosuutena, joka saadaan jakamalla 48 ja 55 artiklan mukaisesti kyseisenä kalenterivuonna kerättyjen käytettyjen irtoakkujen
  , lukuun ottamatta kevyiden kulkuneuvojen käytettyjä akkuja,
  paino niiden irtoakkujen painon keskiarvolla, jotka tuottajat ovat joko myyneet suoraan loppukäyttäjille tai toimittaneet kolmansille osapuolille loppukäyttäjille myytäviksi kyseisessä jäsenvaltiossa kyseisenä kalenterivuotena ja sitä edeltävinä kahtena kalenterivuotena. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.

Tuottajien tai niiden puolesta toimivien 47 artiklan 2 kohdan mukaisesti nimettyjen tuottajavastuujärjestöjen ja jäsenvaltioiden on laskettava keräysaste tietyssä jäsenvaltiossa tiettynä kalenterivuotena prosenttiosuutena, joka saadaan jakamalla 48 ja 55 artiklan mukaisesti kyseisenä kalenterivuonna kerättyjen käytettyjen irtoakkujen
  , lukuun ottamatta kevyiden kulkuneuvojen käytettyjä akkuja,
  paino niiden irtoakkujen painon keskiarvolla, jotka tuottajat ovat joko myyneet suoraan loppukäyttäjille tai toimittaneet kolmansille osapuolille loppukäyttäjille myytäviksi kyseisessä jäsenvaltiossa kyseisenä kalenterivuotena ja sitä edeltävinä kahtena kalenterivuotena.

, lukuun ottamatta kevyiden kulkuneuvojen käytettyjä akkuja,

| 1. | Tuottajien tai niiden puolesta toimivien 47 artiklan 2 kohdan mukaisesti nimettyjen tuottajavastuujärjestöjen ja jäsenvaltioiden on laskettava keräysaste tietyssä jäsenvaltiossa tiettynä kalenterivuotena prosenttiosuutena, joka saadaan jakamalla 48 ja 55 artiklan mukaisesti kyseisenä kalenterivuonna kerättyjen käytettyjen irtoakkujen paino niiden irtoakkujen painon keskiarvolla, jotka tuottajat ovat joko myyneet suoraan loppukäyttäjille tai toimittaneet kolmansille osapuolille loppukäyttäjille myytäviksi kyseisessä jäsenvaltiossa kyseisenä kalenterivuotena ja sitä edeltävinä kahtena kalenterivuotena. |
| --- | --- |

1.

Tuottajien tai niiden puolesta toimivien 47 artiklan 2 kohdan mukaisesti nimettyjen tuottajavastuujärjestöjen ja jäsenvaltioiden on laskettava keräysaste tietyssä jäsenvaltiossa tiettynä kalenterivuotena prosenttiosuutena, joka saadaan jakamalla 48 ja 55 artiklan mukaisesti kyseisenä kalenterivuonna kerättyjen käytettyjen irtoakkujen paino niiden irtoakkujen painon keskiarvolla, jotka tuottajat ovat joko myyneet suoraan loppukäyttäjille tai toimittaneet kolmansille osapuolille loppukäyttäjille myytäviksi kyseisessä jäsenvaltiossa kyseisenä kalenterivuotena ja sitä edeltävinä kahtena kalenterivuotena.

Tarkistus 480

Tarkistus 480

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite XI – 1 a kohta (uusi)

Liite XI – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 a. | Tuottajien tai niiden puolesta toimivien 47 artiklan 2 kohdan mukaisesti nimettyjen tuottajavastuujärjestöjen ja jäsenvaltioiden on laskettava keräysaste tietyssä jäsenvaltiossa tiettynä kalenterivuotena prosenttiosuutena, joka saadaan jakamalla 48 ja 55 artiklan mukaisesti kyseisenä kalenterivuonna kerättyjen käytettyjen yleiskäyttöisten irtoakkujen paino niiden yleiskäyttöisten irtoakkujen painon keskiarvolla, jotka tuottajat ovat joko myyneet suoraan loppukäyttäjille tai toimittaneet kolmansille osapuolille loppukäyttäjille myytäviksi kyseisessä jäsenvaltiossa kyseisenä kalenterivuotena ja sitä edeltävinä kahtena kalenterivuotena. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 a.

1 a.

Tuottajien tai niiden puolesta toimivien 47 artiklan 2 kohdan mukaisesti nimettyjen tuottajavastuujärjestöjen ja jäsenvaltioiden on laskettava keräysaste tietyssä jäsenvaltiossa tiettynä kalenterivuotena prosenttiosuutena, joka saadaan jakamalla 48 ja 55 artiklan mukaisesti kyseisenä kalenterivuonna kerättyjen käytettyjen yleiskäyttöisten irtoakkujen paino niiden yleiskäyttöisten irtoakkujen painon keskiarvolla, jotka tuottajat ovat joko myyneet suoraan loppukäyttäjille tai toimittaneet kolmansille osapuolille loppukäyttäjille myytäviksi kyseisessä jäsenvaltiossa kyseisenä kalenterivuotena ja sitä edeltävinä kahtena kalenterivuotena.

