# Uradni list C 443/22.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 443 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6522. november 2022 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 443

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6522. november 2022

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski ekonomsko-socialni odbor |
| | 571. plenarno zasedanje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (v celoti s fizično udeležbo), 13. 7. 2022–14. 7. 2022 |
| 2022/C 443/01 | Resolucija Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Prispevek k delovnemu programu Evropske komisije za leto 2023 | 1 |
| | MNENJA |
| | Evropski ekonomsko-socialni odbor |
| | 571. plenarno zasedanje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (v celoti s fizično udeležbo), 13. 7. 2022–14. 7. 2022 |
| 2022/C 443/02 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Obdavčitev čezmejnih delavcev na daljavo in njihovih delodajalcev (mnenje na lastno pobudo) | 15 |
| 2022/C 443/03 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Digitalna identiteta, podatkovna suverenost in pot k pravičnemu digitalnemu prehodu za državljane v informacijski družbi (mnenje na lastno pobudo) | 22 |
| 2022/C 443/04 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Analiza vloge organizirane civilne družbe v novem sporazumu med Evropsko unijo in Organizacijo afriških, karibskih in pacifiških držav (OAKPD), vključno s stanjem sporazumov o gospodarskem partnerstvu v tem okviru (mnenje na lastno pobudo) | 29 |
| 2022/C 443/05 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Delovanje novega Sveta EU-ZDA za trgovino in tehnologijo: prednostne naloge za podjetja, delavce in potrošnike ter potrebni zaščitni ukrepi (mnenje na lastno pobudo) | 37 |
| 2022/C 443/06 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Mladinska politika na Zahodnem Balkanu kot del inovacijske agende za Zahodni Balkan (mnenje na lastno pobudo) | 44 |
| 2022/C 443/07 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Stroški neukrepanja na ravni EU – koristi enotnega trga (raziskovalno mnenje) | 51 |
| 2022/C 443/08 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Obdavčitev digitalnega gospodarstva (raziskovalno mnenje na zaprosilo češkega predsedstva) | 58 |
| 2022/C 443/09 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Enakost spolov (raziskovalno mnenje na zaprosilo češkega predsedstva) | 63 |

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski ekonomsko-socialni odbor

571. plenarno zasedanje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (v celoti s fizično udeležbo), 13. 7. 2022–14. 7. 2022

2022/C 443/01

Resolucija Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Prispevek k delovnemu programu Evropske komisije za leto 2023

1

MNENJA

Evropski ekonomsko-socialni odbor

571. plenarno zasedanje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (v celoti s fizično udeležbo), 13. 7. 2022–14. 7. 2022

2022/C 443/02

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Obdavčitev čezmejnih delavcev na daljavo in njihovih delodajalcev (mnenje na lastno pobudo)

15

2022/C 443/03

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Digitalna identiteta, podatkovna suverenost in pot k pravičnemu digitalnemu prehodu za državljane v informacijski družbi (mnenje na lastno pobudo)

22

2022/C 443/04

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Analiza vloge organizirane civilne družbe v novem sporazumu med Evropsko unijo in Organizacijo afriških, karibskih in pacifiških držav (OAKPD), vključno s stanjem sporazumov o gospodarskem partnerstvu v tem okviru (mnenje na lastno pobudo)

29

2022/C 443/05

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Delovanje novega Sveta EU-ZDA za trgovino in tehnologijo: prednostne naloge za podjetja, delavce in potrošnike ter potrebni zaščitni ukrepi (mnenje na lastno pobudo)

37

2022/C 443/06

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Mladinska politika na Zahodnem Balkanu kot del inovacijske agende za Zahodni Balkan (mnenje na lastno pobudo)

44

2022/C 443/07

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Stroški neukrepanja na ravni EU – koristi enotnega trga (raziskovalno mnenje)

51

2022/C 443/08

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Obdavčitev digitalnega gospodarstva (raziskovalno mnenje na zaprosilo češkega predsedstva)

58

2022/C 443/09

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Enakost spolov (raziskovalno mnenje na zaprosilo češkega predsedstva)

63

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | Evropski ekonomsko-socialni odbor |
| | 571. plenarno zasedanje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (v celoti s fizično udeležbo), 13. 7. 2022–14. 7. 2022 |
| 2022/C 443/10 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 2005/29/ES in 2011/83/EU v zvezi s krepitvijo vloge potrošnikov za zeleni prehod z boljšim varstvom pred nepoštenimi praksami in boljšim obveščanjem (COM(2022) 143 final – 2022/0092 (COD)) | 75 |
| 2022/C 443/11 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o skrbnem pregledu v podjetjih glede trajnostnosti in spremembi Direktive (EU) 2019/1937 (COM(2022) 71 final) | 81 |
| 2022/C 443/12 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 909/2014 glede discipline pri poravnavi, čezmejnega opravljanja storitev, sodelovanja pri nadzoru, zagotavljanja pomožnih bančnih storitev in zahtev za centralne depotne družbe tretjih držav (COM(2022) 120 final – 2022/0074 (COD)) | 87 |
| 2022/C 443/13 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o boju proti nasilju nad ženskami in nasilju v družini (COM(2022) 105 final) | 93 |
| 2022/C 443/14 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: COVID-19 – Nadaljnja pripravljenost in odzivanje na ravni EU: priprave na prihodnost (COM(2022) 190 final) | 101 |
| 2022/C 443/15 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Strategija EU za trajnostne in krožne tekstilne izdelke (COM(2022) 141 final) | 106 |
| 2022/C 443/16 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Kažipot za tehnologije, kritične za varnost in obrambo (COM(2022) 61 final) | 112 |
| 2022/C 443/17 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o geografskih označbah Evropske unije za vino, žgane pijače in kmetijske proizvode, shemah kakovosti za kmetijske proizvode, spremembi uredb (EU) št. 1308/2013, (EU) 2017/1001 in (EU) 2019/787 ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1151/2012 (COM(2022) 134 final – 2022/0089 (COD)) | 116 |
| 2022/C 443/18 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o trajnostnih izdelkih kot pravilu (COM(2022) 140 final) – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za določitev zahtev za okoljsko primerno zasnovo za trajnostne izdelke in razveljavitvi Direktive 2009/125/ES (COM(2022) 142 final – 2022/0095 (COD)) | 123 |
| 2022/C 443/19 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o industrijskih emisijah (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja) in Direktive Sveta 1999/31/ES z dne 26. aprila 1999 o odlagališčih odpadkov (COM(2022) 156 final – 2022/0104 (COD)) – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o sporočanju okoljskih podatkov industrijskih obratov in vzpostavitvi portala industrijskih emisij (COM(2022) 157 final – 2022/0105 (COD)) | 130 |
| 2022/C 443/20 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Zanesljivost oskrbe z energijo in dostopne cene energije: možnosti za nujne ukrepe in priprava na prihodnjo zimo (COM(2022) 138 final) | 140 |
| 2022/C 443/21 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih in začasnih ukrepih zaradi ruske invazije na Ukrajino glede vozniških dokumentov, ki jih je Ukrajina izdala v skladu s svojo zakonodajo (COM(2022) 313 final – 2022/0204 (COD)) | 144 |
| 2022/C 443/22 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive (EU) 2018/2001 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, Direktive 2010/31/EU o energetski učinkovitosti stavb in Direktive 2012/27/EU o energetski učinkovitosti (COM(2022) 222 final) | 145 |

III   Pripravljalni akti

Evropski ekonomsko-socialni odbor

571. plenarno zasedanje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (v celoti s fizično udeležbo), 13. 7. 2022–14. 7. 2022

2022/C 443/10

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 2005/29/ES in 2011/83/EU v zvezi s krepitvijo vloge potrošnikov za zeleni prehod z boljšim varstvom pred nepoštenimi praksami in boljšim obveščanjem (COM(2022) 143 final – 2022/0092 (COD))

(COM(2022) 143 final – 2022/0092 (COD))

75

2022/C 443/11

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o skrbnem pregledu v podjetjih glede trajnostnosti in spremembi Direktive (EU) 2019/1937 (COM(2022) 71 final)

(COM(2022) 71 final)

81

2022/C 443/12

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 909/2014 glede discipline pri poravnavi, čezmejnega opravljanja storitev, sodelovanja pri nadzoru, zagotavljanja pomožnih bančnih storitev in zahtev za centralne depotne družbe tretjih držav (COM(2022) 120 final – 2022/0074 (COD))

(COM(2022) 120 final – 2022/0074 (COD))

87

2022/C 443/13

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o boju proti nasilju nad ženskami in nasilju v družini (COM(2022) 105 final)

(COM(2022) 105 final)

93

2022/C 443/14

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: COVID-19 – Nadaljnja pripravljenost in odzivanje na ravni EU: priprave na prihodnost (COM(2022) 190 final)

(COM(2022) 190 final)

101

2022/C 443/15

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Strategija EU za trajnostne in krožne tekstilne izdelke (COM(2022) 141 final)

(COM(2022) 141 final)

106

2022/C 443/16

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Kažipot za tehnologije, kritične za varnost in obrambo (COM(2022) 61 final)

(COM(2022) 61 final)

112

2022/C 443/17

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o geografskih označbah Evropske unije za vino, žgane pijače in kmetijske proizvode, shemah kakovosti za kmetijske proizvode, spremembi uredb (EU) št. 1308/2013, (EU) 2017/1001 in (EU) 2019/787 ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1151/2012 (COM(2022) 134 final – 2022/0089 (COD))

(COM(2022) 134 final – 2022/0089 (COD))

116

2022/C 443/18

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o trajnostnih izdelkih kot pravilu (COM(2022) 140 final) – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za določitev zahtev za okoljsko primerno zasnovo za trajnostne izdelke in razveljavitvi Direktive 2009/125/ES (COM(2022) 142 final – 2022/0095 (COD))

(COM(2022) 140 final)

(COM(2022) 142 final – 2022/0095 (COD))

123

2022/C 443/19

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o industrijskih emisijah (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja) in Direktive Sveta 1999/31/ES z dne 26. aprila 1999 o odlagališčih odpadkov (COM(2022) 156 final – 2022/0104 (COD)) – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o sporočanju okoljskih podatkov industrijskih obratov in vzpostavitvi portala industrijskih emisij (COM(2022) 157 final – 2022/0105 (COD))

(COM(2022) 156 final – 2022/0104 (COD))

(COM(2022) 157 final – 2022/0105 (COD))

130

2022/C 443/20

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Zanesljivost oskrbe z energijo in dostopne cene energije: možnosti za nujne ukrepe in priprava na prihodnjo zimo (COM(2022) 138 final)

(COM(2022) 138 final)

140

2022/C 443/21

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih in začasnih ukrepih zaradi ruske invazije na Ukrajino glede vozniških dokumentov, ki jih je Ukrajina izdala v skladu s svojo zakonodajo (COM(2022) 313 final – 2022/0204 (COD))

(COM(2022) 313 final – 2022/0204 (COD))

144

2022/C 443/22

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive (EU) 2018/2001 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, Direktive 2010/31/EU o energetski učinkovitosti stavb in Direktive 2012/27/EU o energetski učinkovitosti (COM(2022) 222 final)

(COM(2022) 222 final)

145

---

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski ekonomsko-socialni odbor

571. plenarno zasedanje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (v celoti s fizično udeležbo), 13. 7. 2022–14. 7. 2022

| 22.11.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 443/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 443/1

---

Resolucija Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Prispevek k delovnemu programu Evropske komisije za leto 2023

(2022/C 443/01)

| Poročevalci: | Mariya MINCHEVA


  Stefano PALMIERI


  Kinga JOÓ |
| --- | --- |

Poročevalci:

Mariya MINCHEVA

Stefano PALMIERI

Kinga JOÓ

| Pravna podlaga | člen 52(4) Poslovnika |
| --- | --- |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 14. 7. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 571 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 196/0/0 |

Pravna podlaga

člen 52(4) Poslovnika

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

14. 7. 2022

Plenarno zasedanje št.

571

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

196/0/0

1.   Uvod

| 1.1 | Pandemija in vojna v Ukrajini sta pokazali, kako ključno je, da se EU dobro pripravi na nepričakovane dogodke. Postalo je jasno, da imajo dejavnosti predvidevanja pomembno vlogo pri odkrivanju znakov pomanjkljivosti in oblikovanju različnih scenarijev, s čimer oblikovalcem politik EU, socialnim partnerjem in drugim akterjem civilne družbe omogočajo okrepitev odpornosti, spoprijemanje s tveganji in izkoriščanje priložnosti. Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) poziva, naj bodo dejavnosti strateškega predvidevanja precej bolj osredotočene na geopolitično dogajanje, ne le v Evropi, temveč tudi zunaj nje (1), pa tudi na njegove posledice za varnost, trgovino, begunce in njihovo vključevanje v družbe, ki jih sprejemajo. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Pri pandemiji in vojni sta se ponovno pokazala moč in pomen civilne družbe ter njenih institucij pri spoprijemanju s posledicami kriz in zagotavljanju pomoči ljudem. EESO zato poziva Komisijo, naj bolj prizna pomen civilne družbe in njenih institucij ter jim v politiki EU nameni pomembnejše mesto. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Globalna moč EU izhaja iz njenih skupnih vrednot, ki temeljijo na demokraciji, pravni državi ter njenem ekonomskem in socialnem modelu. Zaporedni pretresi dokazujejo, kako pomembno je zgraditi odpornejše evropsko gospodarstvo in ublažiti sekundarne učinke različnih kriz (inflacija, povišanje cen energije in surovin ter nezadostna oskrba, motnje v dobavnih verigah). Evropa mora zmanjšati svojo odvisnost in izpostavljenost nezanesljivim dobaviteljem ter se obenem povezovati v koalicije s podobno mislečimi partnerji in diverzificirati svoje dobavne vire. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Rusija in Ukrajina sta za Evropo pomembni ne le zaradi energije, temveč tudi zaradi uvoza kovin, ključnih za številne strateške industrijske panoge, v EU (2). Obe državi sta pomembni izvoznici več kmetijskih proizvodov, kot so žita in oljnice. Zaradi motenj pri izvozu iz omenjenih držav so se cene osnovnih kmetijskih proizvodov na svetovni ravni že izjemno dvignile, kar je prizadelo zlasti najrevnejše države, najbolj pa bodo trpeli najrevnejši ljudje. EESO v zvezi s tem ponovno poziva k pospešenemu razvoju strateške in tehnološke avtonomije v Evropi ter ponavlja, da moramo omejiti svojo odvisnost na področju energije, kritičnih surovin in hrane (3). |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Da bi se izognili resnim gospodarskim in socialnim posledicam, mora biti energetska politika EU uresničljiva ter prispevati k oblikovanju energetske unije in doseganju podnebnih ciljev, ne da bi pri tem dodatno obremenila ranljive potrošnike in delavce ali zmanjšala konkurenčnost evropskih podjetij. EU si mora prizadevati za uresničitev svojih ambicioznih podnebnih ciljev, hkrati pa zagotoviti stabilno in zanesljivo oskrbo z energijo, ki bo cenovno dostopna za podjetja in državljane. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Evropske družbe je močno prizadela že pandemija, sedanja kriza pa pomeni še en hud pretres, ki ga najbolj občutijo njihovi najranljivejši člani. Vodilni načeli prihodnjih politik EU morata biti tudi solidarnost in socialna konvergenca: vsi bomo nosili posledice odziva na vojno v Ukrajini, zato moramo poskrbeti, da bodo bremena pravično razporejena. Komisija bi lahko nadaljevala razprave z državami članicami o možnih dolgoročnih orodjih za odpravo sistemskih težav, ki jih je sedanja kriza le še zaostrila, na primer o sistemu pozavarovanja za primer brezposelnosti. Preučiti bi bilo treba učinke in morebitno nadaljnjo uporabo mehanizma SURE ter o njih razpravljati tudi s socialnimi partnerji. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO poziva Komisijo, naj se še naprej prednostno osredotoča na boljše pravno urejanje, Komisijo in zakonodajalca EU pa, naj dosledno poglabljajo in razvijajo vse vidike sistema EU za boljše pravno urejanje ter pri delu sistematično uporabljajo orodja in smernice v ta namen. EESO zato poziva Komisijo, naj še naprej spodbuja načela in orodja za boljše pravno urejanje v vseh svojih službah. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Pristop na podlagi trajnostnega razvoja bi bilo treba sprejeti kot splošni in temeljni cilj vseh politik, programov in ukrepov. Komisija in države članice bi morale za spodbujanje okrevanja po krizah opredeliti in iskati politike in pobude, ki istočasno prinašajo gospodarske, socialne in okoljske koristi, na primer tiste, ki krepijo poslovno okolje, izboljšujejo delovne in življenjske pogoje ter lajšajo prehod na podnebno nevtralno in krožno gospodarstvo. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Okrevanje EU in njena odpornost na krize sta v svojem bistvu odvisna od trajnostne rasti, socialne konvergence, ugodnega poslovnega okolja in izboljšanja zaposlovanja ter zaposlitvenih pogojev, vse to v skladu z evropskim zelenim dogovorom, evropskim stebrom socialnih pravic in njegovim akcijskim načrtom ter cilji trajnostnega razvoja. Cilj vseh političnih ukrepov mora biti spodbujanje trajnostnega poslovanja, podjetništva in ustvarjanja delovnih mest ter izboljšanje delovnih in življenjskih pogojev. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Kljub težavam, ki jih je treba nujno obravnavati, ne smemo pozabiti na temelje EU, kot je učinkovito izvajanje enotnega trga, in na dolgoročne potrebe, na primer na podnebno nevtralnost do leta 2050 ter boj proti revščini in socialni izključenosti, da bi državljanom in podjetjem zagotovili uspešno prihodnost. Komisija bi zato morala še naprej lajšati in spodbujati naložbe v raziskave in inovacije ter pri tem upoštevati, da se povečujejo potrebe po iskanju rešitev in izboljšanju odpornosti na geografsko-gospodarska, družbena, zdravstvena in okoljska tveganja. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Da bi dosegli močnejši položaj v svetu, je poleg krepitve notranjega trga in zmanjšanja kritične odvisnosti potrebna tudi uspešnost na področju izvoza. Komisija bi morala preučiti, kako bi bilo mogoče povečati konkurenčnost evropskih podjetij na splošno, predvsem pa bi morala spodbujati krepitev položaja podjetij EU na svetovnem trgu tehnologij, proizvodov in rešitev, povezanih z velikimi globalnimi trendi in izzivi, kot so podnebne spremembe. Prav tako bi morala okrepiti zmogljivost zdravstvenega sektorja, da bi lahko z boljšimi raziskavami in metodologijami obvladali vse večje potrebe po oskrbi in tudi morebitne prihodnje pandemije. To mora vključevati podpiranje razvoja standardov v evropskih podjetjih in pri inovatorjih ter njihove promocije na mednarodni ravni, saj standardi ustvarjajo trge. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Za okrepitev položaja EU v svetu bodo potrebni močna enotnost in skupna prizadevanja držav članic. Komisija bi morala graditi na enotnosti, ki se je oblikovala med krizama, in poiskati načine za spodbujanje okrevanja EU, dolgoročnejše konkurenčnosti ter blaginje državljanov, kar bi moralo namesto na državni pomoči ali ovirah za trgovino in sodelovanje čedalje bolj temeljiti na inovacijah ter spretnostih in znanju. Unija bi morala v odnosih s preostalim svetom še naprej prispevati k izkoreninjenju revščine in zaščiti človekovih pravic. |
| --- | --- |

1.12

2.   Evropski zeleni dogovor

| 2.1 | EESO podpira izvajanje evropskega zelenega dogovora in je že poudaril, da se mora odvijati na socialno pravičen način ter pod pogoji, ki bodo zagotovili prehransko varnost v Evropi in zanesljivo oskrbo z energijo po dostopnih cenah. To med drugim velja za sveženj „Pripravljeni na 55“, ki bo neenakomerno vplival na sektorje, podjetja, regije, skupnosti in posameznike po vsej Evropi. EESO vztraja, da je dejavno vključevanje socialnih partnerjev in ustreznih organizacij civilne družbe pomembno tako v fazi načrtovanja kot v fazi izvajanja. Državljane in skupine deležnikov je treba nujno podpreti pri njihovih prizadevanjih za dejavno sodelovanje pri prehodu v nizkoogljično družbo. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | EESO poudarja, da se morajo pobude v zvezi z evropskim zelenim dogovorom medsebojno dopolnjevati in krepiti na področju podnebja, energije, prometa, stavb, industrije, gozdov in prehranskih sistemov, da bi dosegli konkurenčno, pravično, podnebno nevtralno in krožno gospodarstvo EU. EESO poziva tudi k boljšemu medsebojnemu dopolnjevanju zelenega in digitalnega prehoda. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EESO poziva, naj se za spremljanje napredka pri prehodu na gospodarsko, družbeno in okoljsko trajnostno rast v skladu z evropskim zelenim dogovorom oblikuje nabor ustreznih kazalnikov, ki bodo presegali zgolj BDP. Pripraviti bi bilo treba zgoščeno preglednico kazalnikov, ki bi presegala BDP, in jo vključiti v preglednico kazalnikov za evropski zeleni dogovor in proces evropskega ekonomskega upravljanja. Preglednica bi se morala uporabljati tudi pri oblikovanju politik, izboljšanju komunikacije in določanju ciljev. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | EESO podpira cilj evropske taksonomije za trajnostne dejavnosti (taksonomija EU), s katero bi usmerjali naložbe v trajnostne projekte in dejavnosti. Komisija je v ta namen pripravila sklop pravil, s katerimi se določi, katere naložbe se lahko označijo kot okolju prijazne (zelene). EESO poziva, naj se pri pripravi taksonomije upoštevajo tudi družbene potrebe, kot so zanesljiva oskrba z energijo ter osnovnimi surovinami in proizvodi, in naj bo več poudarka na vidikih socialne trajnostnosti, kot so delavske in človekove pravice, pri čemer je treba upoštevati pristojnosti držav članic, različne ureditve odnosov med delodajalci in delojemalci ter možnosti za objektivno oceno v okviru dostopa do financiranja. EESO že od samega začetka meni, da je zeleni dogovor lahko uspešen in bo uspešen le, če bo hkrati tudi socialni dogovor. O socialnih vidikih taksonomije trenutno pripravlja mnenje na lastno pobudo z naslovom Socialna taksonomija – izzivi in priložnosti. To taksonomijo bi bilo treba uporabljati tudi v zvezi z evropskim standardom za zelene obveznice. EESO meni, da je taksonomije pomembno uskladiti na mednarodni ravni v okviru mednarodne platforme za trajnostno financiranje. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Kar zadeva socialna in delavska vprašanja v zvezi z evropskim zelenim dogovorom, EESO poziva Komisijo, naj predlaga dodatne politične ukrepe za krepitev socialne in delavske razsežnosti zelenega dogovora, da bi ga ob upoštevanju izjave iz Porta, evropskega stebra socialnih pravic in smernic Mednarodne organizacije dela za pravični prehod uskladila z ambicioznimi socialnimi cilji. Zlasti poziva institucije EU, naj evidentirajo in analizirajo, kako bo zeleni prehod vplival na zaposlovanje ter znanja in spretnosti v različnih državah, regijah in sektorjih, tudi na podizvajalce in tiste, ki so nižje v vrednosti verigi. Poziva tudi, naj se zagotovi, da bodo nacionalni energetski in podnebni načrti vsebovali strategije za pravični prehod. Poleg tega je pomembno predvidevati spremembe na delovnem področju in jih obravnavati, tudi s ciljno usmerjeno podporo, kot so krepitev potrebnih znanj in spretnosti, zagotavljanje socialne zaščite in vključevanje celotne družbe v oblikovanje prehoda, pa tudi z dodatnimi predlogi za mobilizacijo množičnih javnih in zasebnih naložb v podporo pri prehodih, pri čemer bo treba znatno razširiti obseg in področje uporabe Sklada za pravični prehod, da bo kos tem izzivom. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | EESO poziva, naj se zagotovi, da bo regulativni okvir EU evropskim podjetjem, tudi malim in srednjim podjetjem, omogočal, da postanejo vodilna na področju zelenega podjetništva, pri čemer je treba preprečiti selitev proizvodnje in se zaščititi pred uvozom proizvodov z večjim negativnim okoljskim vplivom. To velja zlasti za energetsko intenzivne panoge. Odbor poziva tudi k podpori za mala in srednja podjetja, da bi bolje razumela in obvladovala vse obsežnejše podnebne in okoljske zahteve, ki jih neposredno ali posredno zadevajo. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | EESO poziva k močni podpori za inovacije v industrijskih panogah, da bodo lahko razvijale in uporabljale zelene tehnologije, materiale, proizvode, proizvodne procese in poslovne modele, na primer s spodbujanjem programov, povezanih z vodikom, baterijami, polprevodniki, zajemanjem in uporabo ogljika, ter praks krožnega gospodarstva na različnih področjih, kot je pakiranje. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | EU bi morala za okrepitev svojega globalnega vpliva pri blaženju podnebnih sprememb industrijskim panogam v EU omogočiti konkurenčne pogoje, da bi lahko izkoristile izvozne priložnosti, ki jih predstavlja globalno povpraševanje po podnebnih tehnologijah in rešitvah, saj bi s tem povečala pozitivni ogljični odtis Unije. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Industrijska zavezništva so se izkazala za uspešno metodo za razvoj obsežnih in čezmejnih industrijskih projektov na strateških področjih. Skupaj s pomembnimi projekti skupnega evropskega interesa so bistvena za okrevanje in spodbujanje evropskih standardov in ključnih tehnologij, zlasti na področjih, kjer trg sam ne more doseči rezultatov ali je izkrivljen. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Za energetski prehod na cenovno dostopen, varen, konkurenčen in trajnosten energetski sistem bi bilo treba pospešiti napredek pri doseganju prave energetske unije. Zaradi izzivov, ki jih je povzročila vojna med Rusijo in Ukrajino, bi se Komisija morala osredotočiti na ukrepe, ki prinašajo največje koristi glede na vse cilje energetske unije in hkrati prispevajo tako k reševanju nujnih izzivov kot tudi k uresničevanju dolgoročnejših ciljev. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Zaradi razmer v Ukrajini je nastalo sporočilo REPowerEU (4), ki mu je na zahtevo Evropskega sveta sledil načrt REPowerEU s predlogi (5), ki bi lahko z ustreznim izvajanjem znatno pospešili doseganje energetske neodvisnosti in trajnostnosti Evropske unije. Da bi postali neodvisni od ruskega plina in drugih fosilnih goriv, je treba nujno diverzificirati dobavitelje in vire energije, okrepiti solidarnost ter sprejeti dolgoročnejše ukrepe za spodbujanje prehoda na ogljično nevtralnost, pri tem pa upoštevati značilnosti različnih držav članic in regij ter razpoložljivost alternativnih virov. Vendar je treba za uspeh tega procesa privabiti dovolj velike zasebne in javne naložbe in pri tem med drugim v celoti izkoristiti mehanizem za okrevanje in odpornost ter sredstva iz kohezijske politike. Kot je EESO že poudaril (6), je zmanjšanje povpraševanja po ruskem plinu za dve tretjini do konca leta 2022 velik izziv ter je po eni strani povezano z diverzifikacijo, kratkoročno predvsem z utekočinjenim zemeljskim plinom in biometanom, po drugi pa z energijsko učinkovitostjo in širšo uporabo obnovljivih virov energije. Preprečiti je treba infrastrukturno odvisnost, ki bi v prihodnje omejevala izvedljive nadomestne možnosti, naložbe pa morajo biti čim bolj usmerjene v obnovljive vire energije in podporno infrastrukturo. Socialni partnerji in civilna družba morajo tesno sodelovati pri pripravi predlogov za tovrstne politike, da bi bile družbeno sprejemljive, trajnostne in uspešne. Za izboljšanje odzivanja na zunanje krize bi bilo treba tudi vzpostaviti stalno koordinacijsko strukturo v Svetu Evropske unije. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Nadaljnje povezovanje trga energije EU bo pomembno za izboljšanje cenovne dostopnosti in zanesljivosti oskrbe z energijo. Zato je treba zagotoviti zadostne zmogljivosti medsebojnega povezovanja (7) in vzpostaviti ustrezno infrastrukturo, zlasti na energetskih otokih, kot je Iberski polotok (8). Da bi spodbudili konkurenčno prednost EU na področju energije iz obnovljivih virov in poskrbeli, da uvajanje obnovljivih virov ne bo ogrozilo zanesljivosti oskrbe, bi bilo treba pripraviti izvedljiv časovni načrt za razvoj in vzpostavitev učinkovite infrastrukture za obnovljive vire energije, tudi objektov za shranjevanje in zadostnih medsebojnih povezav za prenos, s katerimi bi omogočili izvoz presežne proizvodnje v druge države članice. Države članice morajo pospešiti izdajanje dovoljenj, da bo mogoče hitro vzpostaviti infrastrukturo za čisto energijo. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | EU bi morala spodbujati oblikovanje cen ogljika na svetovni ravni, da bi bili konkurenčni pogoji še bolj enaki. Razviti bi bilo treba obdavčitev ogljikovega dioksida in jo racionalizirati, da bi bila sorazmerna z vplivom tega plina na podnebje, ter upoštevati ukrepe za njegovo sekvestracijo iz ozračja. EESO bi si poleg tega moral prizadevati za postopno odpravo subvencij za vire energije, ki škodijo podnebju in okolju, in za pravičen prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | Sedanje zvišanje cen energije je velika grožnja tako v smislu povečanja energijske revščine kot manjše konkurenčnosti podjetij, ki so veliki porabniki energije. EESO poziva k ukrepom za uspešno blaženje učinka višjih cen energije in preprečevanje energijske revščine, tudi med gospodinjstvi EU. Potrebni so tudi začasni in dobro usmerjeni ukrepi za omejevanje vpliva nenadnega zvišanja cen energije, s katerimi bi malim in srednjim podjetjem ter energetsko intenzivnim panogam pomagali preživeti krizo. |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | V okviru dolgoročnega razmisleka o tem, kako se trg energije odziva na pretrese, se je pomembno posvetiti temeljnim vzrokom povečanja cen energije (trenutno cene plina), kakor v svoji nedavni oceni (9) sedanje zasnove trga z električno energijo in sistema oblikovanja cen predlaga Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev (ACER). Poleg tega bi lahko razmislili o pregledu trgov, kjer je koncentracija oskrbe z energijo visoka in lahko pride do izkrivljanja normalnega delovanja. |
| --- | --- |

2.15

| 2.16 | V središču energetskega prehoda bi morali biti državljani in potrošniki, kar je mogoče zagotoviti s podporo za energijo, proizvedeno v skupnosti, lokalno lastništvo in preobrazbo porabnikov energije v proizvajalce-odjemalce. EESO poziva k preglednosti informacij, posvetovanjem in kampanjam ozaveščanja, s katerimi bi spodbudili zavezanost državljanov energetskemu prehodu. |
| --- | --- |

2.16

| 2.17 | EESO prav tako poziva, naj se več pozornosti nameni težavam pri prehodu na ogljično nevtralno družbo, zlasti v panogah, ki zaradi različnih tehničnih in/ali finančnih razlogov potrebujejo več časa za prilagoditev, da lahko ohranijo konkurenčnost na trgu. |
| --- | --- |

2.17

| 2.18 | EESO je že pozdravil posodobitev uredbe o TEN-T, zaradi katere bo ta bolje odražala aktualne cilje in potrebe. Posebno pozornost je treba nameniti določitvi prednostnih nalog in opredelitvi omrežja, ki bo povezovalo vse prestolnice, velika mesta, pristanišča, letališča in terminale v državah članicah ter temeljilo na evropskih koridorjih. Koridorji bi morali po potrebi vključevati tudi „pomorske mostove“ ali pogoste RO-RO pomorske povezave med pristanišči v koridorju. V zvezi s teritorialno kohezijo EESO meni, da je treba koridorje jedrnega omrežja bolje povezati z regionalno, mestno in lokalno razsežnostjo. Opredeliti je treba tudi vrzeli med tehničnimi zahtevami omrežja TEN-T in zahtevami glede vojaške mobilnosti, da bi zagotovili dvojno uporabo prometne infrastrukture. |
| --- | --- |

2.18

| 2.19 | Glede na razmeroma dolgotrajno izvajanje projektov TEN-T EESO podpira evropski okvir za ureditev in financiranje za zagotavljanje srednje- in dolgoročne stabilnosti koridorjev in projektov do dokončanja evropskega omrežja. Poziva tudi k oblikovanju nujnih nacionalnih načrtov za redno in izredno financiranje vzdrževanja infrastrukture omrežja TEN-T ter načrta za spremljanje jedrnega omrežja na evropski ravni. |
| --- | --- |

2.19

| 2.20 | EESO poziva, naj se uvede celosten in učinkovit pristop k spodbujanju okrevanja in razvoja trajnostnega letalstva, saj ima letalstvo ključno vlogo v EU. |
| --- | --- |

2.20

| 2.21 | EESO poziva k ugodnim regulativnim pogojem za uporabo vozil za prevoz večjega in težjega tovora ter skupin vozil znotraj zadevnih držav članic in med njimi, da bi prispevali k zmanjšanju emisij v cestnem prevozu. Evropska komisija bi morala upoštevati prihodnje in posebne izzive tovornega prometa ter predvideno pomanjkanje voznikov tovornjakov v prihodnjih letih, tako zaradi pomanjkljive menjave generacij kot zaradi zahtevnih pogojev dela. V tem smislu ima razvoj večmodalnega tovornega prometa pomembno vlogo pri povečanju privlačnosti železniškega tovornega prometa kot dela celotne logistične verige, pri čemer je treba izboljšati tudi delovne pogoje delavcev v prometu. |
| --- | --- |

2.21

| 2.22 | EESO pozdravlja razvoj okvira EU za mobilnost v mestih in poziva k temu, da bi postal mestni prevoz, zlasti javni, bolj vključujoč, saj bi s tem spodbujali enake možnosti državljanov. |
| --- | --- |

2.22

| 2.23 | EESO v zvezi s krepitvijo trajnostne in pametne mobilnosti poziva Komisijo, naj pripravi močno pobudo za začetek izvajanja obsežnih digitalnih projektov na področju prometa, saj bo to ključno, na primer za učinkovito multimodalnost in optimizacijo izkoriščenosti zmogljivosti. |
| --- | --- |

2.23

| 2.24 | Zaradi vse večje povezanosti energije, prevoza in digitalnih sistemov bodo potrebna povezana prometna, digitalna in energetska omrežja. EESO poziva, naj se preučijo glavna ozka grla in pomanjkljivosti v povezavah med temi sistemi s kratkoročnega in dolgoročnejšega vidika, da bi izboljšali sinergije in povečali odpornost infrastrukture v celoti. |
| --- | --- |

2.24

| 2.25 | EESO poziva k izboljšanju odpornosti energetskega, prometnega in digitalnega omrežja na podnebne spremembe, naravne nesreče in nesreče, ki jih povzroči človek, da bi zagotovili in ohranili trajno vrednost infrastrukture. EESO na splošno poziva k ukrepom za večje prilagajanje na podnebne spremembe in njihove vplive. |
| --- | --- |

2.25

| 2.26 | EESO za zaščito trajnostnosti prehranskih sistemov in konkurenčnosti evropskih proizvajalcev poziva k spodbujanju odprte strateške avtonomije, vključno z boljšo samooskrbo z beljakovinami, zagotavljanju vzajemnosti trgovinskih standardov (ekonomskih, socialnih in okoljskih), spodbujanju raziskav, večji digitalizaciji, razvoju inovativnih tehnologij in semen ter spodbujanju pravičnih cen, v katere bodo vključeni višji vhodni stroški in stroški večje trajnostnosti. |
| --- | --- |

2.26

| 2.27 | Pričakuje se, da bosta skupna kmetijska politika in skupna ribiška politika znatno prispevali k večji trajnostnosti in odpornosti prehranskih sistemov. Zagotoviti je treba strukturirano in široko sodelovanje civilne družbe pri izvajanju strategije „od vil do vilic“. Predlog zakonodajnega okvira za trajnostne prehranske sisteme bi moral vsebovati jasne cilje, kazalnike in zanesljiv mehanizem spremljanja ter preglednico za to področje. |
| --- | --- |

2.27

3.   Evropa, pripravljena na digitalno dobo

| 3.1 | S pandemijo in vojno v Ukrajini se je jasno pokazalo, da so digitalne tehnologije ključnega pomena in da mora EU povečati svojo digitalno suverenost. EESO pozdravlja digitalni kompas in Pot v digitalno desetletje ter poziva k učinkoviti uvedbi okvira upravljanja in hitremu uresničevanju ciljev. Pandemija je izpostavila tudi izzive, ki bi jih lahko povzročil digitalni prehod, zato EESO poziva k okrepitvi socialnega dialoga na evropski in nacionalni ravni ter na ravni posameznih sektorjev, da bi zagotovili, da bo prehod tudi pravičen. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESO meni, da je za ocenjevanje napredka in ukrepov, ki so potrebni za uresničitev ciljev, ključno sodelovanje med Komisijo in državami članicami, tudi v okviru večdržavnih projektov. Poziva tudi, naj poročilo o stanju digitalnega desetletja prispeva k izmenjavi znanja in dobre prakse med državami članicami. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESO je že poudaril, da mora biti digitalna preobrazba trajnostna, osredotočena na človeka, vključujoča in izvedena na način, ki bo ustrezal vsem, pri čemer ne sme poglobiti obstoječih digitalnih vrzeli ali povzročiti novih neenakosti. Namesto tega mora zagotavljati primerne delovne pogoje, usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja ter zdravje in varnost delavcev. Da bi to dosegli, je pomembno predvidevati in obvladovati spremembe v svetu dela, k čemur lahko pripomorejo socialni dialogi na različnih ravneh ter krepitev potrebnih znanj in spretnosti ter ustreznih delovnih pogojev, tudi pri delu na daljavo in platformnem delu, pri tem pa si je treba prizadevati za oceno t. i. pravice do odklopa na ravni EU. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Naložbe v digitalno infrastrukturo, ki bo zagotovila boljšo dostopnost, in razvoj enotnega podatkovnega trga sta bistvena in potrebna dejavnika, ki omogočata primeren digitalni razvoj v vseh regijah EU. EESO poziva k učinkovitemu izvajanju ukrepov za spodbujanje prostega pretoka podatkov, pri čemer je treba zagotoviti ustrezno varstvo podatkov, zasebnosti in intelektualne lastnine. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EU bi si morala še naprej prizadevati za napredek pri vzpostavljanju varne in avtonomne povezljivosti, temelječe na vesoljski tehnologiji, za zagotavljanje zanesljivih in odpornih storitev satelitske komunikacije, ki bo povečala razpoložljivost visokohitrostne širokopasovne povezave in nemoteno povezljivost v vsej Evropi. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESO meni, da je pomembno še naprej razvijati inteligentne prometne sisteme, da bi omogočili vzpostavitev skupnega evropskega podatkovnega prostora za mobilnost, s katerim bi se izboljšala učinkovitost, nastali pa bi tudi temeljni pogoji za izboljšanje delovnih razmer in nemoteno multimodalnost. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EESO meni, da se je pri zagotavljanju digitalnih finančnih storitev smiselno opirati na močne akterje na evropskem trgu. Prepričan je, da je nujno sprejeti ukrepe za zagotavljanje preglednosti v sektorju kriptovalut ter zaščititi končne uporabnike digitalnih financ, ohranjati finančno stabilnost, zaščititi celovitost finančnega sektorja EU ter zagotoviti enake konkurenčne pogoje za različne subjekte v gospodarskem in finančnem sistemu; prav tako je treba sektor kriptovalut usmeriti k bolj trajnostnim in energetsko manj intenzivnim mehanizmom delovanja. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Glede na to, da so znanja in spretnosti ter usposobljenost ključni dejavniki, ki bodo omogočili digitalno preobrazbo, EESO poziva k stalnemu razvoju možnosti za povečanje števila vrhunskih strokovnjakov ter izboljšanje znanj in spretnosti ter usposobljenosti državljanov in zaposlenih, da bodo lahko bolje izkoristili možnosti, ki jih prinaša digitalizacija, in obvladovali z njo povezana tveganja. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Da bi okrepili odličnost EU na področju digitalizacije, je treba evropskim podjetjem zagotoviti pogoje za inovacije, naložbe in delovanje, ki bodo ugodni v primerjavi s pogoji tujih konkurentov. Glede na to, da so zadruge posebno primerne za spodbujanje vključujočega sodelovanja pri upravljanju digitalnih platform, EESO poziva k pobudam za spodbujanje razvoja zadružniških digitalnih platform. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Pri spodbujanju inovativnih podjetij je treba vsem podjetjem, vključno z mikro, malimi in srednjimi podjetji ter socialnimi podjetji, omogočiti, da so udeležena v napredku in imajo koristi od njega. EESO meni, da je okrepljeno uvajanje umetne inteligence in drugih naprednih tehnologij pomembno, vendar je treba upoštevati tudi, da se precej malih in srednjih podjetij z velikimi izzivi sooča že pri uvajanju osnovnih digitalnih tehnologij. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Za vse akterje, tudi vzdolž celotnih vrednostnih verig, je vse bolj pomembno, da ustrezno pozornost namenimo kibernetski varnosti, saj sta krizi še dodatno pokazali, kako bistvena je za pravilno delovanje gospodarstva in družbe ter vzdrževanje mednarodnih vezi. Zato je treba okrepiti dejavnosti držav članic na tem področju, tudi s sodelovanjem, ki bi ga olajšala Komisija. Čedalje pomembnejši je tudi boj proti dezinformacijam, a je hkrati treba preprečiti njegovo zlorabo za omejevanje državljanskih svoboščin, zlasti svobode izražanja. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | EESO poziva k mobilizaciji tako javnih kot zasebnih sredstev, da bi olajšali naložbe v raziskave in inovacije, izobraževanje in usposabljanje ter v tehnično infrastrukturo. Še en splošni dejavnik, ki vpliva na digitalni razvoj, je regulativni okvir. Odboru se zdi pomembno zagotoviti, da bodo predpisi, ki se še razvijajo, spodbujali inovacije, naložbe in enake konkurenčne pogoje v skladu s človekovimi pravicami ter okoljskimi in podnebnimi cilji. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Ker je digitalizacija še vedno pomembno gonilo svetovne gospodarske rasti, je EESO prepričan, da je treba s politikami obdavčevanja digitaliziranega gospodarstva spodbujati gospodarsko rast in čezmejno trgovino ter naložbe, ne pa jih ovirati. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Na pravilih temelječi enaki konkurenčni pogoji za digitalne dejavnosti so pomembni tudi na mednarodni ravni, enotni trg pa za EU pomeni prvi korak k temu, da postane vplivna in močna globalna akterka. EESO poziva k uporabi širokega nabora orodij, od diplomatskih dejavnosti do sodelovanja pri inovacijah in trgovinskih sporazumih, da bi spodbudili pristop, ki je osredotočen na človeka, in zaupanja vredne digitalne tehnologije. Za določanje svetovnih standardov je potrebna tudi konkurenčnost na svetovni ravni, ki je odvisna od tesnega sodelovanja med državami članicami. |
| --- | --- |

