# Euroopa Liidu C 361/20.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 361 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 65. aastakäik20. september 2022 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 361

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

65. aastakäik20. september 2022

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | |
| | EUROOPA PARLAMENT
  2022–2023 ISTUNGJÄRK23.-24. märtsi 2022. aasta istungidVASTUVÕETUD TEKSTID | 1 |

Sisukord

Lehekülg

EUROOPA PARLAMENT
  2022–2023 ISTUNGJÄRK23.-24. märtsi 2022. aasta istungidVASTUVÕETUD TEKSTID

EUROOPA PARLAMENT

1

---

| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| --- | --- |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament |
| | Neljapäev, 24. märtsi 2022 |
| 2022/C 361/01 | Euroopa Parlamendi 24. märtsi 2022. aasta resolutsioon kiireloomulise vajaduse kohta võtta seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse vastu ELi tegevuskava toiduga kindlustatuse tagamiseks ELis ja väljaspool seda (2022/2593(RSP)) | 2 |
| 2022/C 361/02 | Euroopa Parlamendi 24. märtsi 2022. aasta resolutsioon mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 kohta: oligarhiliste struktuuride vastu võitlemine ning ELi rahaliste vahendite kaitse pettuste ja huvide konflikti eest (2020/2126(INI)) | 15 |

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Neljapäev, 24. märtsi 2022

2022/C 361/01

Euroopa Parlamendi 24. märtsi 2022. aasta resolutsioon kiireloomulise vajaduse kohta võtta seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse vastu ELi tegevuskava toiduga kindlustatuse tagamiseks ELis ja väljaspool seda (2022/2593(RSP))

2

2022/C 361/02

Euroopa Parlamendi 24. märtsi 2022. aasta resolutsioon mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 kohta: oligarhiliste struktuuride vastu võitlemine ning ELi rahaliste vahendite kaitse pettuste ja huvide konflikti eest (2020/2126(INI))

15

---

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Parlament |
| | Neljapäev, 24. märtsi 2022 |
| 2022/C 361/03 | Euroopa Parlamendi 24. märtsi 2022. aasta otsus Włodzimierz Cimoszewiczi puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2021/2256(IMM)) | 26 |
| 2022/C 361/04 | Euroopa Parlamendi 24. märtsi. 2022. aasta otsus Ioannis Lagose puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2021/2225(IMM)) | 28 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Neljapäev, 24. märtsi 2022

2022/C 361/03

Euroopa Parlamendi 24. märtsi 2022. aasta otsus Włodzimierz Cimoszewiczi puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2021/2256(IMM))

26

2022/C 361/04

Euroopa Parlamendi 24. märtsi. 2022. aasta otsus Ioannis Lagose puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2021/2225(IMM))

28

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | Euroopa Parlament |
| | Neljapäev, 24. märtsi 2022 |
| 2022/C 361/05 | P9_TA(2022)0083Pagulased Euroopas – CARE ***IEuroopa Parlamendi 24. märtsi 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 1303/2013 ja määrust (EL) nr 223/2014 seoses ühtekuuluvusmeetmetega pagulaste toetamiseks Euroopas (CARE) (COM(2022)0109 – C9-0057/2022 – 2022/0075(COD))P9_TC1-COD(2022)0075Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. märtsil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega muudetakse määrusi (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 223/2014 seoses ühtekuuluvusmeetmetega pagulaste toetamiseks Euroopas (CARE) | 30 |
| 2022/C 361/06 | P9_TA(2022)0084Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi määruste kohaste vahendite paindlikum kasutamine Ukrainas peetava sõja valguses ***IEuroopa Parlamendi 24. märtsi 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 514/2014, millega sätestatakse Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahendi suhtes kohaldatavad üldsätted, ning määrust (EL) nr 516/2014, millega luuakse Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond, ning määrust (EL) 2021/1147, millega luuakse Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond (COM(2022)0112 – C9-0056/2022 – 2022/0077(COD))P9_TC1-COD(2022)0077Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. märtsil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega muudetakse määrusi (EL) nr 514/2014, millega sätestatakse Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahendi suhtes kohaldatavad üldsätted, (EL) nr 516/2014, millega luuakse Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond, ning (EL) 2021/1147, millega luuakse Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond | 31 |
| 2022/C 361/07 | Euroopa Parlamendi 24. märtsi 2022. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta Euroopa Liidu ja Moldova Vabariigi vahelise kokkuleppe, mis käsitleb Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti operatiivtegevust Moldova Vabariigis, sõlmimise kohta (07202/2022 – C9-0120/2022 – 2022/0087(NLE)) | 32 |
| 2022/C 361/08 | P9_TA(2022)0088Hajusraamatu tehnoloogial põhinevate turutaristute katsekord ***IEuroopa Parlamendi 24. märtsi 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus hajusraamatu tehnoloogial põhinevate turutaristute katsekorra kohta (COM(2020)0594 – C9-0305/2020 – 2020/0267(COD))P9_TC1-COD(2020)0267Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. märtsil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., mis käsitleb hajusraamatu tehnoloogial põhinevate turutaristute katsekorda ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 600/2014 ja (EL) nr 909/2014 ning direktiivi 2014/65/EL | 33 |
| 2022/C 361/09 | P9_TA(2022)0089Rändlusteenuse määrus (uuesti sõnastatud) ***IEuroopa Parlamendi 24. märtsi 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb rändlust üldkasutatavates mobiilsidevõrkudes liidu piires (uuesti sõnastatud) (COM(2021)0085 – C9-0085/2021 – 2021/0045(COD))P9_TC1-COD(2021)0045Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. märtsil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., mis käsitleb rändlust üldkasutatavates mobiilsidevõrkudes liidus (uuesti sõnastatud) | 34 |
| 2022/C 361/10 | P9_TA(2022)0090Makromajandusliku finantsabi andmine Moldova Vabariigile ***IEuroopa Parlamendi 24. märtsi 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus makromajandusliku finantsabi andmise kohta Moldova Vabariigile (COM(2022)0004 – C9-0007/2022 – 2021/0438(COD))P9_TC1-COD(2021)0438Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. märtsil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2022/... makromajandusliku finantsabi andmise kohta Moldova Vabariigile | 36 |
| 2022/C 361/11 | P9_TA(2022)0091Arvutipõhine süsteem piiriüleseks elektrooniliseks andmevahetuseks tsiviil- ja kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö valdkonnas (e-CODEXi süsteem) ***IEuroopa Parlamendi 24. märtsi 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse arvutipõhist süsteemi piiriüleste tsiviil- ja kriminaalmenetluste andmete vahetamiseks (e-CODEXi süsteem) ning millega muudetakse määrust (EL) 2018/1726 (COM(2020)0712 – C9-0389/2020 – 2020/0345(COD))P9_TC1-COD(2020)0345Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. märtsil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., milles käsitletakse arvutipõhist süsteemi piiriüleseks elektrooniliseks andmevahetuseks tsiviil- ja kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö valdkonnas (e-CODEXi süsteem) ning millega muudetakse määrust (EL) 2018/1726 | 37 |
| 2022/C 361/12 | Euroopa Parlamendi 24. märtsi 2022. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu DNA-andmeid käsitleva automatiseeritud andmevahetuse alustamise kohta Itaaliaga (14836/2021 – C9-0002/2022 – 2021/0806(CNS)) | 38 |
| 2022/C 361/13 | Euroopa Parlamendi 24. märtsi 2022. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu sõrmejälgede andmeid käsitleva automatiseeritud andmevahetuse alustamise kohta Itaaliaga (14837/2021 – C9-0003/2022 – 2021/0807(CNS)) | 39 |
| 2022/C 361/14 | Euroopa Parlamendi 24. märtsi 2022. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud vahetamise alustamise kohta Itaaliaga (14838/2021 – C9-0004/2022 – 2021/0808(CNS)) | 40 |
| 2022/C 361/15 | Euroopa Parlamendi 24. märtsi 2022. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud vahetamise alustamise kohta Kreekas (14839/2021 – C9-0005/2022 – 2021/0809(CNS)) | 41 |
| 2022/C 361/16 | Euroopa Parlamendi 24. märtsi 2022. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise lepingu, millega muudetakse Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelist lepingut, mis käsitleb tavapassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist, liidu nimel sõlmimise kohta (13448/2018 – C9-0416/2021 – 2018/0084(NLE)) | 42 |
| 2022/C 361/17 | Euroopa Parlamendi 24. märtsi 2022. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise lepingu, millega muudetakse Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelist lepingut, mis käsitleb diplomaatilise, teenistus- või ametipassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist, liidu nimel sõlmimise kohta (13445/2018 – C9-0415/2021 – 2018/0086(NLE)) | 43 |
| 2022/C 361/18 | Euroopa Parlamendi 24. märtsi 2022. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (Prantsusmaa taotlus – EGF/2021/007 FR/Selecta) (COM(2022)0035 – C9-0036/2022 – 2022/0023(BUD)) | 44 |

III   Ettevalmistavad aktid

Euroopa Parlament

Neljapäev, 24. märtsi 2022

2022/C 361/05

P9_TA(2022)0083Pagulased Euroopas – CARE ***IEuroopa Parlamendi 24. märtsi 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 1303/2013 ja määrust (EL) nr 223/2014 seoses ühtekuuluvusmeetmetega pagulaste toetamiseks Euroopas (CARE) (COM(2022)0109 – C9-0057/2022 – 2022/0075(COD))P9_TC1-COD(2022)0075Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. märtsil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega muudetakse määrusi (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 223/2014 seoses ühtekuuluvusmeetmetega pagulaste toetamiseks Euroopas (CARE)

30

2022/C 361/06

P9_TA(2022)0084Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi määruste kohaste vahendite paindlikum kasutamine Ukrainas peetava sõja valguses ***IEuroopa Parlamendi 24. märtsi 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 514/2014, millega sätestatakse Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahendi suhtes kohaldatavad üldsätted, ning määrust (EL) nr 516/2014, millega luuakse Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond, ning määrust (EL) 2021/1147, millega luuakse Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond (COM(2022)0112 – C9-0056/2022 – 2022/0077(COD))P9_TC1-COD(2022)0077Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. märtsil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega muudetakse määrusi (EL) nr 514/2014, millega sätestatakse Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahendi suhtes kohaldatavad üldsätted, (EL) nr 516/2014, millega luuakse Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond, ning (EL) 2021/1147, millega luuakse Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond

31

2022/C 361/07

Euroopa Parlamendi 24. märtsi 2022. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta Euroopa Liidu ja Moldova Vabariigi vahelise kokkuleppe, mis käsitleb Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti operatiivtegevust Moldova Vabariigis, sõlmimise kohta (07202/2022 – C9-0120/2022 – 2022/0087(NLE))

32

2022/C 361/08

P9_TA(2022)0088Hajusraamatu tehnoloogial põhinevate turutaristute katsekord ***IEuroopa Parlamendi 24. märtsi 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus hajusraamatu tehnoloogial põhinevate turutaristute katsekorra kohta (COM(2020)0594 – C9-0305/2020 – 2020/0267(COD))P9_TC1-COD(2020)0267Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. märtsil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., mis käsitleb hajusraamatu tehnoloogial põhinevate turutaristute katsekorda ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 600/2014 ja (EL) nr 909/2014 ning direktiivi 2014/65/EL

33

2022/C 361/09

P9_TA(2022)0089Rändlusteenuse määrus (uuesti sõnastatud) ***IEuroopa Parlamendi 24. märtsi 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb rändlust üldkasutatavates mobiilsidevõrkudes liidu piires (uuesti sõnastatud) (COM(2021)0085 – C9-0085/2021 – 2021/0045(COD))P9_TC1-COD(2021)0045Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. märtsil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., mis käsitleb rändlust üldkasutatavates mobiilsidevõrkudes liidus (uuesti sõnastatud)

34

2022/C 361/10

P9_TA(2022)0090Makromajandusliku finantsabi andmine Moldova Vabariigile ***IEuroopa Parlamendi 24. märtsi 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus makromajandusliku finantsabi andmise kohta Moldova Vabariigile (COM(2022)0004 – C9-0007/2022 – 2021/0438(COD))P9_TC1-COD(2021)0438Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. märtsil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2022/... makromajandusliku finantsabi andmise kohta Moldova Vabariigile

36

2022/C 361/11

P9_TA(2022)0091Arvutipõhine süsteem piiriüleseks elektrooniliseks andmevahetuseks tsiviil- ja kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö valdkonnas (e-CODEXi süsteem) ***IEuroopa Parlamendi 24. märtsi 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse arvutipõhist süsteemi piiriüleste tsiviil- ja kriminaalmenetluste andmete vahetamiseks (e-CODEXi süsteem) ning millega muudetakse määrust (EL) 2018/1726 (COM(2020)0712 – C9-0389/2020 – 2020/0345(COD))P9_TC1-COD(2020)0345Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. märtsil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., milles käsitletakse arvutipõhist süsteemi piiriüleseks elektrooniliseks andmevahetuseks tsiviil- ja kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö valdkonnas (e-CODEXi süsteem) ning millega muudetakse määrust (EL) 2018/1726

37

2022/C 361/12

Euroopa Parlamendi 24. märtsi 2022. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu DNA-andmeid käsitleva automatiseeritud andmevahetuse alustamise kohta Itaaliaga (14836/2021 – C9-0002/2022 – 2021/0806(CNS))

38

2022/C 361/13

Euroopa Parlamendi 24. märtsi 2022. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu sõrmejälgede andmeid käsitleva automatiseeritud andmevahetuse alustamise kohta Itaaliaga (14837/2021 – C9-0003/2022 – 2021/0807(CNS))

39

2022/C 361/14

Euroopa Parlamendi 24. märtsi 2022. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud vahetamise alustamise kohta Itaaliaga (14838/2021 – C9-0004/2022 – 2021/0808(CNS))

40

2022/C 361/15

Euroopa Parlamendi 24. märtsi 2022. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud vahetamise alustamise kohta Kreekas (14839/2021 – C9-0005/2022 – 2021/0809(CNS))

41

2022/C 361/16

Euroopa Parlamendi 24. märtsi 2022. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise lepingu, millega muudetakse Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelist lepingut, mis käsitleb tavapassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist, liidu nimel sõlmimise kohta (13448/2018 – C9-0416/2021 – 2018/0084(NLE))

42

2022/C 361/17

Euroopa Parlamendi 24. märtsi 2022. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise lepingu, millega muudetakse Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelist lepingut, mis käsitleb diplomaatilise, teenistus- või ametipassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist, liidu nimel sõlmimise kohta (13445/2018 – C9-0415/2021 – 2018/0086(NLE))

43

2022/C 361/18

Euroopa Parlamendi 24. märtsi 2022. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (Prantsusmaa taotlus – EGF/2021/007 FR/Selecta) (COM(2022)0035 – C9-0036/2022 – 2022/0023(BUD))

44

---

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine |
| ***III | Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

***

Nõusolekumenetlus

***I

Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine

***II

Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine

***III

Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine

(Märgitud menetlus põhineb õigusakti eelnõus esitatud õiguslikul alusel.)

Euroopa Parlamendi muudatused:

Uued tekstiosad on märgistatud
  paksus kaldkirjas.
  Välja jäetud tekstiosad on tähistatud sümboliga ▌või on läbi kriipsutatud. Teksti asendamise puhul märgistatakse uus tekst
  paksus kaldkirjas
  ja asendatav tekst jäetakse välja või kriipsutatakse läbi.

paksus kaldkirjas.

paksus kaldkirjas

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

20.9.2022

| 20.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 361/1 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 361/1

---

EUROOPA PARLAMENT

2022–2023 ISTUNGJÄRK

23.-24. märtsi 2022. aasta istungid

VASTUVÕETUD TEKSTID

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Neljapäev, 24. märtsi 2022

| 20.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 361/2 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 361/2

---

P9_TA(2022)0099

ELi kiireloomulise tegevuskava vajadus toiduga kindlustatuse tagamiseks ELis ja väljaspool seda Venemaa sissetungi tõttu Ukrainasse

Euroopa Parlamendi 24. märtsi 2022. aasta resolutsioon kiireloomulise vajaduse kohta võtta seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse vastu ELi tegevuskava toiduga kindlustatuse tagamiseks ELis ja väljaspool seda (2022/2593(RSP))

(2022/C 361/01)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Venemaa ja Ukraina kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Venemaa ja Ukraina kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi juhtkonna 16. ja 24. veebruari 2022. aasta avaldusi Ukraina kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi juhtkonna 16. ja 24. veebruari 2022. aasta avaldusi Ukraina kohta,

| — | võttes arvesse kõrge esindaja 24. veebruaril 2022. aastal ELi nimel tehtud avaldust Venemaa Föderatsiooni relvajõudude sissetungi kohta Ukrainasse, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kõrge esindaja 24. veebruaril 2022. aastal ELi nimel tehtud avaldust Venemaa Föderatsiooni relvajõudude sissetungi kohta Ukrainasse,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu eesistuja ja komisjoni presidendi 24. veebruari 2022. aasta avaldust Venemaa enneolematu ja provotseerimata sõjalise agressiooni kohta Ukrainas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu eesistuja ja komisjoni presidendi 24. veebruari 2022. aasta avaldust Venemaa enneolematu ja provotseerimata sõjalise agressiooni kohta Ukrainas,

| — | võttes arvesse Ukraina presidendi ja komisjoni presidendi hiljutisi avaldusi olukorra kohta Ukrainas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ukraina presidendi ja komisjoni presidendi hiljutisi avaldusi olukorra kohta Ukrainas,

| — | võttes arvesse G7 esindajate 24. veebruari 2022. aasta avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse G7 esindajate 24. veebruari 2022. aasta avaldust,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 24. veebruari 2022. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 24. veebruari 2022. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 39, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 39,

| — | võttes arvesse oma 1. märtsi 2022. aasta resolutsiooni Ukraina vastu suunatud Venemaa agressiooni kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 1. märtsi 2022. aasta resolutsiooni Ukraina vastu suunatud Venemaa agressiooni kohta (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogus kokku tulnud riigipeade ja valitsusjuhtide 10. märtsi 2022. aasta avaldust Venemaa sõjalise agressiooni kohta Ukrainas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogus kokku tulnud riigipeade ja valitsusjuhtide 10. märtsi 2022. aasta avaldust Venemaa sõjalise agressiooni kohta Ukrainas,

| — | võttes arvesse G7 põllumajandusministrite 11. märtsi 2022. aasta kohtumisel tehtud avaldust Venemaa Föderatsiooni relvajõudude sissetungi kohta Ukrainasse, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse G7 põllumajandusministrite 11. märtsi 2022. aasta kohtumisel tehtud avaldust Venemaa Föderatsiooni relvajõudude sissetungi kohta Ukrainasse,

| — | võttes arvesse 10. ja 11. märtsil 2022 toimunud ELi riigipeade ja valitsusjuhtide mitteametlikul kohtumisel vastu võetud Versailles’ deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 10. ja 11. märtsil 2022 toimunud ELi riigipeade ja valitsusjuhtide mitteametlikul kohtumisel vastu võetud Versailles’ deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse komisjoni 12. novembri 2021. aasta teatist, mis käsitleb hädaolukorrakava, et tagada kriisi ajal toiduainetega varustamine ja toiduga kindlustatus (COM(2021)0689), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. novembri 2021. aasta teatist, mis käsitleb hädaolukorrakava, et tagada kriisi ajal toiduainetega varustamine ja toiduga kindlustatus (COM(2021)0689),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et ÜRO põhikirja ja rahvusvahelise õiguse põhimõtete kohaselt on kõik riigid võrdselt suveräänsed ja peavad oma rahvusvahelistes suhetes hoiduma jõuga ähvardamisest või jõu kasutamisest teiste riikide territoriaalse terviklikkuse või poliitilise sõltumatuse vastu; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ÜRO põhikirja ja rahvusvahelise õiguse põhimõtete kohaselt on kõik riigid võrdselt suveräänsed ja peavad oma rahvusvahelistes suhetes hoiduma jõuga ähvardamisest või jõu kasutamisest teiste riikide territoriaalse terviklikkuse või poliitilise sõltumatuse vastu;

| B. | arvestades, et Venemaa Föderatsioon alustas 24. veebruaril 2022 provotseerimata ja õigustamatut sissetungi Ukrainasse; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Venemaa Föderatsioon alustas 24. veebruaril 2022 provotseerimata ja õigustamatut sissetungi Ukrainasse;

| C. | arvestades, et toiduainete tootmist ja toidu kättesaadavust ei tohiks kasutada geopoliitilise relvana; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et toiduainete tootmist ja toidu kättesaadavust ei tohiks kasutada geopoliitilise relvana;

| D. | arvestades, et nõukogu on vastu võtnud esimesed Venemaa-vastased sanktsioonid, sealhulgas sihipärased individuaalsed sanktsioonid, majandus- ja finantssanktsioonid ning kaubanduspiirangud, ning jätkab uute sanktsioonide ettevalmistamist tihedas koostöös Atlandi-üleste liitlaste ja teiste sarnaselt meelestatud rahvusvaheliste partneritega; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et nõukogu on vastu võtnud esimesed Venemaa-vastased sanktsioonid, sealhulgas sihipärased individuaalsed sanktsioonid, majandus- ja finantssanktsioonid ning kaubanduspiirangud, ning jätkab uute sanktsioonide ettevalmistamist tihedas koostöös Atlandi-üleste liitlaste ja teiste sarnaselt meelestatud rahvusvaheliste partneritega;

| E. | arvestades, et praegune olukord ja Venemaa suhtes kehtestatud õiguspärased sanktsioonid põhjustavad COVID-19 kriisi järel märkimisväärseid kumulatiivseid häireid ülemaailmsetel põllumajandus-, kalandus- ja vesiviljelusturgudel ning viimasel ajal ka sisendikulude suurenemist, eelkõige teravilja- ja taimeõliturgudel (arvestades, et Ukraina ja Venemaa toodavad ülemaailmsest nisutoodangust ligikaudu 30 %, odrast 32 %, maisist 17 % ning rohkem kui 50 % päevalilleõlist ja 20 % päevalilleseemnetest), ning piiravad nii väetiste kui ka nende tootmiseks vajalike sisendite kättesaadavust; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et praegune olukord ja Venemaa suhtes kehtestatud õiguspärased sanktsioonid põhjustavad COVID-19 kriisi järel märkimisväärseid kumulatiivseid häireid ülemaailmsetel põllumajandus-, kalandus- ja vesiviljelusturgudel ning viimasel ajal ka sisendikulude suurenemist, eelkõige teravilja- ja taimeõliturgudel (arvestades, et Ukraina ja Venemaa toodavad ülemaailmsest nisutoodangust ligikaudu 30 %, odrast 32 %, maisist 17 % ning rohkem kui 50 % päevalilleõlist ja 20 % päevalilleseemnetest), ning piiravad nii väetiste kui ka nende tootmiseks vajalike sisendite kättesaadavust;

| F. | arvestades, et kahjustatud tsiviiltaristu hulka kuuluvad Musta mere sadamad, mistõttu on merekaubavedu täielikult blokeeritud ja hädavajalikke põllumajandustooteid ei saa eri piirkondadesse, sealhulgas ELi eksportida; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kahjustatud tsiviiltaristu hulka kuuluvad Musta mere sadamad, mistõttu on merekaubavedu täielikult blokeeritud ja hädavajalikke põllumajandustooteid ei saa eri piirkondadesse, sealhulgas ELi eksportida;

| G. | arvestades, et pärast Krimmi annekteerimist Venemaa poolt ja sellele järgnenud sanktsioone võtsid komisjon ja liikmesriigid mitmeid meetmeid, et võidelda negatiivse mõju vastu ELi põllumajandus-, kalandus- ja vesiviljelusturgudel; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et pärast Krimmi annekteerimist Venemaa poolt ja sellele järgnenud sanktsioone võtsid komisjon ja liikmesriigid mitmeid meetmeid, et võidelda negatiivse mõju vastu ELi põllumajandus-, kalandus- ja vesiviljelusturgudel;

| H. | arvestades, et Ukrainas toimuv sõda takistab kaupade, eelkõige toiduainete, sööda ja muude põllumajandustoodete liikumist riigis ning on toonud kaasa õlipressimise lõpetamise ja mõnedele põllukultuuridele ekspordipiirangute kehtestamise, mis on põhjustanud Ukrainas tõsise toidunappuse, ekspordivarude puudumise ning sellest tulenevalt vahetu geopoliitilise ebastabiilsuse ohu; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Ukrainas toimuv sõda takistab kaupade, eelkõige toiduainete, sööda ja muude põllumajandustoodete liikumist riigis ning on toonud kaasa õlipressimise lõpetamise ja mõnedele põllukultuuridele ekspordipiirangute kehtestamise, mis on põhjustanud Ukrainas tõsise toidunappuse, ekspordivarude puudumise ning sellest tulenevalt vahetu geopoliitilise ebastabiilsuse ohu;