Tarkistus 481

Tarkistus 481

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite XI – 2 kohta

Liite XI – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2. | Tuottajien tai niiden puolesta toimivien 47 artiklan 2 kohdan mukaisesti nimettyjen tuottajavastuujärjestöjen ja jäsenvaltioiden on laskettava kunakin vuonna loppukäyttäjille myytyjen irtoakkujen
  , lukuun ottamatta kevyiden kulkuneuvojen akkuja,
  vuosimyynti kyseisenä vuotena jäsenvaltion alueella markkinoilla ensi kertaa saataville asetettujen irtoakkujen painon perusteella, lukuun ottamatta sellaisia irtoakkuja, jotka on kyseisenä vuotena viety jäsenvaltion alueen ulkopuolelle ennen niiden myymistä loppukäyttäjille. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.

Tuottajien tai niiden puolesta toimivien 47 artiklan 2 kohdan mukaisesti nimettyjen tuottajavastuujärjestöjen ja jäsenvaltioiden on laskettava kunakin vuonna loppukäyttäjille myytyjen irtoakkujen
  , lukuun ottamatta kevyiden kulkuneuvojen akkuja,
  vuosimyynti kyseisenä vuotena jäsenvaltion alueella markkinoilla ensi kertaa saataville asetettujen irtoakkujen painon perusteella, lukuun ottamatta sellaisia irtoakkuja, jotka on kyseisenä vuotena viety jäsenvaltion alueen ulkopuolelle ennen niiden myymistä loppukäyttäjille.

, lukuun ottamatta kevyiden kulkuneuvojen akkuja,

| 2. | Tuottajien tai niiden puolesta toimivien 47 artiklan 2 kohdan mukaisesti nimettyjen tuottajavastuujärjestöjen ja jäsenvaltioiden on laskettava kunakin vuonna loppukäyttäjille myytyjen irtoakkujen vuosimyynti kyseisenä vuotena jäsenvaltion alueella markkinoilla ensi kertaa saataville asetettujen irtoakkujen painon perusteella, lukuun ottamatta sellaisia irtoakkuja, jotka on kyseisenä vuotena viety jäsenvaltion alueen ulkopuolelle ennen niiden myymistä loppukäyttäjille. |
| --- | --- |

2.

Tuottajien tai niiden puolesta toimivien 47 artiklan 2 kohdan mukaisesti nimettyjen tuottajavastuujärjestöjen ja jäsenvaltioiden on laskettava kunakin vuonna loppukäyttäjille myytyjen irtoakkujen vuosimyynti kyseisenä vuotena jäsenvaltion alueella markkinoilla ensi kertaa saataville asetettujen irtoakkujen painon perusteella, lukuun ottamatta sellaisia irtoakkuja, jotka on kyseisenä vuotena viety jäsenvaltion alueen ulkopuolelle ennen niiden myymistä loppukäyttäjille.

Tarkistus 482

Tarkistus 482

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite XI – 2 a kohta (uusi)

Liite XI – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a. | Tuottajien tai niiden puolesta toimivien 47 artiklan 2 kohdan mukaisesti nimettyjen tuottajavastuujärjestöjen ja jäsenvaltioiden on laskettava kunakin vuonna loppukäyttäjille myytyjen yleiskäyttöisten irtoakkujen vuosimyynti kyseisenä vuotena jäsenvaltion alueella markkinoilla ensi kertaa saataville asetettujen yleiskäyttöisten irtoakkujen painon perusteella, lukuun ottamatta sellaisia yleiskäyttöisiä irtoakkuja, jotka on kyseisenä vuotena viety jäsenvaltion alueen ulkopuolelle ennen niiden myymistä loppukäyttäjille. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 a.

2 a.

Tuottajien tai niiden puolesta toimivien 47 artiklan 2 kohdan mukaisesti nimettyjen tuottajavastuujärjestöjen ja jäsenvaltioiden on laskettava kunakin vuonna loppukäyttäjille myytyjen yleiskäyttöisten irtoakkujen vuosimyynti kyseisenä vuotena jäsenvaltion alueella markkinoilla ensi kertaa saataville asetettujen yleiskäyttöisten irtoakkujen painon perusteella, lukuun ottamatta sellaisia yleiskäyttöisiä irtoakkuja, jotka on kyseisenä vuotena viety jäsenvaltion alueen ulkopuolelle ennen niiden myymistä loppukäyttäjille.