3.14

4.   Gospodarstvo za ljudi

| 4.1 | Sedanji socialno-ekonomski razvoj spremlja visoka stopnja negotovosti, ki je povezana s še trajajočo pandemijo COVID-19, dodatno pa jo poglabljajo vojna v Ukrajini in čedalje večje geopolitične napetosti v odnosih z Rusijo. Ključno je, da države članice učinkovito okrepijo in uskladijo svoje gospodarske, zdravstvene in socialne politike, uspešno obvladajo makroekonomska neravnotežja in zagotovijo zdrave javne finance. Obenem morajo izboljšati tudi kakovost in strukturo svojih javnih naložb, da bi – tudi s spodbujanjem zasebnih naložb – zagotovile finančna sredstva, ki so potrebna za podporo družbeno-okoljevarstvene preobrazbe gospodarstva. Pri tem morajo stremeti k spodbujanju visoke stopnje zaposlenosti, kakovostnim delovnim mestom, blaginji, zagotavljanju ustreznega dohodka, hkrati pa skrbeti, da se s tem ne zmanjša pripravljenost ljudi za aktivno udeležbo na trgu dela. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EU bi morala biti osredotočena na zagotavljanje konkurenčne prednosti svoje industrije in delovnih mest, saj je to ključ za blaginjo ter boj proti neenakosti in revščini v procesu okrevanja. Evropski steber socialnih pravic bi moral biti kot vodilni instrument socialne politike EU v središču strategije za okrevanje, da bi zagotovili sočasno gospodarsko in socialno okrevanje. EU bi morala posebno pozornost nameniti podpori ranljivih skupin z dejavnimi in vključujočimi politikami, ki bi jih spremljale bistvene in podporne socialne storitve. |
| --- | --- |

4.2

| 4.2.1 | Glede na skupno uspešnost instrumenta NextGenerationEU ter mehanizma za okrevanje in odpornost je treba oba oceniti kot učinkoviti orodji za odziv na krizo, ki jo je povzročila vojna in ki bo verjetno imela hude posledice za evropsko gospodarstvo. Orodji dopolnjujeta obstoječe strukturne mehanizme za spodbujanje gospodarske rasti in navzgor usmerjene konvergence, zaščito življenjskih pogojev ter zagotavljanje socialnega miru in stabilnosti v EU. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.3 | EU in nacionalne vlade bi morale sprejeti ukrepe za ublažitev posledic vojne v Ukrajini, da bi čim bolj omejile zvišanje cen ter stroškov energije za družine in podjetja ter hkrati podprle gospodarstvo in zaposlovanje s prilagajanjem sedanjih nujnih ukrepov. Komisija bi morala stalno spremljati učinke pandemije in vojne na podjetja EU vseh velikosti ter biti pripravljena sprejeti potrebne začasne podporne ukrepe, da bi podjetjem omogočila soočanje s krizama in jim pomagala ustvarjati ter ohranjati delovna mesta, obenem pa bi morala zagotoviti pravične konkurenčne pogoje. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESO izrecno podpira cilj, da se naložbe preusmerijo tako, da bodo prispevale k prehodu EU na trajnostno gospodarstvo. Pri tem je treba biti pozoren na zavajajoče lažno oglaševanje prijaznosti do okolja in trajnostnosti. Odbor pričakuje, da bo Komisija socialne partnerje in civilno družbo aktivno vključila v oblikovanje in izvajanje trajnostnega financiranja. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Države članice EU morajo imeti ustrezen fiskalni manevrski prostor za boj proti negativnim gospodarskim in družbenim posledicam vojne v Ukrajini, zato je revizija okvira ekonomskega upravljanja EU še toliko bolj potrebna. Vendar morajo države članice v času visoke rasti utrditi svoje javne finance, da se bodo lahko odzvale na recesije. V zvezi s tem EESO tudi ponovno svari pred prehitro deaktivacijo splošne odstopne klavzule. |
| --- | --- |

4.5

| 4.5.1 | EESO poziva tudi k spremenjenemu in ponovno uravnoteženemu okviru ekonomskega upravljanja, osredotočenemu na blaginjo, ki bo enakovredno obravnaval več ključnih političnih ciljev, kot so trajnostna in vključujoča rast, polna zaposlenost in dostojno delo, konkurenčno socialno tržno gospodarstvo in stabilne javne finance. Konkurenčno evropsko gospodarstvo, ki je hkrati socialno in okoljsko trajnostno, je temeljni pogoj za večjo blaginjo vseh Evropejcev. |
| --- | --- |

4.5.1

| 4.5.2 | Poleg tega bodo gospodarstva, kjer je v nacionalnih fiskalnih politikah priznana potreba po ustvarjanju rezerv iz dobička v obdobju rasti, hkrati pa se še vedno zagotavljajo naložbe, potrebne za prihodnjo blaginjo, odpornejša na negativne učinke upada gospodarske rasti. |
| --- | --- |

4.5.2

| 4.5.3 | Ustrezno izvajanje Pakta za stabilnost in rast – ta bo po zaključku aktualnega pregleda spremenjen – po možnosti s poenostavljenimi pravili in manjšo procikličnostjo ter ob upoštevanju razmer po pandemiji bo državam članicam bistveno pomagalo doseči vzdržnost javnih financ in okrepiti naložbeno zaupanje. Vsak prihodnji proračunski okvir mora (a) spodbujati vzdržne javne finance, ki bodo omogočale obsežnejše javne naložbe, (b) omogočati bolj proticiklično politiko ter (c) dopuščati večjo prožnost in razlikovanje med posameznimi državami, kar zadeva načine prilagajanja dolga, hkrati pa zagotavljati fiskalno vzdržnost. EESO v zvezi z revizijo proračunskega okvira predlaga zlasti uvedbo zlatega pravila za javne naložbe, ki ne bi ogrozilo srednjeročne fiskalne in finančne stabilnosti ter vrednosti eura, v kombinaciji z izdatkovnim pravilom. |
| --- | --- |

4.5.3

| 4.5.4 | V prihodnjem okviru ekonomskega upravljanja EU je treba ohraniti vidno vlogo tako nacionalnih parlamentov kot Evropskega parlamenta, da bi okrepili demokratično odgovornost Unije. EESO je seznanjen z zamislijo o vzpostavitvi sistema za primer brezposelnosti, ki je bil sprva vključen med politične prednostne naloge Evropske komisije. Komisija bi lahko glede na učinke krize zaradi COVID-19 in sedanje vojne v Ukrajini nadaljevala razprave z državami članicami in socialnimi partnerji o možnih dolgoročnih orodjih za odpravo sistemskih težav, na primer o sistemu pozavarovanja za primer brezposelnosti. |
| --- | --- |

4.5.4

| 4.6 | Instrument SURE (10) ima osrednjo vlogo pri blaženju posledic pandemije in se je izkazal za učinkovito orodje. EESO na podlagi tega poziva k oceni možnosti za nadaljnjo uporabo tega mehanizma. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Poglabljanje ekonomske in monetarne unije gre z roko v roki s krepitvijo ekonomskega upravljanja, tudi z dokončanjem unije bančnih in kapitalskih trgov ter krepitvijo vloge evropskega semestra pri izboljšanju rasti, kohezije, vključenosti, konkurenčnosti in konvergence. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | EESO meni, da bi lahko Evropska unija zaradi izzivov, povezanih z vojno, zlasti pa čedalje večjih izdatkov za obrambo in energijo, vzpostavila nove mehanizme lastnih virov. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Razdrobljenost kapitalskih trgov v državah članicah podjetjem onemogoča, da bi na enotnem kapitalskem trgu lažje dostopala do finančnih sredstev. Nadaljnji napredek pri dokončanju te unije je zato nujen. Poglabljanje unije kapitalskih trgov in bančne unije bi moralo biti osredotočeno na krepitev kanalov financiranja ter spodbujanje zasebnega sektorja, da prispeva k naložbenim prizadevanjem. Pri tem EESO poziva k vzpostavitvi ustreznega ravnovesja med delitvijo in zmanjševanjem tveganj ter zlasti pozdravlja prizadevanja za okrepitev spremljanja sistemskih tveganj, ki izhajajo iz podnebne krize. Poleg tega je treba upoštevati tudi socialna tveganja glede trajnostnosti, ki zaradi vse večjih razlik v porazdelitvi ogrožajo socialno kohezijo. Prav tako bi bilo treba pri regulaciji finančnih trgov dajati prednost učinkovitosti pred zapletenostjo in zagotavljati visoko raven varstva potrošnikov. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | V oblikovanje in izvajanje ukrepov za izboljšanje finančne pismenosti in učinkovitosti zaščitnih pravil ter zmanjšanje informacijskih asimetrij med ponudniki finančnih storitev in državljani bi morali biti vključeni vsi deležniki. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Evropski enotni trg mora doseči svoj polni potencial. Gospodarske koristi bi bilo mogoče pridobiti z boljšo in učinkovitejšo uporabo in izvrševanjem obstoječe zakonodaje ter njeno poglobitvijo. Nadaljnje odpravljanje ovir za prosti pretok blaga in storitev koristi vsem – strankam, delavcem in podjetjem. Pravilno delovanje enotnega trga je odvisno tudi od varnosti in kakovosti blaga in storitev. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | EESO izraža zaskrbljenost zaradi nelojalne davčne konkurence v EU, ki spodbuja izogibanje davkom. Odbor meni, da sta za učinkovito monetarno unijo potrebni usklajena fiskalna politika in skladnost med fiskalnimi pravili njenih članic. EESO je predlagal tudi vzpostavitev evropskega pakta za učinkovit boj proti davčnim goljufijam in utajam, izogibanju davkom in pranju denarja. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | Birokracija gospodarstvu in družbi povzroča nepotrebne stroške. Evropska unija prihodnosti se ne bi smela osredotočati na mikroupravljanje, temveč bi morala temeljiti na načelu boljšega pravnega urejanja. Vendar se zaradi tega ne bi smeli znižati visoki standardi na področju varstva potrošnikov, socialne zaščite, varstva dela in okolja, ki so neločljivo povezani s socialnim tržnim gospodarstvom. Na evropski ravni bi lahko okrepili sposobnost socialnih partnerjev za reševanje problemov, na primer iskanje ravnovesja med različnimi interesi. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | Podjetništvo je ključna spretnost za izboljšanje konkurenčnosti, inovacij in blaginje ter razvoja socialnega in zelenega gospodarstva, kar še toliko bolj velja v času okrevanja po pandemiji. S spodbujanjem podjetniškega izobraževanja, ki bi pripomoglo k razvoju podjetniških spretnosti, bi lahko zmanjšali brezposelnost, zlasti med mladimi. Za gospodarsko rast, inovacije, zaposlovanje in socialno vključenost so bistvene vse oblike in sektorji podjetništva (vključno s turizmom, industrijo, platformnim gospodarstvom, socialnim gospodarstvom in svobodnimi poklici). Pomembno je opredeliti in obravnavati težave, s katerimi se mala in srednja podjetja (zlasti zelo majhna podjetja, ki so pogosto družinska) srečujejo pri dostopu do enotnega trga, zlasti tiste, ki so povezane z zelenim in digitalnim prehodom. EESO poziva Komisijo, naj v svojem delovnem programu sprejme konkretne ukrepe za odpravo ovir pri dostopu do enotnega trga, ki so že bile opredeljene (11). |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | EESO podpira sprejetje kombinacije gospodarskih politik, pri katerih se učinkovito uporabljajo razpoložljiva domača sredstva, tako javna kot zasebna, vključno s finančnimi viri, ki so na voljo v okviru instrumenta NextGenerationEU ter mehanizma za okrevanje in odpornost. EESO je že dlje časa zaskrbljen zaradi ugotovljene nezadostne vključenosti organizacij civilne družbe. Organizirana civilna družba izraža željo po večjem številu uradnih postopkov, ki bi olajšali dejansko izmenjavo mnenj pri izvajanju in ocenjevanju nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost. Vzpostavitev učinkovitega mehanizma vključevanja civilne družbe bi morala temeljiti na načelu partnerstva. |
| --- | --- |

4.15

| 4.16 | EESO podpira zakonodajne predloge Komisije na področju obdavčitve podjetij in izraža pohvalo, ker so usklajeni z globalnimi razpravami, ki potekajo na ravni OECD/vključujočega okvira, da bi dosegli globalno soglasje. |
| --- | --- |

4.16

| 4.17 | Odbor podpira vsa prizadevanja, da se pri oblikovanju novega davčnega sistema zmanjšajo stroški izpolnjevanja obveznosti za evropska podjetja in davčne organe. Preprečiti je treba, da bi bila evropska podjetja v slabšem konkurenčnem položaju. Polno izvajanje stebra 2 globalnega davčnega dogovora bo zapleteno in dolgotrajno ter bo zahtevalo velika prizadevanja tako podjetij kot davčnih organov. Sočasno enotno sprejetje in izvajanje mednarodno dogovorjenih pravil v EU in drugih trgovinskih blokih je v velikem interesu EU in držav članic. |
| --- | --- |

4.17

| 4.18 | Socialno podjetništvo si zasluži posebno pozornost, saj bi lahko imelo pomembno vlogo pri premagovanju krize. Za krepitev tega sektorja bo ključno izvajanje akcijskega načrta za socialno gospodarstvo. Opredelitev posebnega ekosistema socialnega gospodarstva v novi industrijski strategiji mora voditi k izvajanju konkretnih ukrepov za zagotavljanje, da bo socialno gospodarstvo zeleno, digitalno in odporno. |
| --- | --- |

4.18

| 4.19 | V obdobju po pandemiji je treba še bolj spodbujati kakovostno učno mobilnost za vse in priznavati njene rezultate na področju izobraževanja, zato EESO podpira vzpostavitev pravega evropskega izobraževalnega prostora do leta 2025, da bi uresničili cilj o Evropi, ki se izobražuje. To je mogoče doseči s financiranjem, zlasti pa z medsektorskim sodelovanjem v izobraževanju. |
| --- | --- |

4.19

| 4.20 | Sodobna potrošniška politika mora zagotoviti, da imajo potrošniki pravice in zaščito, ki jih potrebujejo. Enotni trg potrošnikom in podjetjem EU olajšuje čezmejno kupovanje in prodajo blaga in storitev, tudi na spletu. Za to je treba vzpostaviti zaupanje v trg ter zagotoviti ciljno usmerjeno zakonodajo in njeno učinkovito izvrševanje. Potrošnikom morajo pri sprejemanju odgovornih odločitev pomagati tudi njim namenjene informacije in usposabljanja. |
| --- | --- |

4.20

| 4.21 | Izboljšati in razširiti je treba tudi dostop do prostovoljskega udejstvovanja. Raziskati bi bilo treba možnosti za prostovoljsko sodelovanje ljudi vseh starosti in iz vseh okolij ter jih uresničevati v inovativnih in prožnih okvirih, s čimer bi ustvarili nove priložnosti. EU bi morala leto 2025 razglasiti za evropsko leto prostovoljcev, saj bi tako ustrezno priznali prizadevanja in vpliv prostovoljcev med krizo zaradi COVID-19 in vojno v Ukrajini. S tem bi poudarili, kako pomembni so za zagotavljanje zdravja in dobrega počutja v Evropi, ter izpostavili njihovo vlogo pri okrevanju in prihodnosti Evrope. |
| --- | --- |

4.21

| 4.22 | Svobodni poklici so ključni socialni in gospodarski dejavnik v vseh državah članicah, saj zagotavljajo pomembne javne storitve na področjih, kot so zdravje, pravosodje, varnost, jezik in umetnost. Zato bi bilo treba pred sprejetjem evropske zakonodaje in po njeni uvedbi opraviti posebno oceno učinka posledic zakonodajnih predlogov na te poklice. Pri tem mora evropski zakonodajalec upoštevati zlasti negativne učinke birokratskih bremen na svobodne poklice. |
| --- | --- |

4.22

5.   Močnejša Evropa v svetu

| 5.1 | EESO poziva k odprtemu, pravičnemu, vključujočemu in predvidljivemu mednarodnemu trgovinskemu okolju, ki podpira demokracijo, pravno državo, mir in stabilnost, socialno in okoljsko vzdržnost ter odprt, pravičen in s pravili urejen svetovni trgovinski red. Evropa mora s spodbujanjem močne industrijske baze in odpornih mednarodnih dobavnih verig zaščititi svetovna trgovinska pravila, zagotoviti enake konkurenčne pogoje in najti ravnotežje med strateško avtonomijo in odprtostjo za mednarodno trgovino. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Toda dogodki na Kitajskem v zadnjih letih in sedanja ruska agresija jasno kažejo, da povečanje mednarodne trgovine ne prispeva vedno h krepitvi demokratičnih procesov. EU mora zato v okviru svoje trgovinske politike spodbujati svoje temeljne vrednote, kot so spoštovanje človekovih pravic, pravne države in svobode medijev. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | EESO meni, da je pomembno še naprej odpravljati kritično odvisnost EU od tretjih držav. To velja zlasti za energijo, surovine, hrano, zdravstvene proizvode, infrastrukturo in tehnologijo. Zadeva tudi industrijsko razsežnost varnostne, obrambne in vesoljske politike. EU bi morala preučiti zlasti pomanjkanje svojih industrijskih zmogljivosti in odvisnost od nezanesljivih partneric. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Hkrati pa je partnersko sodelovanje na različnih področjih, tudi trgovinskem, potrebno za okrepitev odprte strateške avtonomije in globalne vloge EU. EESO poziva k zaključku pogajanj o dvostranskih trgovinskih sporazumih in razvoju večstranskega sodelovanja v okviru Svetovne trgovinske organizacije. Aktualna priložnost za okrepitev položaja EU je tudi izboljšanje odnosov s partnericami v Latinski Ameriki prek posodobljenih sporazumov. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | EESO izpostavlja ključno vlogo civilne družbe v trgovini in poudarja, da je treba okrepiti sodelovanje s civilno družbo tako pri oblikovanju trgovinskih orodij in sporazumov (o prosti trgovini, gospodarskem partnerstvu in naložbah) kot pri njihovem spremljanju. S tem bi lažje dosegli cilje nove trgovinske strategije EU in poskrbeli, da bi sklenjeni trgovinski sporazumi prispevali h gospodarsko, socialno in okoljsko vzdržnemu razvoju obeh pogajalskih strani – EU in partnerskih držav. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Sodelovanje je potrebno tudi na področju prometa in energije ter na digitalnem področju, saj smo z njim že ustvarili nove priložnosti, na primer v okviru sodelovanja med EU in ZDA. Koridorje jedrnega omrežja bi bilo treba bolje povezati s preostalim svetom za namen prevoza blaga in potnikov. EESO poziva k vzpostavitvi foruma, da bi olajšali povezovanje vseevropskega prometnega omrežja s preostalim svetom, vključno s sosednjimi državami. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | EESO meni, da EU potrebuje proaktivnejši in učinkovitejši pristop k uresničevanju interesov evropskih industrij. To bi lahko dosegla z določitvijo enakih konkurenčnih pogojev in odpravo nepravičnih trgovinskih praks na podlagi obstoječih trgovinskih, zlasti protidampinških, in protisubvencijskih zakonov. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | Odbor meni, da je okrepitev mednarodne vloge eura pomembno orodje za izboljšanje položaja EU v svetu, in poziva k temu, da bi več pozornosti usmerili v razloge za zmanjšanje njegove mednarodne vloge ter dokončali ekonomsko in monetarno unijo. |
| --- | --- |

5.8

| 5.9 | EESO poziva Komisijo, naj si bolj prizadeva, da bi v Svetovni trgovinski organizaciji uveljavili pristop EU k trgovini in trajnostnemu razvoju v povezavi z zavezami na področju dela in okolja. To bi moralo vključevati tudi nadaljnji razmislek o strukturiranem vključevanju vseh delov civilne družbe v procese STO, saj resnične trajnostnosti ni mogoče doseči brez sodelovanja civilne družbe. |
| --- | --- |

5.9

| 5.10 | Mehanizem Evropske unije na področju civilne zaščite ni več dovolj zmogljiv niti dovolj široko zastavljen za odzivanje na nesreče znotraj in zunaj Evropske unije, povezane s podnebnimi spremembami in hkratnim pojavom več tveganj. Poleg že uveljavljene uporabe na področju naravnih nesreč se mehanizem uporablja tudi za obvladovanje tveganj, kot so pandemije, velika industrijska tveganja, obsežna onesnaženja morij, posledice kibernetskih napadov na električna in vodovodna omrežja ter vso bistveno infrastrukturo, ali upravljanje humanitarnih kriz, povezanih s priseljevanjem. |
| --- | --- |

5.10

| 5.11 | Več pozornosti bi bilo treba nameniti povezavi med kratkoročno civilno zaščito in dolgoročnim upravljanjem potreb po humanitarni pomoči ter to dvoje bolje uskladiti. EESO zato meni, da bi bilo treba razmisliti o ustanovitvi evropske agencije za civilno zaščito in humanitarno pomoč, ki bi bila praktičen mehanizem za močnejše ukrepe zunanje politike. |
| --- | --- |

5.11

| 5.12 | EESO ugotavlja, da v številnih partnerskih državah še vedno ni vključujočega in participativnega dialoga ter oblikovanja politik, prav tako se prostor za državljanski in socialni dialog kljub podpori Komisije vse bolj krči. Komisiji predlaga, naj v sodelovanju z EESO začne pilotni projekt z naslovom Civic space scoreboard (Preglednica kazalnikov državljanskega prostora), v okviru katerega bi nekatere partnerske države vsako leto izmerile stanje na področju državljanskega in socialnega dialoga, začenši z državami Zahodnega Balkana ali evro-sredozemskimi državami. |
| --- | --- |

5.12

6.   Spodbujanje evropskega načina življenja

| 6.1 | Zdravstvene sisteme je treba okrepiti v skoraj vseh evropskih državah, pri tem pa se osredotočiti na preprečevanje bolezni ter vsem zagotoviti dostop do kakovostnih javnih zdravstvenih ustanov, osnovnih zdravstvenih storitev, vključno s cepljenjem, in dolgotrajne oskrbe. Potreben je nujen strateški odziv na težave z duševnim zdravjem. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | EESO opozarja, da je treba podpreti trden in usklajen evropski zdravstveni ekosistem, da bi prispevali k strateški industrijski neodvisnosti in tehnološki suverenosti EU ter boljši kakovosti življenja državljanov EU. Izvesti bi bilo treba kartiranje in analizo od spodaj navzgor, da bi ocenili natančno naravo ugotovljenih odvisnosti ter odpravili ranljivosti in pomanjkanje strateških materialov. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Migracije so zaradi svojega vpliva na demografijo, gospodarstvo in politike EU (zaposlovanje, socialna vprašanja, trg dela, politike vključevanja, nadzor meja ter boj proti rasizmu, ksenofobiji, populizmu in diskriminaciji) še vedno prednostno vprašanje. Končni različici pakta o migracijah in azilu EU ter skupnega evropskega azilnega sistema bosta morali temeljiti na ustreznem ravnotežju med solidarnostjo in odgovornostjo ter obveznostih EU in držav članic na podlagi mednarodnega prava. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Begunska kriza zaradi vojne v Ukrajini je pokazala, kako pomembno je to področje in kako se mora nanjo odzvati EU: poleg zagotavljanja takojšnje zaščite beguncem in uvedbe začasnih dovoljenj za bivanje in delo je treba sprejeti nujne ukrepe za vključevanje beguncev v družbo in na trg dela v državah članicah, javnim oblastem in organizacijam civilne družbe, ki delujejo na terenu, pa je treba zagotoviti ustrezno financiranje. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | Leto 2022 je evropsko leto mladih, katerega cilj je priznati, da so se morali mladi med pandemijo COVID-19 marsičemu odpovedati – in se še odpovedujejo – ter se soočiti z izzivi, ki tudi še trajajo. Poleg tega se jim želi z letom mladih zagotoviti priložnosti za sodelovanje na vseh ravneh, pri čemer je posebna pozornost namenjena okoljskim vprašanjem, vključevanju, digitalnemu področju in upoštevanju vidika mladih v vseh politikah EU. Ključno je poskrbeti, da bo to leto ustvarjena oprijemljiva zapuščina in da bodo mladi dejansko vsako leto v središču pobud na ravni EU. Komisija bi si morala zato še naprej prizadevati za nadaljnje ukrepanje na tem področju v letu 2023 in pozneje. |
| --- | --- |

6.5

7.   Nova spodbuda za evropsko demokracijo

| 7.1 | Potrebni so ukrepi za izboljšanje civilnega dialoga z deležniki in družbenimi skupinami ter med njimi, da bi jim omogočili, da se poistovetijo s politikami, ki nanje neposredno vplivajo, in pri njih resnično sodelujejo, saj bi s tem spodbujali vlogo državljanov pri oblikovanju prihodnosti Evrope. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Na evropski ravni že obstaja nekaj kanalov, ki imajo pomembno vlogo pri spodbujanju državljanske udeležbe, na primer evropska državljanska pobuda. Vendar ti kanali ne zadostujejo za tehtno vključevanje državljanov EU, zato je treba zagotoviti, da bodo orodja za sodelovanje (tudi e-sodelovanje) bolj vključujoča, uporabljana na strukturiran način, dostopna vsem, zlasti pa učinkovitejša. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | V skladu s to zamislijo bi bilo treba okrepiti institucionalno vlogo EESO ter ga opolnomočiti, saj je uveljavljen predstavnik organizirane civilne družbe pri svetovanju o oblikovanju politik EU, pa tudi spodbujevalec in garant dejavnosti participativne demokracije, kot so strukturirani dialog z organizacijami civilne družbe in državljanski forumi. Živahna civilna družba je ključna za demokratično življenje Evropske unije. |
| --- | --- |

7.3

| 7.4 | Priporočamo, da oblikovalci politik EU oblikujejo skladne (notranje in zunanje) civilnodružbene strategije Evropske unije, vključno s politikami, ki temeljijo na boljšem priznavanju sektorja in civilnega dialoga, tudi prek namenskega stebra v akcijskem načrtu za evropsko demokracijo, letne ocene pravne države in strategije za evropsko civilno družbo, na podpornih pravnih okvirih in vzpostavitvi enakih konkurenčnih pogojev na evropski ravni, na dostopu do javnih sredstev ter na mehanizmih spremljanja in zaščite na ravni EU. |
| --- | --- |

7.4

| 7.5 | Bistveno se je osredotočiti na nadaljnje ukrepanje v zvezi s predlogi Konference o prihodnosti Evrope, da bi uresničili zahteve državljanov. EESO od vseh evropskih institucij v skladu z njihovo vlogo in pristojnostmi pričakuje konstruktiven in ambiciozen pristop v vseh fazah nadaljnjega ukrepanja, tudi v obliki zakonodajnih predlogov. EESO je pri tem pripravljen opraviti svojo vlogo in poskrbeti za ustrezne nadaljnje ukrepe v zvezi z rezultati Konference. Če bo organizirana konvencija, mora imeti EESO pomembno vlogo. |
| --- | --- |

7.5

| 7.6 | EESO je prepričan, da bi morala EU za ponovno vzpostavitev zaupanja v širitev in krepitev načinov, kako se povezuje s svojimi naravnimi zaveznicami v regiji, jasno vključiti Zahodni Balkan v dejavnosti, s katerimi naj bi se uresničevali rezultati Konference. |
| --- | --- |

7.6

| 7.7 | Zaradi vojne v Ukrajini sta se skupno ukrepanje na evropski ravni in povezovanje v ključnih sektorjih, kot sta obramba in zunanja politika, okrepila bolj, kot si je bilo mogoče predstavljati še pred nekaj meseci. EESO pozdravlja zavezo v versajski izjavi, da se poveča uporaba evropskega mirovnega instrumenta, in poudarja, da bi morala EU preiti na močnejše politično povezovanje, s čimer bi lahko podprli skupno zunanjo politiko. Poziva države članice, naj nemudoma začnejo vzpostavljati resnično skupen in učinkovit obrambni sistem, ki bi znatno izboljšal sposobnost Evrope, da se brani. (12) V sprejemanje odločitev na ravni EU v zvezi s tem bi moral biti kot neposredni predstavnik ljudi vključen Evropski parlament, kakor je določeno v Pogodbah. |
| --- | --- |

7.7

| 7.8 | V oblikovanje kontingenčnih načrtov za spoprijemanje z gospodarskimi posledicami vojne morajo biti vključeni Evropski parlament, pa tudi EESO, socialni partnerji in organizacije civilne družbe. To zlasti velja za določanje različnih elementov strategije RepowerEU. |
| --- | --- |

7.8

| 7.9 | EESO poudarja, da se je treba soočiti z izzivi, povezanimi z dejavnim vključevanjem mladih v družbo, politiko in postopke odločanja, saj so otroci in mladi generacija, ki bo morala odplačati ogromen javni dolg, ki ga zdaj ustvarjajo države pri spoprijemanju s posledicami pandemije, ter živeti s posledicami sedanjih ukrepov za boj proti podnebnim spremembam in odzivanje na nove varnostne razmere v Evropi. Potreben je tudi usklajen evropski pristop, da se prekine krog medgeneracijske prikrajšanosti, ki bo temeljil na močnih političnih in pravnih okvirih. Pozorno je treba spremljati uresničevanje ambicioznega cilja za odpravo revščine pri čim večjem številu otrok in mladih. |
| --- | --- |

7.9

| 7.10 | EESO poudarja, da bi bilo treba enakopravnost spolov in vključevanje vidika spola obravnavati na vseh ravneh priprave zakonodaje EU ter njenega izvajanja, zlasti zato, ker se je zaradi pandemije in z njo povezanega upada gospodarske rasti neenakost spolov povečala. |
| --- | --- |

7.10

| 7.11 | Odzivi na izredne razmere ne smejo biti v nasprotju s pravno državo ali ogrožati demokracije, delitve oblasti in temeljnih pravic evropskih državljanov. Izvajati je treba nove instrumente EU za zaščito in spodbujanje temeljnih pravic in pravne države, na primer cikel pregleda pravne države in mehanizem, v okviru katerega je financiranje EU pogojeno s spoštovanjem temeljnih pravic in pravne države. To je treba upoštevati zlasti pri sprejemanju občutljivih začasnih odločitev, kot sta prepoved nekaterih medijev in omejevanje prostega gibanja ljudi, ali pri drugih odločitvah, ki se sprejmejo med pandemijo in vojno. |
| --- | --- |

7.11

| 7.12 | EESO je že predlagal sprejetje evropske listine o pravicah in odgovornostih na podeželju in v mestih, poziva pa tudi k vzpostavitvi modela upravljanja za pakt za podeželje, v katerem bodo lokalne oblasti in lokalna podjetja, tako zasebna kot neprofitna, sodelovala z lokalnimi demokratičnimi strukturami in strukturami socialnih partnerjev, da se bo slišal lokalni glas in da se bo lahko dolgoročna vizija uspešno izvajala. |
| --- | --- |

7.12

| 7.13 | EESO v zvezi z evropskim zelenim dogovorom poziva k vzpostavitvi močnih struktur upravljanja, da bi vse deležnike vključili v oblikovanje ukrepov evropskega zelenega dogovora, ki med drugim vključujejo:






  — | vzpostavitev platforme deležnikov za evropski podnebni pakt, ki bi jo sestavljali podnebni akterji na vseh ravneh, |
| --- | --- | --- |

7.13

—

vzpostavitev platforme deležnikov za evropski podnebni pakt, ki bi jo sestavljali podnebni akterji na vseh ravneh,

| — | ustanovitev foruma EU za podnebno financiranje, da bi olajšali dostop do finančnih sredstev in odpravili ovire na tem področju, |
| --- | --- |

—

ustanovitev foruma EU za podnebno financiranje, da bi olajšali dostop do finančnih sredstev in odpravili ovire na tem področju,

| — | zagotavljanje ustreznega vključevanja obstoječih evropskih struktur socialnega dialoga, |
| --- | --- |

—

zagotavljanje ustreznega vključevanja obstoječih evropskih struktur socialnega dialoga,

| — | spodbujanje držav članic k vključevanju regionalnih oblasti, socialnih partnerjev in organizacij civilne družbe v pripravo nacionalnih in regionalnih načrtov za pravični prehod, |
| --- | --- |

—

spodbujanje držav članic k vključevanju regionalnih oblasti, socialnih partnerjev in organizacij civilne družbe v pripravo nacionalnih in regionalnih načrtov za pravični prehod,

| — | bolj strukturirano vključevanje mladih v postopke odločanja na področju trajnostnosti in vključitev delegata mladih v uradno delegacijo EU na sejah konference pogodbenic, |
| --- | --- |

—

bolj strukturirano vključevanje mladih v postopke odločanja na področju trajnostnosti in vključitev delegata mladih v uradno delegacijo EU na sejah konference pogodbenic,

| — | strukturirano povezovanje svežnja „Pripravljeni na 55“ s cilji OZN za trajnostni razvoj, |
| --- | --- |

—

strukturirano povezovanje svežnja „Pripravljeni na 55“ s cilji OZN za trajnostni razvoj,

| — | nadaljnje delo na podlagi uspešnih skupnih prizadevanj Evropske komisije in EESO v zvezi z evropsko platformo deležnikov za krožno gospodarstvo. |
| --- | --- |

—

nadaljnje delo na podlagi uspešnih skupnih prizadevanj Evropske komisije in EESO v zvezi z evropsko platformo deležnikov za krožno gospodarstvo.

| 7.14 | Institucije EU bi morale tudi priznati, da ima civilna družba osrednjo vlogo pri širjenju kulture temeljnih pravic in pravne države, ter spodbujati njeno sodelovanje pri ustreznem ozaveščanju o vrednotah in načelih EU. Vlogo civilne družbe v pregledu pravne države bi bilo zato treba okrepiti, tudi s pomočjo foruma deležnikov. |
| --- | --- |

7.14

| 7.15 | EESO poleg tega meni, da je nujno zajamčiti sodelovanje predstavnikov civilne družbe, vključno s socialnimi partnerji, potrošniškimi organizacijami in drugimi zainteresiranimi deležniki, pri oblikovanju, izvajanju in spremljanju programa Pot v digitalno desetletje in z njim povezanih nacionalnih časovnih načrtov. |
| --- | --- |

7.15

| 7.16 | EESO poziva Komisijo in vse njene službe, naj se še naprej prednostno osredotočajo na boljše pravno urejanje, Komisijo in zakonodajalca EU pa, naj stalno poglabljajo in razvijajo vse vidike sistema EU za boljše pravno urejanje ter pri delu sistematično uporabljajo orodja in smernice za boljše pravno urejanje. |
| --- | --- |

7.16

| 7.17 | EESO poudarja, da bi morala Komisija vsak zakonodajni predlog samodejno utemeljiti s celovito oceno učinka. Komisija bi morala opraviti ustrezne ocene učinka tudi za vse prihodnje strategije, da bi učinke opredelila v začetni fazi in bolje predvidela skupne učinke posameznih pobud. |
| --- | --- |

7.17

| 7.18 | EESO poudarja, da morajo instrumenti za boljše pravno urejanje ostati politično nevtralni in jasno ločeni od političnega odločanja, ki mora ostati v pristojnosti ustreznih legitimnih političnih organov.
  Poskrbeti je treba, da bodo v postopkih posvetovanja z javnostjo o predlogih Evropske komisije sodelovali različni deležniki in da bodo njihovi prispevki uravnoteženi. Za to bo treba pregledati metodologijo, da bi bolje dosegli organizacije civilne družbe na evropski in nacionalni ravni. EESO poudarja, da mora v vseh fazah oblikovanja politik, tudi v fazah izvajanja in ocenjevanja, spletne postopke spremljati strukturiran dialog z organizacijami civilne družbe. |
| --- | --- |

7.18

Poskrbeti je treba, da bodo v postopkih posvetovanja z javnostjo o predlogih Evropske komisije sodelovali različni deležniki in da bodo njihovi prispevki uravnoteženi. Za to bo treba pregledati metodologijo, da bi bolje dosegli organizacije civilne družbe na evropski in nacionalni ravni. EESO poudarja, da mora v vseh fazah oblikovanja politik, tudi v fazah izvajanja in ocenjevanja, spletne postopke spremljati strukturiran dialog z organizacijami civilne družbe.

| 7.19 | EESO poziva Komisijo, zlasti pa Skupno raziskovalno središče, naj Odbor v celoti vključita v svoj cikel predvidevanja in ga podpreta pri pregledu obstoječih dejavnosti predvidevanja, ki jih opravljajo organizacije civilne družbe, sindikati in poslovna združenja. |
| --- | --- |

7.19

| 7.20 | Odbor poziva tudi k stalnim prizadevanjem za okrepitev sodelovanja pri naknadnem ocenjevanju različnih pobud. |
| --- | --- |

7.20

| 7.21 | Pandemija in vojna v Ukrajini sta pokazali, da so nadaljnji ukrepi za zaščito svobodnih in pluralnih medijev ter kakovostnega neodvisnega novinarstva nujno potrebni tako na evropski kot nacionalni ravni. |
| --- | --- |

7.21

V Bruslju, 14. julija 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  UL C 290, 29.7.2022, str. 35.

1

(2)  Resolucija EESO z naslovom Vojna v Ukrajini ter njene gospodarske, socialne in okoljske posledice (UL C 290, 29.7.2022, str. 1).

2

(3)  Resolucija EESO z naslovom Vojna v Ukrajini ter njene gospodarske, socialne in okoljske posledice (UL C 290, 29.7.2022, str. 1).

3

(4)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sl/ip_22_1511

4

(5)  https://ec.europa.eu/info/publications/key-documents-repowereu_sl

5

(6)  Mnenje EESO REPowerEU: skupni evropski ukrepi za cenovno dostopnejšo, zanesljivejšo in bolj trajnostno energijo (UL C 323, 26.8.2022, str. 123).

6

(7)  Medsebojna povezanost je že eden od ciljev EU (najmanj 15 % do leta 2030, vendar nekatere države močno zaostajajo): https://energy.ec.europa.eu/topics/infrastructure/electricity-interconnection-targets_sl.

7

(8)  Dokument Komisije o energetskih otokih: https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sl/MEMO_18_4622.

8

(9)  Končna ocena zasnove veleprodajnega trga EU z električno energijo, ki jo je objavila Agencija Evropske unije za sodelovanje energetskih regulatorjev.

9

(10)  Evropski instrument za začasno podporo za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah.

10

(11)  Glej na primer delovni dokument služb Komisije z naslovom Business Journey on the Single Market: Practical Obstacles and Barriers (Podjetniška pot na enotnem trgu: praktične prepreke in ovire), SWD(2020) 54 final, Bruselj, 10.3.2020.

11

Business Journey on the Single Market: Practical Obstacles and Barriers

(12)  UL C 290, 29.7.2022, str. 1.

12

---

MNENJA

Evropski ekonomsko-socialni odbor

571. plenarno zasedanje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (v celoti s fizično udeležbo), 13. 7. 2022–14. 7. 2022

| 22.11.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 443/15 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 443/15

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Obdavčitev čezmejnih delavcev na daljavo in njihovih delodajalcev

(mnenje na lastno pobudo)

(2022/C 443/02)

| Poročevalec: | Krister ANDERSSON |
| --- | --- |

Poročevalec:

Krister ANDERSSON

| Sklep plenarne skupščine | 20. 1. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 52(2) Poslovnika |
| | mnenje na lastno pobudo |
| Pristojnost | strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo |
| Datum sprejetja na seji strokovne skupine | 1. 7. 2022 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 13. 7. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 571 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 195/0/2 |

Sklep plenarne skupščine

20. 1. 2022

Pravna podlaga

člen 52(2) Poslovnika

mnenje na lastno pobudo

Pristojnost

strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo

Datum sprejetja na seji strokovne skupine

1. 7. 2022

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

13. 7. 2022

Plenarno zasedanje št.