| I. | arvestades, et konfliktis on sihikule võetud ka elutähtis põllumajandustaristu, sealhulgas transpordi- ja laotaristu, millel on märkimisväärne piirkondlik mõju; arvestades, et sõjaolukorras toimuvad pommitamised, mürskude tulistamine ja kobarpommid kahjustavad põllumajandusmaad ning sandistavad neid, kes kavatsevad selle maa harimiseks naasta, ning muudavad pinnase aastateks kasutuskõlbmatuks, kuni toimub demineerimine ning leitud lahingumoon kahjutustatakse või hävitatakse; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et konfliktis on sihikule võetud ka elutähtis põllumajandustaristu, sealhulgas transpordi- ja laotaristu, millel on märkimisväärne piirkondlik mõju; arvestades, et sõjaolukorras toimuvad pommitamised, mürskude tulistamine ja kobarpommid kahjustavad põllumajandusmaad ning sandistavad neid, kes kavatsevad selle maa harimiseks naasta, ning muudavad pinnase aastateks kasutuskõlbmatuks, kuni toimub demineerimine ning leitud lahingumoon kahjutustatakse või hävitatakse;

| J. | arvestades, et 2022. aasta saagikoristus ei saa Ukrainas toimuda, sest põllumajandustootjad ja -töötajad on oma elu päästmiseks põgenenud või kaitsevad oma riiki ning põllumajandusettevõtted on sel aastal tavapäraseks tootmiseks liiga rängalt kahjustatud; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 2022. aasta saagikoristus ei saa Ukrainas toimuda, sest põllumajandustootjad ja -töötajad on oma elu päästmiseks põgenenud või kaitsevad oma riiki ning põllumajandusettevõtted on sel aastal tavapäraseks tootmiseks liiga rängalt kahjustatud;

| K. | arvestades, et Ukraina osakaal maailma nisuturul on 11 %, odraturul 16 %, maisiturul 15 %, rapsiseemnete turul 16 %, päevalilleseemneõli turul 50 %, päevalilleseemnetega kauplemisel 9 % ja päevalillekoogi osas 61 %; arvestades, et Venemaa puhul on need näitajad 20 % (nisu), 16 % (oder), 2 % (mais), 3 % (rapsiseemned) ja 20 % (päevalillekook); |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Ukraina osakaal maailma nisuturul on 11 %, odraturul 16 %, maisiturul 15 %, rapsiseemnete turul 16 %, päevalilleseemneõli turul 50 %, päevalilleseemnetega kauplemisel 9 % ja päevalillekoogi osas 61 %; arvestades, et Venemaa puhul on need näitajad 20 % (nisu), 16 % (oder), 2 % (mais), 3 % (rapsiseemned) ja 20 % (päevalillekook);

| L. | arvestades, et Ukrainast on saanud oluline ELi tarnija ja ta on põhitarnija maisi (keskmiselt 9,2 megatonni – 57 % tarnetest), rapsiseemnete (2 megatonni – 42 % Euroopa impordimahust), päevalilleseemnete (0,1 megatonni – 15 %) ja päevalillekoogi (1,3 megatonni – 47 % impordist) ning vähemal määral nisu (1 megatonn – 30 % impordist) puhul; arvestades, et Venemaa on samuti, kuid vähemal määral, oluline ELi nisutarnija (0,5 megatonni – 11 %), kuid peamiselt rapsikoogi (0,2 megatonni – 50 %), päevalillekoogi (0,9 megatonni – 34 %) ja päevalilleseemnete (0,3 megatonni – 35 %) tarnija; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Ukrainast on saanud oluline ELi tarnija ja ta on põhitarnija maisi (keskmiselt 9,2 megatonni – 57 % tarnetest), rapsiseemnete (2 megatonni – 42 % Euroopa impordimahust), päevalilleseemnete (0,1 megatonni – 15 %) ja päevalillekoogi (1,3 megatonni – 47 % impordist) ning vähemal määral nisu (1 megatonn – 30 % impordist) puhul; arvestades, et Venemaa on samuti, kuid vähemal määral, oluline ELi nisutarnija (0,5 megatonni – 11 %), kuid peamiselt rapsikoogi (0,2 megatonni – 50 %), päevalillekoogi (0,9 megatonni – 34 %) ja päevalilleseemnete (0,3 megatonni – 35 %) tarnija;

| M. | arvestades, et juba enne Venemaa sissetungi Ukrainasse toimus ülemaailmsetel põllumajandustoodete turgudel hinnatõus, mis oli osaliselt tingitud kliimamõjudest ja COVID-19 pandeemiast; arvestades, et Euroopas tõusvatel energiahindadel on märkimisväärne mõju põllumajandus-, kalandus- ja vesiviljelussektorile, kus väetiste hinnad kerkivad ja tootjate energiakulud suurenevad; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et juba enne Venemaa sissetungi Ukrainasse toimus ülemaailmsetel põllumajandustoodete turgudel hinnatõus, mis oli osaliselt tingitud kliimamõjudest ja COVID-19 pandeemiast; arvestades, et Euroopas tõusvatel energiahindadel on märkimisväärne mõju põllumajandus-, kalandus- ja vesiviljelussektorile, kus väetiste hinnad kerkivad ja tootjate energiakulud suurenevad;

| N. | arvestades, et alates konflikti algusest on põllumajandustoodete maailmaturuhinnad järsult tõusnud (sõltuvalt tootest + 5 % kuni + 10 %) ja lähenenud 2007.–2008. turustushooaja hindadele; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et alates konflikti algusest on põllumajandustoodete maailmaturuhinnad järsult tõusnud (sõltuvalt tootest + 5 % kuni + 10 %) ja lähenenud 2007.–2008. turustushooaja hindadele;

| O. | arvestades, et ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) hinnangul võivad mõlema riigi teravilja ja päevalilleseemnete ekspordi ootamatust ja järsust vähenemisest tingitud ülemaailmsed tarneprobleemid muuta toidu ja sööda hinnad rahvusvahelisel tasandil väga kõrgeks, ehkki need on praegugi kõrged; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) hinnangul võivad mõlema riigi teravilja ja päevalilleseemnete ekspordi ootamatust ja järsust vähenemisest tingitud ülemaailmsed tarneprobleemid muuta toidu ja sööda hinnad rahvusvahelisel tasandil väga kõrgeks, ehkki need on praegugi kõrged;

| P. | arvestades, et EL küll impordib nisu, aga ka ekspordib seda – eelkõige Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika riikidesse, kuhu seda saadetakse igal aastal ligikaudu 6 miljonit tonni; arvestades, et need riigid sõltuvad eelkõige Venemaast ja Ukrainast ning seejärel EList; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et EL küll impordib nisu, aga ka ekspordib seda – eelkõige Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika riikidesse, kuhu seda saadetakse igal aastal ligikaudu 6 miljonit tonni; arvestades, et need riigid sõltuvad eelkõige Venemaast ja Ukrainast ning seejärel EList;

| Q. | arvestades, et ühise kalanduspoliitika ja ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) eesmärk on muu hulgas varustada ELi turgu kõrge toiteväärtusega toiduainetega, vähendada ELi turu sõltuvust toiduainete impordist ja tagada, et toit jõuaks tarbijateni mõistliku hinnaga; arvestades, et COVID-19 pandeemia ja nüüd Venemaa sissetung Ukrainasse on veelgi selgemalt näidanud, et EL peab suurendama oma toiduga kindlustatust ja vähendama sõltuvust väljastpoolt ELi pärit üksikutelt või liiga vähestelt tarnijatelt imporditud sisenditest; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et ühise kalanduspoliitika ja ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) eesmärk on muu hulgas varustada ELi turgu kõrge toiteväärtusega toiduainetega, vähendada ELi turu sõltuvust toiduainete impordist ja tagada, et toit jõuaks tarbijateni mõistliku hinnaga; arvestades, et COVID-19 pandeemia ja nüüd Venemaa sissetung Ukrainasse on veelgi selgemalt näidanud, et EL peab suurendama oma toiduga kindlustatust ja vähendama sõltuvust väljastpoolt ELi pärit üksikutelt või liiga vähestelt tarnijatelt imporditud sisenditest;

| R. | arvestades, et 9. märtsil 2022. aastal toimus komisjoni juhtimisel hiljuti loodud Euroopa toiduga kindlustatuse kriisiks valmisoleku ja sellele reageerimise mehhanismi raames esimene kohtumine, et arutada toiduga kindlustatuse küsimust, energia- ja sisendihindade tõusu mõju ning Ukraina sõja mõju; arvestades, et selle mehhanismi eesmärk on suurendada kriisideks valmisolekut parema koordineerimise ja parimate tavade vahetamise kaudu; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et 9. märtsil 2022. aastal toimus komisjoni juhtimisel hiljuti loodud Euroopa toiduga kindlustatuse kriisiks valmisoleku ja sellele reageerimise mehhanismi raames esimene kohtumine, et arutada toiduga kindlustatuse küsimust, energia- ja sisendihindade tõusu mõju ning Ukraina sõja mõju; arvestades, et selle mehhanismi eesmärk on suurendada kriisideks valmisolekut parema koordineerimise ja parimate tavade vahetamise kaudu;

| S. | arvestades, et EL sõltub suurel määral Venemaa fossiilkütustest; arvestades, et ELis kasutatavast gaasist on ligikaudu 90 % imporditud ja 2021. aastal tuli 45 % sellest impordist Venemaalt, kusjuures ELi liikmesriikide osakaal selles impordis on erinev; arvestades, et Venemaa oli ka Euroopa suurim naftatarnija (27 %), tarnides kolm korda rohkem naftat kui suuruselt järgmine riik (Norra); arvestades, et välissõltuvus energiast mõjutab otseselt põllumajanduslikku tootmist; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et EL sõltub suurel määral Venemaa fossiilkütustest; arvestades, et ELis kasutatavast gaasist on ligikaudu 90 % imporditud ja 2021. aastal tuli 45 % sellest impordist Venemaalt, kusjuures ELi liikmesriikide osakaal selles impordis on erinev; arvestades, et Venemaa oli ka Euroopa suurim naftatarnija (27 %), tarnides kolm korda rohkem naftat kui suuruselt järgmine riik (Norra); arvestades, et välissõltuvus energiast mõjutab otseselt põllumajanduslikku tootmist;

| T. | arvestades, et konflikti tagajärjel tõusevad kõik energia-, sisendi- ja toiduainete hinnad, mis tähendab, et üha rohkem inimesi on vaesusohus (lisaks praegu ohustatud 97 miljonile inimesele); arvestades, et seetõttu on vaja sotsiaalmeetmeid, et aidata tootjatel ja tarbijatel nende tagajärgedega toime tulla; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et konflikti tagajärjel tõusevad kõik energia-, sisendi- ja toiduainete hinnad, mis tähendab, et üha rohkem inimesi on vaesusohus (lisaks praegu ohustatud 97 miljonile inimesele); arvestades, et seetõttu on vaja sotsiaalmeetmeid, et aidata tootjatel ja tarbijatel nende tagajärgedega toime tulla;

| U. | arvestades, et toiduga kindlustatus ei tähenda vaid toiduvarude kättesaadavust, vaid hõlmab ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni kohaselt kõikide õigust toidule ja tervislike toiduainete kättesaadavust; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et toiduga kindlustatus ei tähenda vaid toiduvarude kättesaadavust, vaid hõlmab ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni kohaselt kõikide õigust toidule ja tervislike toiduainete kättesaadavust;

| V. | arvestades, et Venemaa provotseerimata ja õigustamatu agressioonisõja mõju toiduga kindlustatusele on süvendanud niigi rasket olukorda, mille on põhjustanud COVID-19, erakordsed põuad ELi lõunaosas, kliimamuutused ja elurikkuse kadumine; arvestades, et kriis mõjutab põllumajandus- ja veeandide sektorit nii otseselt kui ka kaudselt; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et Venemaa provotseerimata ja õigustamatu agressioonisõja mõju toiduga kindlustatusele on süvendanud niigi rasket olukorda, mille on põhjustanud COVID-19, erakordsed põuad ELi lõunaosas, kliimamuutused ja elurikkuse kadumine; arvestades, et kriis mõjutab põllumajandus- ja veeandide sektorit nii otseselt kui ka kaudselt;

| W. | arvestades, et lisaks sellele, et EL peab muutuma sõltumatumaks sellistes strateegilistes valdkondades nagu kaitse ja energiavarustus, peab ta suutma igal ajal tagada ka toiduga kindlustatuse ning selleks on vaja suurendada vastupidavust suurel määral impordist sõltuvates sektorites; arvestades, et Ukraina kriis tõestab veel kord, et toiduga kindlustatust ei saa pidada enesestmõistetavaks; arvestades, et Euroopa toidutootmist tuleks käsitleda strateegiliselt olulise sektorina; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et lisaks sellele, et EL peab muutuma sõltumatumaks sellistes strateegilistes valdkondades nagu kaitse ja energiavarustus, peab ta suutma igal ajal tagada ka toiduga kindlustatuse ning selleks on vaja suurendada vastupidavust suurel määral impordist sõltuvates sektorites; arvestades, et Ukraina kriis tõestab veel kord, et toiduga kindlustatust ei saa pidada enesestmõistetavaks; arvestades, et Euroopa toidutootmist tuleks käsitleda strateegiliselt olulise sektorina;

| X. | arvestades, et EL rajaneb solidaarsusel ning kui liit kohe midagi ette ei võta, kannatavad enim kõige kaitsetumad; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et EL rajaneb solidaarsusel ning kui liit kohe midagi ette ei võta, kannatavad enim kõige kaitsetumad;

| Y. | arvestades, et kriis mõjutab põllumajandus- ja veeandide sektorit nii otseselt kui ka kaudselt – otseselt kaubavahetuse katkemise tõttu Venemaa ja Ukrainaga ning kaudselt hindade ja tootmiskulude kõikumise pärast; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et kriis mõjutab põllumajandus- ja veeandide sektorit nii otseselt kui ka kaudselt – otseselt kaubavahetuse katkemise tõttu Venemaa ja Ukrainaga ning kaudselt hindade ja tootmiskulude kõikumise pärast;

| Z. | arvestades, et energia, kütuse, väetiste, tooraine ja põllumajandustoodete hinnatõus avaldab põllumajandus- ja veeandide sektorile tugevat mõju, suurendades märkimisväärselt tootmiskulusid ning ohustades seeläbi tootmise järjepidevust ja põhjustades võimalikke tarneahela häireid; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et energia, kütuse, väetiste, tooraine ja põllumajandustoodete hinnatõus avaldab põllumajandus- ja veeandide sektorile tugevat mõju, suurendades märkimisväärselt tootmiskulusid ning ohustades seeläbi tootmise järjepidevust ja põhjustades võimalikke tarneahela häireid;

| AA. | arvestades, et Venemaa on ELi põllumajanduslike toiduainete ekspordi väärtuse poolest Euroopa suuruselt kuues kaubanduspartner (2); arvestades, et kaubandushäirete ja kehtestatud sanktsioonide tõttu on vaja leevendusmeetmeid, sealhulgas alternatiivseid turgusid ELi põllumajandustoodetele; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et Venemaa on ELi põllumajanduslike toiduainete ekspordi väärtuse poolest Euroopa suuruselt kuues kaubanduspartner (2); arvestades, et kaubandushäirete ja kehtestatud sanktsioonide tõttu on vaja leevendusmeetmeid, sealhulgas alternatiivseid turgusid ELi põllumajandustoodetele;

| AB. | arvestades, et toidukriise võib põhjustada ka toidukaupadega spekuleerimine; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et toidukriise võib põhjustada ka toidukaupadega spekuleerimine;

| AC. | arvestades, et Venemaa on peamine sünteetiliste lämmastikväetiste ja nende komponentide eksportija ning Valgevene on suur kaaliumkloriidväetiste eksportija; arvestades, et lämmastikväetiste hinnad sõltuvad suuresti maagaasi hindadest ja Venemaal on maagaasiturul valitsev positsioon; arvestades, et Venemaa teatas 4. märtsil 2022, et lõpetab Ukrainasse tungimise järel mineraalväetiste ekspordi; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et Venemaa on peamine sünteetiliste lämmastikväetiste ja nende komponentide eksportija ning Valgevene on suur kaaliumkloriidväetiste eksportija; arvestades, et lämmastikväetiste hinnad sõltuvad suuresti maagaasi hindadest ja Venemaal on maagaasiturul valitsev positsioon; arvestades, et Venemaa teatas 4. märtsil 2022, et lõpetab Ukrainasse tungimise järel mineraalväetiste ekspordi;

| AD. | arvestades, et lisaks ELi suurele sõltuvusele Venemaalt imporditud väetistest, väetiste tootmiseks vajalikust fossiilenergiast ja Valgevenest imporditud kaaliumkarbonaadist tekivad märkimisväärsed tarnehäired ajal, mil väetisehinnad on viimase aasta jooksul tõusnud 142 % ning energia ja väetise kulud moodustavad 20 % põllumajandustootjate tootmiskuludest (3); arvestades, et gaasikulud moodustavad 60–80 % peamiste lämmastikväetiste tootmiskuludest (4); arvestades, et kõrgest gaasihinnast tingituna on mõned väetisetööstuse rajatised ajutiselt suletud; arvestades, et juba on juhtumeid, kus väetisetootjad on tooraine puudumise tõttu põllumajandustootjate tellimused tagasi lükanud; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et lisaks ELi suurele sõltuvusele Venemaalt imporditud väetistest, väetiste tootmiseks vajalikust fossiilenergiast ja Valgevenest imporditud kaaliumkarbonaadist tekivad märkimisväärsed tarnehäired ajal, mil väetisehinnad on viimase aasta jooksul tõusnud 142 % ning energia ja väetise kulud moodustavad 20 % põllumajandustootjate tootmiskuludest (3); arvestades, et gaasikulud moodustavad 60–80 % peamiste lämmastikväetiste tootmiskuludest (4); arvestades, et kõrgest gaasihinnast tingituna on mõned väetisetööstuse rajatised ajutiselt suletud; arvestades, et juba on juhtumeid, kus väetisetootjad on tooraine puudumise tõttu põllumajandustootjate tellimused tagasi lükanud;

| AE. | arvestades, et toitainete orgaanilistest allikatest on võimalik saada mitmeid väetisetooteid, mida ei kasutata praegu keemiliste väetiste asendajatena; arvestades, et nende kasutamismahu suurendamine võib aidata vähendada ELi sõltuvust keemilistest väetistest, täites samal ajal rohelise kokkuleppe eesmärke; arvestades, et põllumeeste väetisekulusid võib aidata ohjata eelkõige töödeldud sõnniku, biosöe ja putukasõnniku kasutamine; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et toitainete orgaanilistest allikatest on võimalik saada mitmeid väetisetooteid, mida ei kasutata praegu keemiliste väetiste asendajatena; arvestades, et nende kasutamismahu suurendamine võib aidata vähendada ELi sõltuvust keemilistest väetistest, täites samal ajal rohelise kokkuleppe eesmärke; arvestades, et põllumeeste väetisekulusid võib aidata ohjata eelkõige töödeldud sõnniku, biosöe ja putukasõnniku kasutamine;

| AF. | arvestades, et kütuse hind on ELis märkimisväärselt tõusnud ja jõudnud paljudes liikmesriikides enneolematult kõrge tasemeni; arvestades, et sellise arengu jätkumine toob põllumajandustootjate ja kalurite jaoks kaasa jätkusuutmatu majandusliku olukorra, kus näiteks kalalaevad ei saa püügiga tegeleda, sest nad ei teeniks oma kulusid tasa; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et kütuse hind on ELis märkimisväärselt tõusnud ja jõudnud paljudes liikmesriikides enneolematult kõrge tasemeni; arvestades, et sellise arengu jätkumine toob põllumajandustootjate ja kalurite jaoks kaasa jätkusuutmatu majandusliku olukorra, kus näiteks kalalaevad ei saa püügiga tegeleda, sest nad ei teeniks oma kulusid tasa;

| AG. | arvestades, et ELi kalandus-, vesiviljelus- ja töötlemissektor pakuvad kvaliteetseid mereandidest valmistatud tooteid, millel on tähtis roll ülemaailmse toiduga kindlustatuse tagamisel; arvestades, et kalandussektor on pikka aega aidanud varustada Euroopa tarbijaid kvaliteetsete toodetega, mis vastavad kõrgetele toitumis- ja toiduohutusstandarditele, ning on nüüd kestlikkuse poolest maailma parimate seas; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et ELi kalandus-, vesiviljelus- ja töötlemissektor pakuvad kvaliteetseid mereandidest valmistatud tooteid, millel on tähtis roll ülemaailmse toiduga kindlustatuse tagamisel; arvestades, et kalandussektor on pikka aega aidanud varustada Euroopa tarbijaid kvaliteetsete toodetega, mis vastavad kõrgetele toitumis- ja toiduohutusstandarditele, ning on nüüd kestlikkuse poolest maailma parimate seas;

| AH. | arvestades, et toiduga kindlustatuse eeltingimuseks on Euroopa ühtse turu korralik toimimine; arvestades, et Ungari valitsus keelas Venemaa sissetungi tõttu Ukrainasse hiljuti kogu teraviljaekspordi, kuid see on vastuolus nii aluslepingust tulenevate kohustuste kui ka ELi solidaarsuse põhimõttega; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et toiduga kindlustatuse eeltingimuseks on Euroopa ühtse turu korralik toimimine; arvestades, et Ungari valitsus keelas Venemaa sissetungi tõttu Ukrainasse hiljuti kogu teraviljaekspordi, kuid see on vastuolus nii aluslepingust tulenevate kohustuste kui ka ELi solidaarsuse põhimõttega;

| AI. | arvestades, et toiduainete tarbijahindade puhul tuleb arvestada ka COVID-19 pandeemia mõju, mis põhjustas hinnatõusu juba enne sõja algust; arvestades, et toidu hind ELis oli 2022. aasta jaanuaris 4,7 % kõrgem kui eelmise aasta samal kuul (5); arvestades, et paljud liikmesriigid, eelkõige Kesk- ja Ida-Euroopa riigid, peavad veelgi suurema toiduainete hinnatõusuga toime tulema; |
| --- | --- |

AI.

arvestades, et toiduainete tarbijahindade puhul tuleb arvestada ka COVID-19 pandeemia mõju, mis põhjustas hinnatõusu juba enne sõja algust; arvestades, et toidu hind ELis oli 2022. aasta jaanuaris 4,7 % kõrgem kui eelmise aasta samal kuul (5); arvestades, et paljud liikmesriigid, eelkõige Kesk- ja Ida-Euroopa riigid, peavad veelgi suurema toiduainete hinnatõusuga toime tulema;

| AJ. | arvestades, et loomasöödavarude ammendumine mõjutab paljusid loomakasvatusettevõtteid väga tõsiselt; arvestades, et mitu liikmesriiki on juba hoiatanud, et praeguses tempos edasi liikudes on oht, et nende loomasöödavarud on lihavõttepühadeks ammendunud; |
| --- | --- |

AJ.

arvestades, et loomasöödavarude ammendumine mõjutab paljusid loomakasvatusettevõtteid väga tõsiselt; arvestades, et mitu liikmesriiki on juba hoiatanud, et praeguses tempos edasi liikudes on oht, et nende loomasöödavarud on lihavõttepühadeks ammendunud;

| AK. | arvestades, et praegusest kriisist sõltumata tuleb saavutada ja hoida muud olulist koostoimet, näiteks kestlikke põllumajandustavasid, mis parandavad mulla kvaliteeti, suurendades seeläbi tootlikkust ning muid ökosüsteemi funktsioone ja teenuseid, nagu süsiniku sidumine ja vee kvaliteedi reguleerimine; arvestades, et viis, kuidas EL toitu, jooke ja muid põllumajandustooteid toodab ja tarbib, peaks olema kooskõlas ELi poliitika ja kohustustega, sealhulgas ÜRO kestliku arengu eesmärkide ja Pariisi kokkuleppega, et tagada kindel tasakaal kestlikkuse kolme samba vahel; |
| --- | --- |

AK.

arvestades, et praegusest kriisist sõltumata tuleb saavutada ja hoida muud olulist koostoimet, näiteks kestlikke põllumajandustavasid, mis parandavad mulla kvaliteeti, suurendades seeläbi tootlikkust ning muid ökosüsteemi funktsioone ja teenuseid, nagu süsiniku sidumine ja vee kvaliteedi reguleerimine; arvestades, et viis, kuidas EL toitu, jooke ja muid põllumajandustooteid toodab ja tarbib, peaks olema kooskõlas ELi poliitika ja kohustustega, sealhulgas ÜRO kestliku arengu eesmärkide ja Pariisi kokkuleppega, et tagada kindel tasakaal kestlikkuse kolme samba vahel;

| AL. | arvestades, et lühikeses perspektiivis on hädavajalik lahendada toidu raiskamise probleem tarneahela kõigis etappides, et vähendada survet toiduainetega varustamisele Euroopas, eriti kuna ELis raisatakse igal aastal 88 miljonit tonni toitu ja sellega seotud kulud on hinnanguliselt 143 miljardit eurot; arvestades, et toidu raiskamise lõpetamine meetmetega, mille eesmärk on vähendada ELi toidujäätmeid 2025. aastaks 30 % ja 2030. aastaks 50 % võrreldes 2014. aasta lähtetasemega, samuti meetmetega jäätmete orgaanilisteks väetisteks ümbertöötlemise tarbetute seadusandlike takistuste kõrvaldamiseks avaldaks ELi toiduga kindlustatusele otsest positiivset mõju; |
| --- | --- |