Tarkistus 483

Tarkistus 483

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite XII – A osa – 4 kohta

Liite XII – A osa – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4. | Käytettyjen litiumakkujen käsittelyssä on käytettävä erityisiä varo- ja turvajärjestelyjä, joilla akut suojataan käsittelyn, lajittelun
  ja varastoinnin
  aikana liialliselta lämmöltä, kastumiselta, puristumiselta ja fyysisiltä vaurioilta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.

Käytettyjen litiumakkujen käsittelyssä on käytettävä erityisiä varo- ja turvajärjestelyjä, joilla akut suojataan käsittelyn, lajittelun
  ja varastoinnin
  aikana liialliselta lämmöltä, kastumiselta, puristumiselta ja fyysisiltä vaurioilta.

ja varastoinnin

| 4. | Käytettyjen litiumakkujen käsittelyssä on käytettävä erityisiä varo- ja turvajärjestelyjä, joilla akut suojataan käsittelyn
  ja
  lajittelun aikana liialliselta lämmöltä, kastumiselta, puristumiselta ja fyysisiltä vaurioilta.
  Ne on varastoitava kuivassa paikassa, niitä ei saa altistaa korkeille lämpötiloille, tulelle tai suoralle auringonvalolle ja niitä on säilytettävä siinä asennossa, johon ne normaalisti asennetaan, paikassa, jossa on hyvä ilmanvaihto, ja suojassa vedeltä ja sateelta. Käytetyt litiumakut on myös peitettävä korkeajännitettä kestävällä kumieristysmatolla. Käytettyjen litiumakkujen varastot on merkittävä varoitusmerkillä, ja niissä saa säilyttää vain akkuja, jotka on riittävästi eristetty oikosulkua vastaan. |
| --- | --- |

4.

Käytettyjen litiumakkujen käsittelyssä on käytettävä erityisiä varo- ja turvajärjestelyjä, joilla akut suojataan käsittelyn
  ja
  lajittelun aikana liialliselta lämmöltä, kastumiselta, puristumiselta ja fyysisiltä vaurioilta.
  Ne on varastoitava kuivassa paikassa, niitä ei saa altistaa korkeille lämpötiloille, tulelle tai suoralle auringonvalolle ja niitä on säilytettävä siinä asennossa, johon ne normaalisti asennetaan, paikassa, jossa on hyvä ilmanvaihto, ja suojassa vedeltä ja sateelta. Käytetyt litiumakut on myös peitettävä korkeajännitettä kestävällä kumieristysmatolla. Käytettyjen litiumakkujen varastot on merkittävä varoitusmerkillä, ja niissä saa säilyttää vain akkuja, jotka on riittävästi eristetty oikosulkua vastaan.

ja

Ne on varastoitava kuivassa paikassa, niitä ei saa altistaa korkeille lämpötiloille, tulelle tai suoralle auringonvalolle ja niitä on säilytettävä siinä asennossa, johon ne normaalisti asennetaan, paikassa, jossa on hyvä ilmanvaihto, ja suojassa vedeltä ja sateelta. Käytetyt litiumakut on myös peitettävä korkeajännitettä kestävällä kumieristysmatolla. Käytettyjen litiumakkujen varastot on merkittävä varoitusmerkillä, ja niissä saa säilyttää vain akkuja, jotka on riittävästi eristetty oikosulkua vastaan.

Tarkistus 484

Tarkistus 484

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite XII – B osa – 1 kohta – b a alakohta (uusi)

Liite XII – B osa – 1 kohta – b a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (b a) | nikkeli-kadmiumakuista kierrätetään keskimäärin 85 painoprosenttia; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(b a)

(b a)

nikkeli-kadmiumakuista kierrätetään keskimäärin 85 painoprosenttia;

nikkeli-kadmiumakuista kierrätetään keskimäärin 85 painoprosenttia;

Tarkistus 485

Tarkistus 485

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite XII – B osa – 2 kohta – b a alakohta (uusi)

Liite XII – B osa – 2 kohta – b a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (b a) | nikkeli-kadmiumakuista kierrätetään keskimäärin + 85 painoprosenttia; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(b a)

(b a)

nikkeli-kadmiumakuista kierrätetään keskimäärin + 85 painoprosenttia;

nikkeli-kadmiumakuista kierrätetään keskimäärin + 85 painoprosenttia;

Tarkistus 486

Tarkistus 486

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite XII – B osa – 2 kohta – b b alakohta (uusi)

Liite XII – B osa – 2 kohta – b b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (b b) | muista käytetyistä akuista kierrätetään keskimäärin 70 painoprosenttia. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(b b)

(b b)

muista käytetyistä akuista kierrätetään keskimäärin 70 painoprosenttia.

muista käytetyistä akuista kierrätetään keskimäärin 70 painoprosenttia.