571

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

195/0/2

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) se zaveda posebnih izzivov, ki jih porast čezmejnega dela na daljavo pomeni za današnje mednarodne sisteme obdavčitve. To se nanaša zlasti na obdavčitev plač in dobička podjetij. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO se strinja z Evropsko komisijo, da bi se zaposlenim, ki opravljajo čezmejno delo na daljavo, lahko zgodilo, da bi bil njihov dohodek dvojno obdavčen, kar bi povzročilo dolgotrajne in drage spore med njimi in davčnimi organi držav članic. Odvisno od davčne obravnave tujega dohodka v posamezni državi članici bi se lahko zgodilo tudi, da bi morali zaposleni predložiti dve ločeni davčni napovedi, morda celo ob različnem času, saj so roki za njeno vložitev v državah članicah različni. Regulativna bremena so ovira za učinkovito delovanje enotnega trga. Pri sklepanju dvostranskih davčnih sporazumov bi morale države članice tem bremenom nameniti ustrezno pozornost. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Kar zadeva obdavčitev dobička podjetij, obstaja tveganje, da bi čezmejni delavec na daljavo nenamerno vzpostavil stalno poslovno enoto podjetja v državi, v kateri to nima sedeža. Če bi se stalna poslovna enota vzpostavila v drugi državi, bi moralo podjetje svoje dohodke ustrezno razdeliti med obe lokaciji, zaradi česar bi zanj veljale druge obveznosti glede napovedi za odmero davka in obveznosti za davek. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO pozdravlja začasne davčne ukrepe, ki so jih države članice sprejele na vrhuncu pandemije, in smernice, ki jih je med pandemijo objavila Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD). Države članice so s temi ukrepi čezmejnim delavcem in delodajalcem omogočile opravljanje poslovnih dejavnosti in preprečile, da bi bili dvojno obdavčeni, s čimer so zagotovile, da so lahko podjetja v tem pomembnem obdobju še naprej podpirala gospodarstvo in delavce EU. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO poudarja, da je pomembno nadalje posodobiti sisteme obdavčitve, da bi se prilagodili potrebam sedanjega delovnega okolja. S sporazumom o vključujočem okviru OECD/G20 o davčnem svežnju, ki ga sestavljata dva stebra, je bil nedavno prenovljen mednarodni okvir obdavčevanja dohodkov pravnih oseb. Če se bo število zaposlenih, ki delajo na daljavo, še naprej povečevalo, bo morda treba pregledati tudi mednarodna davčna pravila za posameznike. Pomembno je zlasti to, da bo izpolnjevanje teh pravil enostavno. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO meni, da je treba z davčnimi pravili na področju čezmejnega dela na daljavo preprečiti tako dvojno obdavčitev kot nenamerno neobdavčitev delavcev in delodajalcev. Pri zagotavljanju, da bodo delo na daljavo lahko omogočala podjetja vseh velikosti, je pomembno odpraviti ali vsaj čim bolj zmanjšati vse upravne obveznosti v zvezi z obdavčitvijo čezmejnih delavcev na daljavo. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO priznava pravico držav, da se odločijo, katere davke bodo pobirale na svojem ozemlju in kakšna bo davčna stopnja, a meni, da bi se bilo o načelih obdavčitve čezmejnega dela na daljavo najbolje dogovoriti na svetovni ravni. Vendar bi bilo zaradi mobilnosti znotraj EU, ki jo omogoča svoboda gibanja na enotnem trgu, to vprašanje smiselno najprej obravnavati na ravni EU, dokler se ne opredeli globalna rešitev. Čeprav so mogoči različni pristopi, je v EU pomembno doseči visoko stopnjo usklajenosti. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO poudarja, da bi moralo biti izpolnjevanje pravil enostavno tako za zaposlene kot delodajalce. Države članice bi se lahko na primer dogovorile, da bodo zaposlenega obdavčile zgolj, če bo v državi delal več kot 96 dni v koledarskem letu. EESO ugotavlja, da je bil pri vključujočem okviru OECD/G20 na področju davkov kot orodje za spodbujanje pravočasnega izvajanja novih davčnih pravil uporabljen večstranski instrument. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESO poziva Evropsko komisijo, naj preuči, ali bi bilo mogoče uvesti sistem „vse na enem mestu“, podoben tistemu za DDV. Delodajalec bi moral v skladu z njim poročati, koliko delovnih dni so čezmejni delavci na daljavo opravili v državi rezidentstva in koliko v državi delodajalca. Davčni organi bi lahko na podlagi tega podatka opredelili, v kateri državi se obdavčijo dohodki oziroma kolikšen delež dohodkov se obdavči v vsaki državi. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Sistem „vse na enem mestu“ za čezmejne delavce na daljavo bi pomenil prvi korak k vzpostavitvi infrastrukture, s katero bi delavcem in delodajalcem omogočili zmanjšanje števila davčnih sporov med državami članicami in hkrati zagotovili pravilno obdavčevanje, ne da bi moral posameznik davčno napoved predložiti v več državah. |
| --- | --- |

1.10

2.   Ozadje

| 2.1 | Pandemija COVID-19 je spremenila življenje delavcev in delovanje podjetij kot še nikoli doslej. Eden najopaznejših trendov med pandemijo COVID-19 je porast dela na daljavo (1), saj so bila za preprečevanje prenosa virusa COVID-19 omejena potovanja, vlade pa so omejile tudi prisotnost zaposlenih v pisarnah. Podjetja in zaposleni so si močno prizadevali, da bi digitalizirali svoje vsakodnevne dejavnosti (npr. spletna orodja za sestanke) in tako zaposlenim olajšali delo od doma. To je podjetjem omogočilo, da so lahko strankam še naprej zagotavljala (potrebno) blago in storitve ter s tem podpirala gospodarstvo, delovna mesta, trgovino in gospodarsko rast EU. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Pri delu na daljavo se skrajša čas, potreben za pot v službo, zato je povezano z večjo fleksibilnostjo, ki lahko zmanjša stres zaposlenih in izboljša usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja (2). Poleg tega lahko porast dela na daljavo prispeva k uresničitvi cilja EU o podnebni nevtralnosti. Glede na to, da promet povzroča velik del emisij v EU, bi lahko več dela na daljavo pripomoglo k zmanjšanju emisij CO2 in prometnih zastojev (3). S prehodom na delo na daljavo bi se verjetno zmanjšale tudi potrebe po pisarniških prostorih, zaradi česar bi se znižali stroški emisij, povezani s poslovnimi stavbami (npr. za ogrevanje in hlajenje). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Zdaj, ko se v EU bližamo obdobju po pandemiji COVID-19 in je precepljenost visoka, se pričakuje, da se bodo nekateri zaposleni vrnili v svoje pisarne, vendar se naraščajoči trend dela na daljavo zelo verjetno ne bo povsem obrnil. V raziskavi, ki jo je marca 2021 izvedel Eurofound, je 46 % zaposlenih iz EU navedlo, da želijo po pandemiji še naprej delati na daljavo, bodisi „vsak dan“ bodisi „večkrat na teden“ (4), zato se pričakuje, da bo delo na daljavo postalo del naše delovne kulture. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Porast čezmejnega dela na daljavo predstavlja izziv za današnje davčne sisteme. Čeprav čezmejno delo ni nov pojav, se s tem, ko imajo zaposleni možnost dela na daljavo od doma v drugi državi, porajajo vprašanja v zvezi z mednarodnimi davčnimi pravili, zlasti če zaposleni precejšni del delovnih dni opravijo v državi rezidentstva ali v tretji državi, ne pa v običajnem kraju opravljanja dejavnosti. To se nanaša zlasti na obdavčitev plač in dobička podjetij. Tovrstni primeri se lahko pojavijo zlasti v nekaterih „žariščnih regijah“, ki so geografsko blizu drugim državam članicam, vendar se bo število teh primerov zaradi porasta in razvoja telekonferenčnih orodij verjetno na splošno povečalo. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Kar zadeva obdavčitev plač, se lahko zgodi, da bodo delavci, ki prebivajo v eni državi članici (rezidenčna jurisdikcija), a delajo v podjetju v drugi državi članici (izvorna jurisdikcija), dvojno obdavčeni, saj njihove dohodke obdavčita obe jurisdikciji. Da bi se temu izognile, so države sklenile dvostranske sporazume o izogibanju dvojnega obdavčevanja, pri čemer so pogosto sledile vzorčni konvenciji o davku na dohodek in kapital Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (vzorčna davčna konvencija OECD). Ta določa splošno načelo, v skladu s katerim se dohodki iz zaposlitve obdavčijo le v rezidenčni jurisdikciji. Vendar lahko v primeru, da zaposleni delo opravlja v drugi državi (tj. državi vira), ta država obdavči dohodke, ki jih je mogoče pripisati dnem, ko je zaposleni delal v tej državi, pod pogojem, da je v njej bival vsaj 183 dni v letu, ali pa prejemek plača delodajalec v državi vira oziroma stalna poslovna enota delodajalca v državi vira. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Če zaposleni biva v državi, ki ni država, kjer običajno opravlja delo, si rezidenčna jurisdikcija in izvorna jurisdikcija v skladu z vzorčno davčno konvencijo OECD že od samega začetka sorazmerno delita pravico do obdavčitve prihodka. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Da bi se izognile takojšnji porazdelitvi dohodkov od čezmejnega dela in ker je vzorčna konvencija OECD zgolj predloga, ki je državam članicam ni treba upoštevati, so nekatere države članice vzpostavile drugačna pravila, kot so strukture de minimis. V tem primeru se dohodki zaposlenega obdavčijo zgolj v državi rezidentstva, pod pogojem, da zaposleni iz države, v kateri običajno opravlja dejavnost, ni odsoten več kot določeno število dni (5). |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Zaradi ukrepov, sprejetih v času pandemije, kot so uvedba strogih zahtev glede karantene in omejitve čezmejnih potovanj, so bili številni delavci, zlasti obmejni, prisiljeni delati na daljavo v svoji državi rezidentstva, namesto v državi, kjer delo opravljajo sicer. Številne države članice so zaradi pandemije COVID-19 sprejele začasne ukrepe, da bi preprečile, da bi izvorne jurisdikcije v celoti izgubile pravico do obdavčitve. Države članice so sprejele memorandume o soglasju, v skladu s katerimi so delovni dnevi, opravljeni v domači pisarni, šteli za dejavnost v državi članici, kjer se dejavnost opravlja običajno. To je veljalo le za delavce, na katere so vplivale izredne razmere zaradi pandemije COVID-19, ne pa tudi za čezmejne delavce, ki so na daljavo delali že pred pandemijo. Ti začasni ukrepi po 30. juniju 2022 domnevno ne bodo več veljali, države pa bodo ponovno začele uporabljati splošno vzorčno davčno konvencijo OECD ali strukture de minimis. Poleg tega je OECD objavil smernice za obdavčitev dohodkov t. i. obtičalih delavcev (delavci, ki so zaradi omejitev potovanj, pravil glede karantene itd., povezanih s COVID-19, dlje časa obtičali v izvorni jurisdikciji) (6). |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Po navedbah Evropske komisije (7) bi se zaposlenim, ki opravljajo čezmejno delo na daljavo, lahko zgodilo, da bi bil njihov dohodek dvojno obdavčen, kar bi povzročilo (dolgotrajne, drage) spore med njimi in davčnimi organi držav članic. Odvisno od davčne obravnave tujega dohodka v posamezni državi članici bi se lahko zgodilo tudi, da bi morali zaposleni predložiti dve ločeni davčni napovedi, morda celo ob različnem času, saj so roki za njeno vložitev v državah članicah različni. Poleg tega bi lahko nastali zapleti, ko bi si morali dve državi članici natančno razdeliti nekatere davčne odhodke, potrebne za ustvarjanje prihodka. Čezmejni delavci na daljavo bi lahko bili prikrajšani tudi pri davčnih olajšavah ali davčnih dobropisih. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Davčni zavezanci nerezidenti z dohodki iz dveh ali več držav članic, kot so mobilni delavci, sezonski delavci, športniki, umetniki in upokojenci, na splošno niso upravičeni do upoštevanja osebnih in družinskih okoliščin na enak način kot davčni zavezanci rezidenti. Države članice morajo v skladu s sodbo v zadevi Schumacker (8) nerezidentom odobriti takšne davčne ugodnosti, če davčni zavezanci v teh državah članicah zaslužijo ves ali skoraj ves svoj dohodek. Nekatere države članice take ugodnosti odobrijo, če davčni zavezanec v njih zasluži vsaj 90 % skupnega dohodka. To lahko ovira prosto gibanje, saj dohodek, ki presega 10-odstotni delež skupnega dohodka in je zaslužen v drugih državah članicah, pomeni vsaj delno izgubo davčne ugodnosti, saj prag za njeno pridobitev v celoti ni več dosežen. Države članice bi morale dovoliti upoštevanje osebnih in družinskih okoliščin, če nerezidenti zaslužijo 75 % dohodka davčnega zavezanca v državi vira. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Regulativna bremena so ovira za učinkovito delovanje enotnega trga. Pri sklepanju dvostranskih davčnih sporazumov bi morale države članice tem bremenom nameniti ustrezno pozornost. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Kar zadeva obdavčitev dobička podjetij, obstaja tveganje, da bi čezmejni delavec na daljavo nenamerno ustvaril stalno poslovno enoto podjetja v državi, v kateri to nima sedeža. Če bi se stalna poslovna enota vzpostavila v drugi državi, bi moralo podjetje svoje dohodke ustrezno razdeliti med obe lokaciji, zaradi česar bi zanj veljale druge obveznosti glede napovedi za odmero davka in obveznosti za davek. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | Številna podjetja, zlasti mala in srednja podjetja (MSP) brez mednarodne strukture, se morda ne zavedajo, da imajo lahko zaradi zaposlenih, ki delo opravljajo iz druge države, funkcije in vsebino, zaradi katerih so dolžna razporejati dobiček in zagotavljati skladnost s pravili na področju transfernih cen, pa tudi z zahtevami glede poročanja. MSP nimajo vedno davčne službe ali dostopa do svetovalcev, stroški izpolnjevanja obveznosti pa so zanje že zdaj zelo visoki. Po podatkih raziskave, ki jo je opravila Evropska komisija, podjetja v EU in Združenem kraljestvu zgolj za izpolnjevanje obveznosti, povezanih z davkom od dohodkov pravnih oseb, davkom na dodano vrednost, davki in prispevki v zvezi s plačami, davki na nepremičnine in lokalnimi davki skupno porabijo približno 204 milijarde EUR letno. V povprečnem podjetju letni strošek izpolnjevanja davčnih obveznosti znaša 1,9 % njegovega prometa (9). Če bi se stroški še povečali, bi to lahko ogrozilo obstoj takšnega podjetja. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | OECD je v odziv na zaskrbljenost, da bi čezmejno delo na daljavo lahko povzročilo vzpostavitev stalnih poslovnih enot, aprila 2020 in marca 2021 objavil smernice o tej temi (10). V njih je navedel, da izredna ali začasna sprememba lokacije, kjer zaposleni opravljajo delo, ne bi smela pomeniti vzpostavitve nove stalne poslovne enote delodajalca (11). Splošno stališče OECD je bilo, da se, čeprav se del dejavnosti podjetja opravlja na lokaciji, kot je posameznikova domača pisarna, ne bi smelo sklepati, da podjetje s to lokacijo razpolaga zgolj na podlagi dejstva, da na tej lokaciji delo opravlja posameznik (npr. zaposleni), ki dela za to podjetje, saj delo zaposlenega, ki je v delo od doma prisiljen zaradi pandemije COVID-19 in javnozdravstvenih ukrepov, po njegovem mnenju ni dovolj stalno, da bi dom zaposlenega lahko šteli za delodajalčevo stalno poslovno enoto. |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | Čeprav je OECD poudaril izrednost pandemije COVID-19, je navedel tudi, da v primeru, da bi zaposleni z delom od doma nadaljevali tudi po pandemiji COVID-19, s čimer bi njihove domače pisarne dosegle določeno stopnjo stalnosti, to še ne bi nujno pomenilo, da so se zaradi tega vzpostavile stalne poslovne enote podjetja. Po mnenju OECD bi bilo treba v tovrstnih primerih dodatno preučiti posebna dejstva in okoliščine. Davčni organi za osebe na vodstvenih položajih pogosto presojajo, ali je bila vzpostavljena stalna poslovna enota. |
| --- | --- |

2.15

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | EESO toplo pozdravlja trud, ki so ga vložili podjetja in delavci, da bi med pandemijo COVID-19 z uporabo digitalnih orodij nadaljevali svoje poslovne dejavnosti. Zaradi doslej nepredstavljivih razmer, ki jih je povzročila pandemija COVID-19, in z njimi povezanih javnozdravstvenih ukrepov so bili podjetja in delavci prisiljeni prilagoditi svoje delovno okolje, da bi lahko nadaljevali svoje poslovne dejavnosti in še naprej zagotavljali blago in storitve ter s tem podpirali gospodarstvo, delovna mesta in rast EU. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Ker bodo vse naprednejša spletna pisarniška orodja (npr. programska oprema za spletne sestanke) nekaterim zaposlenim vse bolj omogočala, da svoje delovne obveznosti opravljajo od doma enako ali bolj učinkovito kot v pisarni, se pričakuje, da se bo število (čezmejnih) delavcev na daljavo v EU povečalo. Zakonodajalci morajo obstoječa pravila prilagoditi novim razmeram. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Čeprav so možnosti dela na daljavo lahko različne glede na sektor in delovno mesto, EESO meni, da je treba porast dela na daljavo pozdraviti in spodbujati, kjer je to mogoče. Delo na daljavo zaposlenim namreč omogoča večjo fleksibilnost, prispeva pa lahko tudi k širši agendi EU za zeleni dogovor, saj se bodo zaradi manjšega števila ljudi, ki se vozijo na delo, zmanjšale emisije v cestnem prometu in onesnaženost zraka. EESO razume, da je to vprašanje še zlasti pomembno za EU in prosto gibanje delavcev na enotnem trgu. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESO se zaveda posebnih izzivov, ki jih porast čezmejnega dela na daljavo pomeni za današnji mednarodni sistem obdavčitve. Zaveda se tudi ovir, o katerih so čezmejni delavci poročali celo pred pandemijo (12). EESO pozdravlja začasne davčne ukrepe, ki so jih države članice sprejele na vrhuncu pandemije, in smernice, ki jih je med pandemijo objavil OECD. Države članice so s temi ukrepi čezmejnim delavcem in delodajalcem omogočile opravljanje poslovnih dejavnosti in preprečile, da bi bili dvojno obdavčeni, s čimer so zagotovile, da so lahko podjetja v tem pomembnem obdobju še naprej podpirala gospodarstvo in delavce EU. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESO kljub temu poudarja, da je pomembno nadalje posodobiti sisteme obdavčitve, da bi se prilagodili potrebam sedanjega delovnega okolja. Zagotoviti je treba zlasti, da davčne ovire delodajalcev pri urejanju dela na daljavo ne bodo odvračale od zaposlovanja delavcev zunaj delodajalčeve jurisdikcije. Davčna pravila prav tako ne bi smela ovirati zaposlenih pri prijavljanju na delovna mesta, ki vključujejo čezmejno delo. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESO meni, da je treba z davčnimi pravili na področju čezmejnega dela na daljavo preprečiti tako dvojno obdavčitev kot nenamerno neobdavčitev delavcev in delodajalcev. Pri zagotavljanju, da bodo delo na daljavo lahko omogočala podjetja vseh velikosti, je pomembno odpraviti ali vsaj čim bolj zmanjšati vse upravne obveznosti v zvezi z obdavčitvijo čezmejnih delavcev na daljavo (13). |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | S sporazumom o vključujočem okviru OECD/G20 o davčnem svežnju, ki ga sestavljata dva stebra, je bil nedavno prenovljen mednarodni okvir obdavčevanja dohodkov pravnih oseb. Če se bo število zaposlenih, ki delajo na daljavo, še naprej povečevalo, bo morda treba pregledati tudi mednarodna davčna pravila za posameznike. Pomembno je zlasti to, da bo izpolnjevanje teh pravil enostavno. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESO pozdravlja razprave o tej temi, ki jih je Evropska komisija začela tako z državami članicami kot z deležniki s platforme za dobro davčno upravljanje, agresivno davčno načrtovanje in dvojno obdavčevanje, da bi posodobili davčne sisteme in tako zagotovili, da bodo prilagojeni sodobnemu delovnemu okolju, v katerem je vse pogostejše delo na daljavo. EESO se sklicuje na predhodne razprave o tem vprašanju, ki so potekale v zvezi s sporočilom o odstranjevanju čezmejnih davčnih ovir za državljane EU in poročilom strokovne skupine Evropske komisije Ways to Tackle Cross-Border Tax Obstacles Facing Individuals in the EU (14). |
| --- | --- |

3.8

4.   Posebne ugotovitve

| 4.1 | Čeprav se imajo države pravico odločiti, katere davke bodo pobirale na svojem ozemlju in kakšna bo davčna stopnja, bi se bilo o načelih obdavčitve čezmejnega dela na daljavo najbolje dogovoriti na svetovni ravni. Vendar bi bilo zaradi mobilnosti znotraj EU, ki jo omogoča svoboda gibanja na enotnem trgu, to vprašanje smiselno najprej obravnavati na ravni EU, dokler se ne opredeli globalna rešitev. Čeprav so mogoči različni pristopi, je pomembno doseči visoko stopnjo usklajenosti med državami članicami, kjer je mogoče pa tudi s tretjimi državami (z Združenim kraljestvom, Švico itd.). |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Izpolnjevanje pravil bi moralo biti enostavno tako za zaposlene kot delodajalce. Države članice bi se lahko na primer dogovorile, da bodo zaposlenega obdavčile zgolj, če bo v državi delal več kot 96 dni v koledarskem letu. EESO ugotavlja, da je bil pri vključujočem okviru OECD/G20 na področju davkov kot orodje za spodbujanje pravočasnega izvajanja novih davčnih pravil uporabljen večstranski instrument. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Zdi se, da je uvedba ambicioznih pravil za čezmejno delo na daljavo upravičena. Če bi se uveljavilo pravilo 183 dni, bi zaposleni pridobili več fleksibilnosti, povečale pa bi se tudi možnosti za uresničitev okoljskih ciljev. S povečevanjem števila dni se povečuje tudi potreba po standardiziranem sistemu za poročanje, morda pa bo treba vzpostaviti tudi poseben kompenzacijski mehanizem za prenos prihodkov od davkov med državami (15). |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESO poziva Evropsko komisijo, naj preuči, ali bi bilo mogoče uvesti sistem „vse na enem mestu“, podoben tistemu za DDV (16). Delodajalec bi moral v skladu z njim poročati, koliko delovnih dni so čezmejni delavci na daljavo opravili v državi rezidentstva in koliko v državi delodajalca. Davčni organi bi lahko na podlagi tega podatka opredelili, v kateri državi se obdavčijo dohodki oziroma kolikšen delež dohodkov se obdavči v vsaki državi. To priporočilo je v svojem poročilu Ways to Tackle Cross-Border Tax Obstacles Facing Individuals in the EU (17) podprla tudi strokovna skupina Evropske komisije. Kompenzacijsko shemo za prihodke od davkov med državami bi bilo mogoče povezati s podatki iz sistema „vse na enem mestu“. Davkoplačevalec bi moral imeti opravka le z eno davčno upravo. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Delodajalec mora običajno od plače zaposlenega odtegniti davke. Poleg tega se socialni prispevki za javne pokojninske sisteme in drugi socialni dodatki za zaposlenega pogosto plačujejo ločeno, vendar temeljijo na njegovih dohodkih. (18) Če bi lahko delodajalec te dajatve za zaposlenega plačal tako, da bi se sredstva prek sistema „vse na enem mestu“ dodelila ustrezni državi prejemnici, bi se bistveno zmanjšala upravna bremena na vseh ravneh. Za vzpostavitev takšnega sistema bi bila potrebna tesno sodelovanje med davčnimi organi in elektronsko vlaganje. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EESO je že večkrat pozval k tesnejšemu sodelovanju davčnih organov držav članic, saj bi to običajnim državljanom in podjetjem olajšalo življenje in omogočilo učinkovitejši boj proti goljufijam in davčnim utajam. Da bi preprečili davčne utaje, mora biti izpolnjevanje pravil enostavno. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Sistem „vse na enem mestu“ za čezmejne delavce na daljavo bi pomenil prvi korak k vzpostavitvi infrastrukture, s katero bi delavcem in delodajalcem omogočili zmanjšanje števila davčnih sporov med državami članicami in hkrati zagotovili pravilno obdavčevanje, ne da bi moral posameznik za to davčno napoved predložiti v več državah. |
| --- | --- |

4.7

V Bruslju, 13. julija 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  EESO se zaveda pomembnosti pogodb o zaposlitvi, socialnih prispevkov, pokojninskih pravic, pomislekov v zvezi s (fizičnim in psihičnim) zdravjem in varnostjo, vpliva na organizacije na trgu dela, konkurenčnost itd., vendar se v tem mnenju osredotoča na neposredno obdavčevanje zaposlenih in delodajalcev, kadar je delavec zaposlen v podjetju, ki deluje v eni državi, a omejeno število dni delo opravlja iz tujine, pri čemer uporablja orodja za delo na daljavo. V mnenju se ne obravnavajo napoteni delavci, obmejni delavci, kakor so opredeljeni v dvostranskih sporazumih, ali samozaposleni delavci, ki se ukvarjajo s čezmejno prodajo.

1

(2)  The impact of teleworking and digital work on workers and society (Vpliv dela na daljavo in digitalnega dela na delavce in družbo).

2

(3)  The impact of teleworking and digital work on workers and society (Vpliv dela na daljavo in digitalnega dela na delavce in družbo).

3

(4)  Eurofound: Labour market change: Teleworkability and the COVID-19 crisis: a new digital divide? (Sprememba na trgu dela: možnosti dela na daljavo in kriza zaradi COVID-19: nov digitalni razkorak?). Delovni dokument WPEF20020.

4

(5)  Te strukture zajemajo delo na daljavo, pa tudi usposabljanje in misije.

5

(6)  Updated guidance on tax treaties and the impact of the COVID-19 pandemic (Dopolnjene smernice o davčnih sporazumih in vplivu pandemije COVID-19), OECD.

6

(7)  Dokument Tax in an Increasingly Mobile Working Environment: Challenges and Opportunities (Davki v vse bolj mobilnem delovnem okolju: izzivi in priložnosti), ki ga je pripravila strokovna skupina Evropske komisije v okviru platforme za dobro davčno upravljanje.

7

(8)  Glej sodbo Sodišča z dne 14. februarja 1995 v zadevi C-279/93 (Schumacker).

8

(9)  Tax compliance costs for SMEs: An update and a complement: final report (Stroški izpolnjevanja davčnih obveznosti za MSP: posodobitev in dopolnilo: končno poročilo), 2022.

9

(10)  Updated guidance on tax treaties and the impact of the COVID-19 pandemic (Dopolnjene smernice o davčnih sporazumih in vplivu pandemije COVID-19), OECD Secretariat analysis of tax treaties and the impact of the COVID-19 crisis (Analiza davčnih sporazumov in vpliva krize zaradi COVID-19, ki jo je pripravil sekretariat OECD).

10

(11)  OECD Secretariat analysis of tax treaties and the impact of the COVID-19 crisis (Analiza davčnih sporazumov in vpliva krize zaradi COVID-19, ki jo je pripravil sekretariat OECD).

11

(12)  Glej sporočilo Komisije o odstranjevanju čezmejnih davčnih ovir za državljane EU, COM(2010) 769 final, str. 4: „državljani EU, ki se preselijo, da bi začasno ali trajno delali v tujini, ali tisti, ki se dnevno vozijo na delo v drugo državo, [se] predvsem pritožujejo zaradi težav pri tujih davčnih organih pri uveljavljanju davčnih olajšav in zmanjševanju davčne osnove. Pogosto se pritožujejo tudi zaradi višjih progresivnih davčnih stopenj, ki se uporabljajo za nerezidente, in višje obdavčitve tujega dohodka. V ospredju so tudi težave z dvojnim obdavčenjem, ki izhajajo iz konfliktov glede davčnega domicila, omejitev zneska razpoložljivega davčnega dobropisa v okviru dvostranskih pogodb o dvojnem obdavčenju ter v določenih primerih celo zaradi neobstoja takšnih pogodb“.

12

(13)  Delavci, ki po pandemiji stalno živijo v državi EU zunaj tiste, v kateri je podjetje, in delajo na daljavo, bodo soočeni s številnimi vprašanji: kateri sistem socialne varnosti bo veljal; kateremu davčnemu organu bo delodajalec moral plačevati davek od njihovih dohodkov; ali bo lahko delodajalec še naprej odtegoval davke; ali bo treba delovno razmerje prijaviti pristojnim zaposlitvenim organom v novi državi rezidentstva delavca; katera delovna zakonodaja bo veljala za delovno razmerje itd.

13

(14)  Ways to tackle cross-border tax obstacles facing individuals within the EU (Načini za spoprijemanje s čezmejnimi davčnimi ovirami, s katerimi se soočajo posamezniki v EU).

14

(15)  V skladu s kompenzacijsko shemo za mednarodno obdavčevanje dohodkov pravnih oseb se delež dobička visoko dobičkonosnih podjetij dodeli državi prodaje (znesek A stebra 1). Kompenzacijske sheme med državami, povezane s čezmejnim delom na daljavo, morajo biti čim enostavnejše. Pri tem bi se kot ključna dejavnika morala upoštevati število dni in zasluženi dohodek.

15

(16)  Sistem „vse na enem mestu“ za DDV (mini VEM) je bil v EU vzpostavljen, da bi zmanjšali breme podjetij, ki se ukvarjajo s prodajo strankam v drugih državah članicah. Sistemi „vse na enem mestu“ podjetjem omogočajo, da predložijo en sam obračun DDV, v katerem prijavijo svojo prodajo v več državah članicah, namesto da bi se morala za namene DDV registrirati v vsaki od teh držav.

16

(17)  Ways to tackle cross-border tax obstacles facing individuals within the EU (Načini za spoprijemanje s čezmejnimi davčnimi ovirami, s katerimi se soočajo posamezniki v EU).

17

(18)  EESO priznava, da je treba obravnavati tudi učinek na prejemke, kot so pokojnine itd., če se socialni prispevki razdelijo med države. EESO se bo temu morda posvetil v prihodnosti.

18

---

| 22.11.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 443/22 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 443/22

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Digitalna identiteta, podatkovna suverenost in pot k pravičnemu digitalnemu prehodu za državljane v informacijski družbi

(mnenje na lastno pobudo)

(2022/C 443/03)

| Poročevalec: | Dumitru FORNEA |
| --- | --- |

Poročevalec:

Dumitru FORNEA

| Pravna podlaga | člen 52(2) Poslovnika
  mnenje na lastno pobudo |
| --- | --- |
| Sklep plenarne skupščine | 20. 1. 2022 |
| Pristojnost | strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo |
| Datum sprejetja na seji strokovne skupine | 21. 6. 2022 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 14. 7. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 571 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 179/1/3 |

Pravna podlaga

člen 52(2) Poslovnika

mnenje na lastno pobudo

Sklep plenarne skupščine

20. 1. 2022

Pristojnost

strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo

Datum sprejetja na seji strokovne skupine

21. 6. 2022

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

14. 7. 2022

Plenarno zasedanje št.

571

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

179/1/3

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Tehnološki napredek in razvoj digitalnih tehnologij, biotehnologij ter elektronskih komunikacijskih sistemov prinašata velike priložnosti za utrditev gospodarsko uspešnih, bolj vključujočih in pravičnih družb. Hkrati so se pojavile številne nevarne grožnje človeštvu. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Da bi ohranili varnost človeštva in družbeno strukturo, ki sta potrebna za zadovoljno življenje vsakega posameznika na tem planetu, moramo poskrbeti, da nova orodja upravljanja, ki jih uvajata digitalna in industrijska revolucija, ne bodo zatiralska in ne bodo pogojevala vsakdanjega življenja posameznikov z obvezno vključitvijo v digitalne tehnološke sisteme, ki se nadzorujejo na nedemokratičen način. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Javne institucije so izpostavljene nedržavnim akterjem, ki imajo neposreden dostop do znanja, patentov, tehnologij in sredstev za vlaganja. Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) meni, da je treba evropsko tehnološko suverenost vključiti v ves prihodnji razvoj politik, zakonodajo pa je treba dopolniti z izrecnimi in v celoti veljavnimi predpisi ter skupnimi standardi v vseh državah članicah. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Tehnološki razvoj vpliva na številne pravice in svoboščine državljanov. Odbor poziva, naj se vsi sektorji, ki uporabljajo osebne in biometrične podatke, uredijo na jasen način in ob popolnem spoštovanju temeljnih človekovih pravic, splošna uredba o varstvu podatkov (GDPR) pa naj se ustrezno prilagodi. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO je prepričan, da morajo digitalna identiteta, digitalna plačilna sredstva in vključevanje v platforme virtualne in razširjene resničnosti ostati orodja, ki le dopolnjujejo fizični obstoj, ki smo ga poznali pred uvedbo teh tehnologij, ter ne smejo v celoti in škodljivo nadomestiti drugih vzorcev, ki so jih ljudje razvijali in izpopolnjevali skozi tisočletja obstoja. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO zato poziva k jasnim protidiskriminatornim določbam v vseh prihodnjih zakonodajnih predlogih o digitalni identiteti in odločno nasprotuje uvedbi sistema, ki bi evropske državljane pozorno spremljal, jim sledil in/ali nadzoroval njihove dejavnosti in vedenje. Poleg tega meni, da je treba organizirano civilno družbo tesno vključiti v proces izvajanja. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO je prišel do zaključka, da bi morala vsaka pobuda za vključevanje državljanov v sistem evropske digitalne identitete temeljiti na študijah učinka in obsežnih socioloških raziskavah. Dokončno odločitev bi bilo treba sprejeti le z informirano in svobodno izraženo privolitvijo državljana. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO meni, da mora Evropska komisija za demokratičen prehod k pravični digitalni družbi, ki jo državljani EU sprejemajo, izvesti ocene učinka v zvezi z:






  — | ogromno in neprekinjeno potrebo po energiji za vzdrževanje globalne tehnološke infrastrukture, ki podpira neprekinjen in varen dostop do digitalnega sistema, katerega namen je prenos kritičnih in strateških funkcij človeške družbe, |
| --- | --- | --- |

1.8

—

ogromno in neprekinjeno potrebo po energiji za vzdrževanje globalne tehnološke infrastrukture, ki podpira neprekinjen in varen dostop do digitalnega sistema, katerega namen je prenos kritičnih in strateških funkcij človeške družbe,

| — | vplivom digitalizacije in avtomatizacije človeške interakcije na kakovost življenja in delovne pogoje, zlasti z vidika medčloveških odnosov, vse večje osamljenosti, težav z duševnim zdravjem, upadom kognitivne in čustvene inteligence ter večjim tveganjem za socialno odtujenost, |
| --- | --- |

—

vplivom digitalizacije in avtomatizacije človeške interakcije na kakovost življenja in delovne pogoje, zlasti z vidika medčloveških odnosov, vse večje osamljenosti, težav z duševnim zdravjem, upadom kognitivne in čustvene inteligence ter večjim tveganjem za socialno odtujenost,

| — | političnimi, ekonomskimi in socialnimi ukrepi, potrebnimi za prilagoditev družbe dramatičnim količinskim spremembam na trgu dela, |
| --- | --- |

—

političnimi, ekonomskimi in socialnimi ukrepi, potrebnimi za prilagoditev družbe dramatičnim količinskim spremembam na trgu dela,

| — | kibernetsko varnostjo, saj sta se povečali raznolikost in zapletenost delovanja hekerjev, ter glede pogojev pospešenega razvoja interneta stvari, zaradi česar so protokoli za dostop ranljivi in prepustni. |
| --- | --- |

—

kibernetsko varnostjo, saj sta se povečali raznolikost in zapletenost delovanja hekerjev, ter glede pogojev pospešenega razvoja interneta stvari, zaradi česar so protokoli za dostop ranljivi in prepustni.

| 1.9 | EESO ugotavlja, da se o varnosti podatkov ne bi smeli pogajati, in je razočaran, ker varnost prihodnje digitalne evropske denarnice v zakonodajnem predlogu Komisije ni glavna prednostna naloga. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESO meni, da je treba v vseh zakonodajnih predlogih EU o umetni inteligenci jasno predvideti polno odgovornost za morebitne napake v delovanju. Treba je poiskati pravo ravnovesje med nerazkrivanjem poslovnih skrivnosti in zagotavljanjem preglednega in sledljivega razvoja. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESO je prva evropska institucija, ki je pozvala k pristopu, pri katerem je nadzor v rokah uporabnika, in ponovno poudarja, da je za to potrebnih več ravni nadzora. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EESO v celoti nasprotuje zasebnim podatkovnim bazam za prepoznavanje obrazov, razen za namene odkrivanja kaznivih dejanj, in kakršnim koli sistemom socialnega točkovanja, saj ti kršijo temeljne vrednote in pravice EU. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EESO meni, da je treba podatke, pridobljene v EU, hraniti na ozemlju EU in jih zaščititi pred kakršnim koli dostopom od zunaj. Poleg tega meni, da mora informirana privolitev v uporabo podatkov veljati tako za osebne kot neosebne podatke, in ponovno poziva, da se v zvezi s tem nadgradi splošna uredba o varstvu podatkov. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | EESO je zaskrbljen zaradi vse večjih razlik med državami članicami in nezadostne zaščite ranljivih skupin ter ponovno poziva k takšni EU, ki se zavzema za digitalno vključevanje, pri katerem nihče ne bo zapostavljen. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti starejšim. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | EESO poziva k trdnemu evropskemu sistemu digitalnega izobraževanja, ki bo delovno silo pripravil na tehnološke izzive in ji pomagal k zaposlitvi na visokokakovostnih delovnih mestih. V vseh državah članicah je treba izvajati programe digitalne pismenosti in vseživljenjskega digitalnega učenja, tečaje za učenje besedišča in praktično usposabljanje. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | EESO meni, da je vključevanje zaposlenih v digitalni prehod ključnega pomena, da bodo lahko razumeli prihodnja tveganja in priložnosti. To bo omogočilo prenos znanja in pridobivanje novih spretnosti. |
| --- | --- |

1.16

2.   Ozadje

| 2.1 | Evropski državljani si želijo napredka pri uvajanju rešitev digitalne tehnologije, s katerimi bi poenostavili upravne postopke, potrebne za poslovanje z organi ali v vsakdanjem družbenem življenju. Namen tega mnenja je povečati ozaveščenost nacionalnih in evropskih nosilcev odločanja o zaskrbljenosti organizirane civilne družbe glede morebitnih škodljivih družbenih posledic, ki jih lahko prinese hitrejše uvajanje digitalnih tehnologij. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Pandemija COVID-19 je pospešila digitalno preobrazbo družb in prisilila državljane, da pri delu, študiju in drugih vsakodnevnih dejavnostih uporabljajo nove tehnologije. Podjetjem in državljanom je ponudila priložnosti za digitalno nadgradnjo in napredek. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | V različnih dokumentih evropskih institucij in svetovnih mednarodnih organizacij so obsežno razložene prednosti široke uporabe digitalne identitete. Najnovejši dokument na to temo je predlog uredbe v zvezi z vzpostavitvijo okvira za evropsko digitalno identiteto, (1) ki je bil objavljen 3. junija 2021. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Evropska komisija želi na podlagi revizije sedanjega okvira vzpostaviti okvir za evropsko digitalno identiteto, da bi do leta 2030 vsaj 80 % državljanov imelo na voljo rešitev e-identifikacije za dostop do osnovnih javnih storitev (2). Organi javnega sektorja morajo imeti na voljo potrebne človeške in finančne vire, da lahko vključijo in nadzorujejo razvoj digitalnih tehnologij. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Dokaz za to je indeks digitalnega gospodarstva in družbe (DESI), (3) ki ga je leta 2021 objavila Evropska komisija in kaže, da je leta 2020 odstotek ljudi z vsaj osnovnimi digitalnimi znanji in spretnostmi znašal 56 %. Vendar velik del prebivalstva EU še vedno ne premore osnovnih digitalnih znanj in spretnosti, čeprav večina delovnih mest to zahteva. Številni državljani trdijo, da te spretnosti imajo, a če natančneje pogledamo, je to le sposobnost enostavne uporabe možnosti, ki jih zagotavljajo internet (brskanje in družabna omrežja) in programski paketi, ki jih ponujata Microsoft Office ali Mac OS. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Nedavna študija, ki jo je objavila Evropska investicijska banka, (4) kaže, da Evropa na področju umetne inteligence še vedno zaostaja za drugimi svetovnimi gospodarskimi velesilami. V njej je omenjeno, da ZDA in Kitajska skupaj prispevajo več kot 80 % od 25 milijard EUR letnih kapitalskih naložb v tehnologije umetne inteligence in veriženja podatkovnih blokov. EU prispeva le 7 %, skupna naložbena vrzel pa znaša med 5 in 10 milijardami EUR na leto. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Komisija je predlagala, da se ta vrzel zapolni in zagotovi 1 milijarda EUR naložb na leto v umetno inteligenco, ki bi jih morale dopolniti zasebne naložbe in lastna sredstva držav članic. V prihodnjem desetletju je cilj doseči 20 milijard EUR naložb na leto (5). |
| --- | --- |

2.7

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | Tehnološki napredek na splošno ter razvoj digitalnih tehnologij, biotehnologij in elektronskih komunikacijskih sistemov v zadnjih dveh desetletjih sta na svetovni ravni ustvarila izjemne priložnosti za utrditev gospodarsko uspešnih, bolj vključujočih in pravičnih družb. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Hkrati se je brez nove družbene pogodbe in regulativnega okvira, prilagojenega tem novim prelomnim tehnologijam, pojavilo več nevarnih groženj za človeštvo (kot so izgube delovnih mest zaradi uvajanja avtomatizacije in njenega napredka, kršitve zasebnosti, pristranskost algoritmov zaradi slabih podatkov, nestanovitnost trga itd.), zlasti zaradi nenehnih poskusov globalnih tehnoloških velikanov, da bi vsilili svoje izdelke in storitve mimo obstoječe zakonodaje na mednarodni in nacionalni ravni, ki zagotavlja temeljne človekove pravice. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Mednarodne in nacionalne vladne institucije so izpostavljene nedržavnim akterjem, ki imajo neposreden dostop do znanja, patentov, tehnologij in sredstev za vlaganja, saj osebje teh institucij pogosto ne razume celotnega družbenega vpliva novih tehnologij na pravice državljanov in potrošnikov. Odbor je trdno prepričan, da je treba tehnološko suverenost EU vključiti v ves prihodnji razvoj politik. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESO poziva, naj se zakonodaja pojasni in dopolni z izrecnimi ter v celoti veljavnimi predpisi in skupnimi standardi v vseh državah članicah, vključno s pripadajočo odgovornostjo, saj tehnologije, povezane z digitalno identiteto, v veliki meri upravljajo računalniški algoritmi in umetna inteligenca, ki ne morejo biti odgovorni za storjene napake. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Obstaja že veliko dokumentiranih in podrobno raziskanih primerov, v katerih so ljudje prizadeti in neupravičeno obsojeni zaradi napačnih odločitev računalniških algoritmov in umetne inteligence. Na primer, nosilce odločanja v varnostnih in policijskih silah zavajajo napačni rezultati računalniških algoritmov, kot so umetna inteligenca, prepoznavanje obraza, strojno učenje, podatkovna analiza in napovedovanje, evidence delovnega časa in ocene itd. Posledično so prizadete pravice in svoboščine številnih državljanov. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Zato morajo predpisi, ki bodo oblikovani za področje digitalne identitete in z njo povezanih tehnologij, temeljiti predvsem na polni preglednosti, pravilnem in popolnem obveščanju uporabnikov ter svobodni informirani privolitvi, zagotoviti pa morajo tudi popolno zaščito, ki upošteva vse kibernetske ranljivosti mobilnih komunikacijskih omrežij in njihovih naprav. Zato EESO poziva, naj se vsi sektorji, ki uporabljajo osebne in biometrične podatke, kot so digitalna identiteta ali mobilna komunikacijska omrežja 5G, umetna inteligenca in podobno, uredijo na ločen, jasen način in ob popolnem spoštovanju temeljnih človekovih pravic. |
| --- | --- |