AL.

arvestades, et lühikeses perspektiivis on hädavajalik lahendada toidu raiskamise probleem tarneahela kõigis etappides, et vähendada survet toiduainetega varustamisele Euroopas, eriti kuna ELis raisatakse igal aastal 88 miljonit tonni toitu ja sellega seotud kulud on hinnanguliselt 143 miljardit eurot; arvestades, et toidu raiskamise lõpetamine meetmetega, mille eesmärk on vähendada ELi toidujäätmeid 2025. aastaks 30 % ja 2030. aastaks 50 % võrreldes 2014. aasta lähtetasemega, samuti meetmetega jäätmete orgaanilisteks väetisteks ümbertöötlemise tarbetute seadusandlike takistuste kõrvaldamiseks avaldaks ELi toiduga kindlustatusele otsest positiivset mõju;

| 1. | mõistab kõige karmimalt hukka Venemaa Föderatsiooni ebaseadusliku, provotseerimata ja õigustamatu sõjalise agressiooni Ukraina vastu ja sissetungi Ukrainasse, samuti Valgevene osalemise selles agressioonis; nõuab, et Venemaa Föderatsioon lõpetaks viivitamata igasuguse sõjalise tegevuse Ukrainas, viiks tingimusteta välja kõik sõjalised ja poolsõjalised jõud ning sõjalise varustuse kogu Ukraina rahvusvaheliselt tunnustatud territooriumilt, lõpetaks humanitaarkoridoride blokeerimise ning austaks täielikult Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust tema rahvusvaheliselt tunnustatud piirides, et taastada rahu ja muuta võimalikuks elutähtsate majandus-, sotsiaal-, tervise- ja toidusüsteemide ohutu taastamine; |
| --- | --- |

1.

| 2. | väljendab vankumatut solidaarsust Ukraina rahvaga ja lohutamatut kurbust Venemaa agressioonist põhjustatud traagiliste inimohvrite ja -kannatuste pärast ning rõhutab, et rünnakud tsiviilelanike ja tsiviiltaristu vastu ning valimatud rünnakud on rahvusvahelise humanitaarõiguse kohaselt keelatud; |
| --- | --- |

2.

| 3. | väljendab heameelt selle üle, et nõukogu võttis kiiresti vastu sanktsioonid, mille eesmärk on veenda Venemaa Föderatsiooni lõpetama rünnakud Ukraina vastu; rõhutab siiski, et võttes arvesse viimaseid rünnakuid, sealhulgas elamurajoonide ja tsiviiltaristu vastu, on vaja kehtestada täiendavaid karme sanktsioone; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nõuab, et Venemaa Föderatsioon viivitamata lõpetaks haiglate, lasteaedade, koolide, teatrite, vanadekodude ja muu tsiviiltaristu pommitamise; mõistab sellise tegevuse kõige karmimalt hukka ja rõhutab, et valimatuid rünnakuid lõpetamata ei ole võimalik taastada tavapärast elu ja jätkata toiduainete tootmist kogu Ukraina põllumajandusmaadel ja kalastuspiirkondades ning normaliseerida toiduainete, toodete ning põllumajanduslikuks ja toiduainete tootmiseks, kalanduseks ja vesiviljeluseks hädavajalike sisendite piiriülene liikumine, millega ületatakse transpordiprobleemid toiduainete eksportimisel ja kaupade tootmisel; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, et Ukrainas on oluline taastada stabiilsus, et põllumajandussektor saaks taastuda ja tagada riigis toiduga kindlustatuse; nõuab, et EL teeks kõik endast oleneva, et toetada Ukraina põllumajandustootmist, pakkudes seemneid, kütust ja väetisi, millest on puudus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nõuab, et Ukraina eelseisva külvi- ja tootmishooaja kaitseks tehtaks kõik mis võimalik; rõhutab, et Ukrainas tekkinud eluohtlike olukordade lahendamiseks on vaja humanitaarabi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tuletab meelde, et mitmed Ukrainale kuuluvad Musta mere sadamad on suletud, mis häirib rahvusvahelist toidukaubandust, ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võimaldama ohutuid transpordi- ja toidukoridore Ukrainasse ja Ukrainast alternatiivsete sadamate kaudu ning raudtee- ja maanteetranspordi abil; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab, et Ukraina sõda mõjutab kõige rohkem konfliktipiirkonna lähedal asuvaid riike, ebakindla majandusega riike ja Ukraina pagulaste peamisi sihtriike; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles neid riike toetama ja tagama neile piisava toiduvaru; |
| --- | --- |

8.

| 9. | väljendab sügavat muret mõju pärast, mida selline põllumajandus-, kalandus- ja vesiviljelusprotsesside häire avaldab Ukraina elanike toiduga kindlustatusele, ning nõuab tungivalt, et komisjon ja rahvusvaheline üldsus tagaksid kõigile mõjutatud piirkondadele ja linnadele piisava pikaajalise toiduabi programmi olemasolu ja koordineeriksid seda, kasutades selleks kõiki võimalikke foorumeid, nt maailma toiduga kindlustatuse komiteed, et korvata Ukraina toiduainete tootmise ja toiduahela katkemine; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nõuab, et reageeritaks viivitamata ja koordineeritult ning võetaks kasutusele liidu elanikkonnakaitse mehhanism, et Ukrainat maksimaalselt toetada, eelkõige humanitaarabi ja toiduabiga, ning tagada ohutud ELi humanitaarkoridorid ning toidu ja peavarju pakkumine kõigile riigist põgenevatele inimestele; rõhutab, et kuigi ELi rahaline humanitaarabi on seni hinnanguliselt olnud ligikaudu 500 miljonit eurot, on toetust vaja rohkem; rõhutab eelkõige, et EL peaks andma humanitaarabi Ukraina rahvale, et tagada lühikeses perspektiivis Ukraina toiduga kindlustatus, ning kõigile pagulastele ühtekuuluvusmeetmete abil pagulaste toetamiseks Euroopas ning ühtekuuluvust ja Euroopa territooriume toetava taasteabi kaudu, samuti toetades ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni Ukraina kiirreageerimiskava, suurendades selle rahalist abi; rõhutab, et tuleb leida täiendavaid rahalisi vahendeid, kuna ühtekuuluvuspoliitika fondidel on ELi liikmesriikide ühtlustatud arengu tagamisel peamine roll; kutsub ELi üles kooskõlastama oma tegevust ÜRO asutuste ja kõigi kohapealsete partneritega, et pakkuda Ukraina sõjast mõjutatud inimestele kiiret toidu- ja toimetulekuabi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles suurendama oma panust Maailma Toiduprogrammi, kasutades mitmeaastases finantsraamistikus ette nähtud solidaarsus- ja hädaabireservi; märgib, et komisjon ja liikmesriigid eraldavad maailma toiduabi programmile vastavalt 465 miljonit eurot aastas ja 1,47 miljardit eurot aastas; märgib lisaks, et solidaarsus- ja hädaabireservi maht on 1,2 miljardit eurot, millest kuni 35 % (420 miljonit eurot) võib kasutada kolmandate riikide jaoks; rõhutab, et solidaarsus- ja hädaabireservist eraldatav summa ei pruugi olla piisav ning vaja võib olla täiendavat eelarvepaindlikkust; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab, et praegune konflikt Ukrainas juhib tähelepanu ülemaailmse toidusüsteemi nõrkadele kohtadele; nõuab seepärast tungivalt, et EL kaitseks arenguriikide õigust toiduga kindlustatusele, pöörates erilist tähelepanu põllumajanduslikule pereettevõtlusele, et tagada taskukohane ja kättesaadav toit, sest see aitab saavutada toitumisalase kindlustatuse, vähendada vaesust, saavutada kaasavad, kestlikud ja õiglased üleilmsed tarneahelad ning kohalikud ja piirkondlikud turud; |
| --- | --- |

12.

| 13. | on arvamusel, et EL ei tohi koos teiste rahvusvaheliste organitega taluda kunstlikult üles kruvitud hindu ja peab võtma meetmeid, et vältida spekulatiivset käitumist, mis ohustab toiduga kindlustatust või vähekaitstud riikide ja elanikkonna juurdepääsu toidule, jälgides toidusüsteemi mõjutavaid turge, sealhulgas futuuriturge, et tagada täielik läbipaistvus, ning jagades usaldusväärseid andmeid ja teavet ülemaailmse toiduturu arengu kohta; |
| --- | --- |

13.

| 14. | palub, et komisjon leiaks ja kasutaks võimalusi, kuidas tulla toime Venemaa sissetungi majanduslike ja sotsiaalsete tagajärgedega, eelkõige põllumajandue, kalanduse ja vesiviljeluse valdkonnas, et tagada toiduga kindlustatus, võttes vajalikke meetmeid ELi põllumajandus-, kalandus- ja vesiviljelusettevõtete toetamiseks, et anda Euroopa põllumajandustootjatele ja kaluritele kindlus ja tagatised toidutootmise säilitamiseks ja vajaduse korral suurendamiseks; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles tegema koostööd ELi partneritega Lähis-Idas ja Põhja-Aafrikas, et käsitleda toiduga kindlustatust; on seisukohal, et EL peaks olema valmis abistama nimetatud partnereid nende endi juhitava toiduga kindlustatuse teemalise erakorralise konverentsi korraldamisel, et käsitleda lühiajalist toiduainete puudust ja piirkonna põllumajandussektori vastupanuvõimet, mis on keskpika perioodi probleem; |
| --- | --- |

15.

| 16. | märgib, et lisaks kaubanduse katkemisele sõja tõttu takistavad rünnakud oluliste ressursside (alates energiast ja väetistest kuni oluliste kemikaalide ja põllumajandustoodeteni) jõudmist ELi; rõhutab, et Euroopa kodanikud, toidutootjad ja tarbijad on seetõttu valmis jagama sõjast tulenevat koormust solidaarselt kangelasliku Ukraina rahvaga; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rõhutab, et EL on maailma suurim põllumajandustoodete ja veeandide importija ja eksportija; juhib tähelepanu sellele, et ELi põllumajandusliku toidu ja veeandide tööstuse pikaajalise vastupanuvõime suurendamiseks peab EL vähendama sõltuvust kolmandatest riikidest imporditavast energiast, põhitarbeainetest, kemikaalidest ja keemiatoodetest, ning toetama tehnoloogiat ja tavasid, mis ei sõltu nii palju nendest sisenditest; rõhutab, et lühikeses ja keskpikas perspektiivis tuleb toiduga kindlustatuse tagamiseks mitmekesistada kolmandatest riikidest tarnimist, ning kutsub komisjoni üles uurima võimalikke tarneallikaid, mis vastavad ELi rahvusvahelistele kestlikkuse standarditele, ja sõlmima nendega uusi kahepoolseid lepinguid või tugevdama olemasolevaid; |
| --- | --- |

17.

| 18. | palub, et komisjon võtaks ennetavalt arvesse Venemaa võimalike vastusanktsioonide mõju põllumajandus- ja toidutootmissektorile ning veeandide sektorile, näiteks 2014. aastal kehtestatud sanktsioonide eeskujul, ning tuvastaks ja avaks uued turud, kuhu toiduainete eksport ümber suunata; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tähelepanelikult jälgima põllumajanduslike toiduainete ja veeandide turgu, pöörates erilist tähelepanu hinnaspekulatsioonidele ja tagades ühtse turu terviklikkuse; nõuab, et põllumajandus-, kalandus- ja vesiviljelustoodete turge analüüsitaks igal kuul sektorite kaupa, käsitledes hindu, koguseid ja tarneahelaid; peab kiiduväärseks, et komisjon võttis kasutusele hiljuti loodud Euroopa toiduga kindlustatuse kriisiks valmisoleku ja sellele reageerimise alalise mehhanismi (EFSCM), millesse on koondunud valdkonda tundvad avaliku ja erasektori eksperdid; kutsub siiski komisjoni üles teavitama Euroopa Parlamenti nende arutelude sisust, et parlament saaks kasutada kogu kriisi ohjamiseks vajalikku teavet; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kordab oma varasemaid nõudmisi vähendada märkimisväärselt energiasõltuvust, eriti Venemaa gaasist, naftast ja kivisöest, muu hulgas mitmekesistades energiaallikaid, suurendades energiatõhusust ja kiirendades üleminekut puhtale energiale; rõhutab, et sanktsioonidel võib olla toiduainete hinna ja energiakulude tõusu kaudu konkreetne mõju Euroopa leibkondadele, kuid neilt ei tohiks oodata kriisiga toimetulekut ilma toetuseta; kutsub seetõttu liikmesriike üles valmistama leibkondade jaoks ette kavasid ja toetusi, et lahendada elukalliduse kriis; |
| --- | --- |

20.

| 21. | tuletab meelde, et väetisehinnad tõusid järsult juba enne, kui Venemaa Ukrainasse tungis, ning sellel on kogu põllumajandus- ja toidutootmissektorile tohutu mõju; rõhutab, et kuna väetiste hind on seotud maagaasi hinnaga, tõuseb see veelgi; nõuab seepärast tungivalt, et komisjon hakkaks kaotama kolmandates riikides toodetud väetistele kehtestatud dumpinguvastaseid tollimakse; peab lisaks kahetsusväärseks, et komisjon ei maininud väetiste erijuhtumit oma 8. märtsi 2022. aasta teatises „REPowerEU: Euroopa ühismeede taskukohasema, kindlama ja kestlikuma energiavarustuse tagamiseks“ (6); |
| --- | --- |

21.

| 22. | nõuab, et EL mõtleks põhjalikult läbi oma strateegiad, mille eesmärk on tagada täielik sõltumatus Venemaa tarnetest seoses kriitilise tähtsusega toorainetega, ning rõhutab, et tagasiteed tavapärase tegevuse juurde ei ole; nõuab tarneahelate ümberkujundamist ja kaubanduse jätkamist viisil, mis tagab sõltumatuse Venemaa tarnetest; |
| --- | --- |

22.

| 23. | nõuab, et juurdepääsu energiatõhususe meetmetele edendataks ja lihtsustataks, et vähendada põllumajandustootjate ja kalurite energiakulusid; märgib, et kuigi põllumajandusettevõtetes on tohutu potentsiaal toota taastuvat tuule- ja päikeseenergiat, on väikesemahuliste taastuvate energiaallikate kasutamisel endiselt suuri takistusi ja probleeme; palub, et komisjon ja riiklikud ametiasutused kõrvaldaksid põllumajandustootjate peamisi takistusi taastuvenergia tootmisel, milleks on keerukad loa- ja toetusmenetlused, suured investeerimiskulud, pikad tasuvusajad ja piiratud juurdepääs laenudele; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rõhutab, et ELi toiduga kindlustatuse tagamise tegevuskava lahutamatu osa peab moodustama strateegia ELi energiasõltuvuse vähendamiseks Venemaa tarnetest, sealhulgas täielik loobumine projektidest Nord Stream ja Nord Stream 2, säilitades sealjuures ELi energiajulgeoleku; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kutsub komisjoni üles hindama, kas täiendava rahalise toetuse pakkumine kõige enam mõjutatud sektoritele on võimalik ja teostatav, ning võtma kiireloomulisi, sihipäraseid ja ajutisi meetmeid, et aidata põllumajandustootjatel väetiste järsu hinnatõusuga toime tulla; |
| --- | --- |

25.

| 26. | märgib, et sõltuvuse vähendamiseks keemilistest väetistest tuleks võimalikult kiiresti ja ulatuslikult hakata kasutama alternatiivseid orgaanilistest allikatest pärit toitaineid ja toitainete ringlust; kutsub komisjoni üles tegelema selle lahenduse õiguslike ja praktiliste takistustega, et vähendada sõltuvust väetiste impordist, minnes kõigepealt üle orgaanilistele väetistele ja seejärel toetades ELi tasandil täiendavalt teadusuuringuid ja uusi uuendusi; kutsub komisjoni eelkõige üles võtma vajalikke meetmeid, sealhulgas seadusandlikke meetmeid, et tõhustada reoveesettest, töödeldud sõnnikust, biosöest ja putukasõnnikust saadud orgaaniliste väetisetoodete kasutamist keemiliste väetiste asendamiseks kooskõlas strateegia „Talust taldrikule“ eesmärkidega; |
| --- | --- |

26.

| 27. | rõhutab, et kestlikkus ja suurem ringlus on põllumajanduses seotud, kui vähendatakse sõltuvust fossiilkütustest, imporditud energiast ja keemilistest väetistest ning minnakse üle keskkonnahoidlikumatele ja taastuvatele alternatiividele; |
| --- | --- |

27.

| 28. | palub, et komisjon tõstaks kooskõlas väetiste piirmääradega loomasõnnikust pärit lämmastiku, näiteks RENURE ehk sõnnikust saadava taaskasutatava lämmastiku kasutamise piirmäärasid, et pakkuda keemiliste väetiste kasutamisele alternatiive; palub, et komisjon kaaluks ajutise erandi tegemist, et väetiste hinda kiiresti alandada, kuid pingutaks ka pikemaajalise raamistiku nimel, et suurendada põllumajandusettevõtetes ringlust ja vähendada sõltuvust kolmandate riikide ressurssidest; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kutsub komisjoni üles andma liikmesriikidele voli lubada põllumajandustootjatele ajutiselt põllumajanduslikku tootmist ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-aladel, kasutades vajaduse korral ka taimekaitsevahendeid ja väetisi; |
| --- | --- |

29.

| 30. | tunnistab erakorralistest oludest tingitud tungivat vajadust ajutiste ja tagasipööratavate meetmete järele, et suurendada ELis 2022. aasta saagikoristushooajal tootmist ning aidata seeläbi kaasa ELi toiduga kindlustatusele; kutsub komisjoni üles kiirendama haldusmenetlusi, mis võimaldavad kasutada ÜPP üleminekuaastal valgukultuuride inim- või loomatoiduks kasvatamisel kesamaad, pidades silmas vajadust tulla toime peagi tekkiva valgukultuuride puudusega, suurendamata sõltuvust sisenditest; nõuab sellega seoses, et eelistataks valgukultuure; kutsub komisjoni üles olukorda õigeaegselt uuesti hindama ja tegema vajaduse korral 2023. aastaks ettepanekuid täiendavate asjakohaste meetmete kohta; |
| --- | --- |

30.

| 31. | on seisukohal, et istutussüsteeme tuleks hinnata ja edasi arendada, et toota 2022. aasta kasvuhooajal rohkem isekasvatatud toitu ja sööta, tõhustada tootmissüsteeme ning võimaldada keskpikas ja pikas perspektiivis liikuda suurema sõltumatuse suunas; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kutsub komisjoni üles tagama, et põllumajandusmaad kasutatakse esmajärjekorras ainult toidu ja sööda tootmiseks, et tagada mitte üksnes ELi kodanike, vaid ka miljonite ELis viibivate põgenike toiduga kindlustatus; |
| --- | --- |

32.

| 33. | rõhutab, et tugev ja kestlik põllumajandussektor kogu ELis ning jõudsalt arenev ja kestlik maakeskkond, mida toetatakse tugeva ühise põllumajanduspoliitikaga (ÜPP), on väga olulised tegurid toiduga kindlustatuse probleemi lahendamisel; rõhutab, et põllumajandusel on ELi ning selle poliitilise ja majandusliku arengu jaoks oluline väärtus ning põllumajandusel on toidutootmise, maapiirkondade tööhõive, maapiirkondade majandusliku elujõulisuse ja elukvaliteedi ning üldisemalt maaelu arengu kaudu väga suur mõju ühiskonnale; |
| --- | --- |

33.

| 34. | nõuab, et ühise turukorralduse määruse (7) artiklis 219 sätestatud turuhäirete vastased meetmed võetaks viivitamatult kasutusele, et toetada kõige enam mõjutatud sektoreid, ja samal ajal võetaks sel eesmärgil kasutusele ka kriisireserv; palub komisjonil valmistuda vajaduse korral täiendavate erakorraliste turumeetmete võtmiseks sama määruse alusel, näiteks artikli 222 aktiveerimiseks; |
| --- | --- |

34.

| 35. | nõuab tungivalt, et komisjon tagaks liikmesriikidele täieliku selguse, mis puudutab vääramatu jõu klauslit ÜPPs ja edasistes õigusaktides; |
| --- | --- |

35.

| 36. | on seisukohal, et kuigi toiduga kindlustatuse tagamine on nüüd senisest veelgi pakilisem prioriteet, tuleks hinnata riiklikke strateegiakavasid, et uute oludega kohanduda ja võtta muu hulgas kasutusele asjakohased paindlikkusmeetmed, et suurendada tootmismaa pinda; |
| --- | --- |

36.

| 37. | palub komisjonil võtta kõik vajalikud meetmed, eelkõige mis puutub riigiabisse, et võimaldada kriisist kõige enam räsitud sektoreid vajalikul määral toetada; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kutsub komisjoni üles kaaluma 2020. aasta märtsis vastu võetud riigiabi ajutise raamistiku muutmist, et võimaldada liikmesriikidel kasutada riigiabi eeskirju majanduse toetamiseks äärmise paindlikkusega; |
| --- | --- |

38.

| 39. | rõhutab, et COVID-19 ajal kehtestatud erakorralisi maaelu arengu toetamise meetmeid tuleks laiendada, et lahendada jätkuvad likviidsusprobleemid, mis seavad ohtu põllumajandustegevuse elujõulisuse ja ohustavad põllumajandustoodete töötlemise, turustamise või arendamisega tegelevaid väikeettevõtjaid; |
| --- | --- |

39.

| 40. | peab vajalikuks selliste meetmete vastuvõtmist, millega tagada ELi mittekuuluvatest riikidest pärit oluliste kaupade (eriti teravilja, sojaubade ja väetiste) paindlikum import, kahjustamata ELi standardeid; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kinnitab kohustusi, mille ta on võtnud kestlikkuse ja toiduohutuse valdkonnas, ning rõhutab, et kogu imporditud toit ja sööt peab vastama ELi kestlikkuse ja toiduohutusstandarditele, sealhulgas pestitsiidide ja antimikroobikumide jääkide piirnormidele; mõistab hukka kõik ettepanekud kuritarvitada praegusi kriise nende nõuete ja kohustuste nõrgestamiseks; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kutsub komisjoni üles toetama eelkõige valdkondlikke organisatsioone, et leida uusi imporditurge, mille abil tagada toiduga varustatus ja põllumajanduse jaoks vajalike sisendite olemasolu, eriti kariloomade jaoks, ning vältida ohtu Euroopa toiduga kindlustatusele; |
| --- | --- |

42.

| 43. | palub, et nõukogu ja komisjon vabastaksid kiiremas korras 479 miljoni euro suuruse kriisireservi vahendid, et aidata põllumajandussektoril praeguste turuprobleemidega toime tulla; märgib siiski, et kui kriisireserv ammendub, ei saa sellesse ühise põllumajanduspoliitika vahendeid suunata; nõuab seetõttu viivitamatut lisavahendite eraldamist, et need saaks kriisireservi ammendumise korral kohe kasutusele võtta; |
| --- | --- |

43.

| 44. | palub komisjonil esitada valgukultuuride nappuse kontekstis ettepanek tervikliku Euroopa valgustrateegia kohta, et suurendada Euroopas valgutootmist ja vähendada selles valdkonnas ELi sõltuvust kolmandatest riikidest; |
| --- | --- |

44.

| 45. | rõhutab, et tootmises on vaja tugevamaid meetmeid ja stiimuleid, et suurendada vastupanuvõimet – näiteks tuleks suurendada sisendite ringlust ja nendega omavarustatust, mitte õõnestada ELi põllumajanduse, kalanduse ja vesiviljeluse tootmissuutlikkust ja konkurentsivõimet, samuti võtta kasutusele täppispõllumajandus, töötada kooskõlas rohelise kokkuleppe eesmärkidega välja ja tuua kiirendatud korras turule alternatiivseid valke, orgaanilisi väetisi, põllukultuuride mikroobse kaitse vahendeid ja agroökoloogiatooteid, võimaldada praegusel ÜPP üleminekuaastal ajutist ja lühiajalist paindlikkust koos tingimuste ja eranditega ning kiirendada haldusmenetlusi selle paindlikkuse saavutamiseks, võttes arvesse eriti investeeringute nappust, likviidsusprobleeme ja praegustest oludest tingitud turu ebakindlust; |
| --- | --- |

45.

| 46. | kutsub komisjoni üles olema tootjatele tehtavate ettemaksete küsimuses paindlik ja märgib, et põllumajandustootjatele tuleb tagada rahavood; kutsub sellega seoses komisjoni üles suurendama otsetoetuste ning pindala ja loomadega seotud maaelu arendamise toetuste ettemakseid ning tegema sissetulekutoetuste puhul ettemakseid 50 % asemel 70 % mahus ja teatavate maaelu arengu toetuste puhul 75 % asemel 85 % mahus; |
| --- | --- |

46.