Tarkistus 487

Tarkistus 487

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite XII – C osa – 1 kohta – d alakohta

Liite XII – C osa – 1 kohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (d) | litium
  35
  prosenttia, |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(d)

litium
  35
  prosenttia,

35

| (d) | litium
  70
  prosenttia, |
| --- | --- |

(d)

litium
  70
  prosenttia,

70

Tarkistus 488

Tarkistus 488

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite XII – C osa – 2 kohta – d alakohta

Liite XII – C osa – 2 kohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (d) | litium
  70
  prosenttia, |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(d)

litium
  70
  prosenttia,

70

| (d) | litium
  90
  prosenttia, |
| --- | --- |

(d)

litium
  90
  prosenttia,

90

Tarkistus 489

Tarkistus 489

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

Liite XIII – 1 kohta – r a alakohta (uusi)

Liite XIII – 1 kohta – r a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (r a) | akun luokitus (ensimmäinen käyttöikä, käytetty, korjattu, käyttötarkoitukseltaan muutettu, kierrätetty). |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(r a)

(r a)

akun luokitus (ensimmäinen käyttöikä, käytetty, korjattu, käyttötarkoitukseltaan muutettu, kierrätetty).

akun luokitus (ensimmäinen käyttöikä, käytetty, korjattu, käyttötarkoitukseltaan muutettu, kierrätetty).

---

(1)  Asia päätettiin palauttaa asiasta vastaavaan valiokuntaan toimielinten välisiä neuvotteluja varten työjärjestyksen 59 artiklan 4 kohdan neljännen alakohdan mukaisesti (A9-0031/2022).

1

(29)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1907/2006, annettu 18 päivänä joulukuuta 2006, kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista (REACH), Euroopan kemikaaliviraston perustamisesta, direktiivin 1999/45/EY muuttamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 793/93, komission asetuksen (EY) N:o 1488/94, neuvoston direktiivin 76/769/ETY ja komission direktiivien 91/155/ETY, 93/67/ETY, 93/105/EY ja 2000/21/EY kumoamisesta (EUVL L 396, 30.12.2006, s. 1).

29

(30)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/53/EY, annettu 18 päivänä syyskuuta 2000, romuajoneuvoista (EYVL L 269, 21.10.2000, s. 34).

30

(29)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1907/2006, annettu 18 päivänä joulukuuta 2006, kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista (REACH), Euroopan kemikaaliviraston perustamisesta, direktiivin 1999/45/EY muuttamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 793/93, komission asetuksen (EY) N:o 1488/94, neuvoston direktiivin 76/769/ETY ja komission direktiivien 91/155/ETY, 93/67/ETY, 93/105/EY ja 2000/21/EY kumoamisesta (EUVL L 396, 30.12.2006, s. 1).

29

(30)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/53/EY, annettu 18 päivänä syyskuuta 2000, romuajoneuvoista (EYVL L 269, 21.10.2000, s. 34).

30

(31)  Product Environmental Footprint – Category Rules for High Specific Energy Rechargeable Batteries for Mobile Applications https://ec.europa.eu/environment/eussd/smgp/pdf/PEFCR_Batteries.pdf

31

(32)  Pariisin sopimus (EUVL L 282, 19.10.2016, s. 4) ja ilmastonmuutosta koskeva Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimus, osoitteessa https://unfccc.int/resource/docs/convkp/conveng.pdf

32

(31)  Product Environmental Footprint – Category Rules for High Specific Energy Rechargeable Batteries for Mobile Applications https://ec.europa.eu/environment/eussd/smgp/pdf/PEFCR_Batteries.pdf

31

(32)  Pariisin sopimus (EUVL L 282, 19.10.2016, s. 4) ja ilmastonmuutosta koskeva Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimus, osoitteessa https://unfccc.int/resource/docs/convkp/conveng.pdf

32

(1)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/125/EY, annettu 21 päivänä lokakuuta 2009, energiaan liittyvien tuotteiden ekologiselle suunnittelulle asetettavien vaatimusten puitteista (EUVL L 285, 31.10.2009, s. 10).

1

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/125/EY, annettu 21 päivänä lokakuuta 2009, energiaan liittyvien tuotteiden ekologiselle suunnittelulle asetettavien vaatimusten puitteista (EUVL L 285, 31.10.2009, s. 10).

(33)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/125/EY, annettu 21 päivänä lokakuuta 2009, energiaan liittyvien tuotteiden ekologiselle suunnittelulle asetettavien vaatimusten puitteista (EUVL L 285, 31.10.2009, s. 10).