3.6

4.   Posebne ugotovitve

Digitalna identiteta

| 4.1 | Upravljanje podatkov je ključnega pomena za zaščito državljanov in varovanje njihove zasebnosti pri uvajanju elektronske identifikacije v Evropi. Zagotoviti je treba popolno skladnost s splošno uredbo o varstvu podatkov. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Evropski državljani so v središču vseh programov in politik, ki se izvajajo v EU. EESO ceni in podpira objavo predloga Komisije o digitalni identiteti za vse Evropejce in Evropejke (6), ki določa, da se mora posameznik sam odločiti, ali bo uporabljal elektronsko identifikacijo ali ne. Kljub temu meni, da so posledice izključitve nekaterih državljanov, ki se ne bodo odločili za uporabo elektronske identifikacije, podcenjene, in vztraja, naj se pravica do pozabe in pravica do odklopa jasno vključita v zakonodajo EU. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESO poziva k jasnim protidiskriminacijskim določbam v vseh prihodnjih zakonodajnih predlogih na to temo. Ne glede na razloge, zaradi katerih se državljan odloči, da take funkcije ne bo uporabljal, bodisi zaradi varstva podatkov, anonimnosti ali drugih razlogov, ne sme biti v slabšem položaju od aktivnih uporabnikov ali marginaliziran. Posameznikovi podatki morajo vedno ostati njegova last, varstvo človekovih pravic pa mora biti temelj za uvedbo elektronske identifikacije. Za zaščito in varnost podatkov ter zaradi spoštovanja zasebnega življenja EESO predlaga, naj digitalno identiteto državljanov EU v vsaki državi članici upravlja javna služba, ki je podrejena državi in pod demokratičnim nadzorom nacionalnega parlamenta. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Uvedba elektronske identifikacije v Evropi bi morala biti namenjena varni in enostavni povezljivosti za potrošnike. Med drugim mora omogočiti boljše zagotavljanje podatkov in javnih storitev, izboljšane ciljno usmerjene vladne programe in večjo učinkovitost kreditnega trga. EESO podpira tak scenarij, vendar ugotavlja, da je elektronska identifikacija povezana z vrsto tveganj v zvezi z zasebnostjo in varstvom podatkov, ter v celoti nasprotuje uvedbi sistema, ki bi evropske državljane pozorno spremljal, jim sledil in/ali nadzoroval njihove dejavnosti in vedenje. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Kibernetska varnost je eden najpomembnejših vidikov pri izvajanju, saj je tveganje vdora v pomembne osebne in finančne podatke veliko. EESO z zanimanjem pričakuje končno različico predlagane zakonodaje in dogovor med državami članicami o standardih, tehničnih specifikacijah in vidikih interoperabilnosti, ki naj bi bil sprejet do oktobra 2022. Meni, da je treba organizirano civilno družbo, vključno s socialnimi partnerji, nevladnimi organizacijami in akademskim svetom, obsežno vključiti v proces izvajanja. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Goljufije so še vedno eno največjih tveganj, povezanih z uvedbo elektronske identifikacije. Sporočila, ki vsebujejo lažno predstavljanje in jih danes prejemamo vsi, se bodo še razširila in bodo usmerjena na najbolj ranljive skupine v Evropi. EESO meni, da vprašanja varnosti v zvezi s tem niso bila temeljito ovrednotena, in je razočaran, da varnost prihodnje digitalne denarnice ni najpomembnejše vprašanje v predlogu Komisije o vzpostavitvi okvira za evropsko digitalno identiteto. V drugih delih sveta, kjer se uporabljajo podobni sistemi, je prišlo do sintetičnih identitetnih goljufij, zato bi se morala EU s temi vprašanji seznaniti in jih obravnavati pred začetkom izvajanja. Odbor zato meni, da se o varnosti podatkov ne bi smelo pogajati. |
| --- | --- |

4.6

Umetna inteligenca

| 4.7 | Digitalni enotni trg potrebuje umetno inteligenco, da se lahko razvija in napreduje. Umetna inteligenca temelji na algoritmih, ki potrebujejo ogromne količine zasebnih in metapodatkov. Družba mora imeti koristi od tehnološkega razvoja in uporabne znanosti, ki temelji na algoritmih. Pri uvajanju tehnologij umetne inteligence je treba skupnostim, ki so bile v preteklosti marginalizirane, zagotoviti, da bodo lahko kos programom in da se sedanje družbene razlike ne bodo povečevale. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | EESO je prva evropska institucija, ki je pri obravnavi sistemov umetne inteligence pozvala k pristopu, pri katerem je nadzor v rokah uporabnika (7). Zato znova poudarja, da je pri razvoju strojev ključnega pomena, da ima človek zadnjo besedo in popoln nadzor nad postopkom odločanja. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Zaščita intelektualne lastnine se lahko uporablja kot argument za netransparenten razvoj umetne inteligence. EESO meni, da je treba poiskati pravo ravnovesje med nerazkrivanjem poslovnih skrivnosti in zagotavljanjem preglednega in sledljivega razvoja. Poleg tega je treba v vseh zakonodajnih predlogih EU o umetni inteligenci jasno predvideti odgovornost za morebitne napake pri delovanju, ki bi jo morali prevzeti razvijalci, programerji, oblikovalci umetne inteligence in zakoniti lastniki. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | EESO meni, da je treba tehnologije umetne inteligence izvajati na socialno vzdržen način, ob upoštevanju človekovih pravic, evropskih vrednot, enakosti spolov, kulturne raznolikosti, interesov prikrajšanih skupin in pravic intelektualne lastnine. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Potreben je nadaljnji napredek pri splošni uredbi o varstvu podatkov, da bi bili algoritmi popolnoma skladni z evropsko zakonodajo in bi jo spoštovali. Odbor poleg tega poziva k pripravi skupnih etičnih pravil, ki bodo zagotavljala prost dostop do izvornih kod algoritmov. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Umetna inteligenca lahko prispeva k doseganju podnebnih in okoljskih ciljev, vendar je treba upoštevati tudi veliko količino energije, ki se porabi za delovanje teh digitalnih sistemov, ter druge izzive, povezane z internalizacijo zunanjih stroškov. EESO predlaga, naj se ta vidik natančneje spremlja, digitalna podjetja pa poziva k večjemu zmanjšanju emisij ogljika. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | Na ključnih področjih, kot sta obramba ali kibernetska varnost, je treba poskrbeti za nadzor ljudi nad roboti, zato EESO poziva k zelo konkretnemu okviru na ravni EU, ki bi to zagotavljal. Človekovo poseganje mora biti vedno možno, da se odpravijo napake katerega koli avtomatiziranega sistema odločanja. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | EESO v celoti nasprotuje zasebnim podatkovnim bazam za prepoznavanje obrazov, razen za namene odkrivanja kaznivih dejanj, in kakršnim koli sistemom socialnega točkovanja, saj ti kršijo temeljne vrednote in pravice EU. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | V zvezi s socialnimi vidiki je EESO zaskrbljen, da bo razvoj umetne inteligence močno vplival na trge dela, kar bi lahko povzročilo krizo brezposelnosti. Poleg tega lahko vpliva na človeško vedenje ter vodi v lenobo in površnost. |
| --- | --- |

4.15

Velepodatki

| 4.16 | EESO pozdravlja akt o podatkih (8), ki ga je Evropska komisija objavila februarja 2022, in meni, da predstavlja etični okvir za pregledno obdelavo osebnih podatkov, pri čemer imajo državljani in podjetja, ki jih ustvarjajo, popoln nadzor nad njimi. Prav tako omogoča, da podatke uporablja večje število deležnikov in državljanov, kar prinaša širše koristi za potrošnike, podjetja in javne organe, s tem pa vodi k pravičnemu gospodarstvu, ki temelji na podatkih. |
| --- | --- |

4.16

| 4.17 | Javnim organom in peščici velikih tehnoloških velikanov, kot so Google, Facebook (Meta), TikTok ali Amazon, so zdaj na voljo velike količine podatkov. Danes ima žal od tega koristi le omejeno število deležnikov, EESO pa je zaskrbljen, ker se podatki, pridobljeni v EU, hranijo in obdelujejo zunaj Evrope, kjer se tudi ustvarja vrednost (9). Po njegovem mnenju bo EU težko postala digitalno suverena, če ne bo imela lastnih digitalnih tehnoloških velikanov, če evropskih podatkov ne bo shranjevala na svojem ozemlju in če jih ne bo zaščitila pred kakršnim koli dostopom od zunaj. |
| --- | --- |

4.17

| 4.18 | Pri upravljanju velepodatkov je treba vedno spoštovati človekove pravice, kot določa člen 21 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (10), zlasti kadar se v postopku odločanja uporabljajo algoritmi. Ponudniki storitev v oblaku iz EU zavzemajo le majhen del mednarodnega trga, na katerem večinoma prevladujejo podjetja iz ZDA. To postavlja EU v slabši položaj in omejuje možnosti za naložbe na trgu obdelave podatkov. Prav tako ovira konkurenčnost velikih podjetij ter njihovo možnost rasti in prodora na trge, malim in srednjim podjetjem pa onemogoča, da bi se razširila. EESO pozdravlja sporočilo Komisije Politika varstva konkurence, primerna za spopadanje z novimi izzivi (11), in poudarek na digitalni preobrazbi pri preoblikovanju prihodnjega okvira EU za konkurenco. |
| --- | --- |

4.18

| 4.19 | EESO meni, da mora informirana privolitev v uporabo podatkov veljati tako za osebne kot neosebne podatke. V zvezi s tem znova poziva k nadgradnji splošne uredbe o varstvu podatkov. |
| --- | --- |

4.19

Pravični digitalni prehod in digitalna pismenost v EU

| 4.20 | EESO ugotavlja, da se trg dela spreminja, saj se vse več gospodarskih sektorjev pritožuje zaradi pomanjkanja usposobljene in kvalificirane delovne sile. Zaznava tudi upadanje kvalifikacij ter pomanjkanje strokovnega znanja in izkušenj. |
| --- | --- |

4.20

| 4.21 | EESO je v prejšnjih mnenjih pozival k takšni Uniji, ki bo spodbujala digitalno vključevanje in v kateri nihče ne bo zapostavljen. Leta pozneje se razlike med državami članicami povečujejo, ranljive skupine pa so še vedno nezaščitene, zlasti starejši, ki so najbolj izpostavljeni. |
| --- | --- |

4.21

| 4.22 | EESO je zaskrbljen zaradi digitalnega razkoraka v EU in poziva k usklajenemu izvajanju programov digitalne pismenosti v vseh državah članicah, vseživljenjsko digitalno učenje, vključno z odprtokodnimi rešitvami kot brezplačnimi alternativami komercialnim rešitvam, pa naj v EU postane stvarnost. Pridobivanje digitalnih znanj in spretnosti se začne z učenjem besedišča in konča s praktičnim usposabljanjem v podjetjih. |
| --- | --- |

4.22

| 4.23 | Vključevanje zaposlenih v digitalni prehod je ključnega pomena, da lahko razumejo tako prihodnja tveganja kot priložnosti. Spreminjajoča se delovna okolja od zaposlenih zahtevajo prenos znanja in pridobivanje novih spretnosti, pa tudi izboljšanje delovnih pogojev za ljudi, ki delajo prek digitalnih platform dela. |
| --- | --- |

4.23

| 4.24 | EESO poziva k trdnemu evropskemu sistemu digitalnega izobraževanja, ki bo delovno silo pripravil na tehnološke izzive in ji pomagal k zaposlitvi na visokokakovostnih delovnih mestih. Glede tega opozarja na okvirni sporazum evropskih socialnih partnerjev o digitalizaciji. |
| --- | --- |

4.24

| 4.25 | EESO je že opozoril na nujnost, da se izboljšajo kompetence na področjih naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike (12). |
| --- | --- |

4.25

V Bruslju, 14. julija 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 910/2014 v zvezi z vzpostavitvijo okvira za evropsko digitalno identiteto, COM(2021) 281 final.

1

(2)  Digitalna identiteta za vse Evropejce in Evropejke.

2

(3)  https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/policies/desi

3

(4)  EIB study: Artificial intelligence, blockchain and the future of Europe: How disruptive technologies create opportunities for a green and digital economy (Študija EIB: umetna inteligenca, veriženje podatkovnih blokov in prihodnost Evrope: kako prelomne tehnologije ustvarjajo priložnosti za zeleno in digitalno gospodarstvo).

4

(Študija EIB: umetna inteligenca, veriženje podatkovnih blokov in prihodnost Evrope: kako prelomne tehnologije ustvarjajo priložnosti za zeleno in digitalno gospodarstvo)

(5)  European Commission – A European approach to artificial intelligence (Evropska komisija – Evropski pristop k umetni inteligenci).

5

(Evropska komisija – Evropski pristop k umetni inteligenci)

(6)  Digitalna identiteta za vse Evropejce in Evropejke, COM/2021/281 final.

6

(7)  UL C 288, 31.8.2017, str. 1.

7

(8)  Komisija – Akt o podatkih.

8

(9)  Eurostat poroča, da je leta 2020 le 36 % podjetij v EU uporabljalo storitve v oblaku, od tega večina za elektronsko pošto in shranjevanje podatkov, uporabljenih pa je bilo le 19 % podjetij, ki ponujajo storitve v oblaku.

9

(10)  UL C 326, 26.10.2012, str. 391.

10

(11)  Sporočilo Komisije – Politika varstva konkurence, primerna za spopadanje z novimi izzivi, COM/2021/713 final.

11

(12)  UL C 14, 15.1.2020, str. 46; UL C 10, 11.1.2021, str. 40; UL C 228, 5.7.2019, str. 16; UL C 75, 10.3.2017, str. 6; UL C 374 16.9.2021, str. 11.

12

---

| 22.11.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 443/29 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 443/29

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Analiza vloge organizirane civilne družbe v novem sporazumu med Evropsko unijo in Organizacijo afriških, karibskih in pacifiških držav (OAKPD), vključno s stanjem sporazumov o gospodarskem partnerstvu v tem okviru

(mnenje na lastno pobudo)

(2022/C 443/04)

| Poročevalec: | Carlos TRINDADE |
| --- | --- |

Poročevalec:

Carlos TRINDADE

| Sklep plenarne skupščine | 21. 10. 2021 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 52(2) Poslovnika |
| | mnenje na lastno pobudo |
| Pristojnost | strokovna skupina za zunanje odnose |
| Datum sprejetja na seji strokovne skupine | 9. 6. 2022 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 13. 7. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 571 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 170/0/1 |

Sklep plenarne skupščine

21. 10. 2021

Pravna podlaga

člen 52(2) Poslovnika

mnenje na lastno pobudo

Pristojnost

strokovna skupina za zunanje odnose

Datum sprejetja na seji strokovne skupine

9. 6. 2022

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

13. 7. 2022

Plenarno zasedanje št.

571

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

170/0/1

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) ugotavlja, da ima Evropska unija že dolgo vzpostavljen okvir vrednot in ciljev, ki urejajo njene odnose z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami (AKP), zlasti na področju demokracije, dobrega upravljanja in človekovih pravic, trajnostne in vključujoče rasti z dostojnimi delovnimi mesti, mobilnosti in migracij, ki se obravnavajo kot priložnost, človekovega razvoja, okolja in zavezanosti „združevanj[u] sil na svetovnem prizorišču na področjih skupnih interesov“. Kar zadeva odnose s sosednjimi tretjimi državami, ta okvir dopolnjuje še varnostni cilj. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO podpira ta okvir vrednot in ciljev, ki se z vrsto mednarodnih sporazumov z državami AKP oblikuje od leta 1960, EU pa je na njegovi podlagi uresničevala svoje odnose na področju trgovine in razvojnega sodelovanja. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO novi sporazum na splošno podpira in upa, da ga bodo pogodbenice lahko hitro podpisale, ter pozdravlja velik trud, ki so ga vložile, in pomembne zaveze, ki so jih sprejele, pri čemer so kot referenčno merilo uporabile cilje trajnostnega razvoja OZN. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO zlasti močno priporoča Komisiji, naj se v zvezi s strukturo razvojnega sodelovanja, ki je osnova za novi sporazum in sporazume o gospodarskem partnerstvu, opravi temeljit razmislek in sprejmejo nove odločitve, pri čemer bi upoštevali izkušnje s COVID-19 (s tem se pojavlja vprašanje kritične zdravstvene infrastrukture) in geopolitične posledice vojne v Ukrajini (vključno s prehransko varnostjo, cenami energije in ogrožanjem demokracije). EESO poudarja, da je s tema ključnima svetovnima dogodkoma, ki sta korenito spremenila svetovno dogajanje, nastala potreba po kompleksnejših in nujnejših odzivih v državah AKP, za katere je potrebno precej drugačno mednarodno sodelovanje kot doslej. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO z zadovoljstvom ugotavlja, da je v novem sporazumu priznana pomembna vloga organizacij civilne družbe in socialnih partnerjev, in podpisnicam izreka pohvalo, ker so to jasno potrdile. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO poudarja in zelo ceni, da je tako v splošnem delu novega sporazuma kot tudi v vsakem od njegovih regionalnih protokolov večkrat navedeno, čeprav z različnimi besedami, da je treba vzpostaviti formalne mehanizme za sodelovanje, obveščanje, obravnavanje in strukturirano posvetovanje s civilno družbo oziroma t. i. institucionalne mehanizme. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO poudarja, da imajo organizacije civilne družbe in socialni partnerji posebne institucionalne mehanizme, prek katerih lahko uradno izrazijo svoja stališča, predloge in kritike. Bistveno je, da za vse organizacije, ne glede na to, kako se imenujejo – gospodarski, socialni in kulturni odbori, svetovalni sveti, forumi, platforme, mreže organizacij civilne družbe, stalne konference ali kako drugače – obstajajo institucionalni mehanizmi, ki so urejeni z zakonom in delujejo na formalen način, prek katerih lahko organizacije civilne družbe, ki izvajajo socialni dialog, ter socialni partnerji, ki pri njem sodelujejo, prispevajo k razpravi v javnem in demokratičnem prostoru. S formalizacijo teh institucionalnih mehanizmov se povečuje odpornost družbe, saj spodbuja aktivno državljanstvo in krepi demokratično življenje. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO ugotavlja, da so organizacije civilne družbe, socialni partnerji in institucionalni mehanizmi v Uniji in državah AKP zelo heterogeni, kar je posledica gospodarskih, socialnih, kulturnih in političnih razlik med regijami, podregijami in državami. V državah AKP je neformalno gospodarstvo neizogibno dejstvo, ki ga je treba upoštevati pri delu organizacij civilne družbe in socialnih partnerjev ter pri izvajanju in delovanju institucionalnih mehanizmov, sicer prednosti, ki jih bodo prinesli rezultati novega sporazuma, ne bodo koristile celotnemu prebivalstvu. EESO poudarja, da so nujno potrebne rešitve, s katerimi bi premagali obstoječe težave, zlasti kar zadeva tehnične zmogljivosti in finančno podporo organizacij civilne družbe in socialnih partnerjev. Meni, da znotraj Evropske unije in OAKPD obstaja nabor dobrih praks, ki jih je treba prepoznati, da bi jih lahko posnemali v drugih državah. Primer tega je spremljevalni odbor EU-AKP, ki je sposoben prevzeti to nalogo. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESO se želi v ta proces vključiti z izvajanjem načrtovanih institucionalnih mehanizmov ter spodbujanjem in podpiranjem organizacij civilne družbe in socialnih partnerjev v državah AKP, pri čemer se zaveda, da imajo ti akterji vodilno vlogo pri spodbujanju trajnostnega razvoja, zlasti v okviru cilja trajnostnega razvoja OZN št. 17. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESO predlaga, naj si Komisija zastavi cilj, da bi v skladu s strukturo, predstavljeno v novem sporazumu, vzpostavila štiri institucionalne mehanizme, in sicer prvega med Evropsko unijo in OAKPD, ki bi temeljil na splošnem delu, drugega med EU in Afriko, ki bi temeljil na regionalnem protokolu EU-Afrika, tretjega med EU in Karibi, ki bi temeljil na regionalnem protokolu EU-Karibi, in četrtega med EU in Pacifikom, ki bi temeljil na regionalnem protokolu EU-Pacifik. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESO tudi predlaga, naj Komisija v okviru sporazumov o gospodarskem partnerstvu ustanovi posvetovalne odbore. EESO potrjuje, da je vloga organizacij civilne družbe in socialnih partnerjev v teh sporazumih nenadomestljiva in bi jo bilo treba okrepiti. Zato podpira priporočila iz mnenja REX/536, ki bi jih bilo treba udejanjiti v sedanjih in prihodnjih sporazumih o gospodarskem partnerstvu, in meni, da je posvetovalni odbor Cariforum-EU odličen primer dobre prakse, ki bi ga bilo treba razširjati in posnemati. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EESO močno priporoča, naj Komisija v prihodnosti zagotovi, da bodo različni institucionalni mehanizmi, ki jih je treba izvajati v okviru sporazuma med Evropsko unijo in OAKPD (splošni del, regionalni protokoli in sporazumi o gospodarskem partnerstvu), pravilno oblikovani, da se ustvari sinergija in optimizirajo viri, zlasti finančni. Če bodo institucionalni mehanizmi zares in dosledno osredotočeni na svoje poslanstvo, delovali kot mreža ter sodelovali kot enoten in strukturiran sistem, se bo pokazalo, kako pomembni so za odpornost družbe, gospodarsko rast in blaginjo ljudi. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EESO se močno zavzema za to, da Komisija zagotovi finančne instrumente za podporo programom in projektom študij in predvidevanja, ki se osredotočajo na položaj organizacij civilne družbe in socialnih partnerjev v državah AKP, pri čemer naj upošteva njihove potrebe v smislu opolnomočenja voditeljev, tehnične trdnosti in izvajanja načrtovanih institucionalnih mehanizmov. EESO poudarja, da se s tem želi prispevati k okrepitvi demokratičnih organizacij civilne družbe in socialnih partnerjev v skladu z novim sporazumom, za kar so potrebni kompetentni ukrepi in dejavna udeležba njihovih članov. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | EESO izrecno poziva Komisijo, naj podpre delo spremljevalnega odbora EU-AKP v EESO kot trenutno edinega institucionalnega mehanizma v skladu z novim sporazumom med EU in OAKPD, ki bo imel v tem procesu okrepljeno vlogo, zlasti prek strukturiranega dialoga, da bi (i) institucijam zagotovili ustrezna poročila, projekte in mnenja, (ii) mobilizirali deležnike iz držav AKP in (iii) prispevali k vzpostavitvi načrtovanih institucionalnih mehanizmov. |
| --- | --- |

1.14

2.   Splošne ugotovitve o zgodovinskem ozadju in strateških ciljih

| 2.1 | Evropska unija je leta 2016 v okviru obnovljenega partnerstva z državami Organizacije afriških, karibskih in pacifiških držav (OAKPD) sprejela niz prednostnih nalog na področjih skupnega interesa, ki so bile ponovno potrjene v pozneje sprejetih dokumentih. Te prednostne naloge zajemajo demokracijo, dobro upravljanje in človekove pravice, trajnostno in vključujočo rast z dostojnimi delovnimi mesti, mobilnost in migracije, ki se obravnavajo kot priložnost, človekov razvoj, okolje in zavezanost „združevanj[u] sil na svetovnem prizorišču na področjih skupnih interesov“ (1). Temu so bili dodani še varnostni cilji, določeni ob upoštevanju neposrednih sosednjih držav. Cilji, ki si jih je Evropska unija predhodno zastavila na tem področju, so s tem strukturirano urejeni in združeni. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | EU je te cilje formalizirala z mednarodnimi sporazumi, najprej s Konvencijo iz Yaoundéja, nato z Lomejskimi konvencijami in Sporazumom iz Cotonouja, zdaj pa s pogajanji o Sporazumu o partnerstvu OAKPD-EU. Obenem je sklenila sporazume o gospodarskem partnerstvu z več državami ali skupinami držav AKP. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Sporazumi o gospodarskem partnerstvu so najsplošnejši gospodarski instrument za uresničevanje te strategije s ciljem gladkega in postopnega vključevanja držav AKP v svetovno gospodarstvo in izkoreninjenja revščine, pri čemer je poudarjeno, da je treba pri pogajanjih upoštevati razlike v razvitosti pogodbenic ter gospodarske, socialne in okoljske posebnosti posameznega gospodarstva, zlasti pa obseg neformalnega gospodarstva v posamezni državi ali podregiji. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Glede na izkušnje, pridobljene med pandemijo, ki se med drugim nanašajo na težave, ki jih je povzročila v zdravstvenih sistemih, njene škodljive posledice za gospodarstvo, naraščajoče socialne neenakosti in posledično revščino, strukturne probleme v zvezi z dostopom do zdravil in cepiv ali njihovo proizvodnjo, učinkovitost, ki so jo pokazala digitalna orodja, nevarnosti, ki jih pandemija prinaša za pravice in demokracijo, ali veliko gospodarsko odvisnost, ki jo povzroča, je po mnenju EESO postalo jasno, da je treba ponovno razmisliti o strukturi razvojnega sodelovanja in to upoštevati pri izvajanju in prenovi strategij med Evropsko unijo in OAKPD. |
| --- | --- |

2.4

3.   Posebne ugotovitve o Sporazumu o partnerstvu OAKPD-EU

| 3.1 | Leta 2015, tj. petnajst let po sklenitvi Sporazuma iz Cotonouja, je bila opravljena njegova ocena, ki je razkrila njegove uspehe in pomanjkljivosti. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Sporazum iz Cotonouja naj bi prenehal veljati februarja 2020, vendar ga zaradi občutljivosti nekaterih obravnavanih tem in pandemije ni bilo mogoče obnoviti na predvideni datum. Zato sta Evropska unija in OAKPD šele aprila 2021 parafirali besedilo prenovljenega sporazuma o partnerstvu, znanega pod imenom Sporazum o partnerstvu OAKPD-EU. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Da bi upoštevali raznolikost držav podpisnic in prilagodili uporabo sporazuma vsaki od zadevnih regij, je novi sporazum sestavljen iz splošnega dela in treh regionalnih protokolov za Afriko, Karibe in Pacifik, ki ga dopolnjujejo. Vsi deli so zavezujoči. Zaradi te zapletene strukture bo moral spremljevalni odbor EU-AKP v prihodnosti sprejeti proaktivnejši pristop. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Prednostne naloge novega sporazuma odražajo zavezanost strani doseganju ciljev trajnostnega razvoja OZN in temeljijo na šestih stebrih: (i) človekove pravice, demokracija in upravljanje, (ii) mir in varnost, (iii) človeški razvoj, ki zajema zdravje, izobraževanje, sanitarne storitve, prehransko varnost, socialno kohezijo, kulturo in enakost spolov ter zavezanost razvojnemu sodelovanju, (iv) vključujoča in trajnostna gospodarska rast in razvoj, tudi z vidika sporazumov o gospodarskem partnerstvu, (v) okoljska trajnostnost in podnebne spremembe ter na koncu (vi) migracije in mobilnost. Za organizacije civilne družbe in socialne partnerje so te teme bistvenega pomena. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Tem prednostnim nalogam je dodan boj proti posledicam pandemije COVID-19 v Evropski uniji in državah AKP, tako za preprečevanje spodkopavanje demokracije kot za spodbujanje gospodarskega in socialnega okrevanja, pri čemer se pričakuje, da bo okrevanje gospodarstva v teh afriških, karibskih in pacifiških državah težavno, posledično pa se bosta povečali revščina in neenakost. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESO posebej izpostavlja, da je v državah AKP še vedno izjemno pomembno vprašanje kritične infrastrukture, kar se je pokazalo tudi med pandemijo. Trajnostni razvoj je v celoti odvisen od obstoja odporne infrastrukture, ki spodbuja in podpira gospodarsko dejavnost in družbeni napredek ter ima odločilno vlogo pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja, bodisi tistih iz agende Združenih narodov 2030 bodisi tistih iz Agende 2063. EESO poudarja, da je razvojno sodelovanje še vedno nujen, čeprav ne zadosten pogoj za doseganje teh ciljev, zato poudarja, da ga je treba v državah AKP okrepiti. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EESO pri tem zlasti izpostavlja pomen kritične zdravstvene infrastrukture. Univerzalne, lahko dostopne in splošno brezplačne zdravstvene storitve v državah AKP so bistvene za dobro počutje prebivalstva in trajnostni razvoj. Predvsem hiter dostop do cepiv (patentov in tehničnih zmogljivosti za lokalno proizvodnjo) bo družbam AKP omogočil potrebno odpornost na morebitne prihodnje pandemije. EESO ugotavlja, da to pomembno vprašanje ni vključeno v novi sporazum, ter poziva EU in OAKPD, naj to upoštevata pri izvajanju sporazuma. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESO meni, da je treba v novem sporazumu upoštevati vpliv, ki ga bodo sedanje geopolitične razmere na evropski in svetovni ravni, zlasti posledice vojne v Ukrajini (vključno s prehransko varnostjo, cenami energije in ogrožanjem demokracije), imele na razvojno sodelovanje na splošno in posebej na sporazume o gospodarskem partnerstvu. Opozarja na tveganje, da bi se lahko v sedanjih razmerah zaostrila tekma za vpliv nad državami AKP, in poziva Unijo, naj poveča svojo zmogljivost za sodelovanje s temi državami, zlasti na gospodarski, družbeni in kulturni ravni. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Kar zadeva formalne mehanizme za sodelovanje, obveščanje, obravnavanje in strukturirano posvetovanje s civilno družbo oziroma t. i. institucionalne mehanizme, EESO zelo pozdravlja določbe v sporazumu, da morajo pogodbenice vzpostaviti „odprt[e] in pregledn[e] mehanizm[e] za strukturirano posvetovanje z deležniki“ (2) in „mehanizme za [...] posvetovanja“ (3) ter „vzpostavi[ti] in razvija[ti] mehanizme za posvetovanje in dialog“ (4), pa tudi „pripravi[ti] mehanizme za posvetovanje in dialog“ (5). |
| --- | --- |

3.9

4.   Posebne ugotovitve glede sporazumov o gospodarskem partnerstvu med Evropsko unijo ter afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami

| 4.1 | Na podlagi pogajanj o devetih od teh sporazumov je začelo veljati sedem regionalnih sporazumov, sklenjenih z 32 od 79 držav AKP, od tega 14 na Karibih, 14 v Afriki in štirimi v Pacifiku. Od teh sedmih se jih pet uporablja začasno, ker jih še niso ratificirale vse države članice Evropske unije. Druga dva sporazuma, podpisana z Zahodno in Vzhodno Afriko, zaradi zamud pri podpisu in ratifikaciji v afriških državah še nista v fazi začasne uporabe, medtem ko je 21 drugih držav že zaključilo pogajanja o sporazumih o gospodarskem partnerstvu, vendar se še niso začeli izvajati. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EESO poudarja, da sporazumi o gospodarskem partnerstvu prinašajo priložnosti in tveganja. Izjemno pomembno je poskrbeti za enakovredno partnerstvo, ki zagotavlja ne le gospodarsko rast, ampak tudi blaginjo in socialno pravičnost. Za uresničitev teh ciljev so ključni ukrepi organizacij civilne družbe in socialnih partnerjev. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Vendar so organizacije civilne družbe in socialni partnerji v EU in partnerskih državah kritizirali sporazume o gospodarskem partnerstvu. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Kritike se nanašajo na njihovo zasnovo in morebiten omejevalni učinek na rast proizvodnje v državah AKP, čeprav je bila omogočena zaščita nacionalnih panog, kot je agroživilska industrija. Čeprav prosta trgovina med Evropsko unijo in OAKPD šteje za eno od prednosti, ki jih zagotavljajo sporazumi o gospodarskem partnerstvu, je imela v več primerih negativen učinek, saj je povzročila zmanjšanje carinskih prihodkov, zlasti z znižanjem davkov na zunanjo trgovino. Poleg tega lahko zaradi razlike v gospodarskem razvoju med Evropsko unijo in državami AKP ogrozi mikro, mala in srednja podjetja ali zadruge, ki so osnova družinskega gospodarstva. Številne organizacije civilne družbe in socialni partnerji so na to glasno opozarjali. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | V sporazumih o gospodarskem partnerstvu se vloga civilne družbe upošteva na različne načine in odraža v različnih oblikah, različen pa je tudi vpliv organizacij civilne družbe v razpravah o teh sporazumih in njihovem spremljanju. Sporazum o gospodarskem partnerstvu, sklenjen s Slonokoščeno obalo, je na primer privedel do oblikovanja konvencije o civilni družbi Slonokoščene obale (CSCI), ki je začela izvajati projekt (6) za spremljanje vpliva tega sporazuma na družinsko gospodarstvo. Poleg tega so interna srečanja osredotočena na temo trajnostnega razvoja, zato je vpliv, ki bi ga civilna družba lahko imela na drugih področjih, omejen. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Nekateri sporazumi o gospodarskem partnerstvu predvidevajo dodatne organe, kot je skupni parlamentarni odbor. Primer sta sporazuma, podpisana s Cariforumom in Zahodno Afriko. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Glede na to, da je v sporazumih o gospodarskem partnerstvu izrecno omenjena njihova vključenost med prednostne naloge Sporazuma iz Cotonouja, njegova revidirana različica podpisnicam omogoča, da spodbujajo širše, usklajeno in institucionalizirano sodelovanje organizacij civilne družbe in socialnih partnerjev. To priložnost bi bilo treba v celoti izkoristiti, tudi zato, ker je bil napredek na tem področju počasen, kot je razvidno iz pregleda izvajanja sporazuma, ki ga je Evropska unija pripravila leta 2021. Institucionalne mehanizme, določene v sporazumih o gospodarskem partnerstvu, je najbolje izvajati tako, da javne institucije pravočasno in podrobno obveščajo organizacije civilne družbe in socialne partnerje o tem procesu ter jih povabijo k strukturiranemu sodelovanju, izvajanju študij in pripravi utemeljenih predlogov. |
| --- | --- |

4.7

5.   Posebne ugotovitve o konceptu, reprezentativnosti, delovanju ter institucionalnih mehanizmih civilne družbe in socialnih partnerjev

| 5.1 | EESO želi biti „dom evropske civilne družbe“. Je posvetovalni organ Evropske unije, ustanovljen v skladu s členom 13 Pogodbe o Evropski uniji, sestavlja pa ga 329 članov, ki zastopajo delodajalce (I. skupina), delojemalce (II. skupina) in organizacije civilne družbe (III. skupina). Deluje kot evropski institucionalni mehanizem, v katerem te interesne skupine prek strukturiranega dialoga izražajo svoja stališča o temah, povezanih z Evropsko unijo. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | EESO ugotavlja, da organizacije civilne družbe zajemajo združenja, ki si prizadevajo za širok nabor zelo raznolikih ciljev, zastopajo člane, ki so vanje vključeni, in v družbi opravljajo funkcijo, ki zajema zlasti izvajanje ukrepov za blaginjo prebivalstva, socialno vključevanje in boj proti izključenosti, zaščito pravic in socialnih, gospodarskih, kulturnih in poklicnih interesov prebivalstva ali skupin državljanov, varstvo okolja in boj proti podnebnim spremembam, zaščito človekovih pravic in nasprotovanje v imenu dolžnosti skrbnega ravnanja, pa tudi opozarjanje in pritisk na oblasti za zaščito interesov članov, ki jih združujejo, in uveljavljanje njihovih družbenih vrednot. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Pri opredelitvi značilnosti teh organizacij, ki zajemajo tako široko in raznoliko paleto, ima odločilno vlogo gospodarsko, družbeno in politično okolje, v katerega so umeščene, zato kljub pomembnosti in koristnosti njihove dejavnosti ni samoumevno, da gre za družbene akterje, ki spodbujajo trajnostni razvoj. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | EESO poudarja, da je treba v okviru te raznolikosti ustrezno upoštevati visoko stopnjo neformalnosti v gospodarstvu in družbi, ki je na splošno značilna za države AKP ter močno zaznamuje in določa družbene, organizacijske in institucionalne odnose. V tem kontekstu se organizacije civilne družbe in socialni partnerji pogosto spopadajo z velikimi težavami v zvezi z ustanavljanjem, organizacijo in delovanjem institucij, finančno podporo in uradnim poslovanjem. Te organizacije civilne družbe in socialni partnerji bi morali prejeti izredno finančno podporo, sicer s svojim sodelovanjem in udejstvovanjem ne bodo mogli prispevati k trajnostnemu razvoju, uveljavljanju državljanskih pravic in demokratični odpornosti svoje države. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Delovanje organizacij civilne družbe je odvisno od njihove družbene vloge, državljanske oziroma politične usmerjenosti, ki ji želijo slediti, njihove velikosti, družbenega pomena, ki jim ga pripisujejo njihovi člani in skupnosti, v kateri delujejo, vodstvene vloge, ki jo prevzamejo, pa tudi sredstev, ki jih potrebujejo za dosego svojih ciljev, in v zvezi s tem zlasti od pogojev, ki jih zanje določajo njihovi donatorji. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Zaradi svoje šibkosti si organizacije civilne družbe pri pridobivanju finančnih sredstev konkurirajo, občasno pa tekmujejo tudi z javnimi organi. Te ranljivosti otežujejo njihove dejavnosti in njihovo sodelovanje v nacionalnih ali mednarodnih institucionalnih mehanizmih. Poleg tega lahko vodijo v odvisnost od njihovih donatorjev ali javnih organov njihove države. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Sindikati in podjetniška združenja, združeni pod pojmom „socialni partnerji“, sodijo med organizacije civilne družbe, vendar imajo zaradi svojih posebnih značilnosti v odnosu do njih lastno in drugačno identiteto. Socialni partnerji zastopajo svoje člane in branijo njihove interese, zlasti gospodarske, tako pred državnimi oblastmi, zahvaljujoč posebnim posvetovalnim in pogajalskim mehanizmom, kot tudi prek odnosov, ki jih vzpostavljajo med seboj, zlasti s pogajanji in sklepanjem kolektivnih pogodb. Imajo stalno strukturo, zastopajo jasne interese svojih članov, imajo nesporno dolgotrajen obstoj, gradijo na priznanih zgodovinskih dosežkih, njihovo področje delovanja in interakcij je ustaljeno in dobro opredeljeno, na splošno pa so se tudi sposobni sami financirati. |
| --- | --- |

5.7

6.   Posebne ugotovitve o Sporazumu o partnerstvu OAKPD-EU ter o civilni družbi in socialnih partnerjih

6.1   Civilna družba in socialni partnerji v Sporazumu o partnerstvu OAKPD-EU

| 6.1.1 | Novi sporazum tako v splošnem delu kot v vsakem od treh regionalnih protokolov daje civilni družbi aktivno vlogo, ki pa ni konkretno določena, saj je podpisnicama, tj. OAKPD in Evropski uniji, prepuščena naloga, da opredelita institucionalni okvir za to sodelovanje, zlasti z oblikovanjem institucionalnih mehanizmov, pri čemer bo bistveno določiti, kako je treba zagotoviti vključenost organizacij civilne družbe in socialnih partnerjev v proces na nacionalni in nadnacionalni ravni. |
| --- | --- |

6.1.1

| 6.1.2 | Z upoštevanjem bistvenih parametrov v zvezi z organizacijo, kot so pravna oblika teh organizacij, njihova reprezentativnost, izbira njihovih zastopnikov ali minimalni pragovi glede pogostosti srečanj, bo nastala dinamika, ki bo okrepila vlogo organizacij civilne družbe in socialnih partnerjev kot deležnikov tega procesa. |
| --- | --- |

6.1.2

| 6.1.3 | Ti deležniki imajo posebno vlogo, ki je povezana z njihovimi lastnimi interesi in se razlikuje od vloge, ki jo imajo v družbi politične stranke. Vključevanje organizacij civilne družbe in socialnih partnerjev bi bilo treba spodbujati s posebnimi dejavnostmi in bi moralo preseči splošne razprave. S študijami, mnenji in predlogi, ki jih posredujejo institucijam, bodo prispevali k razpravam in odločitvam. Institucionalni mehanizmi, ki so namenjeni dejavnemu vključevanju deležnikov v proces, se upravljajo sami in temeljijo na uveljavljenih postopkovnih pravilih. S širjenjem informacij in medsebojnim sodelovanjem v okviru posvetovanj in strukturiranega dialoga zagotavljajo najboljši prispevek organizacij civilne družbe in socialnih partnerjev k obstoju „odprte vlade“ (7). |
| --- | --- |

6.1.3

| 6.1.4 | Finančni vidik je zelo pomemben. Brez ustreznega, selektivnega in preglednega financiranja ne bo mogoče zagotoviti sodelovanja organizacij civilne družbe in socialnih partnerjev na srečanjih, predvsem pa pri pripravljalnem delu v zvezi z uporabnimi raziskavami za zbiranje podatkov, izvedbo študij in pripravo mnenj. |
| --- | --- |

6.1.4

6.2   Sedanje stanje civilne družbe in socialnih partnerjev v EU in državah AKP

6.2.1   Evropa

V Evropi obstaja več tisoč združenj, organizacij, zvez, zavezništev, platform in forumov na nacionalni in evropski ravni, ki spadajo bodisi med organizacije civilne družbe bodisi v poslovno okolje (zasebna podjetja, mikro in mala podjetja, javna in socialna podjetja) ali pa med sindikate, pri čemer obstaja neka organizacijska povezava.

6.2.2   Afrika, Karibi in Pacifik

| 6.2.2.1 | V državah AKP so se zaradi gospodarskih, družbenih, političnih in zgodovinskih razmer vsake regije, podregije in države razvile zelo raznolike strukture organizacij civilne družbe in socialnih partnerjev, vendar v nekaterih primerih med njimi ni interakcije. Obstajajo številni primeri dobre prakse, pa tudi številne težave in pomanjkljivosti. |
| --- | --- |

6.2.2.1

| 6.2.2.2 | Organizacije civilne družbe in socialni partnerji tudi težko pridobijo splošne ali konkretne informacije o novem sporazumu ali sporazumih o gospodarskem partnerstvu (če obstajajo) oziroma te informacije sploh niso na voljo, prav tako na splošno ni forumov za sodelovanje in strukturirane razprave z javnimi institucijami. |
| --- | --- |

6.2.2.2

| 6.2.2.3 | Glede na te razlike je treba oboje preučiti na lokalni ravni, da bi širili primere dobre prakse ter odpravili težave in pomanjkljivosti, s čimer bi utrdili ugled organizacij civilne družbe in socialnih partnerjev ter okrepili njihovo vlogo. S tem pristopom bo mogoče podpreti obstoječe institucionalne mehanizme ali spodbuditi oblikovanje novih. |
| --- | --- |

6.2.2.3

6.2.3   Spremljevalni odbor EU-AKP

Organizacije civilne družbe in socialni partnerji se lahko trenutno v okviru odnosov med Evropsko unijo in državami AKP opirajo na spremljevalni odbor EU-AKP, ki je del EESO, sestavlja pa ga 12 članov iz EESO (Evropske unije) in 12 članov, ki jih predlagajo organizacije civilne družbe in socialni partnerji iz držav AKP (trenutno osem za Afriko, dva za Karibe in dva za Pacifik), imenuje pa organizirana civilna družba v vsaki od regij glede na ravnovesje med različnimi interesi.