| 47. | kutsub liikmesriike üles rakendama meetmeid ja kasutama olemasolevaid vahendeid, et tugevdada oma toiduainete tarneahelaid; rõhutab, et võetavad meetmed ei tohi ohustada ühtse turu terviklikkust, õõnestada meetmeid ELi toiduainete tarneahela vastupanuvõime suurendamiseks ega suurendada energiasõltuvust Venemaa ressurssidest; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kutsub komisjoni üles kohaldama turuprobleemidega seotud põllumajandustoodete suhtes erakorralisi meetmeid, sealhulgas eraladustamistoetust; märgib, et kavatseb teha selle toetuse kättesaadavaks sealihasektorile; nõuab tungivalt, et komisjon looks mehhanismi, mis võimaldab valitsusvälistel organisatsioonidel ja muudel organitel pääseda ligi eraladustatud toodetele, et aidata tagada Ukraina toiduga kindlustatust; on veendunud, et seda mehhanismi võiks kasutada ka Euroopa abifond enim puudust kannatavate isikute jaoks, eelkõige liikmesriikides, mis võtavad vastu pagulasi, et rahuldada sealset pakilist vajadust täiendavate toiduainete järele; on lisaks veendunud, et fond aitab tagada, et kriis ei mõjuta ebaproportsionaalselt just vähekaitstuid inimesi; |
| --- | --- |

48.

| 49. | rõhutab vajadust vältida kaupade vaba liikumise takistusi, eriti seoses selliste oluliste kaupadega nagu teravili; rõhutab, et ühtne turg peab põllumajanduslike toiduainete valdkonnas tingimata nõuetekohaselt toimima ning ekspordi keelamist teistesse liikmesriikidesse tuleb vältida; palub komisjonil olla selles küsimuses eriti valvas ja võtta Ungari kehtestatud teraviljaekspordi keelu suhtes viivitamatult meetmeid; |
| --- | --- |

49.

| 50. | juhib tähelepanu sellele, et ühtsel turul on vaja jälgida ja jõustada ausa konkurentsi tingimusi, pidades silmas teatavate toiduainete põhjendamatut hinnatõusu; rõhutab vajadust tõhustada järelevalvet võimalike monopolide loomise üle põllumajandusliku toidutööstuse ja veeandide sektori ühtsel turul ning vajadust võtta iga sellise arengu vastu viivitamatult meetmeid; |
| --- | --- |

50.

| 51. | palub komisjonil koostada viivitamatult üksikasjalik tegevuskava, et tagada ELi toiduainete tarneahelate nõuetekohane toimimine ja ELi toiduga kindlustatus pikas perspektiivis, võttes arvesse Ukrainas toimuva sõja tagajärgedest ja muudest võimalikest häiretest saadud kogemusi ning tuginedes vajaduse korral 2021. aasta novembris esitatud hädaolukorra lahendamise plaaniga saadud õppetundidele; palub komisjonil tegeleda puudustega, mille on põhjustanud liigne sõltuvus energia, sööda ja väetiste impordist üksikutelt või liiga vähestelt tarnijatelt ning tarneahelate ühekülgsus; |
| --- | --- |

51.

| 52. | märgib, et see tegevuskava kujutab endast võimalust kiirendada rohelise kokkuleppe eesmärkide saavutamist, millega tugevdatakse ELi toiduainete tarneahelate vastupanuvõimet rohelises ringmajanduses ning pakutakse kogu toiduainete tarneahelas osalevatele põllumajandustootjatele, kaluritele ja sidusrühmadele stiimuleid liikuda kestlikumate, tõhusamate ja sõltumatumate tootmismeetodite ja -vahendite suunas, võttes rohkem kasutusele uuenduslikke vahendeid, viljelustehnoloogiaid ning kestlikke protsesse ja tavasid, mis kõik aitavad vähendada ELi sõltuvust imporditud sisenditest, sealhulgas tehes lühiajalisi investeeringuid, et suurendada sellise tehnoloogia ja selliste tavade kasutuselevõttu, mis on mõeldud strateegia „Talust taldrikule“ eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kordab, et Euroopa strateegilist sõltumatust toidu-, sööda- ja põllumajandussektoris tuleb tugevdada kooskõlas rohelise kokkuleppe eesmärkidega, millega püütakse kaitsta ELi keskkonda ning selle põllumajandusmaid, kalapüügipiirkondi ja vesiviljeluskohti; |
| --- | --- |

53.

| 54. | kordab oma seisukohta, et strateegia „Talust taldrikule“ ja elurikkuse strateegia eesmärke tuleb analüüsida Euroopa toiduga kindlustatust ja naaberriikide olukorda käsitlevate põhjalike mõjuhinnangute alusel, ning nõuab kindlalt, et komisjon neid mõjuhinnanguid arvesse võtaks; nõuab tungivalt, et komisjon võtaks sellega seoses arvesse rahvusvaheliselt tunnustatud teadusasutuste poolt juba avaldatud mõjuhinnanguid; |
| --- | --- |

54.

| 55. | rõhutab lisaks, et esmajärjekorras tuleb teha kõik jõupingutused tagamaks, et ei tekiks toidupuudust, eelkõige haavatavates piirkondades, et vältida laialdast geopoliitilist ebastabiilsust, ning on seisukohal, et panustamine ülemaailmsesse toiduga kindlustatusse on praegusel ajal moraalne kohustus ning seda ei tohi käsitada ohuna strateegia „Talust taldrikule“ ja laiema rohelise kokkuleppe siht- ja eesmärkide saavutamist ei tohiks kahjustada koheste sammudega vastupanuvõime suurendamiseks ja sisendite omavarustatuse loomiseks; rõhutab, et meetmed sisendite kasutamise tõhustamiseks, kestlikumate alternatiivide ja tavade kasutuselevõtuks ning toidujäätmete probleemiga tegelemiseks, nagu on sätestatud strateegias „Talust taldrikule“ ja rohelises kokkuleppes, vähendavad sõltuvust näiteks kahjulikest taimekaitsevahenditest ja keemilistest väetistest ning on keskpikas ja pikas perspektiivis ELi põllumajanduse, kalanduse ja vesiviljelussektori ning toiduainete tarneahela tugevuse tagamise alustalad; |
| --- | --- |

55.

| 56. | tuletab lisaks meelde, et strateegia „Talust taldrikule“ eesmärkidel ja sihtidel põhinevad seadusandlikud ettepanekud peavad kõigepealt läbima põhjaliku mõjuhindamise, mille puhul tuleb arvesse võtta Venemaa Ukrainasse tungimise võimalikku mõju Euroopa ja kogu maailma toiduga kindlustatusele, ning et kaasseadusandjad vastutavad selle eest, et strateegia „Talust taldrikule“ eesmärkide saavutamise kavade rakendamisel kehtestatakse sellised tingimused, mis võimaldavad vältida põllumajanduse, kalanduse või vesiviljeluse tootlikkuse langust Euroopas ja heite ülekandumist; rõhutab, et arvestades Ukrainas toimuvat sõjategevust ja täiendavat survet ELi põllumajanduse, kalanduse ja vesiviljeluse toiduahelatele, tuleb kõiki neid mõjusid veelgi kiiremini uurida, samuti tuleb hoolikalt hinnata võimalikku mõju toiduga kindlustatusele ning tellida põhjalik uuring ELi toidusüsteemi sõltuvuse kohta sisenditest ja nende allikatest; |
| --- | --- |

56.

| 57. | on seisukohal, et praegustes turuoludes ei ole võimalik rakendada eesmärki, mille kohaselt tuleks tootmispindasid 10 % vähendada; |
| --- | --- |

57.

| 58. | tunnistab, et enne sissetungi valitsenud kaubandusstruktuuri katkemine näitab, et EL peab kiiresti kaaluma, kuidas arendada välja sõltumatumad põllumajandus-, kalandus- ja vesiviljelussüsteemid, mis toodavad toiduaineid ja sööta pikas perspektiivis, vähendades ELi sõltuvust impordist ja suurendades omamaist tootmist; rõhutab, et see on eriti pakiline toodete puhul, millest võib Ukraina ekspordi katkemise tõttu kõige kergemini puudus tulla (teravili, õliseemned, valgurikkad taimed ja väetised); |
| --- | --- |

58.

| 59. | on äärmiselt mures tegevuskulude järsu tõusu pärast kalandussektoris; juhib tähelepanu asjaolule, et paljud laevad on ELis praegu püsivalt ankrus, sest kala esmamüügi hinnast ei ole enam võimalik katta kasvanud tootmiskulusid; |
| --- | --- |

59.

| 60. | on seisukohal, et Euroopa kalandussektor on Euroopa toiduga kindlustatuse võti, ning peab kahetsusväärseks, et selle olukord on kriisi ajal märkimisväärselt halvenenud, kuna sektori jaoks olulised kaubad on kõikjal maailmas kiiresti kallinenud ja ka kütusehind kõigub tugevalt, muutes kalapüügi majanduslikult mittetasuvaks; on veendunud, et selline olukord nõuab kiiret abi, sealhulgas otsetoetusi; juhib tähelepanu sellele, et abi peab tagama ELi kalalaevastike tegevuse jätkumise ja ka töö jätkumise tarneahela edasistes, kalandus- ja vesiviljelustoodete etappides; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tunnistama kalandussektori keerulist olukorda ja käsitlema seda tulevastes meetmetes asjakohaselt; märgib, et kütusehindade tõusuga toimetulekuks on pikas perspektiivis oluline stimuleerida uute energiatõhusate lahenduste väljatöötamist ja kasutuselevõttu; |
| --- | --- |

60.

| 61. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et uus Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfond hakkaks toimima võimalikult kiiresti, ning palub komisjonil esitada kiiremas korras ettepanek, mis võimaldaks anda fondist hädaabi ka kriisi ajal, nagu seda on sõda Ukrainas; nõuab tungivalt, et kasutusele võetaks ka kõik ülejäänud Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi vahendid, ning nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid kiirendaksid Brexitiga kohanemise reservi rakendamist, et tagada toetuse kiirem jõudmine Brexitist mõjutatud piirkondadeni; |
| --- | --- |

61.

| 62. | nõuab tungivalt, et komisjon esitaks erakorralised meetmed ELi kalanduse, vesiviljeluse ja kogu seotud väärtusahela (töötlemine, jaemüük jms) toetamiseks; nõuab, et need erakorralised meetmed hõlmaksid ettevõtjatele saamata jäänud tulu ja lisakulude hüvitamist, püügitegevuse ajutise peatamise toetust ning tootjaorganisatsioonide ja kogu mereandide väärtusahela toetamist kalapüügi- ja vesiviljelustoodete ajutiseks ladustamiseks (Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kaudu), järgmisse aastasse ülekantavate kvootide mahu suurendamist 10 % asemel 25 %-ni, riigiabi ülemmäära suurendamist kuni 500 000 euroni laeva kohta vähese tähtsusega abi raamistikus ning kalanduse ja vesiviljeluse lisamist riigiabi meetmete ajutisse kriisiraamistikku; palub, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid turgude stabiliseerimiseks kasutusele kõik ühise kalanduspoliitika olemasolevad vahendid; |
| --- | --- |

62.

| 63. | märgib, et kogu toiduainete tarneahelas tuleks kaaluda meetmete võtmist, et kõik sidusrühmad täidaksid põllumajandus- ja toidutootmissektori ning veeandide sektori vastupanuvõime tugevdamisel oma osa, kusjuures sellised meetmed peakvad aitama kaasa ELi 2050. aasta kliimaneutraalsuse sihtide ja eesmärkide saavutamisele; on seisukohal, et kooskõlas ebaausate kaubandustavade direktiivi (8) kiire rakendamisega tuleks erilist tähelepanu pöörata põllumajanduse, kalanduse ja vesiviljeluse elujõulisusele ning jaemüüjate olulisele rollile tootjate õiglase tulu kindlaksmääramisel, pidades sealjuures eelkõige silmas sisendite hinnatõusust tulenevat survet, kuid sama suurel määral ka kohustust tagada, et toit jääks tarbijatele taskukohaseks ja kättesaadavaks; |
| --- | --- |

63.

| 64. | kutsub komisjoni üles tegutsema, et põllumajandusele, kalandusele ja vesiviljelusele antava riigiabi sätted, sealhulgas vähese tähtsusega abi sätted, võimaldaksid liikmesriikidel anda ettevõtjatele kiiret ja paindlikku toetust ning hüvitada Ukraina sõjast tulenevad suurenenud kulud; rõhutab sellega seoses, et liikmesriigid peaksid oma riiklikus raamistikus kaaluma ka sotsiaalmaksete alandamist, teatavate maksude peatamist või vähendamist ning COVID-19 kriisile reageerimiseks mõeldud laenude pikendamist; kutsub komisjoni üles tagama, et riigiabi ei moonutaks konkurentsi ja et liikmesriikidele oleksid tagatud võrdsed tingimused; |
| --- | --- |

64.

| 65. | nõuab tugevamate meetmete võtmist rahvusvahelisel tasandil, et poliitiliste otsuste tegemisel keskendutaks toiduga kindlustatusele, mis võimaldaks vältida nappust ja tagada kõige vähekaitstutele riikidele toitumisalase kindlustatuse, seades esikohale põllumajandustoodete kasutamise toiduks ja vältides takistusi rahvusvahelises toidukaupadega kauplemises; |
| --- | --- |

65.

| 66. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles esitama kiiresti ettepaneku korraldada ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni maailma toiduga kindlustatuse komitee kohtumine, mis peaks olema selles küsimuses eelistatud koordineerimisfoorum, kuna see tagab, et kõik riigid on kaasatud ja esindatud; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles sellel foorumil osalema, et tagada rahvusvaheline koordineerimine, eelkõige varude, biokütuste ja importijariikide rahalise toetamise valdkonnas; |
| --- | --- |

66.

| 67. | on seisukohal, et vaja võib olla ka suuri muutusi turu- ja ekspordimudelites ning korralikku erandolukorra plaanimist, nagu sõltumatus ELi söödatootmises, alternatiivsed ekspordivõimalused, suurem reageerimisvõime, põhitoiduainete, sööda ja muude toidutoodete strateegilised varud, sõltumatus väetiste ja asendustoodete puhul ning selge teave põllumajandus-, kalandus- ja vesiviljelustoodete ülemaailmsete transpordimudelite kohta; |
| --- | --- |

67.

| 68. | nõuab, et meetmeid toidu raiskamise vähendamiseks kiirendataks ja tugevdataks, et maksimeerida toidu kättesaadavust ja ELis olemasolevate ressursside kasutamist ning suurendada seeläbi toidualast sõltumatust; rõhutab vajadust vältida toidu kaotsiminekut ladustamise ajal ja kõigis tarneahela etappides, hõlbustada toidu annetamist vastutust käsitlevate õigusaktide sidusa rakendamise kaudu, ergutada toidujäätmete taaskasutamist ning töötada välja alternatiivsed võimalused jaemüüjate jaoks (näiteks soodushinnaga müük ja koostöö kohalike kogukonnaprojektidega, mille eesmärk on võidelda kohaliku toidupuuduse ja toiduga kindlustamatuse vastu); kutsub liikmesriike üles töötama välja ja rakendama toidujäätmete vältimise programme ning kaaluma võimalust võtta vastu õigusaktid, mis käsitlevad toidujäätmete teket soodustavaid tavasid (lisaks ebaausate kaubandustavade direktiiviga juba hõlmatud tavadele); nõuab, et turustamisstandardite algatustes seataks esikohale toidu raiskamise vähendamine; nõuab ELis toidujäätmete paremat jälgimist kõigil tasanditel; tuletab meelde, et toiduainete lühikesed tarneahelad vähendavad toidu raiskamise ohtu; |
| --- | --- |

68.

| 69. | rõhutab, kui oluline on lahendada lähiajal toidu raiskamise probleem tarneahela kõigis etappides, et vähendada survet Euroopa toiduainetega varustamisele ning saavutada ELi eesmärk vähendada toidujäätmeid 2025. aastaks 30 % ja 2030. aastaks 50 % (võrreldes 2014. aasta tasemega) (9); |
| --- | --- |

69.

| 70. | palub kõigil liikmesriikidel rakendada toiduraiskamise vastaseid programme, rõhutada toidujäätmete vähendamise tähtsust ning toonitada, et toidujäätmete tekkele ja toidukao vältimisele tuleb keskenduda senisest rohkem, sest toiduainete nappuse korral võib ka toidukao vältimine aidata toiduga kindlustatust tugevdada; |
| --- | --- |

70.

| 71. | nõuab meetmeid, mille abil võidelda kiiresti tõusvatest energiahindadest ja konflikti tõttu kallinenud toiduainetest põhjustatud vaesuse vastu, ning on seisukohal, et vajalike meetmete hulka peavad kuuluma ka sotsiaalmeetmed; |
| --- | --- |

71.

| 72. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

72.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0052.

(2)  Euroopa Komisjon, põllumajanduslike toiduainetega kauplemise statistiline teabeleht: Euroopa Liit – Venemaa, 2021.

(3)  Eurostati põllumajanduslike tootmisvahendite hinnaindeks (2020. aasta III kvartal kuni 2021. aasta III kvartal).

(4)  Fertilizers Europe, „Policy Priorities – Industry competitiveness – Energy cost“, Fertilizers
  Europe, konsulteeritud 16. märtsil 2022.

(5)  Eurostat, toiduainehindade jälgimisvahend, 2022.

(6)  COM(2022)0108.

(7)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

(8)  ELT L 111, 25.4.2019, lk 59.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0425.

---

| 20.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 361/15 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 361/15

---

P9_TA(2022)0100

Mitmeaastane finantsraamistik 2021–2027 – võitlus oligarhiliste struktuuride vastu ning ELi rahaliste vahendite kaitse pettuste ja huvide konflikti eest

Euroopa Parlamendi 24. märtsi 2022. aasta resolutsioon mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 kohta: oligarhiliste struktuuride vastu võitlemine ning ELi rahaliste vahendite kaitse pettuste ja huvide konflikti eest (2020/2126(INI))

(2022/C 361/02)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrust (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (2) (edaspidi „taaste- ja vastupidavusrahastu määrus“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrust (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (2) (edaspidi „taaste- ja vastupidavusrahastu määrus“),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid (3) (edaspidi „finantsmäärus“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid (3) (edaspidi „finantsmäärus“),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2092, mis käsitleb üldist tingimuslikkuse korda liidu eelarve kaitsmiseks (4) (edaspidi „tingimuslikkuse määrus“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2092, mis käsitleb üldist tingimuslikkuse korda liidu eelarve kaitsmiseks (4) (edaspidi „tingimuslikkuse määrus“),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2017. aasta direktiivi (EL) 2017/1371, mis käsitleb võitlust liidu finantshuve kahjustavate pettuste vastu kriminaalõiguse abil (5) (edaspidi „finantshuvide kaitse direktiiv“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2017. aasta direktiivi (EL) 2017/1371, mis käsitleb võitlust liidu finantshuve kahjustavate pettuste vastu kriminaalõiguse abil (5) (edaspidi „finantshuvide kaitse direktiiv“),

| — | võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 2017. aasta määrust (EL) 2017/1939, millega rakendatakse tõhustatud koostööd Euroopa Prokuratuuri asutamisel (6) (edaspidi „Euroopa Prokuratuuri määrus“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 2017. aasta määrust (EL) 2017/1939, millega rakendatakse tõhustatud koostööd Euroopa Prokuratuuri asutamisel (6) (edaspidi „Euroopa Prokuratuuri määrus“),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. septembri 2021. aasta aruannet pealkirjaga „32. aastaaruanne Euroopa Liidu finantshuvide kaitse ja pettustevastase võitluse kohta – 2020“(COM(2021)0578), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. septembri 2021. aasta aruannet pealkirjaga „32. aastaaruanne Euroopa Liidu finantshuvide kaitse ja pettustevastase võitluse kohta – 2020“(COM(2021)0578),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. juuli 2021. aasta aruannet õigusriigi olukorra kohta Euroopa Liidus 2021. aastal (COM(2021)0700), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. juuli 2021. aasta aruannet õigusriigi olukorra kohta Euroopa Liidus 2021. aastal (COM(2021)0700),

| — | võttes arvesse komisjoni 7. aprilli 2021. aasta teatist pealkirjaga „Suunis huvide konflikti vältimiseks ja käsitlemiseks finantsmääruse raames“ (edaspidi „huvide konflikti suunis“) (C(2021)2119), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 7. aprilli 2021. aasta teatist pealkirjaga „Suunis huvide konflikti vältimiseks ja käsitlemiseks finantsmääruse raames“ (edaspidi „huvide konflikti suunis“) (C(2021)2119),

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja 16. mai 2019. aasta eriaruannet nr 06/2019 „ELi ühtekuuluvuspoliitika kulutustega seotud pettuste vastu võitlemine: korraldusasutused peavad tõhustama avastamist, reageerimist ja koordineerimist“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja 16. mai 2019. aasta eriaruannet nr 06/2019 „ELi ühtekuuluvuspoliitika kulutustega seotud pettuste vastu võitlemine: korraldusasutused peavad tõhustama avastamist, reageerimist ja koordineerimist“,

| — | võttes arvesse Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) 2020. aasta aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) 2020. aasta aruannet,

| — | võttes arvesse 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava (7),

| — | võttes arvesse oma 17. detsembri 2020. aasta resolutsiooni mitmeaastase finantsraamistiku (2021–2027), institutsioonidevahelise kokkuleppe, Euroopa Liidu taasterahastu ja õigusriigi toimimist käsitleva määruse kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. detsembri 2020. aasta resolutsiooni mitmeaastase finantsraamistiku (2021–2027), institutsioonidevahelise kokkuleppe, Euroopa Liidu taasterahastu ja õigusriigi toimimist käsitleva määruse kohta (8),

| — | võttes arvesse kohtujuristi 2. detsembri 2021. aasta arvamust kohtuasjas C-156/21: Ungari vs. parlament ja nõukogu ning kohtuasjas C-157/21: Poola vs. parlament ja nõukogu (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kohtujuristi 2. detsembri 2021. aasta arvamust kohtuasjas C-156/21: Ungari vs. parlament ja nõukogu ning kohtuasjas C-157/21: Poola vs. parlament ja nõukogu (9),

| — | võttes arvesse oma 13. detsembri 2018. aasta resolutsiooni huvide konflikti ja ELi eelarve kaitsmise kohta Tšehhi Vabariigis (10), 19. juuni 2020. aasta resolutsiooni Tšehhi Vabariigi peaministri suhtes ELi vahendite väärkasutamise ja võimalike huvide konfliktide uurimise taasalustamise kohta (11) ja 10. juuni 2021. aasta resolutsiooni Tšehhi Vabariigi peaministri huvide konflikti kohta (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. detsembri 2018. aasta resolutsiooni huvide konflikti ja ELi eelarve kaitsmise kohta Tšehhi Vabariigis (10), 19. juuni 2020. aasta resolutsiooni Tšehhi Vabariigi peaministri suhtes ELi vahendite väärkasutamise ja võimalike huvide konfliktide uurimise taasalustamise kohta (11) ja 10. juuni 2021. aasta resolutsiooni Tšehhi Vabariigi peaministri huvide konflikti kohta (12),

| — | võttes arvesse oma 8. oktoobri 2020. aasta resolutsiooni õigusriigi ja põhiõiguste kohta Bulgaarias (13), 29. aprilli 2021. aasta resolutsiooni Daphne Caruana Galizia mõrvamise ja õigusriigi kohta Maltal (14), 8. juuli 2021. aasta resolutsiooni Ungari Rahvuskogus vastu võetud õiguslikest muudatustest tingitud ELi õiguse ja LGBTIQ kodanike õiguste rikkumise kohta Ungaris (15) ning 21. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni Poola õigusriigi kriisi ja ELi õiguse ülimuslikkuse kohta (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. oktoobri 2020. aasta resolutsiooni õigusriigi ja põhiõiguste kohta Bulgaarias (13), 29. aprilli 2021. aasta resolutsiooni Daphne Caruana Galizia mõrvamise ja õigusriigi kohta Maltal (14), 8. juuli 2021. aasta resolutsiooni Ungari Rahvuskogus vastu võetud õiguslikest muudatustest tingitud ELi õiguse ja LGBTIQ kodanike õiguste rikkumise kohta Ungaris (15) ning 21. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni Poola õigusriigi kriisi ja ELi õiguse ülimuslikkuse kohta (16),

| — | võttes arvesse oma 25. märtsi 2021. aasta resolutsiooni määruse (EL, Euratom) 2020/2092 kohaldamise ja õigusriigi tingimuslikkuse korra kohta (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. märtsi 2021. aasta resolutsiooni määruse (EL, Euratom) 2020/2092 kohaldamise ja õigusriigi tingimuslikkuse korra kohta (17),

| — | võttes arvesse oma 10. juuni 2021. aasta resolutsiooni õigusriigi olukorra kohta Euroopa Liidus ja tingimuslikkuse määruse (EL, Euratom) 2020/2092 kohaldamise kohta (18), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. juuni 2021. aasta resolutsiooni õigusriigi olukorra kohta Euroopa Liidus ja tingimuslikkuse määruse (EL, Euratom) 2020/2092 kohaldamise kohta (18),

| — | võttes arvesse oma 21. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni Pandora dokumentide mõju kohta rahapesu, maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidmise vastasele võitlusele (19), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni Pandora dokumentide mõju kohta rahapesu, maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidmise vastasele võitlusele (19),