33

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/125/EY, annettu 21 päivänä lokakuuta 2009, energiaan liittyvien tuotteiden ekologiselle suunnittelulle asetettavien vaatimusten puitteista (EUVL L 285, 31.10.2009, s. 10).

(1)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/882, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2019, tuotteiden ja palvelujen esteettömyysvaatimuksista (EUVL L 151, 7.6.2019, s. 70).

1

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/882, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2019, tuotteiden ja palvelujen esteettömyysvaatimuksista (EUVL L 151, 7.6.2019, s. 70).

(34)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/944, annettu 5 päivänä kesäkuuta 2019, sähkön sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä ja direktiivin 2012/27/EU muuttamisesta (EUVL L 158, 14.6.2019, s. 125).

34

(34)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/944, annettu 5 päivänä kesäkuuta 2019, sähkön sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä ja direktiivin 2012/27/EU muuttamisesta (EUVL L 158, 14.6.2019, s. 125).

34

(35)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1025/2012, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, eurooppalaisesta standardoinnista, neuvoston direktiivien 89/686/ETY ja 93/15/ETY sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/9/EY, 94/25/EY, 95/16/EY, 97/23/EY, 98/34/EY, 2004/22/EY, 2007/23/EY, 2009/23/EY ja 2009/105/EY muuttamisesta ja neuvoston päätöksen 87/95/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1673/2006/EY kumoamisesta (EUVL L 316, 14.11.2012, s. 12).

35

(35)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1025/2012, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, eurooppalaisesta standardoinnista, neuvoston direktiivien 89/686/ETY ja 93/15/ETY sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/9/EY, 94/25/EY, 95/16/EY, 97/23/EY, 98/34/EY, 2004/22/EY, 2007/23/EY, 2009/23/EY ja 2009/105/EY muuttamisesta ja neuvoston päätöksen 87/95/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1673/2006/EY kumoamisesta (EUVL L 316, 14.11.2012, s. 12).

35

(38)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Kriittisiin raaka-aineisiin liittyvä häiriönsietokyky: miten lisätä toimitusvarmuutta ja kestävyyttä, (COM(2020)0474 final).

38

(38)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Kriittisiin raaka-aineisiin liittyvä häiriönsietokyky: miten lisätä toimitusvarmuutta ja kestävyyttä, (COM(2020)0474 final).

38

(39)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/821, annettu 17 päivänä toukokuuta 2017, unionin tuojiin, jotka tuovat konfliktialueilta ja korkean riskin alueilta peräisin olevia tinaa, tantaalia ja volframia, niiden malmeja sekä kultaa, sovellettavien toimitusketjun due diligence -velvoitteiden vahvistamisesta (EUVL L 130, 19.5.2017, s. 1).

39

(39)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/821, annettu 17 päivänä toukokuuta 2017, unionin tuojiin, jotka tuovat konfliktialueilta ja korkean riskin alueilta peräisin olevia tinaa, tantaalia ja volframia, niiden malmeja sekä kultaa, sovellettavien toimitusketjun due diligence -velvoitteiden vahvistamisesta (EUVL L 130, 19.5.2017, s. 1).

39

(40)  The
  Ten
  Principles
  of the UN Global Compact
  ,
  https://www.unglobalcompact.org/what-is-gc/mission/principles

40

Ten

of the UN Global Compact

https://www.unglobalcompact.org/what-is-gc/mission/principles

(41)  UNEP Guidelines for social life cycle assessment of products, https://www.lifecycleinitiative.org/wp-content/uploads/2012/12/2009%20-%20Guidelines%20for%20sLCA%20-%20EN.pdf

41

(42)  
  Tripartite Declaration of Principles concerning Multinational Enterprises and Social Policy
  ,
  https://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_emp/---emp_ent/---multi/documents/publication/wcms_094386.pdf

42

Tripartite Declaration of Principles concerning Multinational Enterprises and Social Policy

https://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_emp/---emp_ent/---multi/documents/publication/wcms_094386.pdf

(43)  OECD (2018), OECD Due Diligence Guidance for Responsible Business Conduct, http://mneguidelines.oecd.org/OECD-Due-Diligence-Guidance-for-Responsible-Business-Conduct.pdf

43

(44)  OECD (2016), OECD Due Diligence Guidance for Responsible Supply Chains of Minerals from Conflict-Affected and High-Risk Areas: Third Edition, OECD Publishing, Pariisi, https://doi.org/10.1787/9789264252479-en.