7.   Posebne ugotovitve o tem, kako spodbujati in podpirati organizacije civilne družbe in socialne partnerje pri vlogi, ki jo imajo kot gonilo trajnostnega razvoja

| 7.1 | EESO meni, da je formalno oblikovanje predvidenih institucionalnih mehanizmov izjemno pomembno, in izjavlja, da je to njegov glavni cilj na tem področju. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | EESO poziva Komisijo, naj po dokončnem podpisu novega sporazuma prevzame pobudo ter OAKPD in zadevnim državam predlaga, naj ustvarijo politične, organizacijske in finančne razmere, potrebne za vzpostavitev teh institucionalnih mehanizmov. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | EESO odločno poziva OAKPD, naj se prav tako zavzeto vključi v ta proces. |
| --- | --- |

7.3

| 7.4 | EESO ugotavlja, da struktura novega sporazuma predvideva vzpostavitev institucionalnega mehanizma, ki se nanaša na splošni del ter vključuje predstavnike Evropske unije in OAKPD. Obenem regionalni protokoli omogočajo vzpostavitev institucionalnega mehanizma v vsaki od regij – v Afriki, na Karibih in v Pacifiku –, v katerem sodelujejo predstavniki te regije in Evropske unije. Zato bo treba uvesti sistem, zgrajen na štirih institucionalnih mehanizmih (1 + 3), ki bodo pokrivali celotno področje novega sporazuma. |
| --- | --- |

7.4

| 7.5 | EESO ugotavlja, da so institucionalni mehanizmi, tj. posvetovalni odbori, predvideni tudi v okviru sporazumov o gospodarskem partnerstvu ter sporazumov, sklenjenih s Cariforumom, Zahodno Afriko in Vzhodno Afriko. |
| --- | --- |

7.5

| 7.6 | EESO zlasti poudarja, da bo pri celotnem sklopu institucionalnih mehanizmov potrebnega veliko truda pri organizaciji in mreženju za vzpostavitev enotnega in strukturiranega sistema, s katerim bi ustvarili sinergije, preprečili podvajanje ter zagotovili zlasti finančna sredstva in optimizirali njihovo uporabo. |
| --- | --- |

7.6

| 7.7 | EESO predlaga, naj Komisija spodbuja delegacije Evropske unije v državah OAKPD, da podprejo projekte organizacij civilne družbe in socialnih partnerjev, zlasti tiste, ki so namenjeni ozaveščanju, usposabljanju in opolnomočenju njihovih članov in vodij, krepitvi njihovih tehničnih zmogljivosti in spodbujanju vzpostavljanja institucionalnih mehanizmov. Priporoča, naj Komisija prijavam organizacij civilne družbe in socialnih partnerjev iz držav AKP daje prednost pred drugimi vlogami, pri tem pa upošteva njihove odlike. |
| --- | --- |

7.7

| 7.8 | EESO predlaga, naj Komisija v zvezi z vzpostavljanjem institucionalnih mehanizmov oblikuje programe, ki bi na lokalni ravni omogočili preučevanje razmer, potenciala in težav organizacij civilne družbe in socialnih partnerjev ter različnih obstoječih struktur, kot so platforme, forumi ipd., da bi zbrali primere dobre prakse, ki v okviru odnosov med Unijo in OAKPD že obstajajo in bi jih bilo treba razširiti. Priporoča, naj bodo organizacije civilne družbe in socialni partnerji iz držav AKP ključni akterji v tem preučevanju v smislu njihovega kvantitativnega in kvalitativnega prispevka. |
| --- | --- |

7.8

| 7.9 | EESO poudarja, da bo spremljevalni odbor EU-AKP okrepil svojo organizacijo z več viri, člani in delegati, da bo lahko bolje prispeval k temu procesu in izpolnil svoje poslanstvo. |
| --- | --- |

7.9

| 7.10 | EESO močno priporoča Komisiji, naj financiranje tega procesa vključi v obstoječe finančne instrumente. Posebej želi poudariti, da je treba dejavnostim organizacij civilne družbe in socialnih partnerjev zagotoviti finančna sredstva, saj njihovi lastni finančni viri ne zadoščajo. Opozarja, da so glede na geografsko razsežnost novega sporazuma za delovanje institucionalnih mehanizmov ter sodelovanje organizacij civilne družbe in socialnih partnerjev potrebna finančna sredstva, ki jih ti subjekti nimajo. Tudi ob uporabi strogih metod nadzora nad upravljanjem in sodobnih digitalnih tehnologij je tem organizacijam še vedno nujno zagotoviti finančno podporo. Odbor poziva Evropsko unijo, OAKPD in države članice, naj sprejmejo programe, ki bodo zagotavljali posebno podporo za udejstvovanje organizacij civilne družbe in socialnih partnerjev ter za delovanje institucionalnih mehanizmov. |
| --- | --- |

7.10

V Bruslju, 13. julija 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Skupno sporočilo Evropskemu parlamentu in Svetu – Prenovljeno partnerstvo z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami, 2016, str. 5.

1

(2)  Splošni del sporazuma, člen 95.

2

(3)  Regionalni protokol za Afriko, člen 5.

3

(4)  Regionalni protokol za Karibe, člen 7.

4

(5)  Regionalni protokol za Pacifik, člen 7.

5

(6)  Podpora za krepitev operativnih zmogljivosti organizacij civilne družbe Slonokoščene obale, da bi lahko državljane podprle pri spremljanju začasnega sporazuma o gospodarskem partnerstvu s Slonokoščeno obalo.

6

(7)  Načelo, kot ga je opredelil OECD.

7

---

| 22.11.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 443/37 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 443/37

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Delovanje novega Sveta EU-ZDA za trgovino in tehnologijo: prednostne naloge za podjetja, delavce in potrošnike ter potrebni zaščitni ukrepi

(mnenje na lastno pobudo)

(2022/C 443/05)

| Poročevalec: | Timo Marko Johannes VUORI |
| --- | --- |
| Soporočevalka: | Tanja BUZEK |

Poročevalec:

Timo Marko Johannes VUORI

Soporočevalka:

Tanja BUZEK

| Sklep plenarne skupščine | 21. 10. 2021 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 52(2) Poslovnika |
| | mnenje na lastno pobudo |
| Pristojnost | strokovna skupina za zunanje odnose |
| Datum sprejetja na seji strokovne skupine | 9. 6. 2022 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 14. 7. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 571 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 173/0/4 |

Sklep plenarne skupščine

21. 10. 2021

Pravna podlaga

člen 52(2) Poslovnika

mnenje na lastno pobudo

Pristojnost

strokovna skupina za zunanje odnose

Datum sprejetja na seji strokovne skupine

9. 6. 2022

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

14. 7. 2022

Plenarno zasedanje št.

571

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

173/0/4

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Oblikovanje pozitivne čezatlantske agende: Svet EU-ZDA za trgovino in tehnologijo (TTC) je lahko jedro načrta za oživitev našega partnerstva prek zaupanja vrednih kanalov sodelovanja. Čeprav gospodarstva našega čezatlatskega partnerstva predstavljajo približno polovico svetovnega BDP in velik del svetovnih trgovinskih in naložbenih tokov, se v medsebojnih odnosih še vedno srečujejo z ovirami pri trgovini, naložbah, delu, potovanjih in študiju na obeh straneh Atlantika. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Prevzem vodilne vloge pri zaščiti vrednot in trgovine, ki temelji na pravilih: V nemirnih geopolitičnih časih imata vodilni svetovni gospodarstvi, EU in ZDA, skupaj z drugimi podobno mislečimi partnerji veliko odgovornost in si morata prizadevati za sodoben okvir partnerstva na področju trgovine in tehnologije, ki podpira odprto in trajnostno gospodarstvo ter prosto in pravično trgovino in spoštuje demokratične vrednote, dostojno delo in človekove pravice. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Potreba po odzivanju na motnje na trgu: Po številnih krizah, ki še niso končane, morajo čezatlantske partnerice hitro najti načine za okrepitev odpornosti naših odprtih in demokratičnih družb, med drugim z ohranjanjem naših svetovnih vrednostnih in dobavnih verig ter energetske varnosti, zlasti zato, da bi nujno nadomestili oskrbo z rusko energijo in surovinami. Obenem si morajo EU in ZDA še bolj prizadevati za krepitev multilateralizma in za reševanje izzivov, povezanih s podnebnimi spremembami, zagotavljanjem, da svobodna in pravična trgovina ne bo ogrožena, in motnjami na trgu, ki jih povzročajo avtoritarne države. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Vzpostavljanje zaupanja na podlagi vzajemnega in stabilnega sodelovanja: Za dosego konkretnih kratkoročnih in dolgoročnih rezultatov, neodvisnih od političnih volilnih ciklov in menjav vodstva, morata obe strani vzpostaviti strukturo stalnega dialoga v okviru TTC. Nadalje si morajo EU in ZDA v okviru TTC prizadevati za bolj strateški in horizontalni pristop k trgovinskim in tehnološkim vprašanjem. Deset delovnih skupin v okviru TTC si mora prizadevati za holistični in učinkovito usklajen pristop k sodelovanju, ki ne bo ustvarjalo nepotrebnih ločnic. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Okrepitev vključevanja deležnikov: Če se želimo izogniti neuspehom iz prejšnjih ambicioznih trgovinskih pogajanj, sta preglednost in tesno vključevanje deležnikov na obeh straneh Atlantika edini način, da TTC doseže svoje cilje. Zato bo Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) dejavno sodeloval v strukturah TTC in si prizadeval, da bi bil kot edinstveni deležnik civilne družbe navzoč na ministrskih srečanjih TTC. Ob tej priložnosti ponovno izraža obžalovanje, da mandat skupine strokovnjakov za trgovinske sporazume ni bil obnovljen in da ni bila vzpostavljena primerljiva stalna struktura za posvetovanje z deležniki. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Poseben čezatlantski dialog o delu: EESO je v preteklosti izrazil podporo čezatlantskemu dialogu za podjetja in potrošnike, zato pozdravlja nedavno ministrsko napoved iz Pariza o vzpostavitvi tristranskega dialoga o trgovini in delu. Z njim bi vzpostavili uradni kanal, prek katerega bi socialni partnerji na obeh straneh Atlantika prispevali k procesu TTC in vplivali na čezatlantske trgovinske in naložbene odnose. V zvezi s tem EESO poziva Evropsko komisijo, naj obravnava neravnovesje pri demokraciji na področju dela, ki je posledica neratifikacije šestih temeljnih konvencij Mednarodne organizacije dela (MOD), in učinek, ki ga to ima na enake konkurenčne pogoje v trgovini. |
| --- | --- |

1.6

2.   Splošne ugotovitve – vse večja potreba po tesnejšem partnerstvu med EU in ZDA

| 2.1 | EESO v čezatlantskem dialogu: EESO že leta spremlja čezatlantska politična in trgovinska vprašanja ter oblikuje stališča organizirane civilne družbe EU. Poleg tega vzdržuje reden dialog tako z institucijami EU kot z ameriško administracijo in zlasti s civilno družbo na drugi strani Atlantika. Z začetkom delovanja novega Sveta EU-ZDA za trgovino in tehnologijo, ki ima deset delovnih skupin, v njegovem okviru pa potekajo tudi redne obravnave, mora EESO posodobiti svoje stališče o prednostnih nalogah TTC. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Odgovornost vodilnih svetovnih gospodarstev: EESO poudarja, da imajo EU in ZDA še vedno najtesnejše bilateralne trgovinske in naložbene odnose ter najbolj prepletene gospodarske odnose na svetu. Čeprav je Kitajska leta 2021 prehitela ZDA in postala največji vir uvoza blaga v EU, ZDA ostajajo daleč najpomembnejša trgovinska in naložbena partnerica EU. Čezatlantski odnosi določajo svetovno gospodarstvo v multilateralnem trgovinskem sistemu, ki je na preizkušnji zaradi krize Svetovne trgovinske organizacije (STO), dveletne pandemije COVID-19 in zdaj še vojne v Ukrajini. Bodisi EU bodisi ZDA so najpomembnejša trgovinska in naložbena partnerica za skorajda vse ostale države v svetovnem gospodarstvu. Čezatlantsko partnerstvo ni samo sebi namen, temveč mora temeljiti na skupnih vrednotah, interesih in skupni odgovornosti. EU in ZDA bi morale biti branik demokracije, miru in varnosti po vsem svetu, pravne države in človekovih pravic za vse (1). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Zagon za tesnejše strateško partnerstvo med EU in ZDA: EESO ugotavlja, da je zdaj, ko svet pretresa nepričakovana množica kriz, odločilen trenutek, da vodilni svetovni gospodarstvi, EU in ZDA, skupaj z drugimi podobno mislečimi demokratičnimi državami z odprtim tržnim gospodarstvom, ki temelji na pravilih, poglobita svoje politično in gospodarsko sodelovanje ter zaščitita naše univerzalne vrednote in okrepita blaginjo, demokracijo in pravno državo, varnost in človekove pravice. Med vsemi temi je mir postal glavna prednostna naloga pri vodenju mednarodne politike. Hkrati ne smemo več dopuščati nobenih državnih ukrepov, ki so v nasprotju z mednarodnim redom, ali neupravičenega okoriščanja v mednarodni trgovini. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Ključna vloga trgovine in tehnologije v geopolitiki: EESO ponavlja, da pri trgovini in tehnologiji ne gre le za regulativna vprašanja, temveč za bistvena orodja za zaščito in spodbujanje teh univerzalnih vrednot po vsem svetu. EU in ZDA morajo poglobiti sodelovanje in doseči konkretne rezultate na multilateralni in bilateralni ravni. TTC je edinstvena priložnost za strateško sodelovanje na tako visoki ravni na področju trgovine in tehnologije, ki presega sedanje ad hoc dogovore o sodelovanju in ni odvisno od volitev v EU in ZDA ter institucionalnih menjav vodstva. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Platforma za dialog in sodelovanje: TTC ni in ne sme biti ponovitev čezatlantskega partnerstva za trgovino in naložbe, čeprav lahko iz teh neuspešnih pogajanj pridobimo nekaj koristnih spoznanj. Cilji in postopki TTC ne bi smeli postavljati pod vprašaj institucij EU in postopkov odločanja, hkrati pa je treba okrepiti sodelovanje deležnikov. Standardi EU, ki odražajo naše vrednote, ne smejo biti vprašljivi. Zlasti previdnostno načelo je bistveno pri oblikovanju standardov EU. EESO se strinja, da je sodelovanje na področju standardov prav tako povezano z različnimi pravnimi okviri in zahteva poglobljene analize o tehničnih vprašanjih ter oceno gospodarskih, socialnih in okoljskih učinkov, kar je treba opraviti za vsak primer posebej. Novi načelni okvirni sporazum o pretoku podatkov na primer kaže, da lahko EU in ZDA dosežejo soglasje o občutljivih vprašanjih. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Močna podpora deležnikov: EESO ugotavlja, da so podjetja in drugi deležniki civilne družbe v EU in ZDA že izrazili splošno podporo TTC in opredeljenim temam v okviru desetih delovnih skupin. Zdi se, da čezatlantski partnerji vidijo dodano vrednost strateškega čezatlantskega partnerstva in tesnejšega sodelovanja na področju zakonodaje. Še vedno pa obstajajo nepotrebne ovire pri trgovanju, naložbah in zaposlovanju. Čezatlantski partnerji bi lahko tudi skupaj okrepili svojo globalno konkurenčnost na svetovnem trgu, kar je v skladu s cilji trajnostnega razvoja, socialne pravičnosti, spoštovanja človekovih pravic, visokih delovnih standardov in visokih okoljskih standardov. A da bi dosegli rezultate, morata obe strani poznati cilje, pristope in sredstva druge strani, če želita razviti nov skupen trgovinski okvir. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Večje vključevanje deležnikov po neuspešnih dialogih civilne družbe med EU in ZDA: EESO poudarja, da je okrepljen dialog s civilno družbo nujen element v čezatlantskih odnosih, tudi v okviru TTC. Tu je še posebej pomembna potreba po skupnem dialogu o pravicah državljanov, nedovzetnosti za dezinformacije, svobodi medijev, podnebnih ukrepih, socialnih pravicah in varstvu potrošnikov ter o podpori demokraciji (2). Čezatlantsko partnerstvo lahko vodi v še tesnejše čezatlantsko povezovanje naših gospodarstev, tudi prek skupnega okvira za trgovino, tehnologijo in naložbe. |
| --- | --- |

2.7

3.   Posebne ugotovitve – ključne prednostne naloge za podjetja, delavce in potrošnike

| 3.1 | EESO meni, da TTC prikazuje medsebojno prepletanje dveh najmočnejših gospodarstev na svetu in je edinstven forum za krepitev čezatlantskega sodelovanja pri vprašanjih trgovinske politike in regulacije trgov. Zato meni, da bi se moral TTC osredotočiti na nekatere prednostne naloge, ki zadevajo podjetja, delavce in potrošnike. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Sodobna multilateralna trgovina, ki temelji na pravilih: EU in ZDA morajo v sklopu STO pokazati skupno odgovornost in prevzeti vodilno vlogo ter se zavzemati za učinkovit multilateralni model s progresivno trgovinsko politiko, ki bo upošteval okoljske in socialne vidike (3). Obe strani se namreč soočata z izzivi zaradi praks netržnih gospodarstev, ki izkrivljajo trg, kamor spadajo nepošteni in diskriminatorni ukrepi, povezani s podjetji v državni lasti, državnimi subvencijami, dajatvami in davki. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Usmerjanje reforme STO: TTC bi moral pozornost nameniti predvsem načinom za izboljšanje multilateralnega trgovinskega sistema STO in njenega mehanizma za reševanje sporov, saj ima organizacija osrednjo vlogo zlasti pri zagotavljanju učinkovitega multilateralnega modela za progresivno trgovinsko agendo z okoljskimi in socialnimi vprašanji. EU in ZDA morajo biti na čelu ambiciozne reforme STO in spodbujati sodobno agendo STO, ki bo odpravila tabuje (npr. socialne vidike trgovine) ter obravnavala sedanje in prihodnje izzive glede trajnostnosti. EESO zato poziva EU in ZDA, naj s ključnimi trgovinskimi partnerji oblikujejo dogovore o strateškem sodelovanju za reševanje prednostnih multilateralnih vprašanj (4). |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Dostojno delo v mednarodni trgovini (5): EESO poziva EU in ZDA, naj spodbujajo tesnejše sodelovanje med STO in MOD, da bi s trgovinskimi instrumenti spodbujale dostojno delo in delovne standarde. Nedavne volitve novih generalnih direktorjev v obeh organizacijah bi morale dati nov zagon na tem področju. Zagotavljanje spoštovanja mednarodnih delovnih standardov, ki jih določa in spremlja MOD, bi moralo biti del razprave o reformi STO pod vodstvom EU in ZDA. EESO kot pozitiven primer in priložnost za okrepitev tega ambicioznega ponovnega premisleka pozdravlja predlog ZDA, da se pri tekočih pogajanjih v okviru STO o subvencijah za ribištvo obravnava svetovni problem prisilnega dela na ribiških plovilih (6). Čezatlantski partnerji bi si morali v medsebojnem sodelovanju še naprej prizadevati za močnejšo pravno podlago, da bi bile temeljne delavske pravice MOD vključene v STO (7). Bilateralna vprašanja skupnega interesa na področju dela bi morala vključevati primerjalne pristope k poglavjem o trgovini in trajnostnem razvoju ter učinkovitost njihovega izvajanja v sporazumih o prosti trgovini (8). EESO že dolgo poziva k prenovljenemu pristopu k poglavjem o trgovini in trajnostnem razvoju z izvrševanjem kazni ter pozdravlja inovativne izvršilne instrumente iz sporazuma med ZDA, Mehiko in Kanado (USMCA) (9). |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Skupni nastop v mednarodnih forumih: V okviru TTC bi se lahko opravile priprave za okrepljeno sodelovanje na področju dela in zaposlovanja v mednarodnih forumih, zlasti pri MOD in Organizaciji za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD). To okrepljeno sodelovanje bi moralo vključevati spodbujanje in uveljavljanje potrebne skrbnosti. TTC bi moral spodbujati skupno krepitev zmogljivosti, zlasti za spodbujanje varnosti in zdravja pri delu po vsem svetu, ter razvijati skupne projekte, na primer o zagotavljanju sredstev za inšpekcijo dela v tretjih državah. Pričakovana vključitev konvencij o varnosti in zdravju pri delu med temeljne delovne standarde MOD bi omogočila plodno sodelovanje. Prisilno delo je vprašanje, ki vzbuja globoko zaskrbljenost na obeh straneh, zato bi bilo treba uskladiti pristope EU in ZDA, zlasti v zvezi z uvozom blaga, proizvedenega s takšnimi praksami na Kitajskem. O širjenju novih oblik zaposlovanja po svetu, predvsem platformnega dela, kjer so v ospredju podjetja iz ZDA in EU, je treba razpravljati v ustreznih delovnih skupinah TTC, pri čemer mora sodelovati tudi delavska stran. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Odpornost in trajnostnost v globalnih dobavnih verigah: TTC mora razviti strategije za večjo odpornost, tako da zajamči trajnostnost globalnih dobavnih verig in zagotovi njihovo pravilno delovanje. EU in ZDA bi morale opredeliti skupne ranljivosti in medsebojno sodelovati, na primer na področju razpoložljivosti kritičnih surovin in izdelkov, kot so polprevodniki. Čezatlantski partnerji morajo nemudoma opozoriti tudi na standardiziran pristop k zanesljivosti oskrbe z energijo, ki bi bil v celoti usklajen z ambiciozno agendo za trajnostnost, kot je evropski zeleni dogovor. Preučiti morajo tudi možnost skupnega ukrepanja za izboljšanje ustreznih proizvodnih zmogljivosti, naložb in logistike. TTC bi si moral prizadevati za skupni obvezni skrbni pregled v dobavnih verigah, ki bi temeljil na najboljši praksi, s čimer bi vzpostavili model za globalne zahteve glede trajnostnosti v vrednostnih verigah. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Podpora zelenemu gospodarstvu: TTC se mora osredotočiti na sodelovanje na področju podnebnih in zelenih tehnologij ter politik pravičnega prehoda. EU in ZDA bi morale spodbujati mednarodni okvir in standarde za blažitev podnebnih sprememb, krožno gospodarstvo, trajnostno financiranje, energetsko varčno tehnologijo, zelene in socialne standarde pri javnih naročilih, okoljsko označevanje in poročanje o trajnostnosti. Čezatlantski partnerji si morajo poleg tega prizadevati za večstranski okvir za liberalizacijo trgovine z okoljskimi dobrinami v okviru sedanjih pobud, in sicer sporazuma o okoljskih dobrinah, strukturiranih razprav o trgovini in okoljski trajnostnosti in neformalnega dialoga o onesnaževanju s plastiko. TTC se mora osredotočiti na učinkovite in usklajene mehanizme za ogljično prilagoditev na mejah (CBAM), da se vzpostavi model za globalni okvir in preprečijo trgovinski spori med EU in ZDA. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Digitalizacija in nove oblike gospodarstva: Svet za trgovino in tehnologijo se mora osredotočiti na sodelovanje pri tehnoloških standardih, raziskavah in politikah na področju umetne inteligence, interneta stvari, tehnologij 6G, baterij, kvantnih tehnologij in veriženja blokov. Okvir bi moral spodbujati inovacije in standardizacijo, hkrati pa mora vključevati bistvene politične vidike. Nova tehnološka področja, kot je umetna inteligenca, imajo pogosto tudi razsežnost, ki se nanaša na delovna mesta in zahteva zanesljive strategije za umetno inteligenco in podatke, in sicer v prvi vrsti z evropskim pravnim okvirom in okvirom za opolnomočenje, ki temelji na človekovih pravicah in zato vključuje etična pravila ter pravice delavcev in sindikatov. Ker popolnoma enaka pravila na obeh straneh niso mogoča, bi moral biti cilj interoperabilnost okvirov. Poleg tega je treba razjasniti skupne zakonodajne zahteve za podnebno nevtralne tehnologije, biotehnologijo in zdravstveno tehnologijo. EU in ZDA bi morale spodbujati načela mednarodnih standardov, ki temeljijo na vrednotah, in tako ohraniti vodilno vlogo v teh novih oblikah gospodarstva. TTC bi moral okrepiti tudi odpornost naših demokratičnih družb, da bi preprečil ciljno usmerjene dezinformacijske kampanje, ki jih vodi umetna inteligenca, in z boljšo varnostjo informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) preprečil kibernetske napade, za katerimi stoji država. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Podatki in zasebnost: TTC bi se moral osredotočiti na sodelovanje, da bi v prihodnosti zagotovili, da bo izmenjava digitalne tehnologije in podatkov med ZDA in EU omogočila odprt mednarodni ekosistem za raziskave, razvoj in inovacije na področju najnaprednejše tehnologije, ki bo služila strankam in državljanom po vsem svetu, hkrati pa bo varovala njihovo temeljno pravico do zasebnosti podatkov in ohranila politični prostor za javni dostop do podatkov in nadzor ter možnost regulacije digitalnih multinacionalnih podjetij. Ob tem morajo EU in ZDA hitro skleniti nov okvir za prenos podatkov, s katerim bodo odpravile težave, zaradi katerih je bil zasebnostni ščit razveljavljen, ter podpreti skupne vrednote zasebnosti in varnosti. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Nadzor izvoza: TTC bi se moral posvetiti nastajajočim in temeljnim tehnologijam, pri čemer bi zagotovil ključno vlogo multilateralnih režimov nadzora izvoza, saj so ti zelo pomembni za EU in ZDA, ker spodbujajo demokracijo, človekove pravice in odprto družbo s tržnim gospodarstvom. Učinkovite trgovinske sankcije na primer zahtevajo učinkovit nadzor izvoza zoper države, ki zlorabljajo trgovino in tehnologijo ter ogrožajo mir, varnost in človekove pravice. EU in ZDA bi morale sodelovati pri oblikovanju zavezništev s podobno mislečimi partnerji, da bi se spoprijele z izzivi in zagotovile enake konkurenčne pogoje. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Standardizacija: TTC se mora osredotočiti na sodelovanje med organi za standardizacijo in na omejena načela vzajemnega sprejemanja. Standardizacijska sistema ZDA in EU se med seboj razlikujeta. Zlasti načelo enega splošno sprejetega standarda za en proizvod, ki predstavlja steber enotnega trga EU, ni prisotno v ZDA. V Evropi se ob sprejetju novega standarda umaknejo nasprotujoči si nacionalni standardi, v ZDA pa so na trgu različni standardi, zaradi česar mala in srednja podjetja težko razumejo, kateri od teh standardov bi najbolj ustrezal njihovim proizvodnim linijam. To so pogosto majhna podjetja z omejenimi sredstvi, vendar z visoko stopnjo specializacije v tržni niši, ki je osnova njihove konkurenčnosti. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Mala in srednja podjetja: sodelovanje na področju zakonodaje v okviru TTC bi lahko imelo pomembno vlogo pri pospeševanju trgovine in naložb ter izboljšanju konkurenčnosti zlasti malih podjetij. Zlasti mala in srednja podjetja pričakujejo, da se jim bodo odprle nove priložnosti, saj v nasprotju z velikimi podjetji nimajo dovolj sredstev za poslovanje v različnih regulativnih okoljih na obeh straneh Atlantika. Hkrati bi večja združljivost regulativnih režimov ustvarila priložnosti za velika podjetja, da izkoristijo ekonomije obsega med EU in ZDA (10). |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Prehrana in kmetijstvo: po mnenju EESO je pomembno, da so EU in ZDA poleg TTC vzpostavile novo platformo za čezatlantsko sodelovanje na področju kmetijstva, katere namen je reševanje globalnih izzivov trajnostnosti, podnebnih sprememb in prehranske varnosti. Mednarodno sodelovanje pri soočanju s podnebnimi spremembami in spodbujanju trajnostnosti je bistvenega pomena za ublažitev hude in težke prihodnosti, ki nas kot globalno družbo še čaka. Vojna v Ukrajini in njen neposredni vpliv na svetovno preskrbo s hrano sta še dodatno prispevala k temu izzivu. Podnebne spremembe, od ekstremnih vremenskih nihanj do hude suše, od poplav do gozdnih požarov in drugih katastrofalnih dogodkov, ki ogrožajo naša mesta, občine in skupnosti, že zdaj korenito in temeljito vplivajo na preživetje kmetov. EU in ZDA se morajo odzvati na izziv. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Potrošniki: v okviru TTC je pomembno vzpostaviti zaščitne ukrepe, da se postopek sodelovanja na področju zakonodaje ne bo uporabljal za spodkopavanje socialnih, delovnih, potrošniških in okoljskih standardov. TTC si mora prizadevati za njihovo harmonizacijo in izboljšanje. Če so ti pogoji izpolnjeni, koristi ne bodo le ekonomske, ampak bodo morda tudi olajšale nalogo regulatorjev z doseganjem ciljev javne politike. Poleg tega se lahko čezatlantsko sodelovanje okrepi z izmenjavo analiz, sistemov zgodnjega opozarjanja na nevarne proizvode in storitve iz tretjih držav ter dialogom o boljšem izvrševanju zakonodaje. Po odmiku od obveznega zbliževanja, h kateremu si je uradno prizadevalo v pogajanjih za čezatlantsko partnerstvo za trgovino in naložbe, morajo EU in ZDA to novo agendo za prostovoljno sodelovanje ustrezno zastaviti, da bi svojim državljanom pomagale pri soočanju z novimi izzivi v teh težkih časih. |
| --- | --- |

3.14

4.   Obravnavanje pomislekov in potrebnih zaščitnih ukrepov

| 4.1 | TTC je najboljši način, da EU in ZDA pokažejo, da lahko dosežejo konkreten napredek pri resničnem sodelovanju na področju trgovine in tehnologije ter da njihovi odnosi temeljijo na smiselnem partnerstvu. Vendar pa bo TTC uspešen le, če bo obravnaval nekatera ključna vprašanja:






  — | močno strateško zavezo vodstev EU in ZDA; |
| --- | --- | --- |

4.1

—

močno strateško zavezo vodstev EU in ZDA;

| — | jasno skupno vizijo ciljev in postopkov Sveta EU-ZDA za trgovino in tehnologijo; |
| --- | --- |

—

jasno skupno vizijo ciljev in postopkov Sveta EU-ZDA za trgovino in tehnologijo;

| — | potrebo po ustvarjanju dodane vrednosti s sodelovanjem in doseganjem pozitivnih, konkretnih rezultatov; |
| --- | --- |

—

potrebo po ustvarjanju dodane vrednosti s sodelovanjem in doseganjem pozitivnih, konkretnih rezultatov;

| — | potrebo po uvedbi nekaterih prizadevanj za razvoj skupnih pristopov k skupnim standardom; |
| --- | --- |

—

potrebo po uvedbi nekaterih prizadevanj za razvoj skupnih pristopov k skupnim standardom;

| — | potrebo po vzpostavitvi jasnega postopka za reševanje podrobnih tehničnih vprašanj; |
| --- | --- |

—

potrebo po vzpostavitvi jasnega postopka za reševanje podrobnih tehničnih vprašanj;

| — | vzpostavitev učinkovitih mehanizmov za ozaveščanje o političnem odločanju v EU in ZDA; |
| --- | --- |

—

vzpostavitev učinkovitih mehanizmov za ozaveščanje o političnem odločanju v EU in ZDA;

| — | oblikovanje aktivnega in strukturiranega procesa vključevanja deležnikov s podjetji, sindikati in drugimi deležniki civilne družbe; |
| --- | --- |

—

oblikovanje aktivnega in strukturiranega procesa vključevanja deležnikov s podjetji, sindikati in drugimi deležniki civilne družbe;

| — | tekoče usklajevanje, doslednost in celostni pristop v celotnem delovnemu procesu; upoštevanje izkušenj, pridobljenih v pogajanjih o čezatlantskem partnerstvu za trgovino in naložbe ter prejšnjih dvostranskih dejavnostih v zvezi s procesom, preglednostjo in ozaveščanjem javnosti; |
| --- | --- |

—

tekoče usklajevanje, doslednost in celostni pristop v celotnem delovnemu procesu; upoštevanje izkušenj, pridobljenih v pogajanjih o čezatlantskem partnerstvu za trgovino in naložbe ter prejšnjih dvostranskih dejavnostih v zvezi s procesom, preglednostjo in ozaveščanjem javnosti;

| — | odgovornost civilne družbe na obeh straneh Atlantika, da ta proces spremlja na ozaveščen način. |
| --- | --- |

—

odgovornost civilne družbe na obeh straneh Atlantika, da ta proces spremlja na ozaveščen način.

| 4.2 | Varovanje velikega javnega interesa EU na področju čezatlantskega regulativnega sodelovanja je bilo za EESO vedno temeljnega pomena. Odbor izrecno potrjuje, da je varovanje obstoječih visokih standardov temeljna zahteva. Namen sodelovanja na področju zakonodaje je poleg povečanja trgovinskih priložnosti tudi izboljšanje varnosti, zdravja ter gospodarske in socialne blaginje državljanov na obeh straneh Atlantika. EESO poziva k dodatnim zagotovilom, da se na primer zakonodaja EU o živilih ne bo spremenila in da bo EU ohranila omejitve glede hormonov, spodbujevalcev rasti in gensko spremenjenih organizmov (11). |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESO poziva Komisijo, naj v okviru TTC obravnava neravnovesje pri demokraciji na področju dela in posledice, ki jih ima za enake konkurenčne pogoje v trgovini. EESO ponavlja, da so ZDA ratificirale le dve od osmih temeljnih konvencij o delu MOD, pri čemer manjkata zlasti ključni konvenciji št. 87 o svobodi združevanja in št. 98 o pravici do kolektivnih pogajanj (12). |
| --- | --- |

4.3

5.   Smiselno vključevanje deležnikov z ozirom na izkušnje iz procesa pogajanj o čezatlantskem partnerstvu za trgovino in naložbe

| 5.1 | EESO poudarja, da mora biti postopek v zvezi s TTC pregleden in odgovoren ter da mora smiselno vključevati skupine javnega interesa. Postopek bi moral biti povezan z izboljšano in aktivno komunikacijsko politiko o naravi TTC. Najpomembneje je, da agenda sodelovanja še naprej omogoča obveščanje in izmenjavo dobrih praks, ne pa da je orodje, ki je samo po sebi namenjeno vplivanju na zakonodajne postopke in postopke odločanja drugih držav ali odvračanju drugih od izboljšanja sistema zaščite. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Zainteresiranim deležnikom je treba omogočiti, da prispevajo k vsem desetim delovnim skupinam, saj se tako izognemo razdrobljenemu pristopu. Medtem ko je delovna skupina za izzive svetovne trgovine bolj medsektorske narave in je glavni forum za razprave o delu, se povezana vprašanja pojavljajo tudi v okviru pristojnosti številnih drugih delovnih skupin, zlasti v zvezi z vprašanji dobavne verige, umetne inteligence in drugih nastajajočih tehnologij ter varstva podatkov. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | EESO meni, da sta najpomembnejša cilja tega sodelovanja varstvo potrošnikov in blaginja. Različni dialogi v okviru TTC morajo biti za deležnike pregledni. Pri razvijanju sodelovanja na področju regulacije morajo imeti vodilno vlogo ustrezni regulatorji in sektorski strokovnjaki. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Pred vsako sejo TTC ter po njej je treba poleg ciljno usmerjenih srečanj, namenjenih dialogu s civilno družbo, načrtovati tudi pripravljalna srečanja in posvetovanje z deležniki. Nekdanja svetovalna skupina za čezatlantsko partnerstvo za trgovino in naložbe, ki jo je ustanovil Generalni direktorat za trgovino, je dragocen primer usklajevanja z deležniki, vanjo pa bi moral biti vključen tudi EESO. To je bil tudi forum, na katerem so lahko organizacije članice lažje spoznale, kaj izzivi in priložnosti, ki jih prinaša trgovina, pomenijo za različne interese, povezane z drugimi organizacijami. Skupina je doprinesla k povezovanju med različnimi organizacijami. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Ob tej priložnosti EESO ponovno izraža obžalovanje, da mandat skupine strokovnjakov za trgovinske sporazume ni bil obnovljen. Šlo je namreč za zelo pozitiven korak v strategiji Komisije za izboljšanje sodelovanja s civilno družbo na področju trgovinske politike in večjo preglednost. Šlo pa je tudi za logično nadaljevanje dela svetovalne skupine za čezatlantsko partnerstvo za trgovino in naložbe. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | EESO je v preteklosti že podprl čezatlantske dialoge za podjetja in potrošnike ter pozval k priznanju enakovrednega čezatlantskega dialoga o delu. |
| --- | --- |

5.6

V Bruslju, 14. julija 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  UL C 152, 6.4.2022, str. 56.

1

(2)  UL C 152, 6.4.2022, str. 56.

2

(3)  UL C 152, 6.4.2022, str. 56.

3

(4)  UL C 374, 16.9.2021, str. 73.

4

(5)  EESO je podal konkretna priporočila v dokumentu UL C 429, 11.12.2020, str. 197. Mnenje SOC/727: Dostojno delo po vsem svetu (poročevalka Maria del Carmen Barrera Chamorro), sprejeto septembra 2022.

5

Dostojno delo po vsem svetu

(6)  UL C 374, 16.9.2021, str. 73.

6

(7)  Možni nadaljnji koraki bi lahko vključevali razlagalno izjavo v skladu s členom IX(2) Sporazuma STO, ki bi potrdila razlago izjeme glede „javne morale“ (člen XX sporazuma GATT iz leta 1994 in člen XIV sporazuma GATS) ter bi vključevala temeljne delavske pravice MOD in opisala morebitno upoštevanje ugotovitev MOD v vseh pravnih postopkih v zvezi s tem vprašanjem.

7

(8)  Dober primer, na katerem lahko gradimo, je Primerjalna analiza določb o trgovini in trajnostnem razvoju v sporazumih o prosti trgovini (LSE, februar 2022), ki jo je naročila EU, zlasti v zvezi z mehanizmom za hitro odzivanje iz sporazuma med ZDA, Mehiko in Kanado, https://www.lse.ac.uk/business/consulting/assets/documents/TSD-Final-Report-Feb-2022.pdf.

8

Primerjalna analiza določb o trgovini in trajnostnem razvoju v sporazumih o prosti trgovini

(9)  UL C 105, 4.3.2022, str. 40.

9

(10)  UL C 487, 28.12.2016, str. 30.

10

(11)  UL C 487, 28.12.2016, str. 30.

11

(12)  Konvencija št. 29 o prisilnem delu, Konvencija št. 100 o enakem plačilu, Konvencija št. 111 o diskriminaciji pri zaposlovanju in poklicih in Konvencija št. 138 o minimalni starosti dopolnjujejo seznam neratificiranih temeljnih konvencij o delu.

12

---

| 22.11.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 443/44 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 443/44

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Mladinska politika na Zahodnem Balkanu kot del inovacijske agende za Zahodni Balkan

(mnenje na lastno pobudo)

(2022/C 443/06)

| Poročevalec: | Ionuţ SIBIAN |
| --- | --- |
| Soporočevalec: | Andrej ZORKO |

Poročevalec:

Ionuţ SIBIAN

Soporočevalec:

Andrej ZORKO

| Sklep plenarne skupščine | 20. 1. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 52(2) Poslovnika |
| | mnenje na lastno pobudo |
| Pristojnost | strokovna skupina za zunanje odnose |
| Datum sprejetja na seji strokovne skupine | 9. 6. 2022 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 13. 7. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 571 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 165/2/1 |

Sklep plenarne skupščine

20. 1. 2022

Pravna podlaga

člen 52(2) Poslovnika

mnenje na lastno pobudo

Pristojnost

strokovna skupina za zunanje odnose

Datum sprejetja na seji strokovne skupine

9. 6. 2022

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

13. 7. 2022

Plenarno zasedanje št.