| — | võttes arvesse oma varasemaid otsuseid ja resolutsioone Euroopa Komisjoni 2014., 2015., 2016., 2017., 2018. ja 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid otsuseid ja resolutsioone Euroopa Komisjoni 2014., 2015., 2016., 2017., 2018. ja 2019. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta,

| — | võttes arvesse oma eelarvekomisjoni tellitud 20. mai 2021. aasta uuringut pealkirjaga „The Largest 50 Beneficiaries in each EU Member State of CAP and Cohesion Funds“ (50 suurimat ÜPP ja ühtekuuluvusfondide toetusesaajat igas liikmesriigis), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma eelarvekomisjoni tellitud 20. mai 2021. aasta uuringut pealkirjaga „The Largest 50 Beneficiaries in each EU Member State of CAP and Cohesion Funds“ (50 suurimat ÜPP ja ühtekuuluvusfondide toetusesaajat igas liikmesriigis),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0039/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0039/2022),

| A. | arvestades, et eelarvepädevad institutsioonid võtsid vastu mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 paketi, mis koos taasterahastuga „NextGenerationEU“ annab kokku enneolematus summas – 1,8 triljonit eurot – rahalisi vahendeid, et toetada COVID-19 pandeemiast taastumist ja ELi pikaajalisi prioriteete eri poliitikavaldkondades; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et eelarvepädevad institutsioonid võtsid vastu mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 paketi, mis koos taasterahastuga „NextGenerationEU“ annab kokku enneolematus summas – 1,8 triljonit eurot – rahalisi vahendeid, et toetada COVID-19 pandeemiast taastumist ja ELi pikaajalisi prioriteete eri poliitikavaldkondades;

| B. | arvestades, et nende vahendite kasutamisel tuleb rangelt järgida usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid ning selle üle teostatakse de jure täielikku ja piiramatut kontrolli ELi tasandil, sealhulgas Euroopa Parlamendi poolt; arvestades siiski, et ELi institutsioonide de facto suutlikkus ELi vahendeid kontrollida on kahjuks üsna piiratud ilma riiklike ametiasutuste tulemusliku ja sisulise koostööta; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et nende vahendite kasutamisel tuleb rangelt järgida usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid ning selle üle teostatakse de jure täielikku ja piiramatut kontrolli ELi tasandil, sealhulgas Euroopa Parlamendi poolt; arvestades siiski, et ELi institutsioonide de facto suutlikkus ELi vahendeid kontrollida on kahjuks üsna piiratud ilma riiklike ametiasutuste tulemusliku ja sisulise koostööta;

| C. | arvestades, et ELi finantshuvide kaitse on keskne element liidu poliitilises tegevuskavas, mille eesmärk on tugevdada läbipaistvust, demokraatlikku vastutust ja võimet reageerida kodanike vajadustele, suurendada üldsuse usaldust ning tagada maksumaksja raha nõuetekohane kasutamine; arvestades, et mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 eelarvepaketi rakendamine peab olema kooskõlas aluslepingutes sätestatud üldpõhimõtetega, eelkõige Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklis 2 ja tingimuslikkuse määruses sätestatud Euroopa väärtustega ning Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklis 310 ja finantsmääruses sätestatud usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega; arvestades, et nende väärtuste ja põhimõtete austamine ja ELi eelarve tõhus täitmine on omavahel seotud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELi finantshuvide kaitse on keskne element liidu poliitilises tegevuskavas, mille eesmärk on tugevdada läbipaistvust, demokraatlikku vastutust ja võimet reageerida kodanike vajadustele, suurendada üldsuse usaldust ning tagada maksumaksja raha nõuetekohane kasutamine; arvestades, et mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 eelarvepaketi rakendamine peab olema kooskõlas aluslepingutes sätestatud üldpõhimõtetega, eelkõige Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklis 2 ja tingimuslikkuse määruses sätestatud Euroopa väärtustega ning Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklis 310 ja finantsmääruses sätestatud usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega; arvestades, et nende väärtuste ja põhimõtete austamine ja ELi eelarve tõhus täitmine on omavahel seotud;

| D. | arvestades, et erinevad meediaväljaanded üle Euroopa avaldavad oma lugejatele regulaarselt artikleid skandaalidest, mis on seotud pettuste, huvide konflikti, korruptsiooni ja muude ELi finantshuve kahjustavate ebaseaduslike tegevustega ja hõlmavad ELi liikmesriikide kõrgetasemelisi poliitilisi esindajaid, samuti tollipettuse ja -kuritegevuse juhtumitest, mis on oma olemuselt piiriülesed või digitaalsed ning kasutavad mõnikord kuritegelike organisatsioonide struktuure või toimuvad nende toetusel; arvestades, et need skandaalid õõnestavad Euroopa kodanike usaldust ELi ja selle institutsioonide vastu; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et erinevad meediaväljaanded üle Euroopa avaldavad oma lugejatele regulaarselt artikleid skandaalidest, mis on seotud pettuste, huvide konflikti, korruptsiooni ja muude ELi finantshuve kahjustavate ebaseaduslike tegevustega ja hõlmavad ELi liikmesriikide kõrgetasemelisi poliitilisi esindajaid, samuti tollipettuse ja -kuritegevuse juhtumitest, mis on oma olemuselt piiriülesed või digitaalsed ning kasutavad mõnikord kuritegelike organisatsioonide struktuure või toimuvad nende toetusel; arvestades, et need skandaalid õõnestavad Euroopa kodanike usaldust ELi ja selle institutsioonide vastu;

| E. | arvestades, et 3. oktoobril 2021. aastal uurivate ajakirjanike rahvusvahelise konsortsiumi poolt avaldatud Pandora dokumendid on viimane suur andmeleke, mille käigus paljastati enam kui 330 poliitikut ja riigiametnikku peaaegu 100 riigist, sealhulgas 35 endist riigipead ja valitsusjuhti, kes on seotud äriühingusaladuste pidamise ning offshore-piirkondade kaudu maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidmisega; arvestades, et see skandaal on jätkuks muudele sarnastele juhtumitele, kuid tulemuslikku sekkumist ei ole toimunud; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 3. oktoobril 2021. aastal uurivate ajakirjanike rahvusvahelise konsortsiumi poolt avaldatud Pandora dokumendid on viimane suur andmeleke, mille käigus paljastati enam kui 330 poliitikut ja riigiametnikku peaaegu 100 riigist, sealhulgas 35 endist riigipead ja valitsusjuhti, kes on seotud äriühingusaladuste pidamise ning offshore-piirkondade kaudu maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidmisega; arvestades, et see skandaal on jätkuks muudele sarnastele juhtumitele, kuid tulemuslikku sekkumist ei ole toimunud;

| F. | arvestades, et OLAFi 2020. aasta aruandes on pettuste peamiste suundumuste hulgas välja toodud toetusesaajate ja töövõtjate vahelised huvide konfliktid ja kokkumängud, eelkõige riigihangete valdkonnas; arvestades, et OLAFi juhtumid on sageli seotud ELi rahastamist hõlmavates piiriülestes riigihankemenetlustes esineva pettuse või korruptsiooniga; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et OLAFi 2020. aasta aruandes on pettuste peamiste suundumuste hulgas välja toodud toetusesaajate ja töövõtjate vahelised huvide konfliktid ja kokkumängud, eelkõige riigihangete valdkonnas; arvestades, et OLAFi juhtumid on sageli seotud ELi rahastamist hõlmavates piiriülestes riigihankemenetlustes esineva pettuse või korruptsiooniga;

| G. | arvestades, et parlament on vastu võtnud mitmeid resolutsioone, mille kaudu on komisjoni üles kutsutud võtma viivitamatult meetmeid ja tegelema ELi raha murettekitava väärkasutusega poliitiliselt prominentsete jõukate üksikisikute, eliitide ja suurkonglomeraatide poolt; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et parlament on vastu võtnud mitmeid resolutsioone, mille kaudu on komisjoni üles kutsutud võtma viivitamatult meetmeid ja tegelema ELi raha murettekitava väärkasutusega poliitiliselt prominentsete jõukate üksikisikute, eliitide ja suurkonglomeraatide poolt;

Oligarhilised struktuurid

| 1. | märgib, et tänapäeva ühiskonnas tähendab „oligarhia“ mis tahes väikest sidusat klassi või rühma, kellel on voli otsustada või juhtida teisi kas poliitilises või mittepoliitilises kontekstis või valitseda poliitilise kogukonna üle enda huvides, eirates õigusriiki ja muid demokraatlikke reegleid ning mõnikord rikkudes nende aluspõhimõtteid; märgib, et oligarhias suunab poliitiline eliit avaliku sektori vahendeid ELi või liikmesriikide eelarvetest oma erahuvides ning toetub sageli enda nimel tegutsevatele ettevõtjatele sellises struktuuris, kus tavaliselt varjatakse tegelikke kasusaajaid ja tegelikke omanikke; märgib, et poliitilise ja finantseliidi äärmuslik koondumine võib viia riigi kaaperdamiseni; |
| --- | --- |

1.

| 2. | lisab, et praeguses ELi poliitilises kontekstis kasutatakse mõistet „oligarhia“ selleks, et pöörata tähelepanu jõukate ja võimsate isikute ning majandus-, finants- ja tööstusvaldkonna osalejate mõjule poliitikas ja valitsemises, mida nad suudavad kasutada väheste hüvanguks paljude arvelt; rõhutab, et valitsusliikmed ja teised poliitilistel ametikohtadel osalejad moodustavad mõnes liikmesriigis osa oligarhiast ja on aktiivselt püüdnud kasutada ELi vahendeid enda rahaliseks toetamiseks; |
| --- | --- |

2.

| 3. | märgib erilise murega, et selliste oligarhiliste rühmade esilekerkimine, mis ei kohku tagasi valitsuse vahendite või kuritegelike tavade kasutamisest või kuritegevuse toetamisest, on viimastel aastatel saavutanud ennenägematu ulatuse; märgib äärmiselt murelikult, et poliitiliselt ühendatud oligarhide võrgustikud võivad kaaperdada riiklikke meediaturge ja sekkuda demokraatliku avaliku sfääri toimimisse; |
| --- | --- |

3.

| 4. | väljendab muret seoses asjaoluga, et oligarhilised süsteemid on sageli seotud laialt levinud korruptsiooniga, range kontrolliga meedia ning kohtusüsteemi üle, mis ei ole enam oligarhidest sõltumatu; rõhutab, et enda kaitsmiseks püüavad oligarhilised rühmitused saavutada kontrolli meedia ja kohtusüsteemi üle, et vältida meediapaljastusi võimalikust kuritegevusest ja enda vastutuselevõtmist; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tuletab meelde, et Euroopa Parlamendi seisukoht korruptsiooni küsimuses on, et see mitte ainult ei kahjusta tõsiselt liidu finantshuve, vaid ohustab ka demokraatiat, põhiõigusi ja õigusriiki; väljendab muret korruptsiooni kahjuliku mõju pärast kodanike usaldusele institutsioonide vastu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | on seisukohal, et tugevad ja tulemuslikud korruptsioonivastased poliitikameetmed ja organid, samuti kontrollisüsteemid ja sõltumatu kohtusüsteem, mis tagavad õigusriigi tulemusliku toimimise, edendavad konkurentsi, suurendavad läbipaistvust ning tagavad riigihankeid käsitlevate normide funktsionaalse rakendamise ja vaba juurdepääsu turgudele, on äärmiselt olulised selleks, et oligarhid ei saavutaks kontrolli majanduse ja finantsturgude üle, mis tooks kaasa nende tugevnemise veelgi suuremal määral; nõuab, et EL edendaks ELi ja riiklike vahendite kasutamise läbipaistvust, kogudes tõhusamalt andmeid ja tugevdades sellega seotud norme, eelkõige seoses lõplike abisaajate ja tegelike tulusaajatega, ning et tähelepanelikult jälgitaks ja jõustataks selliste normide nõuetekohast rakendamist; kutsub sellega seoses komisjoni üles suurendama jõupingutusi ja tugevdama liikmesriikidega sellesuunalist koostööd; |
| --- | --- |

6.

Pettused ja huvide konflikt praeguses õigusraamistikus

| 7. | tuletab meelde, et pettuste vastu võitlemise toetamiseks kriminaalõiguse abil leppisid ELi kaasseadusandjad finantshuvide kaitse direktiivis (20) kokku ELi finantshuve mõjutava pettuse (ja teiste süütegude, nagu õigusvastane omastamine, korruptsioon ja rahapesu) määratluses; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab, et huvide konflikti uus määratlus, mis takistab mis tahes eelarve rakendamisega seotud isikul, sealhulgas erineva tasandi riiklikel asutustel, teha tegevusi, mis võiksid viia nende endi huvid vastuollu ELi huvidega, lisati finantsmääruse artiklisse 61 ja seda laiendati selgesõnaliselt ELi raha kasutusele jagatud juhtimise korral ning määratluse hulka arvati ka „mis tahes muu otsene või kaudne isiklik huvi“, hõlmates seega palju rohkem juhtumeid; |
| --- | --- |

8.

| 9. | väljendab heameelt huvide konflikte käsitleva komisjoni suunise avaldamise üle, mille eesmärk on suurendada teadlikkust ning edendada huvide konflikti vältimist käsitlevate normide ühetaolist tõlgendamist ja kohaldamist liikmesriikides; taunib asjaolu, et mõnes liikmesriigis esineb jätkuvalt huvide konflikti juhtumeid, mis mõjutavad kõrgetasemelisi poliitikuid; ergutab komisjoni muutma finantsmääruse artikli 61 kohaseid huvide konflikti käsitlevaid sätteid selle eelseisva läbivaatamise raames veelgi rangemaks, eelkõige seoses eelarve ettevalmistamisega, et oleks võimalik täpsemalt kindlaks teha need riigiametnike kategooriad, kes saavad mõjutada ELi eelarvest tehtavaid rahavooge, ning vältida selliste konfliktide tekkimist; |
| --- | --- |

9.

| 10. | palub komisjonil siiski muuta finantsmääruse artikli 167 lõike 1 punkti c nii, et see hõlmaks „kutsealaste huvide konflikti“ selgemat määratlust, et tagada ühetaoline tõlgendamine kõigis liikmesriikides ja võimaldada ELi institutsioonidel võtta asjakohaseid meetmeid, kui pakkujal on poliitikaalaste teenuste lepingutes finantshuvisid; |
| --- | --- |

10.

| 11. | märgib, et lisaks finantsmäärusele sisaldavad sarnaseid huvide konflikti määratlusi avaliku hanke direktiivid ning viiteid kohustusele vältida huvide konflikte võib leida ka valdkondlikest õigusaktidest; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab, et Euroopa Liidu Kohtu praktika kohaselt kujutab huvide konflikt endast objektiivselt ja iseenesest tõsist õigusnormide eiramist, mille sellisena kvalifitseerimiseks ei ole tarvis võtta arvesse asjaomaste osapoolte kavatsusi ega seda, kas nad toimisid hea- või pahauskselt (21); |
| --- | --- |

12.

| 13. | juhib tähelepanu sellele, et huvide konfliktid ei esine mitte ainult seoses korruptsiooni, pettuse ja kuritegevusega, sest need võivad puudutada ka lobitööd ja nn pöördukse efekti; rõhutab siiski, et huvide konfliktide avastamine ja nende avalikustamine on hädavajalik, et tuvastada vahendite haldamisega seotud väärkasutuse, kallutatuse, pettuse ja korruptsiooni võimalikud riskid ning hoida ära maine kahjustamist, kahtlusi ja usaldamatust Euroopa kodanike seas, mis tekitab neis tunnet, et puudub läbipaistvus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kordab, et iga liikmesriigi kodanikel peab olema võimalik uskuda ELi vahendite haldamise usaldusväärsust kõigis liikmesriikides ning seetõttu ei tohi kohaldada erinevaid huvide konfliktide ja pettuste vastase kaitse standardeid; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kordab aga, et isegi parim õigusraamistik ei suuda kompenseerida ebapiisavat rakendusmehhanismi; nõuab seetõttu ELi asutuste ja liikmesriikide suutlikkuse ning tulemuslike juhtimis- ja kontrollisüsteemide parandamist, mis on oluline tingimus huvide konflikti juhtumite jälgimiseks ja uurimiseks ning ELi vahendite seadusliku ja korrapärase kasutamise tagamiseks ja kaitsmiseks; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kordab, et oligarhilised struktuurid on viimastel aastatel saavutanud ELis enneolematu leviku ning et kahe liikmesriigi suhtes kohaldatakse praegu ELi lepingu artikli 7 kohaseid menetlusi ja õigusriigi tingimuslikkuse korra määrust, mis osutab õigusriigi struktuursetele puudustele ja laialt levinud korruptsioonile; on sellega seoses seisukohal, et on vaja laiemat arutelu eelarve jagatud täitmise tuleviku üle, kuna kõiki riiklikke ametiasutusi ei saa veel pidada usaldusväärseks partneriks ELi vahendite usaldusväärses finantsjuhtimises; |
| --- | --- |

16.

Peamised probleemid ühtekuuluvuses ja põllumajanduses

| 17. | rõhutab, et seoses ühtekuuluvuspoliitikaga, mis on majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamise ELi vahend ning moodustab suure osa ELi eelarvest, olid programmitöö perioodil 2014–2020 Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest rahastatud projektide puhul kõige sagedamini avastatud pettused ülehindamine, ebaõiged, puuduolevad ja valed või võltsitud tõendavad dokumendid, lepingusätete rikkumine, ühe pakkujaga riigihankemenetlused, rahastamiskõlbmatus ja riigihankeid käsitlevate normide rikkumine ning eetika ja usaldusväärsusega seotud rikkumised, sealhulgas huvide konfliktid ja korruptsioon; |
| --- | --- |

17.

| 18. | märgib, et on juurdunud tavad, mis annavad märku ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) vahendite võimalikust väärkasutamisest, nagu dokumentide võltsimine ja kunstlike tingimuste loomine, näiteks põllumajandusettevõtete osadeks jagamine, et vältida ELi põllumajandustoetuste ülemmäära, ja abitaotluste esitamine mitme seotud ettevõtte kaudu või meetmete mittetäielik rakendamine; |
| --- | --- |

18.

| 19. | juhib tähelepanu sellele, et mitmes riigis kujutavad huvide konfliktid ja pöördukse efekt tõsist probleemi; rõhutab, et turumeetmetega seoses on registreeritud mitu suure rahalise väärtusega huvide konflikti juhtumit koos muude müügiedendusega seotud rikkumistega ning neid uurib OLAF; |
| --- | --- |

19.

| 20. | juhib tähelepanu asjaolule, et ÜPP fondide rakendamise uuringust (22) selgus, et ELi põllumajandustoetuste väljamaksmine on äärmiselt problemaatiline küsimus vähemalt viies liikmesriigis (23) ja et toetusvahendite eraldamisel suurtele ja väikestele põllumajandusettevõtjatele on märgata suurt ebavõrdsust ning süsteemset suurte põllumajandusettevõtete eelistamist, mille omanikel on tihedad sidemed oma riigi juhtivate erakondadega või kuuluvad nad ise neisse erakondadesse; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid tõhustaksid viivitamata meetmeid maa hõivamise, ebakorrektsete pakkumismenetluste või vahendite eraldamise muude menetluste ning ELi raha väärkasutamise vastu, eriti kui sellesse on kaasatud liikmesriikide valitsused ja ametiasutused; |
| --- | --- |

20.

| 21. | võtab suure murega teadmiseks väited Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) eelarverea struktuurse väärkasutamise kohta poliitilistele otsustajatele eravillade ehitamiseks külalismajade nime all, mis on toimunud mitmes liikmesriigis; kutsub komisjoni üles võtma otsustavaid meetmeid, et vältida selle eelarverea struktuurset väärkasutamist tulevikus, sealhulgas muutes vajaduse korral EAFRD vahendite väljamaksmise tingimusi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | märgib, et Viktor Orbán on mitmete paljastuste, uuringute ja uurivate artiklite kohaselt Ungaris põllumajandustoetuste kaudu koondanud rikkust ja jaotanud seda ümber oma siseringile; rõhutab, et aastatel 2015–2019 algatati kõigist liikmesriikidest Ungari suhtes kõige rohkem OLAFi juurdlusi, mis lõppesid finantssoovitusega; |
| --- | --- |

22.

| 23. | peab kahetsusväärseks ELi vahendite, eelkõige ÜPP vahendite kallutatud jaotust, mille kohaselt sai 2020. aastal 0,5 % kõigist toetusesaajatest rohkem kui 100 000 eurot, mis moodustab 16,6 % kogu otsetoetuste rahastamispaketist, samas kui 75 % toetusesaajatest sai alla 5 000 euro, mis moodustab 15 % kogu otsetoetuste rahastamispaketist (24); |
| --- | --- |

23.

| 24. | juhib tähelepanu asjaolule, et kuigi EL nõuab teatavat läbipaistvuse taset, on läbipaistvusmeetmete rakendamine sageli takistatud, mis tähendab, et üldsuse juurdepääs toetuste eraldamisega seotud andmetele on ELis väga problemaatiline küsimus; |
| --- | --- |

24.

| 25. | juhib tähelepanu sellele, et viimastel aastatel on võimaliku mureküsimusena tõusnud päevakorda ELi vahendite haldamine Tšehhis; tuletab meelde, et aastatel 2016–2018 läks peaaegu 75 % Tšehhi põllumajandustoetustest suurettevõtetele; väljendab muret komisjoni auditi pärast, mis kinnitas, et Andrej Babiš avaldas peaministrina mõju ELi toetuste eraldamisele Agrofertile, mis on tema enda asutatud agrokeemiakonglomeraat; rõhutab, et Andrej Babiš on Agroferti tegelik tulusaaja ja seetõttu on huvide konflikt ilmne; |
| --- | --- |

25.

| 26. | peab äärmiselt kahetsusväärseks, et praegune olukord, kus üks inimene võib eelarve jagatud täitmise alla kuuluvatest fondidest saada piiramatuid summasid, soodustab mõnedes liikmesriikides oligarhiliste struktuuride loomist, onupojapoliitikat ja korruptsiooni; kordab oma arvamust, et kui piirata kogusummat, mida üks inimene võib ELi vahenditest eelarve jagatud täitmise raames saada, piiraks see oligarhiliste struktuuride tugevust; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kutsub komisjoni üles lisama finantsmääruse läbivaatamise ettepanekusse muudatusettepaneku artikli 63 lõike 8 kohta, millesse oleks lisatud, et komisjon peab tagama, et liidu eelarvest konkreetsel eelarveaastal ühele toetusesaajale või tegelikule tulusaajale tehtavad maksed ei ületa kohaldatavates valdkondlikes õigusnormides sätestatud piirmäärasid ega ületa ühelgi juhul iga-aastast kogusummat füüsilise isiku kohta; palub komisjonil esitada konkreetsed ettepanekud selle iga-aastase koondsumma kohta füüsilise isiku kohta; on arvamusel, et ÜPP puhul piisaks, kui esimese samba maksete aastane kogusumma oleks 500 000 eurot füüsilise isiku kohta ja teise samba maksete puhul 1 000 000 eurot; |
| --- | --- |

27.

| 28. | juhib tähelepanu sellele, et vastavalt 2018. ja 2019. aasta iga-aastaste Euroopa Liidu finantshuvide kaitset käsitlevate aruannete I lisale on Rumeenia avastanud ja teatanud aktiivse pettustevastase uurimise tulemusena kõnealustel aastatel ELi liikmesriikides registreeritud pettusejuhtumitest selgelt enim; |
| --- | --- |

28.

| 29. | tuletab meelde, et 2020. aasta oli COVID-19 puhangu tõttu enneolematute tingimuste aasta; märgib, et finantshuvide kaitse seisukohast tekitas pandeemia uusi riske nii tulude kui ka kulude poolel; |
| --- | --- |

29.

| 30. | rõhutab, et neid riske ei esinenud mitte ainult 2020. aastal, vaid et need jätkuvad veel mitu aastat; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles suurendama jõupingutusi ja koostööd selles valdkonnas; |
| --- | --- |

30.