44

(40)  The
  United Nations Guiding
  Principles
  on Business and Human Rights
  ,
  https://www.ohchr.org/sites/default/files/documents/publications/guidingprinciplesbusinesshr_en.pdf

40

United Nations Guiding

on Business and Human Rights

https://www.ohchr.org/sites/default/files/documents/publications/guidingprinciplesbusinesshr_en.pdf

(41)  UNEP Guidelines for social life cycle assessment of products, https://www.lifecycleinitiative.org/wp-content/uploads/2012/12/2009%20-%20Guidelines%20for%20sLCA%20-%20EN.pdf

41

(42)  
  OECD:n toimintaohjeet monikansallisille yrityksille
  ,
  http://mneguidelines.oecd.org/guidelines/

42

OECD:n toimintaohjeet monikansallisille yrityksille

http://mneguidelines.oecd.org/guidelines/

(43)  OECD (2018), OECD Due Diligence Guidance for Responsible Business Conduct, http://mneguidelines.oecd.org/due-diligence-guidance-for-responsible-business-conduct.htm

43

(44)  OECD (2016), OECD Due Diligence Guidance for Responsible Supply Chains of Minerals from Conflict-Affected and High-Risk Areas: Third Edition, OECD Publishing, Pariisi, https://doi.org/10.1787/9789264252479-en.

44

(45)  
  OECD:n due diligence -ohjeiden s. 15.

45

OECD:n due diligence -ohjeiden s. 15.

(46)  OECD (2011), OECD Guidelines for Multinational Enterprises, OECD, Pariisi, OECD (2006), OECD Risk Awareness Tool for Multinational Enterprises in Weak Governance Zones, OECD, Pariisi, ja YK:n ohjaavat periaatteet yritysten ihmisoikeusvastuusta (Guiding Principles on Business and Human Rights: Implementing the United Nations ”Protect, Respect and Remedy” Framework (Report of the Special
  Represantative
  of the Secretary-General on the Issue of Human Rights and Transnational Corporations and other Business Enterprises, John Ruggie, A/HRC/17/31, 21.3.2011).

46

Represantative

(46)  OECD (2011), OECD Guidelines for Multinational Enterprises, OECD, Pariisi, OECD (2006), OECD Risk Awareness Tool for Multinational Enterprises in Weak Governance Zones, OECD, Pariisi, ja YK:n ohjaavat periaatteet yritysten ihmisoikeusvastuusta (Guiding Principles on Business and Human Rights: Implementing the United Nations ”Protect, Respect and Remedy” Framework (Report of the Special
  Representative
  of the Secretary-General on the Issue of Human Rights and Transnational Corporations and other Business Enterprises, John Ruggie, A/HRC/17/31, 21.3.2011).

46

Representative

(47)  Mukaan lukien ihmisoikeuksien yleismaailmallinen julistus, taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskeva kansainvälinen yleissopimus, kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskeva kansainvälinen yleissopimus, kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskeva yleissopimus, yleissopimus lapsen oikeuksista
  ja
   yleissopimus vammaisten henkilöiden oikeuksista.

47

ja

(48)  Kahdeksan keskeistä yleissopimusta ovat yleissopimus ammatillisesta järjestäytymisvapaudesta ja ammatillisen järjestäytymisoikeuden suojelusta, 1948 (nro 87), 2) yleissopimus järjestäytymisoikeuden ja kollektiivisen neuvotteluoikeuden periaatteiden soveltamisesta, 1949 (nro 98), 3) pakollista työtä koskeva sopimus, 1930 (nro 29) (ja sen vuoden 2014 pöytäkirja), 4) yleissopimus pakkotyön poistamisesta, 1957 (nro 105), 5) yleissopimus vähimmäisiästä, 1973 (nro 138), 6) yleissopimus lapsityön pahimpien muotojen kieltämisestä, 1999 (nro 182), 7) yleissopimus samanarvoisesta työstä maksettavasta samasta palkasta, 1951 (nro 100) ja 8) yleissopimus työmarkkinoilla ja ammatin harjoittamisen yhteydessä tapahtuvasta syrjinnästä, 1958 (nro 111).

48

(47)  Mukaan lukien ihmisoikeuksien yleismaailmallinen julistus, taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskeva kansainvälinen yleissopimus, kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskeva kansainvälinen yleissopimus, kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskeva yleissopimus, yleissopimus lapsen oikeuksista, yleissopimus vammaisten henkilöiden oikeuksista
  ja YK:n julistus alkuperäiskansojen oikeuksista
  .

47

ja YK:n julistus alkuperäiskansojen oikeuksista

(48)  Kahdeksan keskeistä yleissopimusta ovat 1) yleissopimus ammatillisesta järjestäytymisvapaudesta ja ammatillisen järjestäytymisoikeuden suojelusta, 1948 (nro 87), 2) yleissopimus järjestäytymisoikeuden ja kollektiivisen neuvotteluoikeuden periaatteiden soveltamisesta, 1949 (nro 98), 3) pakollista työtä koskeva sopimus, 1930 (nro 29) (ja sen vuoden 2014 pöytäkirja), 4) yleissopimus pakkotyön poistamisesta, 1957 (nro 105), 5) yleissopimus vähimmäisiästä, 1973 (nro 138), 6) yleissopimus lapsityön pahimpien muotojen kieltämisestä, 1999 (nro 182), 7) yleissopimus samanarvoisesta työstä maksettavasta samasta palkasta, 1951 (nro 100) ja 8) yleissopimus työmarkkinoilla ja ammatin harjoittamisen yhteydessä tapahtuvasta syrjinnästä, 1958 (nro 111).