571

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

165/2/1

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) se zaveda napredka pri razvoju trdnih okvirov mladinske politike in poziva vlade partnerskih držav Zahodnega Balkana, naj še naprej vlagajo v mladinske politike, ki temeljijo na dokazih in obravnavajo izzive na področju razvoja mladih. Po mnenju EESO se bodo lahko lokalne skupnosti uspešno trajnostno razvijale samo, če bodo institucionalne, programske in politične spremembe temeljile na stališčih mladih glede človekovega razvoja. Poleg tega je EESO prepričan, da so zadostna in pregledna proračunska sredstva za razvoj mladinske politike osnovni pogoj za spodbujanje pozitivnih sprememb in izboljšanje razmer za mlade. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO poziva vlade držav Zahodnega Balkana, naj upoštevajo ključne dokumente Evropske unije (EU) o mladinski politiki, nadalje razvijajo nacionalne mladinske politike ter omogočijo sodelovanje mladih pri oblikovanju politik. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Prepričan je, da so sistematično zbrani visokokakovostni podatki o mladih predpogoj za premišljene politike in podporne ukrepe za mlade, zlasti za ranljive skupine mladih. Predvsem je treba znatno izboljšati sistem zbiranja in obdelave podatkov v zvezi s socialno razsežnostjo udeležbe mladih (1). |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Po mnenju EESO je v prizadevanja za odpravo revščine in izboljšanje kakovosti izobraževanja bistveno pritegniti socialne partnerje in organizacije civilne družbe, da bi uresničili širšo reformo za izboljšanje socialnih pravic in prihodnjih možnosti mladih. Socialni partnerji in druge organizacije civilne družbe bi morali imeti večjo vlogo v dialogu o socialnih in gospodarskih reformah. Z neposredno podporo EU bi morali zagotoviti, da se upoštevajo stališča socialnih partnerjev in organizacij civilne družbe. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO se zavzema za okrepitev programov EU in regionalnih struktur, da bi dosegli več mladih na Zahodnem Balkanu in jim ponudili priložnosti za izobraževanje, mobilnost, prostovoljstvo in zaposlovanje. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO poziva k večji osredotočenosti na poklicno izobraževanje in usposabljanje z združevanjem programov vajeništva s teoretičnim poukom na sekundarni in terciarni ravni. Meni, da je treba še povečati tesne povezave med politiko izobraževanja in usposabljanja ter poslovno skupnostjo, hkrati pa se bolj osredotočiti na kompetence kot kvalifikacije. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO pozdravlja gospodarski in naložbeni načrt za Zahodni Balkan, ki se zavzema za večjo udeležbo na trgu dela, zlasti mladih in žensk, prikrajšanih skupin in manjšin, zlasti Romov. Z izvajanjem tega načrta bi bilo treba čim bolj povečati koristi za mlade. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO poziva k izvajanju jamstva za mlade na Zahodnem Balkanu ob upoštevanju priporočila Sveta o okrepitvi jamstva za mlade (2). |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Za izvajanje jamstva za mlade na Zahodnem Balkanu EESO poziva k povečanju zmogljivosti javnih zavodov za zaposlovanje in njihovega osebja v državah te regije. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESO opozarja na pomen sodelovanja različnih partnerjev pri reševanju vprašanja brezposelnosti mladih. Na vseh ravneh upravljanja bi bilo treba vzpostaviti partnerstva med izvajalci jamstva za mlade in ustreznimi deležniki, kot so socialni partnerji, ustanove za izobraževanje in usposabljanje, mladinske organizacije in druge organizacije civilne družbe. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Po mnenju EESO bi bilo treba nameniti pozornost in podporo krepitvi zmogljivosti socialnih partnerjev ter razvoju socialnega dialoga in kolektivnih pogajanj, da bi ublažili negotove delovne pogoje in izboljšali kakovost delovnih mest. EESO poziva tudi socialne partnerje Zahodnega Balkana na nacionalni in sektorski ravni, naj mlade dejavno vključijo v vse svoje dejavnosti, tudi kolektivna pogajanja. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Glede na možnosti, ki jih ponuja evropsko leto mladih 2022, je EESO prepričan, da pristop, ki zajema obravnavanje izzivov, s katerimi se soočajo mladi, in približevanje Evrope mladim, ne bi smel biti omejen le na mlade, ki živijo v EU, temveč bi moral veljati tudi za mlade iz vseh partnerskih držav na Zahodnem Balkanu. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EESO spodbuja EU in naše partnerice z Zahodnega Balkana, naj v skladu s strategijo EU za mlade uvedejo orodje za oceno učinka na mlade, t. i. test z vidika mladih. S tem testom z vidika mladih bi zagotovili, da bi se mladi upoštevali v procesu oblikovanja politik, ter omogočili oblikovanje bolje usmerjenih politik in opredelitev morebitnih blažilnih ukrepov, s katerimi bi preprečili negativni učinek na mlade. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | EESO meni, da si morajo vlade partnerskih držav Zahodnega Balkana prizadevati, da bo regionalno sodelovanje ena od prednostnih nalog njihove politike. Pri podpiranju te preobrazbe in spodbujanju regionalnega sodelovanja kot prednostne naloge politike bi morala EU Zahodnemu Balkanu pomagati pri opredeljevanju ključnih področij in možnosti, pri katerih so možne spremembe za državljane vseh držav Zahodnega Balkana, zlasti za mlade. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | V sklepih vrha Zahodnega Balkana, ki je v okviru berlinskega procesa (3) potekal leta 2021 v Berlinu, je bila izpostavljena potreba po krepitvi mladinskih organizacij in mrež. EESO poziva Evropsko komisijo, naj dodatno preuči možnosti za podporo ustreznim mladinskim strukturam, npr. nacionalnim mladinskim svetom in krovnim mladinskim organizacijam na Zahodnem Balkanu, na regionalni ravni, kar bo omogočilo regionalni dialog o mladinski politiki. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | Po mnenju EESO so potrebna nadaljnja prizadevanja za krepitev političnega izobraževanja in zastopanosti mladih, in sicer prek splošne politike in mladinskih struktur, kot so nacionalni mladinski sveti ter lokalni ali občinski sveti. EESO zato poziva institucije EU, naj še naprej podpirajo Zahodni Balkan pri povečevanju udeležbe mladih. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | EESO pozdravlja dejstvo, da inovacijska agenda za Zahodni Balkan predvideva nadaljnje ukrepe za podporo vključevanju te regije v vse programe Unije, ki se nanašajo na raziskave, inovacije, izobraževanje, kulturo, mlade in šport. Glede na pozitivno povezavo mobilnosti na področju izobraževanja in usposabljanja z državljanskim in političnim udejstvovanjem mladih bi se lahko z nadaljnjimi prizadevanji na tem področju povečala participacija in udejstvovanje mladih. |
| --- | --- |

1.17

| 1.18 | EESO ponovno poudarja pomen mladih za prihodnost Zahodnega Balkana in zato pomen sprejetja konkretnih ukrepov za preoblikovanje regije v prostor, ki bo mladim nudil priložnosti in obete za prihodnost ter jim omogočil, da ostanejo doma in so uspešni (4). Izjemno pomembno je mlade pravočasno vključiti v oblikovanje in izvajanje družbenih in političnih sprememb. |
| --- | --- |

1.18

2.   Uvod

| 2.1 | Po podatkih Eurostata (5) je na Zahodnem Balkanu skupno približno 3,6 milijona mladih, kar znaša približno 21 % celotnega prebivalstva. Največji delež mladih med celotnim prebivalstvom ima Kosovo (*1) (26,29 %), ki mu sledijo Albanija (23,4 %), Bosna in Hercegovina (20,37 %), Severna Makedonija (20,32 %), Črna gora (19,49 %) in Srbija (16,8 %). Deleža moških in žensk med mladimi sta podobna v vseh partnerskih državah Zahodnega Balkana: moških je med mladimi na Zahodnem Balkanu nekoliko več kot žensk: 51,16 % mladih je moških, 48,84 % pa žensk (6). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Partnerske države Zahodnega Balkana so dosegle znaten napredek pri nadaljnjem oblikovanju in utrjevanju svojega okvira mladinske politike s sprejetjem ustreznih zakonov, strategij in akcijskih načrtov. Vendar pa še niso razvile v celoti delujočega mladinskega sistema, ki bi omogočal učinkovito opolnomočenje mladih, njihovo udejstvovanje in udeležbo pri odločanju. Težave so različne, od širših političnih vprašanj in nepripravljenosti za to, da se mladim da prednost v okviru medinstitucionalne in medsektorske politike, do zelo specifičnih težav glede sistematičnega spremljanja in ocenjevanja razvoja in izvajanja mladinske politike, zbiranja podatkov in objavljanja (7). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | S ciljem spodbujanja dobrobiti mladih bi bilo treba pozornost nameniti tudi spoštovanju otrokovih pravic. Z ukrepi trajnostne politike na tem področju se bo povečala dobrobit otrok in dodatno podprl kakovosten prehod v najstniška leta in zgodnjo odraslost. |
| --- | --- |

2.3

3.   Razvoj človeškega kapitala

| 3.1 | Raven in ustreznost izobraževanja sta ključnega pomena za zaposlitvene možnosti mladih, razvoj njihove poklicne poti in socialno vključenost v regiji. Kljub temu izobraževalni sistemi še vedno kažejo pomanjkljivosti pri pokrivanju izobraževalnih potreb vseh študentov in zagotavljanju, da mladi diplomanti pridobijo ustrezna znanja in spretnosti. Zaradi nezadostne ali neučinkovite povezave z drugimi področji politike, kot so zaposlovanje, gospodarstvo, socialne storitve in socialna zaščita, so številni otroci in mladi izpostavljeni tveganju predčasnega opuščanja šolanja, socialne izključenosti in revščine (8). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Zahodni Balkan mora vlagati v znanje in razvoj spretnosti mladih, da bi se oblikovalo dinamično gospodarstvo. Za pospešitev razvojnih prizadevanj so ključne reforme izobraževalnega sistema (9). Na Zahodnem Balkanu je še vedno treba povečati uspešnost, zagotoviti, da mladi pridobijo temeljna znanja in spretnosti, ter zmanjšati vrzel v uspešnosti v primerjavi z EU. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Gospodarski, družbeni in institucionalni problemi že dolgo povzročajo izseljevanje z Zahodnega Balkana, ki ogroža razvojne možnosti te regije. Z večjega dela regije se bodo prebivalci v bližnji prihodnosti verjetno še naprej izseljevali, vendar pa to ne bi smelo preprečiti sprejemanja ustreznih politik, da bi mlade zadržali v regiji. Ljudje se za odhod odločijo iz različnih razlogov, pogosto pa je to povezano s težavami pri doseganju visoke kakovosti življenja zanje in za njihovo družino, če bi ostali v regiji. Z begom možganov iz regije se zmanjšuje človeški kapital, ki je potreben za gospodarsko rast, obstoječa socialna infrastruktura pa ne prispeva k izboljšanju življenjskih razmer tistih, ki na tem območju ostajajo. Zato je treba na nacionalni ravni sprejeti ustrezne ukrepe, da bi „beg možganov“ spremenili v „kroženje možganov“. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Odseljevanje prebivalcev je še vedno med glavnimi razlogi za zaskrbljenost večine držav Zahodnega Balkana, saj vpliva na gospodarske, socialne in politične možnosti regije, ki gospodarsko še vedno zaostaja za EU. Težko je natančno ugotoviti skupno število ljudi, ki so zapustili regijo. Iz podatkov (10) pa je razvidno, da prebivalci še naprej odhajajo. Med letoma 2012 in 2018 je v povprečju vsako leto iz te regije v eno od držav članic Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) odšlo 155 000 ljudi; samo leta 2018 jih je bilo 175 000 (11). |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Poleg boljših gospodarskih možnosti v tujini so med dejavniki, ki spodbujajo izseljevanje, študije izpostavile tudi pomembno vlogo, ki jo imajo kakovostne in zaupanja vredne javne ustanove. Analiza Mednarodnega denarnega sklada (12) iz leta 2016 je pokazala, da sicer vsi migranti v tujini iščejo boljše gospodarske možnosti, vendar višje kvalificirane posameznike k odhodu spodbudi tudi kakovost institucij doma (korupcija in nepotizem pri zagotavljanju zaposlitve), nižje kvalificirane posameznike pa tudi večji in zanesljivejši sistemi socialne pomoči v tujini (13). Visoka stopnja korupcije v tej regiji je ključni dejavnik migracijskih tokov iz teh držav, kar še stopnjuje dejstvo, da 63 % posameznikov v tej regiji ne zaupa pravosodju ali zakonodajnim organom (14). |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Mladi v regiji si močno želijo v tujino, da bi imeli boljše možnosti, kar prispeva k zelo nesorazmernemu deležu mladih v skupnem številu izseljencev. V Bosni in Hercegovini, Severni Makedoniji in Albaniji si na primer več kot 50 % mladih želi živeti in delati v tujini več kot 20 let, kar kaže na potencialno znatno dolgoročno izgubo za demografsko in gospodarsko prihodnost regije (15). Visoka stopnja migracije mladih z Zahodnega Balkana izvira zlasti iz tega, da nimajo dostopa do kakovostnega izobraževanja (in iz omejenih gospodarskih priložnosti po pridobitvi diplome), zaradi česar so mnogi prisiljeni iskati priložnosti za izobraževanje v tujini. Leta 2018 je 6 % mladih študentske starosti iz te regije študiralo v tujini (povprečje v EU je bilo 3 %). |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Socialna infrastruktura Zahodnega Balkana ne podpira dovolj zmogljivosti regije za razvoj in vzdrževanje trdne baze človeškega kapitala, zlasti glede na odliv človeškega kapitala z begom možganov. Izobraževalni sektorji se v večini držav soočajo s pomanjkanjem sredstev in virov, zaradi česar dostop do izobraževanja in njegovi rezultati niso najboljši. Nezadostni rezultati izobraževanja pa ne zagotavljajo potrebnih znanj in spretnosti, da bi prihodnje generacije lahko izpolnile zahteve obstoječih podjetij in pomagale ustvariti nova. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Kar največja okrepitev vrednosti človeškega kapitala je ključnega pomena za povečanje konkurenčnosti in odpravljanje brezposelnosti. Današnja delovna sila mora imeti vrsto prenosljivih spretnosti, sposobnost prilagajanja in podjetniški pristop, potrebna pa je tudi ustrezna socialna varnost. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Sedanje izobraževalne sisteme in učne načrte je treba reformirati ter s spodbujanjem poklicnega izobraževanja in usposabljanja, digitalnega izobraževanja in podjetniških predmetov povečati zaposljivost mlajših generacij. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Spodbujati in promovirati bi bilo treba podjetniško naravnanost mladih. Oblikovalci politik morajo ustvariti ugodno okolje za mlade, da bodo ti lahko ustanovili lastno podjetje in postali podjetniki. Podpreti morajo tudi zagonska podjetja in jim omogočiti lažji dostop do financiranja. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | V današnjem hitro razvijajočem se svetu imajo boj proti podnebnim spremembam, novi poslovni modeli, raziskovalne in inovacijske zmogljivosti ter razvoj novih tehnoloških rešitev za zeleni prehod bistven pomen. Zato je pomembno povečati število mladih, zlasti mladih žensk, s kompetencami na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike (STEM) ter z digitalnimi znanji in spretnostmi. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Z zelenim prehodom se sedanja delovna mesta spreminjajo: nekatera bodo izginila, hkrati pa nastajajo nova delovna mesta, ki zahtevajo nova zelena in digitalna znanja in spretnosti. Sistem izobraževanja in usposabljanja se mora prilagoditi zahtevam po novih znanjih in spretnostih, programi izobraževanja in usposabljanja pa bi morali ustrezati spreminjajočim se potrebam podjetij ter dvojnemu zelenemu in digitalnemu prehodu. |
| --- | --- |

3.12

4.   Izzivi na področju zaposlovanja mladih na Zahodnem Balkanu

| 4.1 | Glavni izzivi politike zaposlovanja mladih v regiji so usklajevanje deležnikov na različnih ravneh upravljanja in različnih področjih politike (zaposlovanje, izobraževanje, stanovanjska politika, zdravstvene storitve); pomanjkljiva kakovost izobraževalnih sistemov in poučevanja znanja in spretnosti, ki se zahtevajo na trgu dela; neučinkovitost procesa iskanja zaposlitve, ki povzroča neskladje v znanju in spretnostih ter dolgotrajni prehod s šole in univerze na delo; razširjenost negotovih zaposlitev v nekaterih gospodarstvih; pomanjkanje delovnih mest, ki so na voljo mladim; nezadostnost vzgojno-varstvenih zmogljivosti, ki bi pomagale ženskam pri vrnitvi na delo; ter visoka raven neformalnosti. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Na Zahodnem Balkanu imajo mladi na trgih dela v regiji neugoden položaj. Leta 2020 je bila stopnja zaposlenosti mladih v starostni skupini od 15 do 24 let nižja od 27 % v celotni regiji Zahodnega Balkana, stopnja brezposelnosti mladih v starostni skupini od 15 do 24 let pa je bila nad 26 % (v primerjavi s samo 16,8 % v EU-27 za starostno skupino od 15 do 24 let). Na Kosovu je bila stopnja brezposelnosti mladih skoraj 50 % (16). |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Delež mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo (NEET), je v starostni skupini od 15 do 24 let na Zahodnem Balkanu v povprečju 23,7 % in sega od 15,9 % v Srbiji do 37,4 % na Kosovu. V EU je takih mladih v starostni skupini od 15 do 24 let zgolj 11,1 % (17). |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Dolgotrajno brezposelnih je skoraj dve tretjini brezposelnih mladih v Severni Makedoniji, Bosni in Hercegovini ter na Kosovu in dve tretjini brezposelnih mladih žensk v Črni gori. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Tudi stopnja delovne aktivnosti (udeležbe na trgu dela) mladih je bila na Zahodnem Balkanu nižja kot v EU, zaznati pa je tudi velike razlike med spoloma, kar deloma odraža pomanjkanje vzgojno-varstvenih ustanov za otroke mladih mater, ki se želijo vključiti na trg dela. Razlika med spoloma se kaže tudi v stopnjah zaposlenosti mladih žensk, ki so povsod v regiji nižje od stopenj zaposlenosti mladih moških. Kjer so stopnje brezposelnosti mladih najvišje (v Bosni in Hercegovini, na Kosovu, v Severni Makedoniji, Srbiji), stopnja brezposelnosti mladih žensk presega stopnjo brezposelnosti moških. Nasprotno je v Albaniji in Črni gori stopnja brezposelnosti mladih žensk nižja od stopnje brezposelnosti mladih moških, tako kot v EU. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Mladi se soočajo z negotovim položajem na trgih dela. V vseh gospodarstvih v regiji imajo mladi večji delež pogodb za določen čas kot v EU, zlasti na Kosovu in v Črni gori, kjer ima to vrsto pogodbe več kot tri četrtine zaposlenih mladih, v Srbiji pa več kot polovica. Tovrstna negotova zaposlitev lahko negativno vpliva na dobrobit posameznikov in produktivnost gospodarstev. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Obravnavanje potreb mladih bi moralo postati prednostna naloga, nenazadnje zaradi velikega števila mladih, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo. Poudariti je treba potrebo po ukrepanju, ki bi sledilo vzoru jamstva EU za mlade, saj je ta v času krize še toliko večja. Tako bi mladim lažje zagotovili ponudbo za zaposlitev, nadaljnje izobraževanje, vajeništvo ali pripravništvo, s čimer bi jim ponudili tudi rešitve in možnosti ter prispevali k boju proti begu možganov. |
| --- | --- |

4.7

5.   Mladi na Zahodnem Balkanu kot pomembna sila regionalnega sodelovanja in spodbujanja evropskega povezovanja

| 5.1 | Blaginja in zbliževanje z EU bi morala temeljiti na načelih vključenosti, zaupanja in sodelovanja. EESO opozarja, da so se vlade Zahodnega Balkana pri izvajanju reform na pobudo EU in pri izvajanju naložbenih načrtov zavezale temeljnim evropskim vrednotam demokracije, pravne države in temeljnih pravic, pa tudi k spravi (18). |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | EESO se strinja, da je regionalno sodelovanje na Zahodnem Balkanu bistveno za proces širitve in bi ga bilo treba dodatno okrepiti, da bi spodbudili preobrazbo. Verodostojna pristopna perspektiva je ključna spodbuda in gonilo temeljitih sprememb v regiji. Je glavno orodje za spodbujanje demokracije, pravne države in spoštovanja temeljnih pravic, na katerih temeljita tudi gospodarsko povezovanje ter spodbujanje regionalne sprave in stabilnosti (19). |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | EESO priznava, da je bilo v zadnjih nekaj letih sproženih več ključnih evropskih in regionalnih pobud, zlasti za regijo Zahodnega Balkana, da bi jo približali EU, pa tudi okrepili sodelovanje med mladimi. EU ostaja glavna strateška partnerica te regije, saj z različnimi programi (instrument za predpristopno pomoč, Erasmus+ itd.) zagotavlja sredstva in podporo. Na podlagi uspešnega primera francosko-nemškega urada za mlade je bil poleg tega leta 2016 ustanovljen regionalni urad za sodelovanje mladih (RYCO), da bi s programi mladinskih izmenjav spodbujali duha sprave in sodelovanja med mladimi v regiji. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Regionalni urad za sodelovanje mladih ima pomembno vlogo pri krepitvi sodelovanja in sprave med mladimi na Zahodnem Balkanu. Podpora EU pri usmerjanju regionalnega sodelovanja mladih kot bistvenega elementa za doseganje miru in stabilnosti v regiji je ključnega pomena. Vloga mladih pri doseganju boljših obetov v regiji se ne bi smela krepiti le s prizadevanji regionalnega urada za sodelovanje mladih. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Evropska prestolnica mladih je naziv, ki ga podeljuje Evropski mladinski forum. Namenjen je opolnomočenju mladih, spodbujanju njihove udeležbe in krepitvi evropske identitete v mestih. Leta 2022 je evropska prestolnica mladih Tirana. Glavni cilj tega naziva je pod geslom „aktivirajmo mladino“ spodbujati aktivno sodelovanje, osredotočeno na potrebe mladih danes in jutri. Program vključuje dejavnosti, namenjene spodbujanju prostovoljstva, krepitvi vloge mladinskih organizacij ter ustvarjanju mrež in sinergij med mladimi iz vse Evrope. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Tesnejše sodelovanje in dejavnosti vzajemnega učenja, ki jih skupaj organizirajo institucije EU in deležniki na področju mladinske politike z Zahodnega Balkana, bi morali dodatno podpreti uspešno izvajanje inovacijske agende za Zahodni Balkan. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Prizadevanja za vključevanje Zahodnega Balkana v programe EU za mlade bi bilo treba uskladiti s tekočimi programi regionalnega urada za sodelovanje mladih. EESO poziva Evropsko komisijo, naj Zahodnemu Balkanu pomaga pri iskanju načinov za vzpostavitev novih programov mobilnosti znotraj regije. |
| --- | --- |

5.7

6.   Krepitev glasov mladih z Zahodnega Balkana

| 6.1 | Politični cilj EU v zvezi z inovacijsko agendo za Zahodni Balkan je olajšati oblikovanje politik na podlagi dokazov (20). Zanesljiva in pregledna statistika je ena od glavnih zahtev EU za vse države v predpristopni fazi (21). |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Cilj strategije EU za mlade za obdobje 2019–2027 je spodbujati in promovirati vključujočo demokratično udeležbo vseh mladih v demokratičnih procesih in družbi, jih dejavno vključevati, podpreti zastopanje mladih na lokalni, regionalni in nacionalni ravni ter raziskovati in promovirati uporabo inovativnih in alternativnih oblik demokratične udeležbe, npr. orodij digitalne demokracije (22). |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Mladinski dialog EU je uveljavljen mehanizem dialoga med mladimi in nosilci odločanja. EESO pozdravlja predloge Komisije za nadgradnjo tega mehanizma in njegovo vključitev v okvir regionalnega sodelovanja na Zahodnem Balkanu. Tako bi zagotovili, da se pri opredeljevanju prednostnih nalog mladinske politike upoštevajo stališča in potrebe mladih in mladinskih organizacij. Poleg tega bi bilo treba spodbujati in promovirati obstoječe participativne procese in mehanizme na Zahodnem Balkanu, v katere so vključeni mladi. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Kot kaže indeks udeležbe mladih (23), so mladi na Zahodnem Balkanu še vedno veliko premalo zastopani v političnem življenju. Po nedavno objavljenih podatkih jih velika večina (78 %) meni, da bi morali imeti mladi večji vpliv v politiki (24). |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | EESO močno podpira vključevanje mladih v postopke odločanja o vprašanjih, ki jih zadevajo. Poleg udeležbe posameznikov je za krepitev položaja mladih na političnem, gospodarskem in družbenem področju bistvena vloga mladinskih organizacij. Zato je treba – kot je poudarjeno tudi v uredbi o instrumentu IPA III in v metodologiji širitve – opozoriti na pomen financiranja in podpore organizacijam civilne družbe, da bi lahko izpolnile potrebe mladih. |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | Socialno-ekonomski status in izobrazba veljata za pomembna pri napovedovanju nagnjenosti posameznika h glasovanju in sodelovanju pri drugih vrstah političnega udejstvovanja. Statistična analiza na regionalni ravni povsod razkriva socialno-ekonomske neenakosti, ki so neločljivo povezane z udejstvovanjem mladih v regiji Zahodnega Balkana (25). |
| --- | --- |

6.6

V Bruslju, 13. julija 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Indeks udeležbe mladih za leto 2020, Fondacija Ana i Vlade Divac, str. 31.

1

(2)  Priporočilo Sveta z dne 30. oktobra 2020 o Mostu do delovnih mest – okrepitev jamstva za mlade in nadomestitvi Priporočila Sveta z dne 22. aprila 2013 o vzpostavitvi jamstva za mladino (UL C 372, 4.11.2020, str. 1).

2

(3)  Vrh Zahodnega Balkana v okviru berlinskega procesa, Berlin, 2021, sklep predsednika.

3

(4)  Končna izjava 8. foruma civilne družbe Zahodnega Balkana.

4

(5)  Osnovni podatki o Zahodnem Balkanu in Turčiji, informativni pregled, izdaja 2022 (na voljo v angleščini).

5

(*1)  To poimenovanje ne posega v stališče glede statusa ter je v skladu z Resolucijo Varnostnega Sveta OZN 1244 in mnenjem Meddržavnega sodišča o razglasitvi neodvisnosti Kosova.

*1

(6)  Mapping of Youth Policies and Identification of Existing Support and Gaps in the Financing of Youth Actions in the Western Balkans – primerjalno poročilo, Svet za regionalno sodelovanje, januar 2021, str. 4.

6

Mapping of Youth Policies and Identification of Existing Support and Gaps in the Financing of Youth Actions in the Western Balkans

(7)  Mapping of Youth Policies and Identification of Existing Support and Gaps in the Financing of Youth Actions in the Western Balkans – primerjalno poročilo, Svet za regionalno sodelovanje, januar 2021, str. 4.

7

Mapping of Youth Policies and Identification of Existing Support and Gaps in the Financing of Youth Actions in the Western Balkans

(8)  Unlocking youth potential in South Eastern Europe and Turkey: Skills development for labour market and social inclusion, Evropska fundacija za usposabljanje (ETF), 2020.

8

Unlocking youth potential in South Eastern Europe and Turkey: Skills development for labour market and social inclusion

(9)  Rezultati raziskave v okviru Programa mednarodne primerjave dosežkov učencev pri OECD (PISA, Programme for International Student Assessment) za leto 2018 so pokazali veliko poduspešnost (dijaki in učenci, ki na lestvici PISA ne dosegajo 2. ravni na področju branja, matematike in naravoslovja) pri ključnih kompetencah na skoraj celotnem Zahodnem Balkanu.

9

Programme for International Student Assessment

(10)  Social Infrastructure in the Western Balkans – Increasing the region’s economic resilience, enhancing human capital and counteracting the effects of brain drain, Razvojna banka Sveta Evrope, november 2021.

10

Social Infrastructure in the Western Balkans – Increasing the region’s economic resilience, enhancing human capital and counteracting the effects of brain drain

(11)  Točnost podatkov o migracijah na Zahodnem Balkanu je vprašljiva zaradi vrste dejavnikov, ki omejujejo možnosti celovite primerjave med državami.

11

(12)  Emigration and Its Economic Impact on Eastern Europe, 2016.

12

Emigration and Its Economic Impact on Eastern Europe

(13)  Socialni prejemki na Zahodnem Balkanu so lahko nezanesljivi in transferji prejemkov lahko zamujajo.

13

(14)  The Balkan Barometer: Public Opinion Survey, Svet za regionalno sodelovanje, 2020.

14

The Balkan Barometer: Public Opinion Survey

(15)  Lavrič M., Tomanović S. in Jusić M.: Youth Study – Southeast Europe 2018/2019.

15

Youth Study – Southeast Europe 2018/2019

(16)  Study on Youth Employment in the Western Balkans, Svet za regionalno sodelovanje, 2021.

16

Study on Youth Employment in the Western Balkans

(17)  Study on Youth Employment in the Western Balkans, Svet za regionalno sodelovanje, 2021.

17

Study on Youth Employment in the Western Balkans

(18)  REX/184 – Končna izjava 8. foruma civilne družbe Zahodnega Balkana, str. 3.

18

(19)  UL C 220, 9.6.2021, str. 88.

19

(20)  Agenda za Zahodni Balkan na področju inovacij, raziskav, izobraževanja, kulture, mladine in športa.

20

(21)  Evropska komisija – Poglavja pravnega reda/pogajalska poglavja.

21

(22)  Angažiranje, povezovanje in opolnomočenje mladih: nova strategija EU za mlade, COM(2018) 269 final.

22

(23)  Indeks udeležbe mladih za leto 2020, Fondacija Ana i Vlade Divac.

23

(24)  Jusić, M.: Political alienation of a precarious generation, Friedrich-Ebert-Stiftung, 2019, str. 5.

24

Political alienation of a precarious generation

(25)  Jusić, M.: Political alienation of a precarious generation, Friedrich-Ebert-Stiftung, 2019, str. 5.

25

Political alienation of a precarious generation

---

| 22.11.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 443/51 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 443/51

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Stroški neukrepanja na ravni EU – koristi enotnega trga

(raziskovalno mnenje)

(2022/C 443/07)

| Poročevalec: | Philip VON BROCKDORFF |
| --- | --- |
| Soporočevalka: | Émilie PROUZET |

Poročevalec:

Philip VON BROCKDORFF

Soporočevalka:

Émilie PROUZET

| Zaprosilo | predsedstvo Sveta Evropske unije, 26. 1. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo |
| Datum sprejetja na seji strokovne skupine | 27. 6. 2022 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 63/1/1 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 13. 7. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 571 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 194/0/3 |

Zaprosilo

predsedstvo Sveta Evropske unije, 26. 1. 2022

Pravna podlaga

člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo

Datum sprejetja na seji strokovne skupine

27. 6. 2022

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

63/1/1

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

13. 7. 2022

Plenarno zasedanje št.

571

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

194/0/3

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) meni, da je bistvo enotnega trga izboljšati blaginjo s socialno in ekonomsko konvergenco, ki naj bi zmanjšala neenakosti in zagotovila, da vse večja socialna neravnovesja ne bodo začela resno ovirati evropskega povezovanja. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO meni, da je treba o nacionalnih zakonodajnih besedilih, ki bi lahko ovirala notranji trg, obvestiti Komisijo, podati pripombe o njih in jih oceniti, sicer ti postopki ne bodo učinkoviti, ampak bodo povzročali nepotrebne ovire. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | V zvezi z nacionalnim certificiranjem EESO državam članicam priporoča, naj se v okviru okrepljenega sodelovanja zavežejo manj omejevalnim nacionalnim ukrepom. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO tudi poziva, naj se direktive, o katerih so že potekali pogajanja in glasovanje, kot je sveženj za boljše pravno urejanje, učinkovito izvajajo in izvršujejo. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO meni, da sta akt o digitalnih storitvah (1) in akt o digitalnih trgih (2) ključna za vzpostavitev enakih konkurenčnih pogojev za gospodarske subjekte na digitalnih trgih. Med prednostnimi nalogami bi morala biti čim večja harmonizacija področja uporabe akta o digitalnih trgih. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Prav tako je za evropske inovacije, rast podjetij in podporo digitalnemu enotnemu trgu bistven prosti pretok podatkov. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO poudarja, da ozemeljske omejitve dobave ovirajo razvoj enotnega trga, in poziva Komisijo, naj obravnava njihov protikonkurenčni učinek. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO priporoča, naj države članice usklajeno pristopijo k trženju proizvodov, na katere vpliva ukrajinska kriza. Zaradi krize, ki jo je povzročila ruska agresija, so nastale obsežne omejitve dobave. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESO priporoča, naj se sprejmejo učinkovitejši ukrepi nacionalne politike in uvedejo spodbude za mobilnost, pri čemer naj bo poudarek na aktivnih politikah trga dela, kot so dajatve socialne varnosti za zaposlene delavce v EU. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESO priznava, da je unija kapitalskih trgov zapleten projekt, in ugotavlja, da ima EU še vedno 27 kapitalskih in finančnih trgov, ki ne delujejo kot eden, zato je potencial enotnega trga omejen. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | V teh zelo negotovih časih je treba sprejeti politiko o konkurenci, ki bo namenjena zlasti uresničitvi prehodov, h katerim se je zavezala EU. Poleg tega je treba preprečiti vsakršno obliko komercialnega, socialnega, regulativnega, fiskalnega ali okoljskega dumpinga, ki izkrivlja konkurenco. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EESO poleg tega meni, da bi bilo treba zlasti v ključnih sektorjih uvesti odprto strateško avtonomijo za lažjo krepitev odpornosti, diverzifikacijo in ambiciozno trgovinsko agendo. |
| --- | --- |

1.12

2.   Ozadje

2.1   Cilj enotnega trga

| 2.1.1 | Cilj enotnega trga EU je bil odstraniti ovire za pretok blaga, storitev, kapitala in oseb, da bi povečali produktivnost in konkurenčnost v Uniji. |
| --- | --- |

2.1.1

2.2   Skupna odgovornost za enotni trg

| 2.2.1 | Za delovanje enotnega trga so skupaj odgovorne EU in države članice, vendar je pri razlaganju in uporabi prava Unije med njimi še vedno veliko razlik, ki so pogosto neupravičene ali nesorazmerne, v vsakem primeru pa ovirajo prosti pretok oseb, blaga in storitev. |
| --- | --- |

2.2.1

2.3   Odgovornost držav članic

| 2.3.1 | Za razlike med državami članicami morda obstajajo tehtni razlogi, vendar niso vedno ustrezno utemeljeni in države članice včasih ne poskusijo razlogov, ki veljajo na nacionalni ravni, primerjati s potencialnimi negativnimi vplivi na enotni trg. Posledično v EU še vedno obstajajo številne regulativne in neregulativne ovire, zaradi katerih je enotni trg nedokončan in razdrobljen, kot so:






  — | nacionalna zakonodaja, ki se utemeljuje z domnevno uporabo načela subsidiarnosti; |
| --- | --- | --- |

2.3.1

—

nacionalna zakonodaja, ki se utemeljuje z domnevno uporabo načela subsidiarnosti;

| — | nepriznavanje načela domnevnega vzajemnega priznavanja; |
| --- | --- |

—

nepriznavanje načela domnevnega vzajemnega priznavanja;

| — | pogosto čezmerno prenašanje ali neskladno prenašanje, pri katerem nacionalne vlade in parlamenti čezmerno prenašajo pravna besedila EU, ki so bila dogovorjena na ravni Unije. Več ovir, ki vplivajo na enotni trg, izhaja iz nepravilne ali nepopolne uporabe zakonodaje EU ali uporabe nacionalnih pravil, ki so v nasprotju s cilji enotnega trga. Kadar države članice zakonodajo izvajajo netočno ali nepravilno, Komisija pa ne skrbi za uveljavljanje pravil, ima to škodljive posledice za državljane in podjetja tako na ravni EU kot na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

—

pogosto čezmerno prenašanje ali neskladno prenašanje, pri katerem nacionalne vlade in parlamenti čezmerno prenašajo pravna besedila EU, ki so bila dogovorjena na ravni Unije. Več ovir, ki vplivajo na enotni trg, izhaja iz nepravilne ali nepopolne uporabe zakonodaje EU ali uporabe nacionalnih pravil, ki so v nasprotju s cilji enotnega trga. Kadar države članice zakonodajo izvajajo netočno ali nepravilno, Komisija pa ne skrbi za uveljavljanje pravil, ima to škodljive posledice za državljane in podjetja tako na ravni EU kot na nacionalni ravni;

| — | uporaba prihodnjih evropskih ukrepov na nacionalni ravni, ko skušajo vlade in parlamenti predvideti uporabo politik EU, tako da dajo prednost nacionalnim interesom, čeprav Komisija politike EU še oblikuje. Takšen primer je politika EU o krožnem gospodarstvu; |
| --- | --- |

—

uporaba prihodnjih evropskih ukrepov na nacionalni ravni, ko skušajo vlade in parlamenti predvideti uporabo politik EU, tako da dajo prednost nacionalnim interesom, čeprav Komisija politike EU še oblikuje. Takšen primer je politika EU o krožnem gospodarstvu;

| — | prevlada nacionalnih interesov pri vprašanjih strateških evropskih ekosistemov. |
| --- | --- |

—

prevlada nacionalnih interesov pri vprašanjih strateških evropskih ekosistemov.

2.4   Gospodarski stroški omejitev enotnega trga

| 2.4.1 | Navedeni primeri prikazujejo glavne stroške neukrepanja na ravni EU, medtem ko so v več študijah poudarjene izjemno velike gospodarske koristi, ki bi jih imel dokončan enotni trg. V preglednem poročilu Evropskega parlamenta je navedeno, da bi znašale od 650 milijard do 1,1 bilijona EUR na leto, kar je od 5 do 8,6 % BDP Unije (3). |
| --- | --- |

2.4.1

| 2.4.2 | V isti študiji, ki jo je za Evropski parlament pripravila organizacija RAND Europe, je bil preučen gospodarski vpliv zmanjšanih trgovinskih ovir na enotni trg. Gospodarske koristi izboljšanih trgovinskih tokov, gospodarske rasti in novih delovnih mest zaradi zmanjšanih trgovinskih ovir bi v skladu s študijo znašale od 183 milijard do 269 milijard EUR na leto (4). |
| --- | --- |

2.4.2

| 2.4.3 | Pri izgubljenih potencialnih koristih je treba upoštevati tudi oceno popolnoma povezanega digitalnega enotnega trga EU, v kateri je Komisija navedla, da bi tak trg spodbujal inovacije, h gospodarstvu EU prispeval 415 milijard EUR na leto in omogočil več sto tisoč novih delovnih mest (5). |
| --- | --- |

2.4.3

| 2.4.4 | Vse to kaže, da bi bolj dokončan enotni trg lahko ustvaril znatne gospodarske – in z njimi povezane socialne – koristi. Drugače povedano, takšni so skupni gospodarski stroški oziroma izgubljena dodana vrednost in skupno javno dobro zaradi neukrepanja na ravni EU. |
| --- | --- |

2.4.4

| 2.4.5 | Notranji trg je kljub omejitvam doslej prispeval k ohranjanju in spodbujanju gospodarske uspešnosti Unije, vendar je treba konkurenčnost in odpornost gospodarstva EU okrepiti z nadaljnjimi reformami enotnega trga, pa tudi z odpravo strateške odvisnosti. Poleg tega je treba v EU spodbujati podjetniško kulturo, v kateri imajo inovativna podjetja vseh velikosti, zlasti mikro-, mala in srednja podjetja ter zagonska podjetja, več učinkovite podpore in lahko uspevajo, s čimer prispevajo k odpornejšim in tesneje povezanim družbam. Prav tako pomembno je, da bo dobro delujoč enotni trg omogočil vizijo bolj socialne Evrope, ki bo na vrh politične agende uvrščala blaginjo državljanov in preprečevala zniževanje socialnih standardov na najmanjši skupni imenovalec. |
| --- | --- |

2.4.5

3.   Omejitve

| 3.1 | Sedanje omejitve so povezane z regulacijo, vprašanji nacionalnega prava, davčnimi vprašanji, vprašanji logistike in oskrbe ter drugimi podrobnejšimi razlikami med državami članicami, zaradi katerih je trgovina v EU še vedno težavna. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Te omejitve ovirajo tudi ključne gospodarske sektorje, kot so storitve, ki so še vedno razdrobljeni na nacionalne trge, razlogi pa so:






  — | tradicionalno omejevalna nacionalna pravila, pogosto utemeljena z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- | --- |

3.2

—

tradicionalno omejevalna nacionalna pravila, pogosto utemeljena z načelom subsidiarnosti,

| — | neustrezno izvajanje in uporaba direktive o storitvah, ki ovirata svobodo ustanavljanja, prosti pretok storitev in svobodo opravljanja storitev, |
| --- | --- |

—

neustrezno izvajanje in uporaba direktive o storitvah, ki ovirata svobodo ustanavljanja, prosti pretok storitev in svobodo opravljanja storitev,

| — | nacionalni trgovinski zakoni, ki podjetja ovirajo pri poslovanju. Pogosto zmanjšujejo konkurenčnost sektorja, so protekcionistični ter ogrožajo naložbe zaupanja vrednih in zakonito poslujočih podjetij v drugih državah članicah; |
| --- | --- |

—

nacionalni trgovinski zakoni, ki podjetja ovirajo pri poslovanju. Pogosto zmanjšujejo konkurenčnost sektorja, so protekcionistični ter ogrožajo naložbe zaupanja vrednih in zakonito poslujočih podjetij v drugih državah članicah;

| — | nacionalne zahteve, ki ovirajo prosti pretok blaga. Države članice v nasprotju s postopkom iz Direktive (EU) 2015/1535 Evropskega parlamenta in Sveta (6) Komisiji pogosto ne predložijo uradnega obvestila o novih nacionalnih tehničnih zahtevah in ne uporabljajo načela vzajemnega priznavanja pri neharmoniziranih dejavnostih, kot na primer pri čezmerno prenesenih direktivah. |
| --- | --- |

—

nacionalne zahteve, ki ovirajo prosti pretok blaga. Države članice v nasprotju s postopkom iz Direktive (EU) 2015/1535 Evropskega parlamenta in Sveta (6) Komisiji pogosto ne predložijo uradnega obvestila o novih nacionalnih tehničnih zahtevah in ne uporabljajo načela vzajemnega priznavanja pri neharmoniziranih dejavnostih, kot na primer pri čezmerno prenesenih direktivah.

| 3.3 | EESO poudarja, da so postopki za ugotavljanje kršitev dolgotrajni in dragi, rezultat pa je negotov. Za podjetja je to prevelik strošek in jih odvrača od širjenja poslovanja in naložb drugod v EU, potrošniki pa so zaradi omejitev prikrajšani za večjo izbiro, boljše storitve in nižje cene. EESO poziva tudi, naj bo Komisija odločnejša pri uvajanju postopkov ugotavljanja kršitev. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Ta strošek vpliva na širše gospodarstvo ter omejuje konkurenčnost, potencial za rast in nadaljnji razvoj sistema tržnega gospodarstva. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Kot v vsakem gospodarstvu na EU vplivajo zunanji šoki, odzivanje nanje in odzivi trgov pa so v glavnem odvisni od domačih politik posameznih držav članic in ukrepov, ki jih sprejmejo za spodbujanje gospodarstva. Zaradi vojne v Ukrajini se je pokazala odvisnost EU od globalnih vrednostnih verig. Razvijajoča se kriza bo na posamezne sektorje verjetno vplivala različno, nobenega dvoma pa ni, da so se zaradi nje pokazale šibke točke enotnega trga, zlasti omejitve prostega pretoka blaga in storitev ter osnovnega blaga. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Opozoriti je treba še, da za približno 82 % odstotkov proizvodov, s katerimi se trguje na enotnem trgu, veljajo harmonizirana pravila, približno 18 % trgovine z blagom znotraj EU pa spada v sistem vzajemnega priznavanja. Kljub temu se še vedno pojavljajo novi primeri nacionalnih tehničnih pravil, za katere kaže, da so v nasprotju s pravom Unije. Poleg tega so se v številnih državah članicah nedavno povečale nacionalne zahteve glede označevanja hrane in pijače zaradi varstva potrošnikov in okolja. Obenem načelo vzajemnega priznavanja ne deluje brezhibno, kar dokazuje dejstvo, da je 71 % malih in srednjih podjetij, ki so za neharmonizirano blago predložila vlogo v okviru obstoječega sistema vzajemnega priznavanja, prejelo sklep o zavrnitvi dostopa do trga. |
| --- | --- |

3.6

4.   Obravnava omejitev

| 4.1 | Z ukrepi v nadaljevanju bi lahko sprostili nekatere potencialne gospodarske koristi, ki jih prinaša enotni trg. |
| --- | --- |