Muud probleemsed valdkonnad

| 31. | võtab suure murega teadmiseks, et siseturu tulemustabeli kohaselt oli ainult ühe pakkujaga sõlmitud lepingute osakaal 2018. ja 2019. aastal Tšehhis ja Poolas ligikaudu 50 %, Ungaris ja Kreekas 2019. aastal 40 % ning Portugalis 38 %; on samuti mures selliste hankemenetluste osakaalu pärast, mille puhul jõuti äriühinguga kokkuleppele ilma pakkumiskutseta, kuivõrd selliste hankemenetluste osakaal oli 2016. aastal Küprosel 40 % ning 2018. ja 2019. aastal 25 % (st veidi langes) ja Bulgaarias 2019. aastal 29 %; on mures selle pärast, et pärast pakkumiskutset sõlmitud lepingute osakaal, mille nimi ja tingimused ei olnud 2019. aastal selged, oli Ühendkuningriigis 65 %, Leedus 59 %, Rumeenias 44 % ja Portugalis 41 %; |
| --- | --- |

31.

| 32. | rõhutab organiseeritud kuritegevuse, sealhulgas maffialaadsete rühmituste kasvavat osalemist piiriüleses tegevuses ja sektorites, mis mõjutavad ELi finantshuve; peab kahetsusväärseks, et paljudes liikmesriikides puuduvad konkreetsed seadused maffialaadse organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemiseks, ning kutsub komisjoni üles tegelema nende erinevustega liikmesriikide vahel ja kaaluma uusi ühtlustamismeetmeid; |
| --- | --- |

32.

| 33. | rõhutab, et need arvud näitavad, et mitmes liikmesriigis esineb endiselt riigihangetega seoses tõsiseid puudusi; on mures, et ebapiisavad pakkumused võivad lepingute sõlmimisel soosida läbipaistmatuid struktuure ja onupojapoliitikat; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kordab oma muret selle pärast, et komisjoni ennetavate süsteemiauditite käigus leiti tõsiseid puudusi Ungari riigihankelepingute järelevalve eest vastutavas asutuses, mille tulemusel pidi Ungari maksma 10 % kindlamääralist korrektsiooni kõigi ELi fondidega aastatel 2014–2020 sõlmitud lepingute puhul (25) summas ligikaudu 1,2 miljardit eurot, lisaks ajavahemikul 2007–2013 kehtestatud 1,5 miljardi euro suurustele finantskorrektsioonidele; rõhutab, et see näitab tõsiseid süsteemseid puudusi Ungari riigihangete toimimises; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kordab oma muret, et OLAFi juurdluste ja komisjoni auditite käigus avastati tõsiseid puudusi Slovakkia maatükkide registris pärast teateid maa hõivamise ja pettuse kohta; toonitab, et Slovakkia ametiasutused kontrollivad topeltnõude korral üksnes seda, kas taotlejal on õigus kasutada maad, mille kohta ta nõude esitab; on arvamusel, et sellised kontrollid peaksid toimuma kõigis liikmesriikides ja kõigi maksetaotluste puhul digitaalselt ja automaatselt, et takistada maa hõivamist kuritegelike ja oligarhiliste struktuuride poolt; |
| --- | --- |

35.

| 36. | rõhutab, et Maltal ja Küprosel on raha märkimisväärselt koondunud väheste toetusesaajate kätte; tunneb muret selle pärast, et komisjoni auditite käigus on tuvastatud mõlema riigi juhtimis- ja kontrollisüsteemides olulisi puudusi; rõhutab, et nõrgad juhtimis- ja kontrollisüsteemid ei paku ELi rahalistele vahenditele piisavat kaitset huvide konfliktide ja oligarhiliste struktuuride poolse kuritarvitamise eest; |
| --- | --- |

36.

Saadavalolevad õiguskaitsevahendid ja ennetamine praegusel hetkel

| 37. | hindab OLAFi pikaajalist intensiivset uurimistegevust, mille käigus on käsitletud mitmeid poliitiliselt vastuolulisi ja keerukaid juhtumeid; peab kahetsusväärseks, et OLAFi poolt liikmesriikidele antud soovitustele järgnenud süüdistuste esitamise määr langes 53 %-lt aastatel 2007–2014 37 %-le aastatel 2016–2020; märgib lisaks, et viimastel aastatel ei ole hinnatud, millises ulatuses sissenõudmiseks soovitatud rahalisi vahendeid tegelikult sisse nõutakse, ning et kõige hilisem uuring aastate 2009–2016 kohta näitab, et sissenõudmismäär on 21 %; kutsub OLAFit ja komisjoni üles uurima selle madala määra põhjuseid; kordab oma üleskutset OLAFile suurendada jõupingutusi ja valvsust, eriti teatavates liikmesriikides, kus need juhtumid on laialt levinud, võtta korrapäraselt oma soovituste suhtes järelmeetmeid, jälgida liikmesriikide võetavaid meetmeid ja lisada see teave oma iga-aastastesse aruannetesse; kutsub liikmesriikide ametiasutusi üles tegema kõik endast oleneva, et parandada süüdistuste esitamise määra, ning tegema tihedat koostööd ELi institutsioonide ja organitega, et tagada organiseeritud kuritegevuse ja oligarhide poolt omastatud rahaliste vahendite sissenõudmine; |
| --- | --- |

37.

| 38. | rõhutab hiljuti asutatud Euroopa Prokuratuuri keskset rolli ja lisaväärtust ELi finantshuvide kaitsmisel; peab äärmiselt kahetsusväärseks, et Euroopa Prokuratuuris ei osale ikka veel viis liikmesriiki; ergutab neid liikmesriike Euroopa Prokuratuuriga ühinema; hindab Euroopa Prokuratuuri püüdlusi saada väga rasketes oludes toimivaks; rõhutab, et finantshuvide kaitse direktiivi nõuetekohane ülevõtmine on vajalik selleks, et Euroopa Prokuratuur saaks uurimisi tulemuslikult läbi viia ja süüdistusi esitada; tuletab meelde, et komisjoni aruandes finantshuvide kaitse direktiivi ülevõtmise kohta jõutakse järeldusele, et kuigi kõik liikmesriigid on direktiivi üle võtnud, on vaja võtta täiendavaid meetmeid, et lahendada veel alles jäänud vastavusprobleemid, mis puudutavad peamiselt kuritegude määratlusi ning juriidiliste ja füüsiliste isikute vastutust ja karistusi; rõhutab, et Euroopa Prokuratuuri ja liikmesriikide koostöö on väga oluline ka selleks, et Euroopa Prokuratuur saavutaks oma maksimaalse tulemuslikkuse auditikorra jaoks juhtimis- ja kontrollisüsteemide nõuetekohase toimimise hindamisel; |
| --- | --- |

38.

| 39. | märgib rahuloluga, et teatavad eespool nimetatud komisjoni aruandes käsitletud juhtumid arvati hiljuti Euroopa Prokuratuuri pädevusalasse; |
| --- | --- |

39.

| 40. | tunnustab OLAFi, Euroopa Prokuratuuri ja Europoli hindamatut tööd võitluses selliste finantskuritegudega nagu korruptsioon, pettus, rahapesu ja maksudest kõrvalehoidmine, ning rõhutab, et nendel institutsioonidel on pidevalt liiga vähe töötajaid ja rahalisi vahendeid, kuna nõukogu ühe eelarvepädeva institutsioonina ei soovi neile anda iga-aastase eelarvemenetluse käigus piisavalt inim- ja rahalisi ressursse; väljendab heameelt selle üle, et 2022. aasta eelarvemenetluses suurendati Euroopa Prokuratuuri eelarvet 3,8 miljoni euro võrra, ning tuletab meelde, et iga järelevalvele ja uurimisele kulutatud euro tuleb tagasi ELi eelarvesse; nõuab seetõttu tungivalt, et nõukogu vaataks oma seisukoha läbi ning võimaldaks nende asutuste ja ametite inimressursside suuremat rahastamist, mis võimaldaks neil täita oma tähtsaid ülesandeid asjakohasel ja tulemuslikult viisil; kutsub komisjoni üles esitama eelarvepädevatele institutsioonidele pidevalt toetavaid eelarveprojekte; väljendab heameelt OLAFi ja Europoli ühiste jõupingutuste üle taaste- ja vastupidavusrahastu ohtude ja nõrkade kohtade hindamisel; kutsub liikmesriike üles tegema omavahel ja ELi organitega tihedat koostööd, et oleks võimalik võtta meetmeid mitut riiki hõlmavate pettuste vastu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kordab, et komisjoni käsutuses on palju vahendeid liidu finantshuvide kaitsmiseks, sealhulgas ühissätete määrus, finantsmäärus ja õigusriigi tingimuslikkuse korra määrus; rõhutab, et komisjon peaks vastavalt vajadusele täielikult ja viivitamata kasutama kõiki ELi finantsalaste õigusaktide ning kohaldatavate valdkondlike ja finantsreeglite alusel kättesaadavaid vahendeid, et tulemuslikult kaitsta ELi eelarvet, sealhulgas maksetähtaegade edasilükkamine, maksete peatamine, finantskorrektsioonid või kulude ELi rahastamisest väljajätmine, ELi toimimise lepingu artikli 258 kohased rikkumismenetlused, kontrollid ja auditid, finantsmääruse artikli 61 järgimise tagamine või nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel ELi lepingu artikli 7 kohaldamine, et käsitleda riske ELi põhiväärtustele liikmesriikides, nagu hiljuti tehti Poola ja Ungari puhul; |
| --- | --- |

41.

| 42. | peab kahetsusväärseks, et praegu kättesaadavaid IT-vahendeid, mis aitavad oluliselt kaasa tõhusale andmekaevele ning pettuste ja korruptsiooni avastamisele – Arachne ja EDES (varajase avastamise ja kõrvalejätmise süsteem) – kasutab ainult väike protsent liikmesriike, ning ergutab kasutama kujunemisjärgus tehnoloogiaid pettuste ja huvide konfliktide ennetamiseks; nõuab, et jagatud eelarve täitmise raames muudetaks kohustuslikuks varajase avastamise ja kõrvalejätmise süsteemi kasutamine ning kogu ELi hõlmava läbipaistva musta nimekirja loomine; märgib ühtlasi, et selles süsteemis ei tehta suuremate ettevõtjate tütarettevõtjate vahel vahet; nõuab lisaks, et liikmesriigid kasutaksid kohustuslikus korras Arachne andmekaeve- ja andmete rikastamise vahendit, et saavutada ÜPP ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide toetusesaajate osas suurem läbipaistvus ning teha tulemuslikult ja tõhusalt kindlaks probleemsed ettevõtjad ja nendega seotud eraisikud või füüsilised isikud ning paremini ennetada ja avastada pettusi; võtab teadmiseks, et Arachne esimesed kohandused tuleb rakendada juba 2022. aasta teise kvartali lõpuks; rõhutab, et Arachne, varajase avastamise ja kõrvalejätmise süsteemi ning institutsionaalsete ja riiklike andmebaaside koostalitlusvõime ja ühtlustamine on otsustava tähtsusega tulemusliku teabevahetuse tagamiseks, mille eesmärk on hoida ära ja tuvastada ELi eelarvega seotud pettusi; on seisukohal, et Euroopa uurimisasutustel peaks olema Arachnele täielik juurdepääs; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ergutab liikmesriike toetama maaomandi süsteemide, maatükkide identifitseerimise süsteemi ja loomade identifitseerimise koostalitlusvõimet ning ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi (IACS) võrreldavust, et saavutada läbipaistvus tegelike lõppkasutajate ja varjatud emaettevõtjate puhul, kellel on tütarettevõtjad eri liikmesriikides, eesmärgiga hõlbustada ja parandada kontrolliprotsessi; |
| --- | --- |

43.

| 44. | tuletab meelde, et andmed ettevõtete ja nende tegelike tulusaajate tuvastamiseks ei ole sageli kergesti kättesaadavad ega ole mõnikord üldse kättesaadavad, sest ÜPP ja ühtekuuluvuspoliitika vahendite saajate kohta teabe avalikustamiseks on olemas 292 aruandlussüsteemi ning seetõttu on olemasolev teave praegu killustunud sadadeks piirkondlikeks, riiklikeks ja piirkondadevahelisteks aruandlussüsteemideks, mis annavad ainult põhiteavet otseste toetusesaajate kohta; arvestades, et see raskendab jagatud eelarve täitmise raames hallatavatest ja põllumajandusfondidest tegelike tulusaajate ja lõplike toetusesaajatega seotud andmete kogumist, töötlemist ja avalikustamist ning lõppkokkuvõttes nendest ja neile antavatest ELi rahalistest vahenditest täieliku ülevaate saamist, samuti pettuste ja korruptsiooni ilmingute tuvastamist ning ELi vahendite väärkasutamise nõuetekohast uurimist; |
| --- | --- |

44.

| 45. | peab väga oluliseks andmete kogumist standardida ning rõhutab, kui oluline on konsolideerida ja ühtlustada olemasolevad aruandlussüsteemid ELi tasandil ühiseks andmebaasiks; kordab oma tungivat üleskutset komisjonile luua kogu ELi hõlmav ja koostalitlusvõimeline digitaalne aruandlus- ja seiresüsteem, mis hõlmaks Arachnet, kuid ei piirduks sellega, ning parandada kohapealsete järelevalve- ja makseagentide koolitust; rõhutab, et see süsteem peab sisaldama teavet lõplike toetusesaajate ja tegelike tulusaajate kohta ning peab võimaldama koondada kõik sama toetusesaaja või tegeliku tulusaajaga seotud individuaalsed summad kõigi jagatud eelarve täitmise alla kuuluvatest fondidest saadud toetuste kogusummasse; |
| --- | --- |

45.

| 46. | märgib, et tegeliku tulusaaja tuvastamise kohustust tuleks kohaldada vähemalt juhul, kui füüsilisele või juriidilisele isikule kuulub üle 15 % kõnealusest äriühingust; rõhutab, et sugulastele kuuluvad äriühingu aktsiad tuleks koondada ja arvestada ühele omanikule kuuluvateks; |
| --- | --- |

46.

| 47. | on seisukohal, et ükski eespool nimetatud õiguskaitsevahend ei välista tingimuslikkuse määruses määratletud õigusriigi tingimuslikkuse mehhanismi kasutamist juhtudel, kui komisjon leiab, et muud vahendid ei ole ELi eelarve kaitsmiseks piisavalt tulemuslikud; rõhutab lisaks, et vastupidiselt Euroopa Prokuratuuri määruse kohaldamisalale, millest jäävad välja viis liikmesriiki, kohaldub tingimuslikkust käsitlev määrus otse ja võrdselt kõigile liikmesriikidele; |
| --- | --- |

47.

| 48. | taunib asjaolu, et alates 1. jaanuarist 2021 ei ole komisjon suutnud võtta ühtegi asjakohast meedet, et kohaldada sellel päeval jõustunud tingimuslikkust käsitlevat määrust; kordab parlamendi seisukohta, et tingimuslikkuse määrust tuleb kohaldada eranditult alates 1. jaanuarist 2021; märgib, et komisjon alustas Ungari ja Poolaga dialoogi, saates 2021. aasta novembri keskel kirjad; taunib asjaolu, et komisjon ei võimalda Euroopa Parlamendile nendele kirjadele juurdepääsu ja sunnib seetõttu parlamenti tuginema meediakajastusele, et hoida ennast viimaste sündmustega kursis; on siiski arvamusel, et mitteametlikud kirjad ei ole määruse kohaldamiseks piisavad, ning nõuab seetõttu, et komisjon alustaks määruse kohest ja diskrimineerimiseta kohaldamist; |
| --- | --- |

48.

| 49. | tunneb heameelt komisjoni regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadi hiljutise väite üle, et huvide konfliktidega seotud juhtumite vältimiseks viiakse järgmisel aastal viies liikmesriigis (26) läbi põhjalikud kohapealsed kontrollid, mis keskenduvad kontrollimehhanismide usaldusväärsusele; |
| --- | --- |

49.

| 50. | rõhutab uurivate ajakirjanike olulist rolli võitluses korruptsiooni, pettuste ja ebaseaduslike tegevuste vastu, millel on negatiivne mõju ELi eelarvele; kordab sellega seoses vajadust kaitsta uurivat ajakirjandust üldsuse osalemise vastaste strateegiliste hagide (vaigistuskaebused) eest, samuti isikliku ahistamise, hirmutamise ja surmaga ähvardamise eest; rõhutab, kui oluline on julgustada rikkumisest teatamist, tagades samal ajal ELi õiguse kohased õiguslikud tagatised; |
| --- | --- |

50.

| 51. | on sellega seoses sügavalt mures asjaolu pärast, et Pandora dokumentides mainitakse endist Tšehhi peaministrit Andrej Babišit seoses Prantsusmaal kinnisvara omandamiseks offshore-rahastamise kasutamisega, kui ta osales samal ajal Euroopa Ülemkogu otsuste tegemises sellistes küsimustes nagu mitmeaastane finantsraamistik ja rahapesuvastased õigusaktid; |
| --- | --- |

51.

| 52. | kutsub komisjoni üles rõhuma rangele ja karmile kohaldatavate reeglite rakendamisele, kasutama kõiki saadavalolevaid allikaid ja rakendama tõhusaid haldus- ja kontrollisüsteeme, et võidelda pettuste ja huvide konflikti tekkimise ohuga ning et hoida tõhusamalt silma peal põllumajanduse makseasutuste olukorral ning nende ametlikul ja mitteametlikul sõltumatusel; on seisukohal, et laiaulatuslik auditeerimine ja kontrollimine nii riiklikul kui ka Euroopa tasandil on ELi raha kaitsmiseks kõige olulisemad tingimused; taunib ebapiisavaid edusamme oligarhsete struktuuride vastases võitluses uue ÜPP raames, nagu piiratud teabe- ja läbipaistvusnõuded lõplike toetusesaajate kohta ning ülempiiride vabatahtliku iseloomu säilitamine, mis takistab põllumajanduse rahaliste vahendite õiglasemat jaotamist; peab murettekitavaks, et uus ÜPP ei tugevda kontrollsüsteemide rolli Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

52.

| 53. | rõhutab asjaolu, et pettusevastastel koordineerimistalitustel (AFCOS) on oluline roll ELi eelarve kaitsmisel pettuste eest igas riigis; kordab seetõttu, et liikmesriigid peavad tagama, et korraldusasutustel ja pettusevastastel koordineerimistalitustel oleksid piisavad ressursid koos õigete oskuste ja pädevusega, et töötada välja pettusevastased strateegiad ning rakendada tulemuslikke pettusevastaseid meetmeid ja tavasid; |
| --- | --- |

53.

| 54. | juhib tähelepanu sellele, et taaste- ja vastupidavusrahastu määruse kohaselt, mis on osa mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 paketist, peavad liikmesriigid tagama huvide konfliktide, korruptsiooni ja pettuste tulemusliku ennetamise, avastamise ja kõrvaldamise, topeltrahastamise ja varade fiktiivse registreerimise vältimise ning rahaliste vahendite maksmise läbipaistvuse, samuti tugevdama oma õigusnorme vahendite lõppsaaja õigeks tuvastamiseks; kutsub komisjoni üles tagama, et eelarvepädevaid institutsioone teavitataks kõigist olukordadest, kus eelarvevälistest vahenditest ei tehta väljamakseid väidetava väärkasutuse, korruptsiooni, pettuse või õigusriigi põhimõtete rikkumise tõttu ning kui liikmesriigid ei ole kehtestanud piisavaid ja tulemuslikke pettusevastaseid süsteeme; kutsub nõukogu üles võtma vastu ainult need taaste- ja vastupidavusrahastu kavad, mis vastavad kõigile toetuse õiguslikele, sotsiaalsetele ja poliitilistele tingimustele; rõhutab, et liikmesriigid peavad oma taaste- ja vastupidavusrahastu kavades selgitama ka asjaomast korda ning lisama kokkuvõtte konsultatsiooniprotsessist riiklikul tasandil ning ülevaate ELi finantshuvide kaitse tagamiseks kehtestatud kontrolli- ja auditeerimissüsteemist; |
| --- | --- |

54.

| 55. | tuletab meelde, et taaste- ja vastupidavusrahastu tulemustabel on taaste- ja vastupidavusdialoogi alus ning et komisjon peaks seda kaks korda aastas ajakohastama; kutsub sellega seoses komisjoni üles tagama, et kavandatud vahe-eesmärkide ja sihtide rakendamisel tehtud edusamme jälgitaks põhjalikult, rangelt kooskõlas taaste- ja vastupidavusrahastu määrusega ning tuginedes kehtestatud ühistele näitajatele ja aruandlusmetoodikale; tuletab meelde, et taaste- ja vastupidavusrahastu on seotud tingimustega, mis tagavad raha läbipaistva kasutamise, ning et see peaks hoidma ära korruptsiooni ja pettuse, topeltrahastamise ning huvide konfliktid; on veendunud, et kontrolle tuleks laiendada ka lõplike toetusesaajate tegelikele kuludele; rõhutab Euroopa Parlamendi ja komisjoni ühiseid jõupingutusi, mille tulemusel on liikmesriigid nüüd kohustatud andma teavet vahendite lõplike saajate kohta; |
| --- | --- |

55.

| 56. | rõhutab, et ELi finantshuvide kaitsmiseks ning eelkõige pettuste, korruptsiooni ja huvide konfliktide ennetamiseks ja avastamiseks on oluline teada, kuidas ELi raha kasutatakse ja kes tegelikult ELi vahenditest kasu saavad, kuna suurimad toetusesaajad varjuvad sageli keerukate omandistruktuuride, sealhulgas maksuparadiisides paiknevate struktuuride taha, muutes tuvastamise protsessi veelgi läbipaistmatumaks; |
| --- | --- |

56.

| 57. | kordab oma 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe järgset ja juba mitmes resolutsioonis väljendatud nõudmist, et liikmesriigid rakendaksid ühtset, integreeritud ja koostalitlusvõimelist aruandlus- ja järelevalvesüsteemi, mille on välja töötanud komisjon ja mis muu hulgas hõlmab ühtset andmekaeve- ja riskihindamisvahendit, et pääseda juurde andmetele nende kohta, kes lõppkokkuvõttes otseselt või kaudselt ELi rahalistest vahenditest kasu saavad, ning neid andmeid säilitada, koondada ja analüüsida; |
| --- | --- |

57.

| 58. | on seisukohal, et ELi vahendite kasutamise võimalikult suure läbipaistvuse huvides on oluline, et selline andmebaas arendataks võimalikult suures ulatuses välja kooskõlas kohaldatavate andmekaitsereeglite ja Euroopa Liidu Kohtu asjaomase praktikaga ning et asjakohased ja mittetundlikud andmed tehtaks üldsusele kättesaadavaks kokkuvõtlikul, terviklikul ja kasutajasõbralikul viisil, et suurendada üldsuse kontrolli ELi avaliku sektori kulutuste üle ja sellega seonduvat usaldust; |
| --- | --- |

58.

| 59. | kordab, et ELi vahendite usaldusväärne finantsjuhtimine on äärmiselt oluline; peab kahetsusväärseks asjaolu, et ELi vahendite saajate andmebaasid ei sisalda teavet lõplike toetusesaajate ja nende tegelike tulusaajate kohta; peab kahetsusväärseks asjaolu, et kontrolliasutustel ei ole võimalik lõplikke toetusesaajaid kindlaks teha; mõistab sügavalt hukka asjaolu, et valitsusväliseid organisatsioone on kasutatud terroristlike ja äärmuslike organisatsioonide rahastamise varjamiseks; rõhutab oma seisukohta, et toetusesaajate läbipaistvust käsitlevaid ühiseid norme tuleks kohaldada ka katusorganisatsioonide suhtes, kes saavad ELi rahalisi vahendeid ja edastavad need oma võrgustikus valitsusvälistele organisatsioonidele, tagamaks, et komisjon ja kontrolliasutused saavad projektide eesmärke ja lõplikke toetusesaajaid auditeerida; peab kahetsusväärseks, et komisjon ei teinud ettepanekut valitsusväliste organisatsioonide ühtlustatud määratluse kohta, mille alusel ta saaks jälgida lõplikke toetusesaajaid; märgib, et finantsmääruses on sätestatud reeglid nende üksuste valimiseks ja neile vahendite eraldamiseks ning kontrollimehhanismid; kutsub komisjoni üles vaatama läbi ka finantsmääruse, et määratleda mõiste „valitsusväline organisatsioon“, kehtestades selged valitsusväliste organisatsioonide kategooriad, ning laiendama kontrolli ka lõplike toetusesaajate tegelikele kuludele; |
| --- | --- |

59.

| 60. | peab tõsiselt kahetsusväärseks, et ELi eelarve kaitsmine, sealhulgas laiaulatuslik teabe töötlemine, kerge ligipääsetavus, põhjalike auditite teostatavus, ulatuslik kontroll ja võimalikkus jälgida, kontrollida ja hinnata rahastatud meetmeid, nagu kavandati taaste- ja vastupidavusrahastu määruse suhtes, ei ole piisavalt mitmeaastase finantsraamistiku paketti tervikuna lõimitud; tunnistab, et see puudus vähendab tohutult rakendusmeetmete läbipaistvust ning kontrolli ja jälgimise tulemuslikkust; |
| --- | --- |

60.

| 61. | järeldab, et kuigi uues mitmeaastases finantsraamistikus kasutatakse teatud vahendeid, nagu suuremate summade eraldamine erivahendite jaoks ja eelarvemehhanismid õigusriigi tagamiseks, on endiselt ruumi täiendavatele vahenditele, et tugevdada oligarhiavastaseid tavasid, mida võiks käsitleda tulevase finantsmääruse läbivaatamise raames; |
| --- | --- |

61.

o

o o

| 62. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

62.

---

(1)  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 11.

(2)  ELT L 57, 18.2.2021, lk 17.

(3)  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

(4)  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 1.

(5)  ELT L 198, 28.7.2017, lk 29.

(6)  ELT L 283, 31.10.2017, lk 1.

(7)  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 28.

(8)  ELT C 445, 29.10.2021, lk 15.

(9)  16. veebruari 2022. aasta otsused kohtuasjades Ungari vs. parlament ja nõukogu, C-156/21, EU:C:2022:97, ning Poola vs. parlament ja nõukogu, C-157/21, EU:C:2022:98.