48

(49)  Ks. biologista monimuotoisuutta koskeva yleissopimus, https://www.cbd.int/convention/text/, ja mm. päätös COP VIII/28 ”Voluntary guidelines on Biodiversity-Inclusive impact assessment”, https://www.cbd.int/decision/cop/?id=11042.

49

(49)  Ks. biologista monimuotoisuutta koskeva yleissopimus, https://www.cbd.int/convention/text/, ja mm. päätös COP VIII/28 ”Voluntary guidelines on Biodiversity-Inclusive impact assessment”, https://www.cbd.int/decision/cop/?id=11042.

49

(50)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/98/EY, annettu 19 päivänä marraskuuta 2008, jätteistä ja tiettyjen direktiivien kumoamisesta (EUVL L 312, 22.11.2008, s. 3).

50

(51)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/19/EU, annettu 4 päivänä heinäkuuta 2012, sähkö- ja elektroniikkalaiteromusta (EUVL L 197, 24.7.2012, s. 38).

51

(50)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/98/EY, annettu 19 päivänä marraskuuta 2008, jätteistä ja tiettyjen direktiivien kumoamisesta (EUVL L 312, 22.11.2008, s. 3).

50

(51)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/19/EU, annettu 4 päivänä heinäkuuta 2012, sähkö- ja elektroniikkalaiteromusta (EUVL L 197, 24.7.2012, s. 38).

51

(53)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1059/2003, annettu 26 päivänä toukokuuta 2003, yhteisestä tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistöstä (NUTS) (EUVL L 154, 21.6.2003, s. 1).

53

(53)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1059/2003, annettu 26 päivänä toukokuuta 2003, yhteisestä tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistöstä (NUTS) (EUVL L 154, 21.6.2003, s. 1).

53

(54)  Neuvoston direktiivi 1999/31/EY, annettu 26 päivänä huhtikuuta 1999, kaatopaikoista (EYVL L 182, 16.7.1999, s. 1).

54

(54)  Neuvoston direktiivi 1999/31/EY, annettu 26 päivänä huhtikuuta 1999, kaatopaikoista (EYVL L 182, 16.7.1999, s. 1).

54

(58)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1013/2006, annettu 14 päivänä kesäkuuta 2006, jätteiden siirrosta (EUVL L 190, 12.7.2006, s. 1).

58

(59)  Komission asetus (EY) N:o 1418/2007, annettu 29 päivänä marraskuuta 2007, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1013/2006 liitteessä III tai IIIA lueteltujen tietyntyyppisten jätteiden viennistä hyödynnettäväksi maihin, joihin ei sovelleta OECD:n päätöstä jätteiden maan rajan ylittävien siirtojen valvonnasta (EUVL L 316, 4.12.2007, s. 6).

59

(60)  Komission päätös 2000/532/EY, tehty 3 päivänä toukokuuta 2000, jätteistä annetun neuvoston direktiivin 75/442/ETY 1 artiklan a alakohdan mukaisen jäteluettelon laatimisesta tehdyn komission päätöksen 94/3/EY ja vaarallisista jätteistä annetun neuvoston direktiivin 91/689/ETY 1 artiklan 4 kohdan mukaisen vaarallisten jätteiden luettelon laatimisesta tehdyn neuvoston päätöksen 94/904/EY korvaamisesta (EYVL L 226, 6.9.2000, s. 3).

60

(58)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1013/2006, annettu 14 päivänä kesäkuuta 2006, jätteiden siirrosta (EUVL L 190, 12.7.2006, s. 1).

58

(59)  Komission asetus (EY) N:o 1418/2007, annettu 29 päivänä marraskuuta 2007, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1013/2006 liitteessä III tai IIIA lueteltujen tietyntyyppisten jätteiden viennistä hyödynnettäväksi maihin, joihin ei sovelleta OECD:n päätöstä jätteiden maan rajan ylittävien siirtojen valvonnasta (EUVL L 316, 4.12.2007, s. 6).