4.1

4.2   Učinkovitejša uporaba razpoložljivih orodij

| 4.2.1 | EESO meni, da je treba o predlogih nacionalnih predpisov, ki bi lahko ovirali notranji trg, obvestiti Komisijo, podati pripombe o njih in jih oceniti, sicer bodo ti postopki ostali neučinkoviti. Zato je potreben učinkovitejši nadzor v podporo harmonizaciji regulacije proizvodnih trgov v državah članicah. V maloprodajnem sektorju so se na primer zaradi dovoljenj in zahtev glede lokalnega izvora proizvodov nacionalne omejitve nedavno močno povečale. To je v nasprotju s členoma 28 in 30 Pogodbe, saj se ponovni nacionalni pregledi pogosto uporabljajo za nakupe proizvodov, ki so bili že zakonito dani na enotni trg. Glede storitev EESO meni, da postopek uradnega obveščanja iz direktive o storitvah ni tako učinkovit, kot je bilo pričakovati. V zvezi s svobodo ustanavljanja z obžalovanjem ugotavlja, da države članice niso dosegle kompromisa o predlogu t. i. direktive o uradnem obveščanju, s katero bi se okrepila njihova obveznost, da Komisijo uradno obveščajo o predlogih zakonov in predpisov o sistemih dovoljenj za storitve (in s tem za urbanizem) (7). EESO poziva Komisijo in države članice, naj pri sporočanju tehničnih pravil predložijo podrobnejše informacije o načelih utemeljenosti in sorazmernosti. Zagotoviti je treba tudi, da so zahteve, o katerih je prejeto uradno obvestilo, ustrezno preučene ne glede na to, kateri postopek uradnega obveščanja je bil uporabljen (8). EESO meni, da bi bil za obravnavo bistva težave potreben nadaljnji zakonodajni premik od najmanjše k največji harmonizaciji. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | Problematični so tudi ukrepi, kot je nacionalno certificiranje, ki prehitevajo načrtovane predpise EU in se uporabljajo z izrecnim ciljem, da bi zagotovili nekaj zaščite, zlasti v agroživilskem sektorju. EESO meni, da so take omejitve jasno protekcionistične. Kadar so razkrite, je postopek, ki vodi do njihovega umika, pogosto počasen in obremenjujoč, zato za trgovce na drobno veljajo veliko predolgo. Da bi to preprečili, bi se lahko države članice po mnenju EESO v okviru okrepljenega sodelovanja v skladu s Pogodbo zavezale manj omejevalnim nacionalnim ukrepom. Opozarja tudi na vseevropski osebni pokojninski produkt kot standardni okvir za podporo enotnemu trgu, ki bi ga bilo mogoče uporabiti na drugih področjih. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | EESO meni tudi, da bi bil lahko evropski semester primerno orodje za obravnavo takih vprašanj, zlasti s sorazmernimi ukrepi, ki jih sprejme Komisija v primeru neupoštevanja priporočil za posamezne države, vključno z morebitno ustavitvijo financiranja EU. To je v skladu s smernicami Evropske komisije za države članice o načrtih za okrevanje in odpornost, ki opozarjajo na odpravo regulativnih in neregulativnih ovir za notranji trg, ter s pogoji, pod katerimi morajo države članice izpolniti zahteve v okviru evropskega semestra. |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.2.4 | EESO poziva še, naj se direktive, o katerih so že potekali pogajanja in glasovanje, učinkovito izvajajo in izvršujejo. V zvezi s tem bi se morale Komisija in države članice zavezati, da bodo izvajale sveženj za boljše pravno urejanje, pod pogojem, da izvedejo visokokakovostne ocene učinka. |
| --- | --- |

4.2.4

4.3   Izkoriščanje potenciala digitalnega enotnega trga

| 4.3.1 | EESO meni, da rastoče digitalno gospodarstvo v Evropi ponuja priložnosti za gospodarsko rast, pri čemer se potencialne gospodarske koristi ustvarijo z večjo povezanostjo digitalnih storitev med državami članicami. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | EESO zato meni, da sta akt o digitalnih storitvah in akt o digitalnih trgih ključna za vzpostavitev enakih konkurenčnih pogojev za gospodarske subjekte na digitalnih trgih, saj z osredotočenjem na določene storitve, ne glede na kraj sedeža ponudnika storitve ali zakonodajo, ki se uporablja za zagotavljanje storitve, učinkovito rešujeta vprašanje enake obravnave evropskih in svetovnih spletnih ponudnikov. Po mnenju EESO je glavna prednostna naloga preprečiti dodatno razdrobljenost notranjega trga zaradi kopičenja nacionalne zakonodaje. |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | Bistvene finančne koristi bi bilo mogoče doseči tudi s povečanjem uporabe spletnih storitev in izboljšanjem digitalne infrastrukture v EU. V zvezi s tem Komisija priporoča približevanje popolnoma delujočemu sistemu elektronskega javnega naročanja in elektronskemu izdajanju računov. Ocene kažejo, da bi lahko s popolnim prehodom na elektronsko javno naročanje ustvarili kar od 50 milijard do 75 milijard EUR na leto (9). |
| --- | --- |

4.3.3

| 4.3.4 | EESO meni še, da je prosti pretok podatkov bistven za evropske inovacije, rast podjetij vseh velikosti, ustvarjanje delovnih mest in vzpostavitev digitalnega enotnega trga. Zakonodaja, ki podpira prosti pretok podatkov, je bila že sprejeta, vendar se je treba izogniti kakršnim koli neutemeljenim zahtevam za lokalizacijo podatkov. |
| --- | --- |

4.3.4

4.4   Odpravljanje omejitev dobave

| 4.4.1 | EESO ugotavlja, da je uredba o geografskem blokiranju iz leta 2018 prispevala k lažjemu poslovanju v EU, vendar se evropski potrošniki še vedno soočajo s takim blokiranjem blaga in storitev. Opozarja, da še naprej obstajajo ozemeljske omejitve dobave, ki se lahko izrazijo na različne načine, na primer z nedobavljanjem ali grožnjo o ukinitvi dobave posameznemu distributerju, omejevanjem količin, ki so na voljo za prodajo v državah članicah, nerazložljivimi razlikami v ponudbi in ceni proizvodov med državami članicami ali omejenimi možnostmi glede jezikov na embalaži. Poudarja, da ozemeljske omejitve dobave ovirajo razvoj enotnega trga in njegove potencialne koristi za potrošnike, ter poziva Komisijo, naj obravnava njihov protikonkurenčni učinek, da bi dosegli popolnoma delujoč enotni trg. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | Zaradi ruske invazije v Ukrajini so na dan prišla izjemno velika tveganja za energetsko in prehransko varnost, ki jih mora EU obravnavati z enotnim strateškim pristopom. EESO meni, da je mogoče z dobro delujočim enotnim trgom to strategijo podpreti, pa tudi ublažiti nekatere pritiske na cene, zaradi katerih se kupna moč v EU hitro zmanjšuje. V zvezi s tem pozdravlja prizadevanja na ravni EU za (prostovoljen) skupni nakup plina, da bi ublažili pritisk na cene energije. |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.4.3 | EESO obžaluje, da države članice doslej niso poskusile usklajeno pristopiti k nobenim drugim proizvodom, na katere vpliva ukrajinska kriza. |
| --- | --- |

4.4.3

4.5   Okrepitev čezmejne mobilnosti delavcev in strokovnjakov

| 4.5.1 | Čezmejna mobilnost delavcev in strokovnjakov v EU ostaja izziv, ki v sektorjih, kot sta informacijska tehnologija in visokotehnološka industrija, kljub politikam EU za lažje prosto gibanje oseb povzroča omejeno oskrbo in neskladja. Evropski in nacionalni podatki kažejo, da je stopnja mobilnosti tako med državami kot znotraj njih tudi v primerjavi z mednarodnimi podatki še vedno nizka. |
| --- | --- |

4.5.1

| 4.5.2 | EESO izrecno priporoča, naj se sprejmejo učinkovitejši ukrepi nacionalne politike za spodbude za mobilnost s poudarkom na aktivnih politikah trga dela, kot so dajatve socialne varnosti za zaposlene delavce iz EU in delavce iz tretjih držav s statusom begunca. Meni, da bi lahko mobilnost dodatno spodbudili, če bi države gostiteljice iskalcem zaposlitve ponudile finančne spodbude za zaposlitev v drugi državi članici ali regiji. Potrebni so tudi dodatna prizadevanja za boljše obveščanje o delovnih mestih v drugih državah članicah in pomoč pri premestitvi s podporo pri logističnih zadevah, povezanih s selitvijo v drugo državo, kot so iskanje stanovanja, registracija za davčne namene, iskanje šole za otroke, potencialna pomoč pri iskanju službe za partnerja itd. EESO opozarja, da je dosedanji nesistematični pristop škodljivo vplival na mobilnost delovne sile v EU. Preprečiti je treba nadaljnje nepovezane politike, zlasti na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

4.5.2

| 4.5.3 | Povsod po EU še naprej povzroča težave priznavanje diplom in kvalifikacij, ki je bistveno za zapolnjevanje prostih delovnih mest, kjer vlada pomanjkanje delavcev. EESO meni, da je sedanji sistem še vedno preveč odvisen od posameznih vlad, saj lahko države članice prosto uporabljajo lastna pravila. Komisija bi morala zagotoviti, da bi se v državah članicah uporabljal bolj usklajen pristop k priznavanju diplom in drugih kvalifikacij. |
| --- | --- |

4.5.3

| 4.5.4 | Mobilnost delavcev in strokovnjakov v EU je mogoče okrepiti le z boljšim izvrševanjem veljavnih določb, boljšim dostopom do informacij in tesnejšim sodelovanjem med državami članicami. EESO ugotavlja, da so posamezne države članice do dodatnih reform enotnega trga morda zadržane, ker jih skrbi, da bi lahko privedle do kratkoročnih izgub delovnih mest in sektorskih izgub, zlasti v državah, ki že zdaj zaostajajo, in v državah/sektorjih z nizko produktivnostjo. Prosti pretok delovne sile bi teoretično lahko prispeval k reševanju te težave, vendar bi lahko z nacionalnega vidika v vmesnem času povzročil izgubo virov ter potencialni beg možganov/znanj in spretnosti. |
| --- | --- |

4.5.4

4.6   Okrepitev kapitalskih tokov in finančnih storitev v EU

| 4.6.1 | Isti argument velja za kapitalske trge EU. EESO se zaveda, da je unija kapitalskih trgov zapleten projekt, katerega namen je poglobiti in dodatno povezati kapitalske trge držav članic EU. Za to so potrebni ukrepi in regulativne spremembe na najrazličnejših področjih ter odgovornost ne le na ravni EU, ampak tudi na ravni posameznih držav članic. EESO ugotavlja, da je leta 2022 cilj dokončanja unije kapitalskih trgov še vedno oddaljen. Kljub napredku, zlasti s svežnjem za okrevanje v zvezi s kapitalskimi trgi, ima EU še vedno 27 kapitalskih trgov, ki ne delujejo kot eden. Evropske finance so še vedno zelo razdrobljene glede na nacionalne meje, varčevalci in vlagatelji pa se močno zanašajo na nacionalna okolja. To velja tudi za finančne storitve na splošno, vključno z maloprodajnimi storitvami in domačimi prihranki. |
| --- | --- |

4.6.1

| 4.6.2 | EESO meni, da to ovira tako gospodarsko okrevanje kot nemoteno delovanje enotnega trga. Unija kapitalskih trgov ima očitne gospodarske koristi, vendar sta za njeno dokončanje potrebna politična podpora posameznih držav članic in učinkovito sprejetje pobud pod vodstvom Komisije, vključno s pobudami za okrepitev mednarodne vloge eura. Pri spodbujanju unije kapitalskih trgov je izredno pomembna tudi digitalizacija. |
| --- | --- |

4.6.2

4.7   Veliko večja politična volja za odpravo omejitev enotnega trga

| 4.7.1 | EESO meni, da je treba v teh negotovih časih oblikovati politiko o konkurenci, ki bo namenjena zlasti uresničitvi prehodov, ki se jih je lotila EU. Zanje bodo potrebni ambiciozne trgovinske in naložbene politike, izjemne javne in zasebne naložbe, inovacije, nadaljnji socialni, gospodarski in okoljski napredek ter dobro delujoč enotni trg, vse to pa mora podpirati pravni in finančni okvir, s katerim bodo na trgu zagotovljeni enaki konkurenčni pogoji za vse deležnike, regije in državljane v EU. Ključni sta celovitost in nerazdrobljenost našega notranjega trga. Dobro delujoč enotni trg in politika o konkurenci, ki podjetjem in potrošnikom omogočata dostop do obsežne konkurence na trgu pod enakimi pogoji, sta izredno pomembna, saj spodbujata učinkovitost in inovacije ter ponujata okolje za rast uspešnih podjetij. |
| --- | --- |

4.7.1

| 4.7.2 | EESO meni, da bosta harmonizacija in odprava ovir za prosti pretok omogočili razvoj konkurence, inovacije in večjo produktivnost, vendar je treba preprečiti vsakršno obliko komercialnega, socialnega, regulativnega, fiskalnega ali okoljskega dumpinga, ki izkrivlja konkurenco. EESO pričakuje, da bodo vse države članice to spoštovale ter od naših zunanjih partnerjev zahtevale, da spoštujejo naše ključne temeljne vrednote in pravice tako na socialnem in poslovnem kot na okoljskem področju. |
| --- | --- |

4.7.2

| 4.7.3 | EESO opozarja, da se enotni trg ne bi smel več šteti za olepšano različico svetovnega trgovinskega sporazuma, katerega lastnosti se lahko prilagodijo s pogajanji, saj je veliko več kot to. Pri enotnem trgu gre tudi za izboljšanje blaginje s socialno in ekonomsko konvergenco, da bi zmanjšali neenakost in zagotovili, da vedno večja socialna neravnovesja in splošno povečevanje revščine ne bodo začeli resno ovirati evropskega povezovanja. V ta namen EESO opozarja na temeljne socialne pravice in pravice delavcev do dostojne plače in delovnih pogojev, in sicer ne le na področju gospodarskih svoboščin, ampak tudi v zvezi z notranjim trgom in trgom dela, konkurenco in vsemi drugimi ukrepi politike Unije, med drugim na področjih, kot so ekonomsko upravljanje, trgovina, digitalizacija in okolje. Namen enotnega trga je tudi varovati in okrepiti avtonomijo socialnih partnerjev ter vzpostaviti jasno povezavo s spoštovanjem in spodbujanjem kolektivnih socialnih pravic. Hkrati je ključnega pomena, da so temeljne pravice v celoti zaščitene in zapisane v pogodbah. |
| --- | --- |

4.7.3

| 4.7.4 | EESO priznava, da se mora enotni trg nenehno odzivati na tehnološke spremembe, globalizacijo ter spremembe v izobraževanju, na trgih dela in kapitalskih trgih, nenazadnje pa tudi na svetovne krize in konflikte. V današnjih razmerah ni prostora za običajne predloge; pri pripravi zakonodajnih predlogov je treba upoštevati trenutno krizno stanje in spremenjene okoliščine. |
| --- | --- |

4.7.4

| 4.7.5 | EESO meni še, da bi bilo treba zlasti v ključnih sektorjih uvesti odprto strateško avtonomijo, ki bi h krepitvi odpornosti prispevala z odprtostjo, ambiciozno trgovinsko agendo, sodelovanjem s podobno mislečimi partnerji, diverzifikacijo in preprečevanjem protekcionizma. |
| --- | --- |

4.7.5

| 4.7.6 | Na koncu EESO izraža obžalovanje, ker evropski enotni trg na predvečer svoje 30. obletnice ostaja nedokončan. |
| --- | --- |

4.7.6

V Bruslju, 13. julija 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2020) 825 final (UL C 286, 16.7.2021, str. 70).

1

(2)  COM(2020) 842 final (UL C 286, 16.7.2021, str. 64).

2

(3)  https://www.rand.org/blog/2017/11/why-the-eu-single-market-has-still-not-reached-its.html

3

(4)  https://www.rand.org/blog/2017/11/why-the-eu-single-market-has-still-not-reached-its.html

4

(5)  https://www.rand.org/blog/2017/11/why-the-eu-single-market-has-still-not-reached-its.html

5

(6)  Direktiva (EU) 2015/1535 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. septembra 2015 o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih predpisov in pravil za storitve informacijske družbe (kodificirano besedilo) (UL L 241, 17.9.2015, str. 1).

6

(7)  2016/0398(COD), https://eur-lex.europa.eu/procedure/SL/2016_398.

7

(8)  Study on the proportionality assessment by the Member States when adopting the retail establishment related requirements pursuant to Directive 2006/123/EC (Študija o oceni sorazmernosti, ki jo pripravijo države članice, kadar sprejemajo zahteve v zvezi z ustanavljanjem maloprodajnih podjetij v skladu z Direktivo 2006/123/ES).

8

Study on the proportionality assessment by the Member States when adopting the retail establishment related requirements pursuant to Directive 2006/123/EC

(9)  https://www.rand.org/blog/2017/11/why-the-eu-single-market-has-still-not-reached-its.html

9

---

| 22.11.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 443/58 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 443/58

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Obdavčitev digitalnega gospodarstva

(raziskovalno mnenje na zaprosilo češkega predsedstva)

(2022/C 443/08)

| Poročevalec: | Benjamin RIZZO |
| --- | --- |
| Soporočevalec: | Petru Sorin DANDEA |

Poročevalec:

Benjamin RIZZO

Soporočevalec:

Petru Sorin DANDEA

| Zaprosilo | dopis Mikuláša BEKA, ministra za evropske zadeve, z dne 26. 1. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo |
| Datum sprejetja na seji strokovne skupine | 1. 7. 2022 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 13. 7. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 571 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 200/0/1 |

Zaprosilo

dopis Mikuláša BEKA, ministra za evropske zadeve, z dne 26. 1. 2022

Pravna podlaga

člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo

Datum sprejetja na seji strokovne skupine

1. 7. 2022

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

13. 7. 2022

Plenarno zasedanje št.

571

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

200/0/1

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Oblikovanje ustreznih načel in pravil o obdavčitvi digitalnega gospodarstva je postalo temeljna naloga tako za Evropsko unijo kot za druge mednarodne regulatorje, da bi posodobili fiskalne politike ter jih prilagodili sedanjim in prihodnjim potrebam. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Ko bo dosežen mednarodni sporazum o stebru 1 vključujočega okvira OECD/G20 glede prerazporeditve pravic do obdavčitve, Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) predlaga, naj se ustrezna pravila ob usklajevanju in hkrati z drugimi velikimi trgovinskimi partnerji hitro uvedejo v EU. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO meni, da ima lahko EU pri obdavčitvi digitalnega gospodarstva vodilno vlogo, vendar bi jo morala kot pri stebru 2, ko je šlo za mehanizem preprečevanja erozije davčne osnove, odigrati v okviru mednarodnega sporazuma OECD/G20. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Po mnenju EESO je ključno, da se stebra 1 in 2 v EU začneta izvajati takoj, ko bo to mogoče, in da se doseže visoka stopnja skladnosti z mednarodnim sporazumom, dogovorjenim na pogajanjih v okviru OECD/G20. Stebra 1 in 2 bi se morala šteti za celovit in medsebojno povezan regulativni sveženj. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO ugotavlja, da bi lahko evropska zakonodajna pobuda o obdavčitvi digitalnega gospodarstva zelo koristila notranjemu trgu, saj bi nedvomno vodila do okvira, ki bi bil učinkovitejši od ločenih nacionalnih pobud. Če bi države članice sprejele neusklajena in ločena pravila, bi to pomenilo večjo razdrobljenost v EU, davčno negotovost in oviro za konkurenčnost. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO podpira mednarodni sporazum o stebru 1, katerega cilj je vzpostaviti učinkovit davčni sistem, ki bo spoštoval načeli nevtralnosti in enake obravnave in s katerim bo po eni strani mogoče ohraniti potencial digitalnega gospodarstva za inovacije, po drugi strani pa zagotoviti, da bodo visoko digitalizirana podjetja pravično prispevala k nacionalnim proračunom. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO poziva, naj mednarodni sporazum o stebru 1 vsebuje čim manj pretirano zapletenih pravil. Njegov namen naj bo doseči preglednost, predvidljivost in upravno poenostavitev z nizkimi stroški zagotavljanja skladnosti. Pretirano zapleten sistem bi lahko omogočil izogibanje novo dogovorjenim pravilom, zaradi česar bi se njihova učinkovitost zmanjšala. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO poudarja, da so pravilno zasnovani mednarodni zakoni o obdavčitvi digitalnih podjetij ključni tako za preprečevanje davčnih utaj in izogibanja davkom kot tudi za oblikovanje pravičnega, stabilnega in progresivnega sistema obdavčitve. Ključni so enaki konkurenčni pogoji na področju obdavčitve dobička pravnih oseb, saj so imela v zadnjih letih podjetja možnost izkoriščati posebna davčna pravila v nekaterih državah članicah, zaradi česar se je njihova dejanska davčna stopnja znatno zmanjšala. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESO meni, da bi bilo treba pri ustreznem regulativnem okviru za obdavčitev digitalnega gospodarstva upoštevati veliko odvisnost od neopredmetenih sredstev, do katere je prišlo zaradi digitalizacije. Podjetja zaradi teh sredstev veliko lažje vzpostavijo poslovne dejavnosti v jurisdikcijah, kjer niso fizično prisotna. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESO poudarja, da digitalna podjetja za ustvarjanje vrednosti pogosto izkoriščajo podatke uporabnikov. Ta način ustvarjanja vrednosti v obstoječih davčnih sistemih ni zajet, zato ustvarjanje vrednosti in obdavčitev nista usklajena. To vprašanje bi bilo treba ustrezno obravnavati v stebru 1. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESO ponovno poudarja, da je nujno izbrati pristop, s katerim se bomo izognili tveganju dvojne obdavčitve, pa tudi nenamerne neobdavčitve v vseh jurisdikcijah, in čim bolj zmanjšali stroške zagotavljanja skladnosti za evropska podjetja. V zvezi s tem bi bilo treba s sporazumom o stebru 1 in pravilih za njegov prenos uskladiti različne pobude, ki jih države članice že izvajajo, ter preprečiti neskladnosti in luknje v zakonodaji. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EESO iskreno upa, da bo izvedljiv sporazum o stebru 1 na mednarodni ravni in ravni EU dosežen čim prej, in obžaluje omejitve, ki še vedno preprečujejo dokončanje tega pomembnega dokumenta. |
| --- | --- |

1.12

2.   Temeljni okvir

| 2.1 | Veljavna mednarodna pravila o obdavčitvi dohodkov pravnih oseb temeljijo na načelih, ki so bila oblikovana na začetku dvajsetega stoletja in sčasoma delno prilagojena, vendar v današnjih razmerah ne služijo več svojemu namenu in niso primerna za globalizirano, digitalizirano gospodarstvo. Prihodki od davkov se državam zato ne dodeljujejo pravično, škodljive davčne prakse pa se nadaljujejo, kar negativno vpliva na javne finance in lojalno konkurenco. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Glede na to je temeljna naloga tako Evropske unije kot drugih regulatorjev po svetu, da oblikujejo ustrezna načela in pravila o obdavčitvi digitalnega gospodarstva, zato da bi posodobili fiskalne politike ter jih prilagodili sedanjim in prihodnjim potrebam. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Vključujoči okvir OECD/G20 za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička temelji na rešitvi z dvema stebroma za obravnavo davčnih izzivov, ki izhajajo iz vse bolj digitaliziranega in globaliziranega gospodarstva. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Cilj stebra 1 bo zagotoviti, da bodo dobički in pravice do obdavčitve največjih multinacionalnih podjetij, zlasti digitalnih, pravičneje porazdeljeni med državami, predvsem pa bodo morala multinacionalna podjetja del davka od dohodka plačati tam, kjer so njihovi potrošniki in uporabniki, s čimer bo vzpostavljena povezava med dobičkom in kraji, kjer živijo njihovi uporabniki in potrošniki. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Dogovor o prerazporeditvi dobička v okviru stebra 1 vključuje odpravo in mirovanje davka na digitalne storitve ter druge podobne ukrepe, s katerimi se bodo končale trgovinske napetosti, ki jih povzroča nestabilnost mednarodnega davčnega sistema. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Namen stebra 2 je zagotoviti, da bodo velika multinacionalna podjetja, zlasti digitalna, davek od dohodkov pravnih oseb plačevala po najmanj 15-odstotni dejanski stopnji. Vzpostavljen bo regulativni okvir, ki bo lahko odvračal od preusmerjanja dobička in preprečeval škodljivo davčno konkurenco med jurisdikcijami. S tem bi lahko dejansko odpravili omejitev konkurence glede davčnih stopenj pri dohodkih od pravnih oseb in vzpostavili globalno minimalno davčno stopnjo, ki bi jo države uporabljale za zaščito svojih davčnih osnov. EESO poziva vse države članice, naj hitro dosežejo politični dogovor o teh pravilih, in obžaluje, da končno soglasje še ni bilo doseženo. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Na forumu OECD/G20 je bil dosežen mednarodni sporazum o stebru 2 in vključujočem okviru, institucije EU pa so za njegov prenos pripravile predlog direktive, ki ga trenutno obravnava Svet (1). |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Skupno mednarodno soglasje o stebru 1 v okviru OECD/G20 se še oblikuje, kar je potrdilo nedavno posvetovanje OECD o tej temi. S posvetovanjem se zbirajo povratne informacije javnosti o osnutku pravil, vendar to ne pomeni, da je bilo doseženo soglasje o vsebini dokumenta (2). |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Evropska komisija je leta 2018 objavila zakonodajni predlog o obdavčitvi digitalnega gospodarstva, vendar prizadevanj za njegovo sprejetje ni bilo, predvsem ker ni bilo doseženo široko mednarodno soglasje o pravilih stebra 1. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Institucije EU so medtem odobrile akt o digitalnih trgih, ki ureja konkurenčno strukturo digitalnih trgov. EU je v zvezi s tem uporabila izviren in celovit regulativni pristop, drugačen od tistih, ki jih uporabljajo drugi veliki trgovinski sistemi, kot so ZDA, Kitajska in druge države v vzponu. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | EESO meni, da ima lahko EU po zgledu akta o digitalnih trgih vodilno vlogo tudi pri obdavčitvi digitalnega gospodarstva, vendar bi jo morala kot pri stebru 2 odigrati v okviru mednarodnega sporazuma OECD/G20. |
| --- | --- |

2.11

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | EESO je trdno prepričan, da je treba glede na digitalizacijo gospodarstva vsakršno spremembo pravil o porazdelitvi pravic do obdavčitve dobička med državami uskladiti na svetovni ravni z ustreznim globalnim upravljanjem in pravili, da bi bolje izkoristili prednosti globalizacije. Konkretne rešitve je treba zato pripraviti na podlagi obsežnih mednarodnih sporazumov, v katere bo vključenih čim več davčnih jurisdikcij. Poleg tega bi bilo treba ustrezno upoštevati različne učinke novih pravil tako na male kot na velike države članice. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESO se zaveda, da se je zaradi digitalizacije in njenih pozitivnih družbenih učinkov gospodarstvo znatno spremenilo in da ima digitalizacija kot orodje za zagotavljanje večjih koristi nacionalnim proračunom in državljanom velik potencial za krepitev vloge davčnih uprav. EU bo morala davčne organe držav članic usklajevati in jim pomagati pri soočanju z novim sistemom v gospodarskem okviru, ki se hitro spreminja. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESO se strinja z ugotovitvijo v končnem poročilu OECD/G20 iz leta 2015 o ukrepu 1 za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička, da digitalno gospodarstvo v vedno večji meri postaja gospodarstvo samo. Številna podjetja so z leti dosegla občudovanja vredno stopnjo digitalizacije, med nedavnimi omejitvami gibanja zaradi pandemije COVID-19 pa se je ta proces še pospešil. Takšen trend pogosto povzroči razkorak med velikimi dobički digitalnih platform in fizičnimi kraji, kjer živijo uporabniki in potrošniki, ki plačujejo za njihove storitve. V prihodnosti bo ta pojav morda treba obravnavati tudi v zvezi z obveznostmi na področju socialne varnosti. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Ko bo o stebru 1 vključujočega okvira OECD/G20 dosežen mednarodni sporazum, s katerim bo vzpostavljeno ravnovesje med večjim številom doslej izraženih stališč, EESO predlaga, naj se tako kot v primeru stebra 2 tudi steber 1 ob usklajevanju z drugimi velikimi trgovinskimi partnerji hitro uvede v EU in s tem konsolidira notranji trg, kot je določeno v členih 113 do 115 Pogodbe o delovanju Evropske unije. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Po mnenju EESO je ključno, da se stebra 1 in 2 v EU začneta izvajati takoj, ko bo to mogoče, in da se doseže visoka stopnja skladnosti z mednarodnim sporazumom, dogovorjenim na pogajanjih v okviru OECD/G20. Stebra 1 in 2 bi se morala šteti za celovit in medsebojno povezan regulativni sveženj, ki ga je treba hitro uvesti v vsej EU. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESO ugotavlja, da bi lahko evropska zakonodajna pobuda o obdavčitvi digitalnega gospodarstva zelo koristila notranjemu trgu, saj bi nedvomno vodila do okvira, ki bi bil učinkovitejši od ločenih nacionalnih pobud. Če bi države članice sprejele neusklajena in ločena pravila v skladu z različnimi načeli in merili obdavčitve, bi to pomenilo večjo razdrobljenost v EU, davčno negotovost in oviro za konkurenčnost. EESO poziva, naj se vzpostavi mehanizem reševanja sporov, ki bo državam članicam omogočal reševanje morebitnih težav. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Z mednarodnim sporazumom o stebru 1 bi bilo treba vzpostaviti učinkovit davčni sistem, ki bo spoštoval načeli nevtralnosti in enake obravnave in s katerim bo po eni strani mogoče ohraniti potencial digitalnega gospodarstva za inovacije, po drugi strani pa zagotoviti, da bodo visoko digitalizirana podjetja pravično prispevala k nacionalnim proračunom in družbi. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESO poziva, naj mednarodni sporazum o stebru 1 vsebuje čim manj pretirano zapletenih pravil. Njegov namen naj bo doseči preglednost, predvidljivost in upravno poenostavitev z nizkimi stroški zagotavljanja skladnosti. Pretirano zapleten sistem bi lahko omogočal izogibanje novo dogovorjenim pravilom, zaradi česar bi se njihova učinkovitost zmanjšala. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EESO poudarja, da pravilno zasnovani mednarodni zakoni o obdavčitvi digitalnih podjetij prispevajo tako k preprečevanju davčnih utaj in izogibanja davkom kot tudi k oblikovanju pravičnega, progresivnega, stabilnega in učinkovitega sistema obdavčitve. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | EESO poudarja, da bosta s stebrom 2 uvedeni nacionalni pravili, ki ju bo treba izvajati, natančneje povedano pa bo obsegal:






  A. | medsebojno povezani nacionalni pravili (globalni pravili za preprečevanje erozije davčne osnove), in sicer (i) pravilo o vključitvi dohodkov (IIR), ki uvaja povrhnji davek za matično družbo zaradi nizko obdavčenih dohodkov subjekta v sestavi, in (ii) pravilo o prenizko obdavčenih plačilih, ki onemogoča odbitke ali zahteva enakovredno prilagoditev, če nizko obdavčeni dohodki subjekta v sestavi niso obdavčeni v skladu s pravilom IIR; |
| --- | --- | --- |

3.10

A.

medsebojno povezani nacionalni pravili (globalni pravili za preprečevanje erozije davčne osnove), in sicer (i) pravilo o vključitvi dohodkov (IIR), ki uvaja povrhnji davek za matično družbo zaradi nizko obdavčenih dohodkov subjekta v sestavi, in (ii) pravilo o prenizko obdavčenih plačilih, ki onemogoča odbitke ali zahteva enakovredno prilagoditev, če nizko obdavčeni dohodki subjekta v sestavi niso obdavčeni v skladu s pravilom IIR;

| B. | pravilo, ki temelji na Pogodbi (pravilo o obdavčitvi) in jurisdikcijam vira omogoča, da uvedejo omejeno obdavčitev vira za nekatera plačila povezanih strani, ki so obdavčena pod minimalno stopnjo. |
| --- | --- |

B.

pravilo, ki temelji na Pogodbi (pravilo o obdavčitvi) in jurisdikcijam vira omogoča, da uvedejo omejeno obdavčitev vira za nekatera plačila povezanih strani, ki so obdavčena pod minimalno stopnjo.

4.   Posebne ugotovitve

| 4.1 | EESO poudarja, da so enaki konkurenčni pogoji na področju obdavčitve dobička pravnih oseb ključnega pomena. V zadnjih letih so imela posamezna podjetja možnost izkoriščati posebna davčna pravila v nekaterih državah članicah, zaradi česar se je znižala njihova dejanska davčna stopnja. K temu je prispevalo pomanjkanje preglednosti, v več občutljivih primerov pa so bila vpletena multinacionalna podjetja, ki se ukvarjajo z digitalnimi storitvami. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EESO meni, da bi bilo treba pri ustreznem regulativnem okviru za obdavčitev digitalnega gospodarstva upoštevati veliko odvisnost od neopredmetenih sredstev, do katere je prišlo zaradi digitalizacije. Podjetja zaradi teh sredstev veliko lažje vzpostavijo pomembne poslovne dejavnosti v jurisdikcijah, kjer niso fizično prisotna. Veljavna mednarodna davčna pravila in načela bi bilo treba prilagoditi temu novemu gospodarskemu okviru. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESO poudarja, da so digitalna podjetja pri ustvarjanju vsebin močno odvisna od neopredmetenih sredstev in da zlasti uporabljajo in izkoriščajo podatke uporabnikov za ustvarjanje vrednosti. Ta način ustvarjanja vrednosti v obstoječih davčnih sistemih ni zajet, zato ustvarjanje vrednosti in obdavčitev nista usklajena. To vprašanje bi bilo treba ustrezno obravnavati v stebru 1. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESO ponovno poudarja, kako pomembno je izbrati pristop, s katerim se bomo izognili tveganju dvojne obdavčitve, pa tudi nenamerne neobdavčitve v vseh jurisdikcijah, in čim bolj zmanjšali stroške zagotavljanja skladnosti za evropska podjetja. V zvezi s tem bi bilo treba s sporazumom o stebru 1 in pravilih za njegov prenos uskladiti različne pobude, ki jih države članice že izvajajo, saj bi te razlike lahko povzročile neskladnosti in luknje v zakonodaji. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EESO poudarja, da so med ključnimi dejavniki, ki podpirajo in poganjajo kompleksna prizadevanja za doseganje globalnega soglasja o predlogu OECD o stebru 1, širjenje enostranskih davkov na digitalne storitve in z njim povezane možnosti, da pravico do obdavčitve istega dobička na najrazličnejše in včasih prekrivajoče se načine uveljavlja več jurisdikcij. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | S stebrom 1 bi bilo zato treba odpraviti nacionalne obdavčitve digitalnih storitev in druge podobne ukrepe za podjetja. To je ključno, da se za steber 1 pridobi soglasje več velikih jurisdikcij in prepreči sprejetje novih pravil, ki bi se lahko v prihodnosti po pravilih Svetovne trgovinske organizacije izpodbijala kot diskriminatorna, kar bi imelo nenamerne posledice za mednarodno trgovino. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | EESO iskreno upa, da bo izvedljiv mednarodni sporazum o stebru 1 dosežen čim prej, in obžaluje stalne omejitve, ki preprečujejo njegovo dokončanje. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Ko se bosta stebra 1 in 2 začela izvajati, EESO meni, da bi bilo treba storitve, zagotovljene prek platform, ki jih uporabljajo evropski potrošniki, v celoti vključiti v sistem DDV kot ključen element za obravnavo vprašanja obdavčitve digitalnega gospodarstva. Opozoriti je treba, da uporabniki do storitev digitalne komunikacije in družbenih omrežij dostopajo navidezno brezplačno, zaradi česar se pojavlja vprašanje, kako v teh primerih razumno pobirati DDV. Prihodki od DDV predstavljajo lastna sredstva v proračunu EU, zato EESO meni, da je v davčno osnovo pomembno vključiti tudi digitalne storitve. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | EESO meni, da je treba pri prerazporeditvi davka od dobička pravnih oseb med države, ki so neto izvoznice, in države, ki so neto uvoznice, pa tudi države proizvajalcev in potrošnikov, doseči razumno ravnovesje, da ne bi ogrozili možnosti držav za izpolnjevanje svojih socialnih in okoljskih ciljev ipd. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | EESO poudarja, da digitalizacija ne prinaša le izzivov, ampak tudi priložnosti za davčne organe. Velike količine podatkov tretjih oseb, ki so jim na voljo, omogočajo več avtomatiziranega poročanja, zaradi česar obe strani prihranita čas in denar, zbiranje podatkov pa se lahko uporabi tudi za preprečevanje nezadostnega poročanja, utaj in goljufij. Več davčnih uprav uporablja programske rešitve, ki podatke o prodaji zabeležijo v času transakcije in jih lahko neposredno pošljejo davčnim organom, zaradi česar so se prihodki od DDV v nekaterih državah znatno povečali. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Za nadaljnje in podrobnejše ugotovitve o posameznih zadevah EESO opozarja na svoje mnenje o zakonodajnem svežnju o preprečevanju pranja denarja (3), pa tudi na svoji mnenji v zvezi z bojem proti izogibanju davkom z naslovom Obdavčitev podjetij za 21. stoletje (4) in Boj proti uporabi slamnatih subjektov (5). |
| --- | --- |

4.11

V Bruslju, 13. julija 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Glej mnenje EESO o minimalni dejanski obdavčitvi podjetij (UL C 290, 29.7.2022, str. 52).

1

(2)  Posvetovanje OECD o osnutku pravil o neksusu in izvoru prihodkov v stebru 1 – del A, 4. februar 2022.

2

(3)  Mnenje EESO o zakonodajnem svežnju o preprečevanju pranja denarja (UL C 152, 6.4.2022, str. 89).

3

(4)  Mnenje EESO o obdavčitvi podjetij za 21. stoletje (UL C 275, 18.7.2022, str. 40).

4

(5)  Mnenje EESO o boju proti uporabi slamnatih subjektov (UL C 290, 29.7.2022, str. 45).

5

---

| 22.11.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 443/63 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 443/63

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Enakost spolov

(raziskovalno mnenje na zaprosilo češkega predsedstva)

(2022/C 443/09)

| Poročevalka: | Milena ANGELOVA |
| --- | --- |

Poročevalka:

Milena ANGELOVA

| Zaprosilo češkega predsedstva Sveta | 26. 1. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo |
| Datum sprejetja na seji strokovne skupine | 22. 6. 2022 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 13. 7. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 571 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 194/13/13 |

Zaprosilo češkega predsedstva Sveta

26. 1. 2022

Pravna podlaga

člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo

Datum sprejetja na seji strokovne skupine

22. 6. 2022

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

13. 7. 2022

Plenarno zasedanje št.