(10)  ELT C 388, 13.11.2020, lk 157.

(11)  ELT C 362, 8.9.2021, lk 37.

(12)  ELT C 67, 8.2.2022, lk 56.

(13)  ELT C 395, 29.9.2021, lk 63.

(14)  ELT C 506, 15.12.2021, lk 64.

(15)  ELT C 99, 13.3.2022, lk 218.

(16)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0439.

(17)  ELT C 494, 8.12.2021, lk 61.

(18)  ELT C 67, 8.2.2022, lk 86.

(19)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2021)0438.

(20)  Rakendatud 26 liikmesriigis, välja arvatud Taanis.

(21)  16. juuni 1999. aasta otsus kohtuasjas T-277/97, Ismeri Europa Srl vs. kontrollikoda, EU:T:1999:124.

(22)  Sabeb jt. „Kuhu läheb ELi raha? Analüüs ÜPP rahaliste vahendite rakendamise kohta Bulgaarias, Tšehhi Vabariigis, Ungaris, Slovakkias ja Rumeenias“; Euroopa Parlamendi Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsiooni tellitud aruanne, veebruar 2021.

(23)  Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Ungari, Slovakkia ja Rumeenia.

(24)  Euroopa Komisjon, „Otsetoetused põllumajandustootjatele – graafikud ja arvud – eelarveaasta 2020“.

(25)  Volinik Johannes Hahni vastused eelarvekontrollikomisjoni kirjalikule küsimustikule, mida tutvustati 11. novembri 2019. aasta kuulamisel ja mis on kättesaadavad aadressil https://emeeting.europarl.europa.eu/emeeting/committee/en/agenda/201911/CONT? meeting=CONT-2019-1111_1&session=11-11-09-00, lk 63–64.

(26)  Rumeenia, Poola, Bulgaaria, Küpros ja Malta.

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Neljapäev, 24. märtsi 2022

| 20.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 361/26 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 361/26

---

P9_TA(2022)0086

Włodzimierz Cimoszewiczi puutumatuse äravõtmise taotlus

Euroopa Parlamendi 24. märtsi 2022. aasta otsus Włodzimierz Cimoszewiczi puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2021/2256(IMM))

(2022/C 361/03)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Włodzimierz Cimoszewiczi puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas 14. juulil 2021. aastal Poola Vabariigi peaprokurör seoses kriminaalmenetlusega, mida Białystoki ringkonnaprokurör soovib tema suhtes alustada, ja mis tehti teatavaks Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 24. novembril 2021. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Włodzimierz Cimoszewiczi puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas 14. juulil 2021. aastal Poola Vabariigi peaprokurör seoses kriminaalmenetlusega, mida Białystoki ringkonnaprokurör soovib tema suhtes alustada, ja mis tehti teatavaks Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 24. novembril 2021. aastal,

| — | võttes arvesse, et Włodzimierz Cimoszewicz loobus oma õigusest olla ära kuulatud vastavalt kodukorra artikli 9 lõikele 6, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et Włodzimierz Cimoszewicz loobus oma õigusest olla ära kuulatud vastavalt kodukorra artikli 9 lõikele 6,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta, 17. jaanuari 2013. aasta ja 19. detsembri 2019. aasta otsuseid (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta, 17. jaanuari 2013. aasta ja 19. detsembri 2019. aasta otsuseid (1),

| — | võttes arvesse Poola Vabariigi põhiseaduse artikli 105 lõiget 2 ja artiklit 108 ning Poola Seimi ja Senati liikmete ametikohustuste täitmist käsitleva 9. mai 1996. aasta seaduse artikli 7b lõiget 1 ja artikli 7c lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Poola Vabariigi põhiseaduse artikli 105 lõiget 2 ja artiklit 108 ning Poola Seimi ja Senati liikmete ametikohustuste täitmist käsitleva 9. mai 1996. aasta seaduse artikli 7b lõiget 1 ja artikli 7c lõiget 1,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2, artikli 6 lõiget 1 ja artiklit 9, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2, artikli 6 lõiget 1 ja artiklit 9,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A9-0057/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A9-0057/2022),

| A. | arvestades, et Poola Vabariigi peaprokurör on edastanud Białystoki ringkonnaprokuröri taotluse Euroopa Parlamendi liikme Włodzimierz Cimoszewiczi puutumatuse äravõtmiseks, et saada luba alustada tema suhtes kriminaalmenetlust seoses Poola karistusseadustiku artikli 177 lõike 1 koostoimes artikli 178 lõikega 1 tähenduses toimepandud süüteoga; arvestades, et õigusasutus esitas parlamendiliikme puutumatuse äravõtmise taotluse vastavalt kodukorra artikli 9 lõikele 12, ning juhtides samas tähelepanu asjaolule, et kodukorra artikli 9 lõike 1 kohaselt peab puutumatuse äravõtmise taotluse esitama „liikmesriigi pädev asutus“, sest need kaks mõistet ei ole identsed; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Poola Vabariigi peaprokurör on edastanud Białystoki ringkonnaprokuröri taotluse Euroopa Parlamendi liikme Włodzimierz Cimoszewiczi puutumatuse äravõtmiseks, et saada luba alustada tema suhtes kriminaalmenetlust seoses Poola karistusseadustiku artikli 177 lõike 1 koostoimes artikli 178 lõikega 1 tähenduses toimepandud süüteoga; arvestades, et õigusasutus esitas parlamendiliikme puutumatuse äravõtmise taotluse vastavalt kodukorra artikli 9 lõikele 12, ning juhtides samas tähelepanu asjaolule, et kodukorra artikli 9 lõike 1 kohaselt peab puutumatuse äravõtmise taotluse esitama „liikmesriigi pädev asutus“, sest need kaks mõistet ei ole identsed;

| B. | arvestades, et Włodzimierz Cimoszewicz andis 4. mail 2019. aastal kell 8.50 Hajnówkas (Poola) väidetavalt oma sõiduki esiosaga löögi ülekäigurajal viibinud isikule; pärast õnnetust püüdis Włodzimierz Cimoszewicz pakkuda ohvrile transporti haiglasse, kuid ohver keeldus ja palus end viia koos jalgrattaga tagasi oma elukohta; Włodzimierz Cimoszewicz lahkus seejärel õnnetuse toimumiskohast, et viia kannatanu autoga tema elukohta Hajnówkas, teavitamata õnnetusest päästeteenistusi või politseid, mis on väidetavalt 20. juuni 1997. aasta liiklusseaduse artikli 44 lõikes 2 sätestatud õigusliku kohustuse rikkumine; kui ohver oli kella 9.30 paiku koju jõudnud, oli ta lõpuks nõus laskma end Hajnówka haiglasse viia; haiglas teavitas ohver töötajaid liiklusõnnetusest ja haigla teavitas viivitamata telefoni teel õnnetusest õiguskaitseasutust, kes seejärel edastas teabe Hajnówka maakonna politseijaoskonnale; ohvrile tehti nõutav arstlik läbivaatus, talle anti vajalikku arstiabi ning ta lahkus seejärel haiglast samal päeval; Włodzimierz Cimoszewiczile tehti alkoholitest ja analüüsidega joovet ei tuvastatud; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Włodzimierz Cimoszewicz andis 4. mail 2019. aastal kell 8.50 Hajnówkas (Poola) väidetavalt oma sõiduki esiosaga löögi ülekäigurajal viibinud isikule; pärast õnnetust püüdis Włodzimierz Cimoszewicz pakkuda ohvrile transporti haiglasse, kuid ohver keeldus ja palus end viia koos jalgrattaga tagasi oma elukohta; Włodzimierz Cimoszewicz lahkus seejärel õnnetuse toimumiskohast, et viia kannatanu autoga tema elukohta Hajnówkas, teavitamata õnnetusest päästeteenistusi või politseid, mis on väidetavalt 20. juuni 1997. aasta liiklusseaduse artikli 44 lõikes 2 sätestatud õigusliku kohustuse rikkumine; kui ohver oli kella 9.30 paiku koju jõudnud, oli ta lõpuks nõus laskma end Hajnówka haiglasse viia; haiglas teavitas ohver töötajaid liiklusõnnetusest ja haigla teavitas viivitamata telefoni teel õnnetusest õiguskaitseasutust, kes seejärel edastas teabe Hajnówka maakonna politseijaoskonnale; ohvrile tehti nõutav arstlik läbivaatus, talle anti vajalikku arstiabi ning ta lahkus seejärel haiglast samal päeval; Włodzimierz Cimoszewiczile tehti alkoholitest ja analüüsidega joovet ei tuvastatud;

| C. | arvestades, et väidetaval süüteol ei ole otsest ega ilmset seost Włodzimierz Cimoszewiczi Euroopa Parlamendi liikme kohustuste täitmisega, samuti ei kujuta see endast arvamust ega häält, mis on antud tema kohustuste täitmisel Euroopa Parlamendi liikmena Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 8 tähenduses; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et väidetaval süüteol ei ole otsest ega ilmset seost Włodzimierz Cimoszewiczi Euroopa Parlamendi liikme kohustuste täitmisega, samuti ei kujuta see endast arvamust ega häält, mis on antud tema kohustuste täitmisel Euroopa Parlamendi liikmena Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 8 tähenduses;

| D. | arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 9 kohaselt on Euroopa Parlamendi liikmetel oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 9 kohaselt on Euroopa Parlamendi liikmetel oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel;

| E. | arvestades, et Poola Vabariigi 2. aprilli 1997. aasta põhiseaduse artikli 105 lõike 2 ja artikli 108 kohaselt ning Poola Seimi ja Senati liikmete ametikohustuste täitmist käsitleva 9. mai 1996. aasta seaduse (2) artikli 7 lõigete 1, 2 ja 4, artikli 7b lõike 1 ja artikli 7c lõike 1 kohaselt ei või parlamendiliiget kahtlustatavana üle kuulata ja teda ei või kriminaalvastutusele võtta ilma Euroopa Parlamendi loata; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Poola Vabariigi 2. aprilli 1997. aasta põhiseaduse artikli 105 lõike 2 ja artikli 108 kohaselt ning Poola Seimi ja Senati liikmete ametikohustuste täitmist käsitleva 9. mai 1996. aasta seaduse (2) artikli 7 lõigete 1, 2 ja 4, artikli 7b lõike 1 ja artikli 7c lõike 1 kohaselt ei või parlamendiliiget kahtlustatavana üle kuulata ja teda ei või kriminaalvastutusele võtta ilma Euroopa Parlamendi loata;

| F. | arvestades, et esiteks ei saa parlamenti võrdsustada kohtuga ja teiseks ei tohi parlamendiliiget pidada puutumatuse äravõtmise menetluse raames süüdistatavaks (3); |
| --- | --- |

F.

arvestades, et esiteks ei saa parlamenti võrdsustada kohtuga ja teiseks ei tohi parlamendiliiget pidada puutumatuse äravõtmise menetluse raames süüdistatavaks (3);

| G. | arvestades, et parlamendiliikme puutumatuse eesmärk on kaitsta parlamenti ja selle liikmeid kohtumenetluste eest, mis käsitlevad parlamendiliikme kohustuste täitmisel tehtud tegusid, mida ei saa neist kohustustest eristada; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et parlamendiliikme puutumatuse eesmärk on kaitsta parlamenti ja selle liikmeid kohtumenetluste eest, mis käsitlevad parlamendiliikme kohustuste täitmisel tehtud tegusid, mida ei saa neist kohustustest eristada;

| H. | arvestades, et Euroopa Parlament ei ole käesoleva juhtumi puhul leidnud tõendeid fumus persecutionis’e kohta, s.t tal ei ole faktilisi andmeid, mis viitaksid sellele, et kohtumenetluse eesmärk võib olla tekitada kahju parlamendiliikme ja seega ka Euroopa Parlamendi poliitilisele tegevusele; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa Parlament ei ole käesoleva juhtumi puhul leidnud tõendeid fumus persecutionis’e kohta, s.t tal ei ole faktilisi andmeid, mis viitaksid sellele, et kohtumenetluse eesmärk võib olla tekitada kahju parlamendiliikme ja seega ka Euroopa Parlamendi poliitilisele tegevusele;

| 1. | otsustab Włodzimierz Cimoszewiczi puutumatuse ära võtta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Poola Vabariigi pädevale ametiasutusele ja Włodzimierz Cimoszewiczile. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 21. oktoober 2008, Marra vs. De Gregorio ja Clemente, C-200/07 ja C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; kohtuotsus, Üldkohus, 19. märts 2010, Gollnisch vs. parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 6. september 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; kohtuotsus, Üldkohus, 17. jaanuar 2013, Gollnisch vs. parlament, T-346/11 ja T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 19. detsember 2019, Junqueras Vies, C-502/19, ECLI:EU:C:2019:1115.

(2)  Ametlik väljaanne 2018.1799, kodifitseeritud versioon.

(3)  Kohtuotsus, Üldkohus, 30. aprill 2019, Briois vs. parlament, T-214/18, ECLI:EU:T:2019:266.

---

| 20.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 361/28 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 361/28

---

P9_TA(2022)0087

Ioannis Lagose puutumatuse äravõtmise taotlus

Euroopa Parlamendi 24. märtsi. 2022. aasta otsus Ioannis Lagose puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2021/2225(IMM))

(2022/C 361/04)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Ioannis Lagose puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas Ateena esimese astme kohtu aseprokurör seoses võimaliku kriminaalsüüdistusega ning mis edastati ülemkohtu aseprokuröri 10. septembri 2021. aasta kirjaga (Re. ABM: RB 2020/193-EG: 6-21/50) ja mis tehti teatavaks Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 18. oktoobril 2021. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ioannis Lagose puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas Ateena esimese astme kohtu aseprokurör seoses võimaliku kriminaalsüüdistusega ning mis edastati ülemkohtu aseprokuröri 10. septembri 2021. aasta kirjaga (Re. ABM: RB 2020/193-EG: 6-21/50) ja mis tehti teatavaks Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 18. oktoobril 2021. aastal,

| — | olles vastavalt kodukorra artikli 9 lõikele 6 Ioannis Lagose ära kuulanud, |
| --- | --- |

—

olles vastavalt kodukorra artikli 9 lõikele 6 Ioannis Lagose ära kuulanud,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklit 8 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklit 8 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta, 17. jaanuari 2013. aasta ja 19. detsembri 2019. aasta otsuseid (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta, 17. jaanuari 2013. aasta ja 19. detsembri 2019. aasta otsuseid (1),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2, artikli 6 lõiget 1 ja artiklit 9, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2, artikli 6 lõiget 1 ja artiklit 9,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A9-0055/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A9-0055/2022),

| A. | arvestades, et Ateena esimese astme kohtu aseprokurör on esitanud taotluse Ioannis Lagose parlamendiliikme puutumatuse äravõtmiseks, et algatada tema suhtes kriminaalmenetlus teatavate avalduste alusel, mille ta tegi Euroopa Parlamendi täiskogu istungi arutelul; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Ateena esimese astme kohtu aseprokurör on esitanud taotluse Ioannis Lagose parlamendiliikme puutumatuse äravõtmiseks, et algatada tema suhtes kriminaalmenetlus teatavate avalduste alusel, mille ta tegi Euroopa Parlamendi täiskogu istungi arutelul;

| B. | arvestades, et Ioannis Lagos tegi 14. septembri 2020. aasta Euroopa Parlamendi täiskogu istungi arutelul avaldusi, millega ta väidetavalt levitas ksenofoobseid ja islamofoobseid valeuudiseid rändajate kohta Morias; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Ioannis Lagos tegi 14. septembri 2020. aasta Euroopa Parlamendi täiskogu istungi arutelul avaldusi, millega ta väidetavalt levitas ksenofoobseid ja islamofoobseid valeuudiseid rändajate kohta Morias;

| C. | arvestades, et vastavasisulisi avaldusi tehes on Ioannis Lagos väidetavalt süüdi avalikus vägivallale ja vihkamisele õhutamises teatavate isikute vastu nende rassilise kuuluvuse, nahavärvi või rahvuse või etnilise päritolu tõttu viisil, mis kujutab endast ohtu avalikule korrale ja eespool mainitud isikute kehalisele puutumatusele ja on Kreeka seaduse nr 927/1979 artikli 1 lõike 1 (asendatud Kreeka seaduse 4285/2014 artikliga 1) kohaselt süütegu; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et vastavasisulisi avaldusi tehes on Ioannis Lagos väidetavalt süüdi avalikus vägivallale ja vihkamisele õhutamises teatavate isikute vastu nende rassilise kuuluvuse, nahavärvi või rahvuse või etnilise päritolu tõttu viisil, mis kujutab endast ohtu avalikule korrale ja eespool mainitud isikute kehalisele puutumatusele ja on Kreeka seaduse nr 927/1979 artikli 1 lõike 1 (asendatud Kreeka seaduse 4285/2014 artikliga 1) kohaselt süütegu;

| D. | arvestades, et parlamendiliikme puutumatus ei ole tema isiklik privileeg, vaid parlamendi kui terviku ja selle liikmete sõltumatuse tagatis; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et parlamendiliikme puutumatus ei ole tema isiklik privileeg, vaid parlamendi kui terviku ja selle liikmete sõltumatuse tagatis;

| E. | arvestades, et esiteks ei saa parlamenti võrdsustada kohtuga ja teiseks ei tohi parlamendiliiget pidada puutumatuse äravõtmise menetluse raames süüdistatavaks (2); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et esiteks ei saa parlamenti võrdsustada kohtuga ja teiseks ei tohi parlamendiliiget pidada puutumatuse äravõtmise menetluse raames süüdistatavaks (2);

| F. | arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli (nr 7) artiklis 8 on sätestatud, et „Euroopa Parlamendi liikmeid ei või üle kuulata, nende suhtes tõkendit kohaldada ega neid kohtumenetlusele allutada nende poolt oma kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste või antud häälte tõttu“; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli (nr 7) artiklis 8 on sätestatud, et „Euroopa Parlamendi liikmeid ei või üle kuulata, nende suhtes tõkendit kohaldada ega neid kohtumenetlusele allutada nende poolt oma kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste või antud häälte tõttu“;

| G. | arvestades, et Ioannis Lagos tegi eespool nimetatud avaldused Euroopa Parlamendi täiskogu istungi ajal istungiruumis, kus ta täitis oma kohustusi Euroopa Parlamendi liikmena; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Ioannis Lagos tegi eespool nimetatud avaldused Euroopa Parlamendi täiskogu istungi ajal istungiruumis, kus ta täitis oma kohustusi Euroopa Parlamendi liikmena;

| H. | arvestades, et Ioannis Lagos tegi seega oma avaldused Euroopa Parlamendi liikme kohustuste täitmise raames ja seoses oma tööga Euroopa Parlamendis; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Ioannis Lagos tegi seega oma avaldused Euroopa Parlamendi liikme kohustuste täitmise raames ja seoses oma tööga Euroopa Parlamendis;

| 1. | otsustab Ioannis Lagose puutumatust mitte ära võtta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Kreeka Vabariigi pädevale ametiasutusele ja Ioannis Lagosele. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 21. oktoober 2008, Marra vs. De Gregorio ja Clemente, C-200/07 ja C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; kohtuotsus, Üldkohus, 19. märts 2010, Gollnisch vs. parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 6. september 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; kohtuotsus, Üldkohus, 17. jaanuar 2013, Gollnisch vs. parlament, T-346/11 ja T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 19. detsember 2019, Junqueras Vies, C-502/19, ECLI:EU:C:2019:1115.

(2)  Kohtuotsus, Üldkohus, 30. aprill 2019, Briois vs. parlament, T-214/18, ECLI:EU:T:2019:266.

---

III Ettevalmistavad aktid

Euroopa Parlament

Neljapäev, 24. märtsi 2022

| 20.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 361/30 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 361/30

---

P9_TA(2022)0083

Pagulased Euroopas – CARE ***I

Euroopa Parlamendi 24. märtsi 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 1303/2013 ja määrust (EL) nr 223/2014 seoses ühtekuuluvusmeetmetega pagulaste toetamiseks Euroopas (CARE) (COM(2022)0109 – C9-0057/2022 – 2022/0075(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2022/C 361/05)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2022)0109), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2022)0109),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 175 kolmandat lõiku ja artiklit 177, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0057/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 175 kolmandat lõiku ja artiklit 177, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0057/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 23. märtsi 2022. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 23. märtsi 2022. aasta arvamust (1),

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 16. märtsi 2022. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 16. märtsi 2022. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 59 ja 163, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 59 ja 163,

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

---

P9_TC1-COD(2022)0075

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. märtsil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega muudetakse määrusi (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 223/2014 seoses ühtekuuluvusmeetmetega pagulaste toetamiseks Euroopas (CARE)

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/562) lõplikule kujule).

---

| 20.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 361/31 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 361/31

---

P9_TA(2022)0084

Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi määruste kohaste vahendite paindlikum kasutamine Ukrainas peetava sõja valguses ***I

Euroopa Parlamendi 24. märtsi 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 514/2014, millega sätestatakse Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahendi suhtes kohaldatavad üldsätted, ning määrust (EL) nr 516/2014, millega luuakse Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond, ning määrust (EL) 2021/1147, millega luuakse Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond (COM(2022)0112 – C9-0056/2022 – 2022/0077(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2022/C 361/06)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2022)0112), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2022)0112),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 78 lõiget 2, artikli 79 lõikeid 2 ja 4, artikli 82 lõiget 1, artiklit 84 ja artikli 87 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0056/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 78 lõiget 2, artikli 79 lõikeid 2 ja 4, artikli 82 lõiget 1, artiklit 84 ja artikli 87 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0056/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 16. märtsi 2022. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 16. märtsi 2022. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 59 ja 163, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 59 ja 163,

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0077

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. märtsil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., millega muudetakse määrusi (EL) nr 514/2014, millega sätestatakse Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahendi suhtes kohaldatavad üldsätted, (EL) nr 516/2014, millega luuakse Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond, ning (EL) 2021/1147, millega luuakse Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/585) lõplikule kujule).

---

| 20.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 361/32 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 361/32

---

P9_TA(2022)0085

Staatust käsitlev ELi ja Moldova vaheline kokkulepe seoses Frontexi operatiivtegevusega ***

Euroopa Parlamendi 24. märtsi 2022. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta Euroopa Liidu ja Moldova Vabariigi vahelise kokkuleppe, mis käsitleb Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti operatiivtegevust Moldova Vabariigis, sõlmimise kohta (07202/2022 – C9-0120/2022 – 2022/0087(NLE))

(Nõusolek)

(2022/C 361/07)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (07202/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (07202/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Moldova Vabariigi vahelise kokkuleppe eelnõu, mis käsitleb Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti operatiivtegevust Moldova Vabariigis (07204/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Moldova Vabariigi vahelise kokkuleppe eelnõu, mis käsitleb Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti operatiivtegevust Moldova Vabariigis (07204/2022),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktidele b ja d, artikli 79 lõike 2 punktile c ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C9-0120/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktidele b ja d, artikli 79 lõike 2 punktile c ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C9-0120/2022),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 114 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 114 lõiget 7,

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Moldova Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

---

| 20.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 361/33 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 361/33

---

P9_TA(2022)0088

Hajusraamatu tehnoloogial põhinevate turutaristute katsekord ***I

Euroopa Parlamendi 24. märtsi 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus hajusraamatu tehnoloogial põhinevate turutaristute katsekorra kohta (COM(2020)0594 – C9-0305/2020 – 2020/0267(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2022/C 361/08)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2020)0594), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2020)0594),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0305/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0305/2020),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Keskpanga 28. aprilli 2021. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Keskpanga 28. aprilli 2021. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 24. veebruari 2021. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 24. veebruari 2021. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 21. detsembri 2021. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 21. detsembri 2021. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A9-0240/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A9-0240/2021),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  ELT C 244, 22.6.2021, lk 4.

(2)  ELT C 155, 30.4.2021, lk 31.

---

P9_TC1-COD(2020)0267

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. märtsil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., mis käsitleb hajusraamatu tehnoloogial põhinevate turutaristute katsekorda ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 600/2014 ja (EL) nr 909/2014 ning direktiivi 2014/65/EL

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/858) lõplikule kujule).

---

| 20.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 361/34 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 361/34

---

P9_TA(2022)0089

Rändlusteenuse määrus (uuesti sõnastatud) ***I

Euroopa Parlamendi 24. märtsi 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb rändlust üldkasutatavates mobiilsidevõrkudes liidu piires (uuesti sõnastatud) (COM(2021)0085 – C9-0085/2021 – 2021/0045(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus – uuesti sõnastamine)

(2022/C 361/09)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2021)0085), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2021)0085),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0085/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0085/2021),

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 7. juuli 2021. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 7. juuli 2021. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (2),

| — | võttes arvesse vastavalt kodukorra artikli 110 lõikele 3 saadetud õiguskomisjoni 1. oktoobri 2021. aasta kirja tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonile, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt kodukorra artikli 110 lõikele 3 saadetud õiguskomisjoni 1. oktoobri 2021. aasta kirja tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonile,

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 15. detsembri 2021. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 15. detsembri 2021. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 110, 59 ja 40, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 110, 59 ja 40,

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit (A9-0286/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit (A9-0286/2021),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda komisjoni ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ja nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda komisjoni ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ja nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta;

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha, võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitusi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  ELT C 374, 16.9.2021, lk 28.