59

(60)  Komission päätös 2000/532/EY, tehty 3 päivänä toukokuuta 2000, jätteistä annetun neuvoston direktiivin 75/442/ETY 1 artiklan a alakohdan mukaisen jäteluettelon laatimisesta tehdyn komission päätöksen 94/3/EY ja vaarallisista jätteistä annetun neuvoston direktiivin 91/689/ETY 1 artiklan 4 kohdan mukaisen vaarallisten jätteiden luettelon laatimisesta tehdyn neuvoston päätöksen 94/904/EY korvaamisesta (EYVL L 226, 6.9.2000, s. 3).

60

(62)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/1020, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019, markkinavalvonnasta ja tuotteiden vaatimustenmukaisuudesta sekä direktiivin 2004/42/EY ja asetusten (EY) N:o 765/2008 ja (EU) N:o 305/2011 muuttamisesta (EUVL L 169, 25.6.2019, s. 1).

62

(62)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/1020, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019, markkinavalvonnasta ja tuotteiden vaatimustenmukaisuudesta sekä direktiivin 2004/42/EY ja asetusten (EY) N:o 765/2008 ja (EU) N:o 305/2011 muuttamisesta (EUVL L 169, 25.6.2019, s. 1).

62

(63)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/24/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, julkisista hankinnoista ja direktiivin 2004/18/EY kumoamisesta (EUVL L 94, 28.3.2014, s. 65).

63

(64)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/25/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, vesi- ja energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla toimivien yksiköiden hankinnoista ja direktiivin 2004/17/EY kumoamisesta (EUVL L 94, 28.3.2014, s. 243).

64

(63)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/24/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, julkisista hankinnoista ja direktiivin 2004/18/EY kumoamisesta (EUVL L 94, 28.3.2014, s. 65).

63

(64)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/25/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, vesi- ja energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla toimivien yksiköiden hankinnoista ja direktiivin 2004/17/EY kumoamisesta (EUVL L 94, 28.3.2014, s. 243).

64

(1 a)  
  Neuvoston direktiivi 2009/71/Euratom, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2009, ydinlaitosten ydinturvallisuutta koskevan yhteisön kehyksen perustamisesta (EUVL L 172, 2.7.2009, s. 18).

1 a

Neuvoston direktiivi 2009/71/Euratom, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2009, ydinlaitosten ydinturvallisuutta koskevan yhteisön kehyksen perustamisesta (EUVL L 172, 2.7.2009, s. 18).

(1 a)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 168/2013, annettu 15 päivänä tammikuuta 2013, kaksi- ja kolmipyöräisten ajoneuvojen ja nelipyörien hyväksynnästä ja markkinavalvonnasta (EUVL L 60, 2.3.2013, s. 52).

1 a

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 168/2013, annettu 15 päivänä tammikuuta 2013, kaksi- ja kolmipyöräisten ajoneuvojen ja nelipyörien hyväksynnästä ja markkinavalvonnasta (EUVL L 60, 2.3.2013, s. 52).

(1 a)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/858, annettu 30 päivänä toukokuuta 2018, moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, komponenttien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksynnästä ja markkinavalvonnasta, asetusten (EY) N:o 715/2007 ja (EY) N:o 595/2009 muuttamisesta sekä direktiivin 2007/46/EY kumoamisesta (EUVL L 151, 14.6.2018, s. 1).

1 a

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/858, annettu 30 päivänä toukokuuta 2018, moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, komponenttien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksynnästä ja markkinavalvonnasta, asetusten (EY) N:o 715/2007 ja (EY) N:o 595/2009 muuttamisesta sekä direktiivin 2007/46/EY kumoamisesta (EUVL L 151, 14.6.2018, s. 1).

(67)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1272/2008, annettu 16 päivänä joulukuuta 2008, aineiden ja seosten luokituksesta, merkinnöistä ja pakkaamisesta sekä direktiivien 67/548/ETY ja 1999/45/EY muuttamisesta ja kumoamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1907/2006 muuttamisesta (EUVL L 353, 31.12.2008, s. 1).

67

(67)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1272/2008, annettu 16 päivänä joulukuuta 2008, aineiden ja seosten luokituksesta, merkinnöistä ja pakkaamisesta sekä direktiivien 67/548/ETY ja 1999/45/EY muuttamisesta ja kumoamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1907/2006 muuttamisesta (EUVL L 353, 31.12.2008, s. 1).

67

(80)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/PDF/?uri=CELEX:32013H0179&from=FI

80

(81)  https://ec.europa.eu/environment/eussd/smgp/pdf/PEFCR_guidance_v6.3.pdf

81

(82)  Ks. https://ec.europa.eu/environment/eussd/smgp/dev_methods.htm

82

(80)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/PDF/?uri=CELEX:32013H0179&from=FI

80

(81)  https://ec.europa.eu/environment/eussd/smgp/pdf/PEFCR_guidance_v6.3.pdf

81

(82)  Ks. https://ec.europa.eu/environment/eussd/smgp/dev_methods.htm

82

---