(2)  ELT C 77, 28.3.2002, lk 1.

---

P9_TC1-COD(2021)0045

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. märtsil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., mis käsitleb rändlust üldkasutatavates mobiilsidevõrkudes liidus (uuesti sõnastatud)

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/612) lõplikule kujule).

---

| 20.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 361/36 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 361/36

---

P9_TA(2022)0090

Makromajandusliku finantsabi andmine Moldova Vabariigile ***I

Euroopa Parlamendi 24. märtsi 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus makromajandusliku finantsabi andmise kohta Moldova Vabariigile (COM(2022)0004 – C9-0007/2022 – 2021/0438(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2022/C 361/10)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2022)0004), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2022)0004),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 212 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0007/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 212 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0007/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 21. märtsi 2022. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 21. märtsi 2022. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A9-0043/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A9-0043/2022),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab oma ettepaneku, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2021)0438

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. märtsil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2022/... makromajandusliku finantsabi andmise kohta Moldova Vabariigile

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (otsus (EL) 2022/563) lõplikule kujule).

---

| 20.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 361/37 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 361/37

---

P9_TA(2022)0091

Arvutipõhine süsteem piiriüleseks elektrooniliseks andmevahetuseks tsiviil- ja kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö valdkonnas (e-CODEXi süsteem) ***I

Euroopa Parlamendi 24. märtsi 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse arvutipõhist süsteemi piiriüleste tsiviil- ja kriminaalmenetluste andmete vahetamiseks (e-CODEXi süsteem) ning millega muudetakse määrust (EL) 2018/1726 (COM(2020)0712 – C9-0389/2020 – 2020/0345(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2022/C 361/11)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2020)0712), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2020)0712),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 81 lõiget 2 ja artikli 82 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C9-0389/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 81 lõiget 2 ja artikli 82 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C9-0389/2020),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 27. aprilli 2021. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 27. aprilli 2021. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 15. detsembri 2021. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 15. detsembri 2021. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ühiseid arutelusid vastavalt kodukorra artiklile 58, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ühiseid arutelusid vastavalt kodukorra artiklile 58,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A9-0288/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A9-0288/2021),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  ELT C 286, 16.7.2021, lk 82.

---

P9_TC1-COD(2020)0345

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. märtsil 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2022/..., milles käsitletakse arvutipõhist süsteemi piiriüleseks elektrooniliseks andmevahetuseks tsiviil- ja kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö valdkonnas (e-CODEXi süsteem) ning millega muudetakse määrust (EL) 2018/1726

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2022/850) lõplikule kujule).

---

| 20.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 361/38 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 361/38

---

P9_TA(2022)0092

DNA-andmete automatiseeritud vahetamine Itaaliaga *

Euroopa Parlamendi 24. märtsi 2022. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu DNA-andmeid käsitleva automatiseeritud andmevahetuse alustamise kohta Itaaliaga (14836/2021 – C9-0002/2022 – 2021/0806(CNS))

(Konsulteerimine)

(2022/C 361/12)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu eelnõu (14836/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu eelnõu (14836/2021),

| — | võttes arvesse Amsterdami lepinguga muudetud Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõiget 1 ja protokolli nr 36 (üleminekusätete kohta) artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C9-0002/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Amsterdami lepinguga muudetud Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõiget 1 ja protokolli nr 36 (üleminekusätete kohta) artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C9-0002/2022),

| — | võttes arvesse nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (1), eriti selle artiklit 33, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (1), eriti selle artiklit 33,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 82, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 82,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A9-0046/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A9-0046/2022),

| 1. | kiidab nõukogu eelnõu heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud tekstist kõrvale kalduda; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  ELT L 210, 6.8.2008, lk 1.

---

| 20.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 361/39 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 361/39

---

P9_TA(2022)0093

Daktüloskoopiliste andmete automatiseeritud vahetamine Itaaliaga *

Euroopa Parlamendi 24. märtsi 2022. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu sõrmejälgede andmeid käsitleva automatiseeritud andmevahetuse alustamise kohta Itaaliaga (14837/2021 – C9-0003/2022 – 2021/0807(CNS))

(Konsulteerimine)

(2022/C 361/13)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu eelnõu (14837/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu eelnõu (14837/2021),

| — | võttes arvesse Amsterdami lepinguga muudetud Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõiget 1 ja protokolli nr 36 (üleminekusätete kohta) artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C9-0003/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Amsterdami lepinguga muudetud Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõiget 1 ja protokolli nr 36 (üleminekusätete kohta) artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C9-0003/2022),

| — | võttes arvesse nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (1), eriti selle artiklit 33, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (1), eriti selle artiklit 33,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 82, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 82,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A9-0050/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A9-0050/2022),

| 1. | kiidab nõukogu eelnõu heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud tekstist kõrvale kalduda; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  ELT L 210, 6.8.2008, lk 1.

---

| 20.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 361/40 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 361/40

---

P9_TA(2022)0094

Sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud vahetamine Itaaliaga *

Euroopa Parlamendi 24. märtsi 2022. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud vahetamise alustamise kohta Itaaliaga (14838/2021 – C9-0004/2022 – 2021/0808(CNS))

(Konsulteerimine)

(2022/C 361/14)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu eelnõu (14838/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu eelnõu (14838/2021),

| — | võttes arvesse Amsterdami lepinguga muudetud Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõiget 1 ja protokolli nr 36 (üleminekusätete kohta) artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C9-0004/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Amsterdami lepinguga muudetud Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõiget 1 ja protokolli nr 36 (üleminekusätete kohta) artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C9-0004/2022),

| — | võttes arvesse nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (1), eriti selle artiklit 33, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (1), eriti selle artiklit 33,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 82, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 82,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A9-0047/2022); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A9-0047/2022);

| 1. | kiidab nõukogu eelnõu heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud tekstist kõrvale kalduda; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  ELT L 210, 6.8.2008, lk 1.

---

| 20.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 361/41 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 361/41

---

P9_TA(2022)0095

Sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud vahetamine Kreekaga *

Euroopa Parlamendi 24. märtsi 2022. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud vahetamise alustamise kohta Kreekas (14839/2021 – C9-0005/2022 – 2021/0809(CNS))

(Konsulteerimine)

(2022/C 361/15)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu eelnõu (14839/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu eelnõu (14839/2021),

| — | võttes arvesse Amsterdami lepinguga muudetud Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõiget 1 ja protokolli nr 36 (üleminekusätete kohta) artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C9-0005/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Amsterdami lepinguga muudetud Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõiget 1 ja protokolli nr 36 (üleminekusätete kohta) artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C9-0005/2022),

| — | võttes arvesse nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (1), eriti selle artiklit 33, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (1), eriti selle artiklit 33,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 82, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 82,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A9-0049/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A9-0049/2022),

| 1. | kiidab nõukogu eelnõu heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud tekstist kõrvale kalduda; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  ELT L 210, 6.8.2008, lk 1.

---

| 20.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 361/42 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 361/42

---

P9_TA(2022)0096

ELi ja Brasiilia vaheline leping tavapassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumise kohta ***

Euroopa Parlamendi 24. märtsi 2022. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise lepingu, millega muudetakse Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelist lepingut, mis käsitleb tavapassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist, liidu nimel sõlmimise kohta (13448/2018 – C9-0416/2021 – 2018/0084(NLE))

(Nõusolek)

(2022/C 361/16)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (13448/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (13448/2018),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise lepingu eelnõu, millega muudetakse Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelist lepingut, mis käsitleb tavapassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist (13449/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise lepingu eelnõu, millega muudetakse Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelist lepingut, mis käsitleb tavapassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist (13449/2018),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktile a ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C9-0416/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktile a ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C9-0416/2021),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 114 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 114 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust (A9-0029/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust (A9-0029/2022),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Brasiilia Liitvabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

---

| 20.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 361/43 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 361/43

---

P9_TA(2022)0097

ELi ja Brasiilia vaheline leping diplomaatilise, teenistus- või ametipassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumise kohta ***

Euroopa Parlamendi 24. märtsi 2022. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise lepingu, millega muudetakse Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelist lepingut, mis käsitleb diplomaatilise, teenistus- või ametipassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist, liidu nimel sõlmimise kohta (13445/2018 – C9-0415/2021 – 2018/0086(NLE))

(Nõusolek)

(2022/C 361/17)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (13445/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (13445/2018),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise lepingu eelnõu, millega muudetakse Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelist lepingut, mis käsitleb diplomaatilise, teenistus- või ametipassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist (13446/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelise lepingu eelnõu, millega muudetakse Euroopa Liidu ja Brasiilia Liitvabariigi vahelist lepingut, mis käsitleb diplomaatilise, teenistus- või ametipassi kasutajate suhtes lühiajalise viisa nõudest loobumist (13446/2018),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktile a ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C9-0415/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktile a ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C9-0415/2021),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 114 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 114 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust (A9-0030/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust (A9-0030/2022),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Brasiilia Liitvabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

---

| 20.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 361/44 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 361/44

---

P9_TA(2022)0098

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine – taotlus EGF/2021/007 FR/Selecta – Prantsusmaa

Euroopa Parlamendi 24. märtsi 2022. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (Prantsusmaa taotlus – EGF/2021/007 FR/Selecta) (COM(2022)0035 – C9-0036/2022 – 2022/0023(BUD))

(2022/C 361/18)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2022)0035 – C9-0036/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2022)0035 – C9-0036/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. aprilli 2021. aasta määrust (EL) 2021/691, millega luuakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (EGF) koondatud töötajate toetuseks ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1309/2013 (edaspidi „EGFi määrus“) (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. aprilli 2021. aasta määrust (EL) 2021/691, millega luuakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (EGF) koondatud töötajate toetuseks ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1309/2013 (edaspidi „EGFi määrus“) (1),

| — | võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (2) (edaspidi „mitmeaastase finantsraamistiku määrus“), eriti selle artiklit 8, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (2) (edaspidi „mitmeaastase finantsraamistiku määrus“), eriti selle artiklit 8,

| — | võttes arvesse 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava (3), eriti selle punkti 9, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava (3), eriti selle punkti 9,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ning regionaalarengukomisjoni kirju, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ning regionaalarengukomisjoni kirju,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A9-0048/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A9-0048/2022),

| A. | arvestades, et liit on loonud õigusnormid ja eelarvevahendid, et anda lisaabi töötajatele, kes kannatavad globaliseerumise ning tehnoloogiliste ja keskkonnaalaste muutuste tagajärjel, näiteks maailmakaubanduses toimunud muutuste, kaubandusvaidluste ning liidu kaubandussuhetes või siseturu koosseisus toimunud suurte muutuste tõttu ja finants- või majanduskriiside, samuti vähese CO2 heitega majandusele ülemineku või digitaliseerimise või automatiseerimise tagajärjel; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et liit on loonud õigusnormid ja eelarvevahendid, et anda lisaabi töötajatele, kes kannatavad globaliseerumise ning tehnoloogiliste ja keskkonnaalaste muutuste tagajärjel, näiteks maailmakaubanduses toimunud muutuste, kaubandusvaidluste ning liidu kaubandussuhetes või siseturu koosseisus toimunud suurte muutuste tõttu ja finants- või majanduskriiside, samuti vähese CO2 heitega majandusele ülemineku või digitaliseerimise või automatiseerimise tagajärjel;

| B. | arvestades, et liit on laiendanud koondatud töötajate toetuseks loodud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) kohaldamisala, et anda rahalist toetust mis tahes suurte restruktureerimiste korral, hõlmates seega koroonaviiruse kriisi majanduslikke tagajärgi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et liit on laiendanud koondatud töötajate toetuseks loodud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) kohaldamisala, et anda rahalist toetust mis tahes suurte restruktureerimiste korral, hõlmates seega koroonaviiruse kriisi majanduslikke tagajärgi;

| C. | arvestades, et Prantsusmaa esitas taotluse EGF/2021/007 FR/Selecta, et saada EGFist rahalist toetust seoses 294 koondamisega, mis toimusid kõikides Prantsusmaa NUTS 2. tasandi piirkondades Mandri-Prantsusmaal (välja arvatud Limousin (FRI2)) NACE Revision 2 osa 46 (hulgikaubandus, v.a mootorsõidukid ja mootorrattad) alla kuuluvas majandussektoris taotluse vaatlusperioodil 1. juunist 2021 kuni 1. oktoobrini 2021; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Prantsusmaa esitas taotluse EGF/2021/007 FR/Selecta, et saada EGFist rahalist toetust seoses 294 koondamisega, mis toimusid kõikides Prantsusmaa NUTS 2. tasandi piirkondades Mandri-Prantsusmaal (välja arvatud Limousin (FRI2)) NACE Revision 2 osa 46 (hulgikaubandus, v.a mootorsõidukid ja mootorrattad) alla kuuluvas majandussektoris taotluse vaatlusperioodil 1. juunist 2021 kuni 1. oktoobrini 2021;

| D. | arvestades, et taotlus on seotud 294 koondatud töötajaga, kelle tegevus äriühingus Selecta lõppes vaatlusperioodi jooksul, kuid nõuetele vastavate toetusesaajatena käsitatakse ka neid 179 töötajat, kes koondati enne või pärast vaatlusperioodi samade sündmuste tagajärjel, mis põhjustasid koondatud töötajate tegevuse lõpetamise vaatlusperioodil; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et taotlus on seotud 294 koondatud töötajaga, kelle tegevus äriühingus Selecta lõppes vaatlusperioodi jooksul, kuid nõuetele vastavate toetusesaajatena käsitatakse ka neid 179 töötajat, kes koondati enne või pärast vaatlusperioodi samade sündmuste tagajärjel, mis põhjustasid koondatud töötajate tegevuse lõpetamise vaatlusperioodil;

| E. | arvestades, et taotluse aluseks on EGFi määruse artikli 4 lõike 2 punkti a kohased sekkumiskriteeriumid, mille kohaselt peab ettevõte olema liikmesriigis koondanud neljakuulise vaatlusperioodi jooksul vähemalt 200 töötajat; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et taotluse aluseks on EGFi määruse artikli 4 lõike 2 punkti a kohased sekkumiskriteeriumid, mille kohaselt peab ettevõte olema liikmesriigis koondanud neljakuulise vaatlusperioodi jooksul vähemalt 200 töötajat;

| F. | arvestades, et müügiautomaaditööstus on Euroopas COVID-19 pandeemia tõttu tugevalt kannatada saanud masinate asukohtade (ärihooned ja avalikud kohad, näiteks lennujaamad, raudteejaamad jne) sulgemise või avatud kohtades müügiautomaatidele juurdepääsu puudumise tõttu ning et Île-de-France’i piirkonnas kaotasid müügiautomaatide ettevõtted kaugtöö tõttu 70 % käibest (september 2020 võrreldes eelmise aastaga) (4); |
| --- | --- |

F.

arvestades, et müügiautomaaditööstus on Euroopas COVID-19 pandeemia tõttu tugevalt kannatada saanud masinate asukohtade (ärihooned ja avalikud kohad, näiteks lennujaamad, raudteejaamad jne) sulgemise või avatud kohtades müügiautomaatidele juurdepääsu puudumise tõttu ning et Île-de-France’i piirkonnas kaotasid müügiautomaatide ettevõtted kaugtöö tõttu 70 % käibest (september 2020 võrreldes eelmise aastaga) (4);

| G. | arvestades, et Selecta sõnul vähenes vaatamata tegevuse taastumisele 2020. aasta suvel masinate varude täiendamine 47 % võrreldes 2020. aasta veebruariga, mis oli viimane pandeemiaeelne kuu, ning hoolimata lepingute üle peetud uutest läbirääkimistest eesmärgiga vähendada kahjumit, mida süvendasid püsikulud ja vähenev müük, oli Selecta tegevuskahjum 2020. aastal 60 miljonit eurot (5) ja selles korraldati 473 töötaja koondamine; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Selecta sõnul vähenes vaatamata tegevuse taastumisele 2020. aasta suvel masinate varude täiendamine 47 % võrreldes 2020. aasta veebruariga, mis oli viimane pandeemiaeelne kuu, ning hoolimata lepingute üle peetud uutest läbirääkimistest eesmärgiga vähendada kahjumit, mida süvendasid püsikulud ja vähenev müük, oli Selecta tegevuskahjum 2020. aastal 60 miljonit eurot (5) ja selles korraldati 473 töötaja koondamine;

| H. | arvestades, et komisjon on märkinud, et tervisekriis tõi kaasa majanduskriisi, ning on esitanud majanduse taastekava ja rõhutanud EGFi rolli erakorralise vahendina (6); |
| --- | --- |

H.

arvestades, et komisjon on märkinud, et tervisekriis tõi kaasa majanduskriisi, ning on esitanud majanduse taastekava ja rõhutanud EGFi rolli erakorralise vahendina (6);

| I. | arvestades, et Prantsusmaa automaatmüügi ja -teenuste organisatsiooni NAVSA andmetel vähenes sektori käive Prantsusmaal 2020. aastal 50–90 % võrreldes 2019. aastaga ning sellega seati ohtu umbes 25 000 töökohta; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Prantsusmaa automaatmüügi ja -teenuste organisatsiooni NAVSA andmetel vähenes sektori käive Prantsusmaal 2020. aastal 50–90 % võrreldes 2019. aastaga ning sellega seati ohtu umbes 25 000 töökohta;

| J. | arvestades, et EGFi rahalist toetust tuleks peamiselt kasutada aktiivseteks tööturupoliitika meetmeteks ja individuaalseteks teenusteks, mille eesmärk on aidata toetusesaajatel naasta kiiresti inimväärsele ja püsivale tööle oma algsel tegevusalal või väljaspool seda ning valmistada neid samal ajal ette keskkonnahoidlikuma ja digitaalsema Euroopa majanduse jaoks; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et EGFi rahalist toetust tuleks peamiselt kasutada aktiivseteks tööturupoliitika meetmeteks ja individuaalseteks teenusteks, mille eesmärk on aidata toetusesaajatel naasta kiiresti inimväärsele ja püsivale tööle oma algsel tegevusalal või väljaspool seda ning valmistada neid samal ajal ette keskkonnahoidlikuma ja digitaalsema Euroopa majanduse jaoks;

| K. | arvestades, et EGFi toetus ei tohi ületada iga-aastast maksimumsummat, mis on 186 miljonit eurot (2018. aasta hindades), nagu on ette nähtud mitmeaastase finantsraamistiku määruse artiklis 8; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et EGFi toetus ei tohi ületada iga-aastast maksimumsummat, mis on 186 miljonit eurot (2018. aasta hindades), nagu on ette nähtud mitmeaastase finantsraamistiku määruse artiklis 8;

| 1. | nõustub komisjoniga, et EGFi määruse artikli 4 lõike 2 punktis a sätestatud tingimused on täidetud ja Prantsusmaal on õigus saada kõnealuse määruse alusel 4 074 296 euro suurust rahalist toetust, mis moodustab 85 % kogukuludest (4 793 290 eurot), mis sisaldab individuaalsete teenuste kulusid summas 4 766 930 eurot ja kooskõlas EGFi määruse artikli 7 lõikega 5 EGFi rakendamisega seotud kulusid summas 26 360 eurot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib, et Prantsusmaa ametiasutused esitasid taotluse 12. oktoobril 2021. aastal ning komisjon viis taotluse hindamise lõpule 7. veebruaril 2022. aastal ja andis sellest samal päeval Euroopa Parlamendile teada; |
| --- | --- |

2.

| 3. | märgib, et taotlus on esitatud kokku 473 koondatud töötaja kohta, kelle tegevus on lõppenud; tunneb heameelt asjaolu üle, et Prantsusmaa eelduse kohaselt osalevad meetmetes kõik abikõlblikud toetusesaajad (sihtrühma kuuluvad toetusesaajad); |
| --- | --- |

3.

| 4. | tuletab meelde, et eelduste kohaselt avaldavad koondamised Prantsusmaal olulist sotsiaalset mõju, eelkõige Île-de-France’i piirkonnas, kus toimus 32 % koondamistest, ja Lille’i linnas, kus toimus 13 % koondamistest; |
| --- | --- |

4.

| 5. | juhib tähelepanu asjaolule, et 29,8 protsendil sihtrühma kuuluvatest toetusesaajatest on põhiharidus või sellest madalam haridustase; |
| --- | --- |

5.

| 6. | märgib, et Prantsusmaa alustas sihtrühma kuuluvatele toetusesaajatele individuaalsete teenuste osutamist 1. aprillil 2021 ja EGFist rahalise toetuse saamise tingimustele vastab seega ajavahemik alates 1. aprillist 2021 kuni 24 kuu möödumiseni rahastamisotsuse jõustumise kuupäevast; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tuletab meelde, et töötajatele osutatavad individuaalsed teenused koosnevad järgmistest meetmetest: nõustamisteenused ja kutsenõustamine, psühholoogiline tugi, koolitus, ettevõtte loomise toetus, tööotsingutoetus, hüvitis kiire tööturule naasmise eest, uue töökoha leidmise stiimul ning toetus kolimis- ja sisseseadmiskulude katmiseks; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kordab sellega seoses, et kooskõlas Euroopa rohelise kokkuleppega peaks liit tagama õiglaseks ümberkujundamiseks vajalike oskuste ja teadmiste andmise; toetab kindlalt seda, et ka aastatel 2021–2027 väljendatakse EGFi kaudu asjassepuutuvate inimestega solidaarsust ning pööratakse jätkuvalt põhitähelepanu mõjule, mida restruktureerimine avaldab töötajatele, ning nõuab, et edaspidiste taotluste puhul oleks tagatud maksimaalne poliitikasidusus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tunneb heameelt selle üle, et Prantsusmaa on koostanud kooskõlastatud individuaalsete teenuste paketi, mille jaoks taotletakse kaasrahastamist EGFI vahenditest, töötajate ja ametiühingute esindajatega konsulteerides; rõhutab, et kõik menetluse etapid peavad olema läbipaistvad, ning nõuab teenuste paketi rakendamisse ja hindamisse sotsiaalpartnerite kaasamist; märgib, et kõik menetlusnõuded on täidetud; |
| --- | --- |

9.

| 10. | on seisukohal, et EGFi rahalist toetust tuleks peamiselt kasutada aktiivseteks tööturupoliitika meetmeteks ja individuaalseteks teenusteks, mille eesmärk on aidata toetusesaajatel naasta kiiresti inimväärsele ja püsivale tööle oma algsel tegevusalal või väljaspool seda ning valmistada neid samal ajal ette keskkonnahoidlikuma ja digitaalsema Euroopa majanduse jaoks; |
| --- | --- |

10.

| 11. | tuletab meelde EGFi määruse artikli 7 lõike 2 punktis b sätestatud võimalust võtta kooskõlastatud paketi raames piiratud ajavahemikul erimeetmeid, muu hulgas maksta lapsehoiutoetust, et hõlbustada tööotsijate osalemist kavandatud meetmetes; |
| --- | --- |

11.

| 12. | võtab teadmiseks, et Prantsusmaa ametiasutused on märkinud, et töötajad ja ametiühingute esindajad on tihedalt kaasatud muutustega kohanemise korralduslikesse kavadesse; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tunneb heameelt asjaolu üle, et Selecta kehtestas aktiivse koolituspoliitika, mis läheb palju kaugemale tema õiguslikest kohustustest; |
| --- | --- |

13.

| 14. | võtab teadmiseks, et 2021. aastal oli koolituseelarve töötaja kohta 30 % suurem kui 2019. aastal, et parandada töötajate tööalast konkurentsivõimet ja liikuvust; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab, et Prantsusmaa ametiasutused on kinnitanud, et toetuskõlblikele meetmetele ei anta toetust liidu muudest fondidest ega rahastamisvahenditest; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kordab, et selleks, et EGFi toetus oleks täissummas täiendav, ei tohi see asendada meetmeid, mida äriühingud peavad võtma liikmesriigi õiguse ja kollektiivlepingute kohaselt, ega koondatud töötajatele mõeldud hüvitisi ega nende õigusi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | tuletab meelde, et koondatud töötajate toetuseks loodud EGFi eesmärk on näidata üles solidaarsust toetusesaajatega ning aidata neil naasta kiiresti inimväärsele ja püsivale tööle oma algsel tegevusalal või väljaspool seda; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

18.

| 19. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

19.

| 20. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  ELT L 153, 3.5.2021, lk 48.

(2)  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 11.

(3)  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 28.

(4)  NAVSA. Aruanne sektori olukorra kohta. September 2020.

(5)  https://www.droits-salaries.com/552014201-selecta/55201420101907-/T09321007764-accord-relatif-a-la-mise-en-place-d-un-dispositif-specifique-d-activite-partielle-longue-duree-apld--autres-temps-de-travail.shtml.

(6)  COM(2020)0442.

---

LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

koondatud töötajate toetuseks loodud Globaliseeriumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendite kasutuselevõtmise kohta (Prantsusmaa taotlus – EGF/2021/007 FR/Selecta)

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega (EL) 2022/548).

---