571

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

194/13/13

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) poudarja, da je treba za resnično okrepitev enakosti spolov na trajnosten način spodbujati kulturo enakosti spolov ne glede na starost, ki traja ves življenjski cikel ter prinaša ukrepe, prilagojene posebnim značilnostim in potrebam vsakega posameznega življenjskega obdobja. Ker gre za kulturo, je ni mogoče vzpostaviti le s posameznimi politikami in ukrepi, ampak jo morajo priznati vsi akterji v družbi, prevzeti odgovornost in si stalno prizadevati zanjo. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Kulturo enakosti spolov ne glede na starost je treba z dajanjem zgleda otrokom v družini spodbujati vse od zgodnjega otroštva, nato pa tudi v vrtcu in na vseh stopnjah izobraževanja. EESO poziva države članice, naj z izobraževalno politiko spodbujajo spolno nevtralno pridobivanje znanj in socialnih spretnosti ter zagotovijo učno okolje brez spolnih stereotipov. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Da bi to kulturo ohranili tudi pozneje, je treba enakost spolov spodbujati v vseh gospodarskih in družbenih dejavnostih, med drugim v podjetjih, javnih službah in političnem življenju. EESO meni, da je treba enakost spolov sistematično ohranjati v različnih okvirih, če želimo doseči napredek. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO priporoča, naj države članice ob podpori Komisije in EESO ter v sodelovanju s socialnimi partnerji in ustreznimi organizacijami civilne družbe začnejo obsežno kampanjo za ozaveščanje in obveščanje, namenjeno spodbujanju kulture enakosti spolov ne glede na starost. Posebno pozornost bi bilo treba posvetiti osrednji vlogi tradicionalnih in družbenih medijev kot platform za oblikovanje mnenj. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | S kampanjo bi bilo treba odločevalce opozoriti na stanje in napredek na področju enakosti spolov v posamezni državi članici, države članice pa spodbujati, naj se zgledujejo druga po drugi ter izmenjujejo primere dobre prakse. Tudi politični akterji, odločevalci in javne organizacije bi morali dajati zgled tako, da pri svojih dejavnostih okrepijo enakost spolov. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Enakost spolov pri udeležbi v političnem odločanju na nacionalni, regionalni in občinski ravni je ključnega pomena, saj imajo te odločitve izredno velik vpliv na življenja državljanov. Za večji delež žensk med politiki na vseh ravneh je treba povečati ozaveščenost tako volivcev kot strank, ki imenujejo kandidate, ter gojiti kulturo, ki ženskam omogoča dejavno udeležbo v političnem življenju in jih spodbuja k temu. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Ker je treba za izboljšanje enakosti spolov sprejeti ukrepe na več področjih politike, EESO ponovno poziva oblikovalce politike na vseh ravneh, naj upoštevajo načelo vključevanja vidika spola in naj vidik enakosti spolov vključijo v vse odločitve, tudi odločitve o proračunu, naložbah in financiranju, ter v javna naročila. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Zaradi izzivov, povezanih s staranjem prebivalstva in potrebe po kvalificirani delovni sili, je vse pomembnejše, da so trgi dela vključujoči, zato je ključno, da se odstranijo vsakršne ovire in zagotovijo spodbude za splošno udeležbo žensk na njih, ne glede na poklic, naloge ali starost. Za krepitev enakosti spolov so pomembni na primer prožne ureditve dela, starševski dopust, obdavčitev in druge oblike spodbud. Poleg zakonodajnih okvirov bi se morale določiti praktične podrobnosti v okviru možnosti, ki jih ponujajo kolektivna pogajanja med socialnimi partnerji. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Ker mora okrevanje po pandemiji potekati v skladu z zelenim in digitalnim prehodom, vedno bistvenejše postajajo kompetence na področjih naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike. Z vidika enakosti spolov in preprečevanja segregacije je pomembno, da se k študiju predmetov na navedenih področjih privabi več deklet, k študiju in delu na področjih oskrbe in izobraževanja pa več fantov. Ti vidiki bi morali biti vključeni v ukrepe za poklicno usmerjanje in ohranjanje zaposlenih. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESO meni, da je nujno treba spodbujati vodstveno vlogo žensk v podjetjih in javnih organizacijah ter organizacijah socialnih partnerjev. Poziva države članice, podjetniške organizacije in socialne partnerje, naj začnejo izvajati programe za usposabljanje in mentorstvo voditeljic in kandidatk za direktorske položaje v javnih organizacijah ter mesta v upravnih odborih in višje vodstvene položaje v podjetjih, sindikatih in zasebnih organizacijah. Pozdravlja tudi politični dogovor, ki sta ga nedavno dosegla Evropski parlament in Svet glede direktive o zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov med neizvršnimi direktorji družb, ki kotirajo na borzi, in poziva instituciji EU k pospešenemu delu, da bi se direktivo začelo hitro in učinkovito izvajati. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Odstraniti je treba tudi vse ovire za žensko podjetništvo. Ker je osnovni pogoj za podjetništvo dostop do financiranja, je treba ženskam zagotoviti enak dostop do financiranja z zasebnimi in javnimi sredstvi. EESO tudi poziva države članice, naj ustrezne javne naložbe usmerijo v projekte za krepitev enakosti spolov, vključno z digitalno infrastrukturo in infrastrukturo za oskrbo. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EESO poziva, naj se enakosti spolov nameni ustrezna pozornost tudi pri obravnavi vprašanja ukrajinskih beguncev, in sicer v zvezi s podporo otrokom za dostop do varstva in izobraževanja, vključevanjem žensk na trge dela s kakovostnimi zaposlitvami in njihovim dostopom do storitev spolnega in reproduktivnega zdravja. |
| --- | --- |

1.12

2.   Splošne ugotovitve

| 2.1 | Mnenje je bilo pripravljeno na zaprosilo češkega predsedstva, naj se preučijo napredek na področju enakosti spolov ter orodja in ukrepi za njegovo okrepitev z več vidikov, kot so okrevanje po pandemiji in zaposlovanje, okrepitev vloge mladih, izobraževanje ter znanja in spretnosti, podjetništvo in vodenje podjetij, usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja ter vprašanje migracij in beguncev, tudi zaradi vojne v Ukrajini. Ta vprašanja so bila predhodno obravnavana v že objavljenih mnenjih EESO, številni drugi vidiki enakosti spolov pa so obravnavani tudi v drugih mnenjih EESO (1), ki zajemajo vprašanja, povezana npr. z delovnimi pogoji in plačilom, infrastrukturo za oskrbo, revščino in energetsko revščino ter nasiljem na podlagi spola. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Pogosta diskriminacija, tudi na podlagi spola, je pomemben vzrok za zapostavljenost. EESO poudarja, da enakost spolov temelji na vrednotah EU (2), odpravljanje neenakosti in spodbujanje enakosti med moškimi in ženskami pa zahteva celosten in horizontalen pristop. Za resnično okrepitev enakosti spolov na trajnosten način je treba spodbujati kulturo enakosti spolov ne glede na starost, ki traja ves življenjski cikel ter prinaša ukrepe, prilagojene posebnim značilnostim in potrebam vsakega posameznega življenjskega obdobja. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Kulturo enakosti spolov ne glede na starost je treba spodbujati vse od zgodnjega otroštva z dajanjem zgleda otrokom v družini, varstvom enakih pravic in dolžnosti vseh družinskih članov, strpnim vedenjem kot normo ter spoštovanjem zasebnega prostora in časa vseh. Izogibati bi se bilo treba vsem predsodkom glede delitve dejavnosti, nalog in dela v družini na „ženske“ in „moške“, pa tudi izražanju in učenju vseh drugih vrst vedenja, pri katerem se ne upošteva enakost spolov. Učenje naj poteka skozi prakso, začne pa naj se zgodaj, tako da za dojenčke in otroke v enaki meri skrbita oba starša ter pri tem drug drugega podpirata, da oba ohranita tudi pravico do zasebnosti, dela in počitka. EESO poziva Evropsko komisijo in države članice, naj storijo vse, kar je v njihovi moči, da bi obema staršema omogočile usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, vsem družinam pa ustrezne odločitve. Pri tem je izjemno pomembno, da se učinkovito izvaja direktiva o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja ter zagotovita cenovno dostopna vzgoja in varstvo predšolskih otrok. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Vključevanje otrok v družbo se začne, takoj ko začnejo hoditi v jasli in potem v vrtec, zato je treba v tovrstnih varstvenih ustanovah razviti trden sistem poučevanja in usposabljanja za kulturo enakosti spolov ne glede na starost. Že zaradi dejstva, da so v večini teh ustanov zaposlene predvsem ženske, se utrjuje stereotip oziroma prepričanje, da sta vzgoja otrok in skrb zanje ženski nalogi. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Naslednji ključen korak je, da se mladim med celotnim šolanjem zagotovita spolno nevtralno poučevanje in učno okolje brez spolnih stereotipov. V številnih državah članicah podcenjujejo, kako pomembno je to. Na primer, podpiranje zanimanja otrok za predmete na področjih naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike glede na to, kako se odzivajo njihovi možgani, ne pa na podlagi spola, je ključno za polno spodbujanje, razvoj in izkoriščanje njihovega talenta in potenciala, kar jim bo koristilo pozneje v življenju. Poleg vidika znanja je prav tako pomembno zagotoviti, da otroci in mladi pridobivajo socialna in druga potrebna znanja in spretnosti ter razvijajo čustveno inteligenco na spolno nevtralen način, brez površne kategorizacije in predsodkov. To velja tudi za odpravljanje spolnih stereotipov, povezanih z videzom. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Med bistvenimi gonili kulture enakosti spolov ne glede na starost je spodbujanje samospoštovanja in samozavesti otrok in mladih, s čimer lahko v idealnem primeru ustvarimo pozitivno dinamiko, ki ustvarja okolje, v katerem sta prisotna dojemanje in uresničevanje enakosti skozi vse življenje. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Za krepitev enakosti spolov, pomoč pri poklicnem razvoju in ohranjanju zaposlitve ter preprečevanje segregacije v študijskih programih in poklicih je pomembno poklicno usmerjanje, pri katerem se spoštuje enakost spolov. K študiju predmetov na področjih naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike je treba privabiti več deklet, hkrati pa je pomembno tudi, da se k študiju in delu na področjih izobraževanja in oskrbe privabi več fantov, zlasti zaradi naraščajočih potreb po oskrbi starajočega se prebivalstva (3). |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Da bi kulturo enakosti spolov ne glede na starost ohranili v celotnem odraslem obdobju, je treba enakost spolov spodbujati tako v družinskem življenju kot v vseh gospodarskih in družbenih dejavnostih, med drugim v podjetjih, javnih službah in političnem življenju. Ker gre za kulturo, je ni mogoče vzpostaviti s posameznimi politikami in ukrepi, ampak jo morajo priznati vsi akterji v družbi ter prevzeti odgovornost in si stalno prizadevati zanjo. Eden od primerov, kako je mogoče zagotoviti, da se za spodbujanje napredka na vseh področjih družbe uporabljajo znanje in izkušnje tako moških kot žensk, je švedski pristop (4), kjer se je vlada razglasila za feministično vlado. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | EESO meni, da je treba z ustreznim pravnim in političnim okvirom enakost spolov nujno sistematično ohranjati v različnih kontekstih, če želimo doseči napredek. Priporoča, naj države članice ob podpori Komisije in EESO ter v sodelovanju s socialnimi partnerji in ustreznimi organizacijami civilne družbe začnejo obsežno kampanjo za ozaveščanje in obveščanje, namenjeno spodbujanju kulture enakosti spolov ne glede na starost. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti osrednji vlogi tradicionalnih in družbenih medijev kot platform za oblikovanje mnenj, na primer z oglaševanjem. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | S kampanjo bi bilo treba odločevalce opozoriti na stanje in napredek na področju enakosti spolov v posamezni državi članici, ki sta na primer izmerjena z indeksom enakosti spolov, države članice pa spodbujati, naj se zgledujejo druga po drugi ter izmenjujejo primere dobre prakse. Zgled bi morale z okrepljeno enakostjo spolov pri svojih dejavnostih dajati tudi javna uprava in organizacije. EESO kot dobro prakso priporoča, naj ti akterji – pa tudi sindikati, delodajalci in organizacije civilne družbe – javno objavijo, kako uravnoteženo sta zastopana spola v njihovih upravnih in nadzornih odborih. Za pozitivno dojemanje v celotni družbi bi morala kampanja s prepričljivimi sporočili o koristih enakosti spolov nagovarjati zlasti moške in dečke. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Enakost spolov pri udeležbi v političnem odločanju na nacionalni, regionalni in občinski ravni je ključnega pomena, saj te odločitve močno vplivajo na življenja državljanov. Za večji delež žensk med politiki je treba povečati ozaveščenost tako volivcev kot strank, ki imenujejo kandidate. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Ker je treba za izboljšanje enakosti spolov sprejeti ukrepe na več področjih politike, EESO ponovno poziva oblikovalce politike na ustreznih ravneh, naj upoštevajo načelo vključevanja in vidik enakosti spolov vključijo v vse odločitve, tudi odločitve o proračunu, naložbah in financiranju, ter v javna naročila. Načelo enakosti spolov je treba ustrezno spremljati in ocenjevati. Obravnavati ga je treba s celostnim pristopom in posebno pozornost nameniti primerom, kjer se vprašanje spola prekriva z drugimi značilnostmi, npr. invalidnostjo, narodnostjo, samohranilstvom, socialno-ekonomskim položajem, starostjo ali spolno usmerjenostjo. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | EESO spodbuja vse institucije EU, države članice in deležnike, naj dejavno izkoristijo dragoceno delo Evropskega inštituta za enakost spolov (EIGE), med drugim njegove podatke in statistiko, razčlenjeno po spolu. Poudarja tudi pomen dejavnega vključevanja socialnih partnerjev v ukrepe za krepitev enakosti spolov, saj je ta v številnih pogledih neposredno povezana s trgom dela in delovnimi pogoji. Za doseganje enakosti spolov v svetu dela so ključni instrument kolektivna pogajanja. Pomembno je tudi, da se EESO uporabi kot aktivna platforma za spodbujanje kulture enakosti spolov ne glede na starost. |
| --- | --- |

2.13

3.   Posebne ugotovitve – zaposlovanje med okrevanjem po pandemiji

| 3.1 | Čeprav je pandemija COVID-19 prizadela tako ženske kot moške, so bili učinki različni, posledice krize pa bi lahko ogrozile napredek, ki je bil v zadnjem desetletju dosežen pri zmanjšanju neenakosti med spoloma v državah članicah. Pandemija je vplivala na usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, pri čemer je ženske bolj prizadela zaradi izgube delovnih mest ali začasne brezposelnosti, saj so bili sektorji, kjer med zaposlenimi prevladujejo ženske, še zlasti močno prizadeti (5). Podjetnice so veliko pogosteje kot podjetniki poročale o zaprtju podjetja zaradi pandemije. Razlika med spoloma je bila največja v Evropi in Severni Ameriki, kjer je o zaprtju poročalo 50 % več žensk kot moških (6). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Eden ključnih izzivov z vidika enakosti spolov in raznolikosti je med okrevanjem po pandemiji zagotoviti, da nacionalni načrti ter načrti za okrevanje in odpornost upoštevajo vidik spola in vsebujejo ciljne ukrepe za izboljšanje enakosti spolov na trgu dela. Z ukrepi bi bilo treba tudi vzpostaviti primerne pogoje za podjetništvo in poslovanje, vključno s podpornim fiskalnim okvirom, pa tudi odstranitvijo ovir za žensko podjetništvo. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Da je treba odstraniti ovire in zagotoviti spodbude, velja za splošno udeležbo žensk na trgih dela, ne glede na poklic in nalogo. Prav tako to velja za ženske vseh starosti. Izredno pomembno je, da se z ustvarjanjem možnosti za kakovostno zaposlitev na trg dela vključijo mladi, vendar je tudi starejšim pomembno omogočiti, da ustrezno prispevajo (7). Zaradi izzivov, povezanih s staranjem prebivalstva in vse večjim pomanjkanjem kvalificirane delovne sile v nekaterih sektorjih, je tudi z makroekonomskega vidika vse pomembnejše, da so trgi dela vključujoči. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESO poudarja, da je potreben ambiciozen in učinkovit prenos direktive o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja. V okviru kolektivnih pogajanj, ki so pravi instrument za iskanje najboljših rešitev in praks ob upoštevanju interesov delavcev in podjetij, je treba določiti praktične načine za spodbujanje in omogočanje boljšega usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja staršev. Za krepitev enakosti spolov so poleg prožnih ureditev dela ter prožnega plačanega starševskega dopusta pomembni tudi obdavčitev in druge spodbude za ženske, da bi ostale na trgu dela. Ustrezno plačilo za očetovski dopust, zlasti v prvih mesecih, bi očete spodbudilo k daljšemu dopustu, s čimer bi lažje vzpostavili tesnejši odnos z dojenčkom. Hkrati bi matere lažje okrevale in lažje bi usklajevale svoje poklicno ter zasebno življenje. Z ločeno obdavčitvijo dohodkov zakoncev bi prispevali k spodbujanju obeh staršev, da sta dejavna na trgu dela. Poleg tega je treba priznati, da ukrepi, ki omogočajo in spodbujajo delo, prispevajo tudi k dostojnejšim pokojninam. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | V zadnjem desetletju se je udeležba žensk na trgih dela povečala, vendar še vedno obstaja jasna segregacija po spolu (8). Čeprav je stopnja neenakosti v Evropi med najnižjimi na svetu (pri čemer je med zahodno in vzhodno Evropo nekaj razlik), še vedno obstaja neenakost pri dostopu do izobraževanja in gospodarskih priložnosti za ženske (9). EESO je pozval tudi k takojšnjim ukrepom za odpravo razlik v plačah in pokojninah med spoloma na vseh področjih in v vseh sektorjih, zlasti z zavezujočimi ukrepi za preglednost plačil (10). Poudarja, da razlike v plačah med spoloma še poglabljajo razlike v pokojninah, kar je zlasti velik problem za ženske. |
| --- | --- |

3.5

Poleg tega na ženske pri izbiri poklica vplivajo kulturni okvir in tradicionalni stereotipi. Tako na primer v izobraževalnem, negovalnem, zdravstvenem in socialnem sektorju dela veliko več žensk, medtem ko moški prevladujejo v sektorjih, kot sta gradbeništvo in težka industrija.

| 3.6 | Pri spodbujanju enakosti spolov kot elementa vključujoče in trajnostne agende za industrijski razvoj si je treba prizadevati ne le za okrepitev konkurenčnosti gospodarskih sektorjev, v katerih že dela znatno število žensk, ampak tudi za omogočanje njihove udeležbe v novih sektorjih in vlogah. Vključevanje žensk v nove sektorje in poklice, iz katerih so bile prej izključene, bo sektorjem v vzponu omogočilo razcvet, saj bodo lahko v celoti izkoristili bogatejši in bolj raznolik nabor znanj in spretnosti. Ponudba kakovostnih delovnih mest je pogoj, da se obstoječe neenakosti med spoloma ne pojavijo tudi v teh novih sektorjih. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Segregacija po spolu je opazna tudi v izobraževanju. Ženske sicer zaključijo terciarno izobraževanje in se udeležujejo vseživljenjskega izobraževanja, vendar so jim ljubši drugi predmeti namesto naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, kompetence na teh področjih pa so vedno bolj bistvene, saj mora okrevanje po pandemiji potekati v skladu z zelenim in digitalnim prehodom. Poleg tega so poleg funkcionalnih kompetenc bistvene tudi čustvene veščine (tj. osebne in socialne), saj so podlaga za odpornost, duševno moč, obvladovanje konfliktov, sodelovanje in dejansko komuniciranje. Vsekakor se je treba v prihodnosti osredotočiti na racionalno in čustveno inteligenco. Kultura enakosti spolov ne glede na starost mora vključevati izobraževanje na čustvenem področju. Na Svetovnem gospodarskem forumu 2021 je bilo rečeno, da sedem najpomembnejših človeških spretnosti vključuje ustvarjalnost, čustveno inteligenco in reševanje kompleksnih problemov (11). |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Pri digitalni preobrazbi je jasna segregacija po spolu v izobraževanju in na trgih dela opazna iz porazdelitve diplomantov in specialistov na področju informacijske in komunikacijske tehnologije ter znanstvenikov in inženirjev v visokotehnoloških sektorjih. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Spodbujanje zanimanja deklet za naravoslovje, tehnologijo, inženirstvo in matematiko je ključno, da se bodo lahko uspešno vključila v poklice prihodnosti. Poleg tega so potrebni ciljno usmerjeni ukrepi in razvojni programi, ki bi jih pomagali pritegniti in zadržati v poklicih na teh področjih. Čez deset let bodo digitalna znanja in spretnosti potrebni za devet od desetih delovnih mest (12). Pri delu se bo v prihodnosti povečalo povpraševanje po strokovnjakih za tehnologijo, kot so inženirji računalništva ter specialisti za informacijsko in komunikacijsko tehnologijo. V Evropi je 65 % zaposlenih ženskega spola, vendar sestavljajo le 17 % evropske delovne sile na področju informacijske in komunikacijske tehnologije, ob tem pa ženske zasedajo 57 % delovnih mest, ki naj bi jih do leta 2026 nadomestila tehnologija (13). |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Sodelovanje žensk pri razvoju umetne inteligence je bistveno, da se preprečijo algoritmi, ki temeljijo na pristranskih podatkih o realnosti in zato prinašajo pristranske rezultate. Tudi na tem področju je potreben presečni pristop. Poleg tega so dostop do povezljivosti visoke hitrosti ter digitalna znanja in spretnosti nujna podlaga za uspešno digitalno preobrazbo, zato bi morali biti dostopni in na voljo vsem, ne glede na spol, starost, invalidnost, socialno-ekonomsko ozadje ali geografsko lokacijo. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Premajhna zastopanost žensk na tehnoloških področjih je problematična tudi z vidika zelenega prehoda, saj je treba za boj proti podnebnim spremembam in okoljskim problemom razviti in uvesti najrazličnejše tehnološke rešitve. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Tako digitalna kot zelena znanja in spretnosti je treba šteti za sestavni del vsakega poklica, vendar imajo potencial, da privabijo več mladih kot starejših delavcev. Po drugi strani obstaja jasna razlika med z delom povezanimi znanji in spretnostmi na področju informacijske in komunikacijske tehnologije, ki vključujejo upravljanje podatkov in namizno založništvo, ter digitalno pismenostjo, ki jo običajno povezujemo z mladimi in obsega dejavnosti, kot sta pošiljanje sporočil in uporaba interneta v prostem času. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Poleg kompetenc na področjih naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike je dekleta pomembno spodbujati tudi k študiju predmetov na področjih ekonomije in upravljanja, da bodo pripravljena na prevzem vodstvenih položajev. Hkrati jih je treba usmerjati k učenju spretnosti in znanj za vodenje podjetij in obvladovanje tveganj ter krepitvi samozavesti, da bi se na ta način lahko borile proti sindromu prevaranta (14). Če pogledamo tipologijo stresa pri ženskah, se zdi, da so v stresnih situacijah nagnjene k introvertiranosti in ne ektrovertiranosti. To pomeni, da ne iščejo položajev, kjer so izpostavljene, saj se bojijo negativnih pripomb drugih in jih jemljejo osebno, da se ne počutijo kvalificirane, če ne (presegajo) vseh specifikacij v opisu delovnega mesta, in da ne želijo biti „ženske iz kvote“. Omenjeno je pogosto povezano s (podzavestnimi) prepričanji in strahovi. Za okrepitev znanj in spretnosti ter kompetenc so potrebni praktični ukrepi v zvezi z metodami poučevanja, učenja in poklicnega usmerjanja, vendar bi morali biti ti cilji povezani tudi s splošnim programom za ozaveščanje o kulturi enakosti spolov ne glede na starost. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Poseben vidik, ki ga je treba obravnavati, je spolna pristranskost v zdravstvu zaradi pomanjkljivih raziskav, izobraževanja, osredotočenega na moške, napačnih diagnoz in nezadostnega zdravljenja. Nezavedanje o obstoju razlik, ki so posledica biološkega in družbenega spola, na različnih medicinskih področjih zlahka pripelje do napačne diagnoze ali zdravila, ker se simptomi žensk razlikujejo od simptomov moških ali ker odmerki zdravil temeljijo na kliničnih preskušanjih, ki se izvajajo predvsem na moških. Poleg tega je premalo raziskav o stanjih, ki prizadenejo izključno ženske, kot sta endometrioza in menopavza, v raziskavah pa premalo podatkov, razčlenjenih po spolu, zato sta otežena tako razumevanje mehanizmov, iz katerih izhajajo zdravstvene težave, kot iskanje ustreznih rešitev, npr. za večje tveganje žensk za dolgi COVID. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | EESO poudarja, da je treba za preprečitev negativnega učinka pristranske medicine na udeležbo žensk na trgu dela v vseh evropskih zdravstvenih in farmacevtskih strategijah upoštevati in obravnavati spolno pristranskost ter razlike na podlagi biološkega in družbenega spola. Poleg tega je treba v celoti spoštovati pravico žensk, da samostojno odločajo o svojem telesu. |
| --- | --- |

3.15

4.   Posebne ugotovitve – usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja

| 4.1 | Enakost spolov pri usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja je izredno pomembna za gospodarstvo in družbo, saj je tesno povezana z blaginjo, splošnim zaposlovanjem in udeležbo na trgih dela, pa tudi s poklicnimi potmi in položaji v javnem in zasebnem sektorju. To velja za različne naloge in odgovornosti v podjetjih, upravi in pri političnem odločanju. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja je za ženske večji izziv kot za moške, ker ženske opravijo večji del neplačanega gospodinjskega dela in oskrbe. Indeks enakosti spolov (15) (16) kaže, da se je rezultat EU od leta 2010 poslabšal pri času, ki meri porazdelitev gospodinjskega dela in oskrbe. Znatne razlike med državami članicami odražajo razlike v nacionalnih sistemih in družinski kulturi. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Zaradi pandemije se je pri usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja povečal pritisk na družine, kar zlasti velja za ženske in matere samohranilke. Obenem kaže, da se je pri otroškem varstvu razlika med spoloma zmanjšala, ker tako matere kot očetje delajo na daljavo (17). Delo na daljavo lahko ponudi številne priložnosti za prispevek k enakosti spolov, boljše usklajevanje pa omogoča dodano vrednost. Toda EESO je že opozoril, da je treba preprečiti, da bi delo na daljavo še povečalo neenakomerno delitev dela na domu med ženskami in moškimi (18). Pandemija je vplivala na usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja žensk na različnih položajih, vključno s podjetnicami, direktoricami in zaposlenimi. Ne smemo pozabiti, da imajo ženske pogosto drugačen občutek odgovornosti, ko gre za „skrb za druge“. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Številni dejavniki, povezani z enakostjo spolov, so odvisni od nacionalne socialne infrastrukture, ki ima pomembno vlogo pri povečevanju udeležbe na trgu dela in boljšem usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja. Najočitnejši sistemi zajemajo oskrbo, starševski dopust, šolski sistem in ukrepe za zaposlovanje. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EESO ponavlja svoje prejšnje predloge (19) in ocenjuje kot pomembno, da države članice na ambiciozen način, učinkovito in pravočasno uresničijo direktivo o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja, da bi družinam zagotovile primerne in bolj enake možnosti, med drugim s spodbujanjem bolje plačanega starševskega dopusta za oba starša. Obenem je treba pri izvajanju direktive upoštevati tudi potrebe podjetij, zlasti malih in srednjih. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EESO poudarja, da morajo države članice vlagati v različno infrastrukturo za oskrbo, vključno z otroškim in zunajšolskim varstvom ter oskrbo starejših in invalidov, da bodo te storitve vsem dostopne in si jih bodo lahko vsi privoščili. EESO poziva države članice, naj skupaj s socialnimi partnerji pripravijo ustrezne instrumente, ki bodo družinam pomagali pri enostavnem in učinkovitem dostopu do podpornih storitev in storitev oskrbe. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Poleg tega je na vseh ravneh potrebna nova miselnost za večjo enakost spolov pri usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja. Pri tem so ključnega pomena odpravljanje stereotipnega razmišljanja v smislu družinskih vlog, pa tudi zaposlitvene prakse, ki spodbujajo usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja tako žensk kot moških. |
| --- | --- |

4.7

5.   Posebne ugotovitve – vodstvo

| 5.1 | Enakost spolov in nediskriminacija na delovnem mestu sta zagotovljeni z zakonodajo, med argumenti za enako udeležbo žensk in moških pri vodenju podjetij pa so poleg enakih možnosti tudi širše gospodarske in družbene koristi takega pristopa, saj z njim prispevamo k širšim perspektivam, ustvarjalnosti in konkurenčnosti (20). V interesu podjetij je, da izkoristijo višjo izobrazbo in talente žensk, tako da podpirajo njihovo prisotnost v upravnih odborih in na drugih vodstvenih položajih. Zato je treba razumeti prednosti raznolikosti, pa tudi negativne učinke na vseh področjih za posameznike in družbo, če se raznolikost ne spodbuja. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Čeprav še vedno obstaja precej možnosti za izboljšanje, je bil največji napredek pri rezultatu EU na indeksu enakosti spolov od leta 2010 dosežen na področju moči, kjer se meri napredek pri političnem in gospodarskem odločanju. Najvidnejše izboljšanje je bila večja prisotnost žensk v upravnih odborih največjih podjetij, ki kotirajo na borzi, kar pojasnjuje večino splošnega povišanja indeksa (21). |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Pristopi za okrepitev raznolikosti spolov v upravnih odborih se med državami članicami razlikujejo (22), opazne pa so tudi razlike v trenutnem stanju in napredku, doseženem skozi čas. Nekatere države članice so za velika podjetja, ki kotirajo na borzi, uvedle obvezne nacionalne kvote, ki znašajo od 25 do 40 % (23). Po drugi strani je več držav članic preseglo povprečje EU ali doseglo znaten napredek brez kvot, le s samoregulacijo. V Franciji, kjer so zakonodajo sprejeli leta 2011, je ženskega spola več kot 40 % članov upravnih odborov, v osmih državah pa več kot tretjina. Obenem v nekaterih državah članicah ta delež znaša manj kot 10 %. Povprečje v EU je približno 30 %. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Razlike so povezane tudi s posameznimi podjetji. Medtem ko so vodilna podjetja dosegla precejšen napredek, je sprememb na spodnjem delu lestvice podjetij manj (24). Čeprav so člani uprav pogosto izvršni vodje, je treba opozoriti še, da države, ki imajo največji delež izvršnih direktoric velikih podjetij, običajno nimajo tudi največjega deleža članic upravnih odborov (25). |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Kaže torej, da za razlike med državami članicami obstaja več razlag. To ni nepričakovano, saj imajo pri razvoju enakosti spolov pomembno vlogo razlike v nacionalnih tradicijah in kulturah. Izredno pomembni so podpiranje pozitivnih sprememb, izmenjava primerov dobrih praks in učenje iz tujih izkušenj. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | EESO ponovno poudarja svoje sklepe in priporočila v zvezi s tem (26) ter pozdravlja politični dogovor, ki sta ga nedavno dosegla Evropski parlament in Svet glede direktive o zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov med neizvršnimi direktorji družb, ki kotirajo na borzi, ki jo je Komisija predlagala leta 2012. Odbor poziva instituciji EU k pospešenemu delu, da bi se direktivo začelo hitro in učinkovito izvajati. Za odločanje o najboljših in najustreznejših praktičnih ukrepih za povečanje deleža žensk v upravnih odborih so najprimernejše države članice, ob sodelovanju socialnimi partnerji, pri čemer se je treba zavedati, da o sestavi uprave odločajo lastniki podjetja. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Po mnenju EESO je pomembno, da se vodstvena vloga žensk spodbuja s skupnimi programi za voditeljice in kandidatke za direktorske in višje vodstvene položaje ter usposabljanjem in mentorstvom posameznic (27). EESO spodbuja podjetja, naj vlagajo v takšne programe, ki bi jih lahko podprli tudi s sredstvi EU. Ob napredovanju žensk na vodilne položaje v podjetjih bi jim bilo treba zagotoviti enako plačilo, kot ga prejemajo moški na enakovrednih položajih v skladu z načelom enakega plačila za enako delo, ki ga EESO v celoti podpira. |
| --- | --- |

5.7

6.   Posebne ugotovitve – podjetništvo

| 6.1 | Za spodbujanje podjetništva je treba v celoti izkoristiti potencial ustvarjalnosti žensk in njihove sposobnosti. Podjetnice so tudi pokazale, da so pri soočanju s krizo in zmedo močne in odporne (28). |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Pandemija je močno prizadela tudi podjetnice, ki so morale nositi nesorazmeren delež obveznosti glede oskrbe, saj so bile razmere še slabše zaradi pomanjkanja storitev otroškega varstva in omejitev gibanja. Kljub temu so številne podjetnice novo poslovno okolje uporabile v svojo korist in navdihnile druge ljudi, zlasti ženske, da so se prav tako podali v podjetništvo in ustanovili nova podjetja, kar ima pozitivne učinke, kot sta ustvarjanje delovnih mest in blaginja. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | V Evropi je stopnja podjetništva žensk med najnižjimi na svetu (5,7 % v primerjavi s svetovnim povprečjem, ki znaša 11 %). Ena od razlag je, da imajo ženske v evropskih državah več drugih možnosti zaposlitve v primerjavi z drugimi deli sveta. Kljub temu je bil najobičajnejši razlog za ustanovitev podjetja pomanjkanje delovnih mest, ženske pa so ga navajale pogosteje kot moški (29). |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Osnovni pogoj za podjetništvo je dostop do financ, pri financiranju tako z zasebnimi kot z javnimi sredstvi pa je treba zagotoviti enak dostop. EESO poziva, naj se ocenijo merila ustreznih mehanizmov financiranja, kot je mehanizem za okrevanje in odpornost, ter spodbujajo naložbe v projekte za krepitev enakosti spolov, tudi v digitalno infrastrukturo in infrastrukturo za oskrbo. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | Za ženske v Evropi je veliko bolj značilno, da imajo manj zaposlenih (do 5), če vodijo podjetje, ali da so samozaposlene. Podjetja pogosteje vodijo starejše ženske. Ženske imajo podjetništvo za privlačno možnost in so v povprečju visoko izobražene, vendar poročajo o slabem smislu za podjetništvo, ki se kaže pri iskanju novih poslovnih priložnosti, znanjih in spretnostih za zagon podjetja ter v strahu pred neuspehom (30). |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | Do tovrstnega mišljenja lahko poleg kulturnih razlogov privedejo tudi težave pri usklajevanju obveznosti, povezanih z delom in družino, zato se podjetnice morda držijo nekaterih sektorjev in nerade povečajo obseg poslovanja. Za spodbuditev ženskega podjetništva je treba ženske podpirati pri premagovanju takega mišljenja in omejevalnih dejavnikov (31). V skladu z agendo za boljše pravno urejanje – strategijo EU na najvišji ravni, namenjeno temu, da bi zakonodaja EU na splošno čim bolj uspešno in učinkovito izpolnila svoje cilje – se lahko dodatne spodbude zagotovijo z ukrepi, ki poenostavljajo upravne postopke in znižujejo stroške usklajevanja, pri tem pa ne zmanjšujejo ravni zaščite, ki jo ponuja ta zakonodaja (32). |
| --- | --- |

6.6

7.   Posebne ugotovitve – ukrajinski begunci

| 7.1 | Zaradi ruske invazije v Ukrajino je nastala humanitarna kriza, kakršne še ni bilo, vključno z več sto tisoč begunci, predvsem ženskami in otroki, ki so v iskanju azila prišli v države članice EU. Vse države članice si ob podpori civilne družbe po najboljših močeh prizadevajo, da bi begunce oskrbele in nastanile ter jih vključile na trge dela, vendar so s tem povezani številni izzivi, ki zahtevajo bolje usklajene rešitve (33). |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Ker je večina beguncev žensk z otroki, je dostop do storitev socialnega varstva, jasli, vrtcev in šol največje ozko grlo, ki jim preprečuje vključevanje na trg dela. Poleg tega so glavni elementi vključevanja premagovanje jezikovnih ovir, priznavanje izobrazbe in kvalifikacij beguncev ter hitra prekvalifikacija in izpopolnjevanje. Med orodji, potrebnimi za obravnavo tega vprašanja, je zagotavljanje sredstev za delo na daljavo, kot so internetna povezljivost in naprave. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | EESO poziva k bolj usklajenemu pristopu med državami članicami pri izvajanju Smernic politike v podporo vključevanju ukrajinskih beguncev v izobraževanje: razmisleki, ključna načela in prakse (34). Prav tako poziva Evropsko komisijo, naj aktivira vse možnosti financiranja, zlasti za države članice, ki so sprejele veliko število beguncev. |
| --- | --- |

7.3

| 7.4 | Ženske so v vojni in na begu pred konflikti bolj izpostavljene spolnemu izkoriščanju in spolni zlorabi. Posilstvo se v vojni pogosto uporablja kot orožje. Za ukrajinske begunke, zlasti žrtve posilstev, je ključnega pomena dostop do storitev spolnega in reproduktivnega zdravja, med drugim do kontracepcije, kontracepcije po spolnem odnosu, varnega splava in oskrbe v primeru psihološke travme. Ženske nikoli ne bi smele biti prisiljene v nadaljevanje neželene nosečnosti. Odsotnost teh storitev v državi članici nikoli ne bi smela biti razlog, da se jim prepreči odhod iz nevarne države. Vse države članice morajo zagotoviti dostop do teh storitev vsem begunkam. Na splošno je treba vsem beguncem proaktivno nuditi posttravmatsko oskrbo, saj v nasprotnem primeru to zelo pogosto vodi v poznejše konflikte in negativna čustva, ki za države predstavljajo veliko breme. Na tem področju so nujno potrebne hibridne ponudbe podpore z nizkim pragom, financiranje takih zagonskih podjetij pa je treba stalno podpirati. |
| --- | --- |

7.4

| 7.5 | Še eno vprašanje, ki ga je treba obravnavati, je cepilni status beguncev, zlasti otrok. EU ima dobro razvite programe cepljenja otrok, zato so izkoreninjene številne nevarne bolezni, kot so otroška paraliza, črne koze, nekatere vrste hepatitisa itd. Da bi ta dosežek ohranili, morajo države članice uporabiti svoje zdravstvene sisteme, pri tem postopku pa bodo v veliko pomoč smernice na ravni EU. Dodatni zapleti so povezani z dejstvom, da je dostop do socialnega varstva, npr. vrtca ali šole, v številnih državah članicah pogojen s cepilnim statusom, ki izkazuje polno cepljenje. |
| --- | --- |

7.5

| 7.6 | Pozneje bi morala biti obnova Ukrajine priložnost za krepitev enakosti spolov med Ukrajinci, med drugim z izgradnjo izobraževalne, zdravstvene, socialne in digitalne infrastrukture. |
| --- | --- |

7.6

V Bruslju, 13. julija 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  SOC/723 (še ni objavljeno v Uradnem listu), UL C 364, 28.10.2020, str. 77, UL C 240, 16.7.2019, str. 3, in UL C 228, 5.7.2019, str. 103.

1

(2)  Glej na primer člen 2 in člen 3(3) Pogodbe o Evropski Uniji, člen 21 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in člen 8 Pogodbe o delovanju Evropske unije.

2

(3)  UL C 194, 12.5.2022, str. 19.

3

(4)  https://sweden.se/life/equality/gender-equality

4

(5)  UL C 220, 9.6.2021, str. 13.

5

(6)  Global Entrepreneurship Monitor.

6

Global Entrepreneurship Monitor

(7)  Nadaljnji vidiki, povezani s spolom in staranjem, so obravnavani tudi v mnenju UL C 194, 12.5.2022, str. 19.

7

(8)  Evropski inštitut za enakost spolov.

8

(9)  Indeks razlik med spoloma.

9

(10)  UL C 341, 24.8.2021, str. 84.

10

(11)  Digitalno zagonsko podjetje UP’N’CHANGE (www.upnchange.com), ki so ga ustanovile ženske, je našlo načine za prenos poglobljenega strokovnega znanja na področju psihologije in kovčinga v preprosta digitalna orodja za pomoč ljudem pri razvoju osebnih, socialnih in ustvarjalnih veščin. Vizija UP’N’CHANGE je izkoristiti potencial posameznih zaposlenih in ekip s pomočjo digitalnih orodij, da bi organizacijam omogočili trajnostni uspeh. Pravi nabor znanj in spretnosti namreč omogoča učinkovito sodelovanje, ki prinaša inovacije, te pa zagotavljajo rast za vse.

11

(12)  Letno srečanje Svetovnega gospodarskega foruma, 2020.

12

(13)  Prav tam.

13

(14)  Sindrom prevaranta, npr. ko nekdo dvomi v lastne sposobnosti, je lahko ovira pri prijavljanju na vodilne ali izpostavljene položaje. Zlasti zelo refleksivni ljudje, ki se v stresnih okoliščinah običajno umaknejo, imajo težave pri stikih z ljudmi, ki izražajo veliko samozavesti.

14

(15)  Evropski inštitut za enakost spolov, https://eige.europa.eu/publications/gender-equality-index-2020-report/progress-gender-equality-most-notable-company-boards.

15

(16)  Eurofound.

16

(17)  Sevilla in Smith, 2020.

17

(18)  UL C 220, 9.6.2021, str. 13.

18

(19)  UL C 129, 11.4.2018, str. 44.

19

(20)  Glej tudi UL C 318, 23.12.2009, str. 15, in UL C 341, 21.11.2013, str. 6.

20

(21)  Evropski inštitut za enakost spolov, Statistical brief: gender balance in corporate boards 2020 (Statistično poročilo: uravnotežena zastopanost spolov v upravnih odborih 2020).

21

Statistical brief: gender balance in corporate boards 2020

(22)  Evropski inštitut za enakost spolov.

22

(23)  https://eige.europa.eu/news/countries-legislated-quotas-could-achieve-gender-balance-parliaments-2026-those-without-may-take-close-twenty-years

23

(24)  European Women on Boards, https://europeanwomenonboards.eu/wp-content/uploads/2021/01/EWoB-Gender-Diversity-Index-2020.pdf.

24

European Women on Boards

(25)  Različni viri, ki jih je zbrala finska gospodarska zbornica, https://naisjohtajat.fi/wp-content/uploads/sites/28/2019/01/women-directors-and-executives-report-2018.pdf.

25

(26)  UL C 133, 9.5.2013, str. 68.

26

(27)  Odličen primer so programi usposabljanja in podpore, ki jih ponuja WKÖ: https://www.wko.at/service/Women_in_Business.html.

27

(28)  Women's Entrepreneurship 2020/21: Thriving Through Crisis (Podjetništvo žensk 2020/21: uspeh med krizo). Global Entrepreneurship Research Association, London Business School, ISBN: 978-1-9160178-8-7.

28

Women's Entrepreneurship 2020/21: Thriving Through Crisis

(29)  Prav tam.

29

(30)  Global Entrepreneurship Monitor.

30

(31)  Glej tudi UL C 299, 4.10.2012, str. 24.

31

(32)  SME focus – Long- term strategy for the European industrial future (Osredotočenost na MSP – dolgoročna strategija za prihodnost evropske industrije), Tematski sektor za gospodarsko in znanstveno politiko ter kakovost življenja, Generalni direktorat za notranjo politiko Evropskega parlamenta, avtor: Stephanus Johannes SMIT, PE 648.776 – april 2020.

32

SME focus – Long- term strategy for the European industrial future

(33)  Na podlagi predlogov iz mnenja UL C 242, 23.7.2015, str. 9.

33

(34)  https://www.schooleducationgateway.eu/en/pub/resources/publications/policy-guidance-on-refugees.htm

34

---

PRILOGA

Naslednji amandma, ki je bil med razpravo zavrnjen, je prejel vsaj četrtino glasov (člen 43(2) Poslovnika):

AMANDMA 1

Vlagatelji:

ANGELOVA Milena

BLIJLEVENS René

KONTKANEN Mira-Maria

MINCHEVA Mariya

PILAWSKI Lech

VADÁSZ Borbála

SOC/731 — Enakost spolov

Točka 3.5

Spremeni se tako:

| Osnutek mnenja | Amandma |
| --- | --- |
| V zadnjem desetletju se je udeležba žensk na trgih dela povečala, vendar še vedno obstaja jasna segregacija po spolu (1). Čeprav je stopnja neenakosti v Evropi med najnižjimi na svetu (pri čemer je med zahodno in vzhodno Evropo nekaj razlik), se neenakost pri dostopu do izobraževanja in gospodarskih priložnosti za ženske nadaljuje (2). EESO je pozval tudi k takojšnjim ukrepom za odpravo razlik v plačah in pokojninah med spoloma na vseh področjih in v vseh sektorjih, zlasti
  z zavezujočimi ukrepi
  za preglednost plačil (3), ter poudarja, da so zaradi razlik v plačah med spoloma ženske še toliko v slabšem položaju pri pokojninah.
  Poleg tega na izbiro poklica za ženske vplivajo kulturni okvir in tradicionalni stereotipi. Tako na primer v izobraževalnem, negovalnem, zdravstvenem in socialnem sektorju dela veliko več žensk, medtem ko moški prevladujejo v sektorjih, kot sta gradbeništvo in težka industrija. | V zadnjem desetletju se je udeležba žensk na trgih dela povečala, vendar še vedno obstaja jasna segregacija po spolu (1). Čeprav je stopnja neenakosti v Evropi med najnižjimi na svetu (pri čemer je med zahodno in vzhodno Evropo nekaj razlik), se neenakost pri dostopu do izobraževanja in gospodarskih priložnosti za ženske nadaljuje (2). EESO je pozval tudi k takojšnjim ukrepom za odpravo razlik v plačah in pokojninah med spoloma na vseh področjih in v vseh sektorjih, zlasti
  s spodbujanjem ukrepov
  za preglednost plačil (3), ter poudarja, da so zaradi razlik v plačah med spoloma ženske še toliko v slabšem položaju pri pokojninah.
  Poleg tega na izbiro poklica za ženske vplivajo kulturni okvir in tradicionalni stereotipi. Tako na primer v izobraževalnem, negovalnem, zdravstvenem in socialnem sektorju dela veliko več žensk, medtem ko moški prevladujejo v sektorjih, kot sta gradbeništvo in težka industrija. |

Osnutek mnenja

Amandma

V zadnjem desetletju se je udeležba žensk na trgih dela povečala, vendar še vedno obstaja jasna segregacija po spolu (1). Čeprav je stopnja neenakosti v Evropi med najnižjimi na svetu (pri čemer je med zahodno in vzhodno Evropo nekaj razlik), se neenakost pri dostopu do izobraževanja in gospodarskih priložnosti za ženske nadaljuje (2). EESO je pozval tudi k takojšnjim ukrepom za odpravo razlik v plačah in pokojninah med spoloma na vseh področjih in v vseh sektorjih, zlasti
  z zavezujočimi ukrepi
  za preglednost plačil (3), ter poudarja, da so zaradi razlik v plačah med spoloma ženske še toliko v slabšem položaju pri pokojninah.

Poleg tega na izbiro poklica za ženske vplivajo kulturni okvir in tradicionalni stereotipi. Tako na primer v izobraževalnem, negovalnem, zdravstvenem in socialnem sektorju dela veliko več žensk, medtem ko moški prevladujejo v sektorjih, kot sta gradbeništvo in težka industrija.

V zadnjem desetletju se je udeležba žensk na trgih dela povečala, vendar še vedno obstaja jasna segregacija po spolu (1). Čeprav je stopnja neenakosti v Evropi med najnižjimi na svetu (pri čemer je med zahodno in vzhodno Evropo nekaj razlik), se neenakost pri dostopu do izobraževanja in gospodarskih priložnosti za ženske nadaljuje (2). EESO je pozval tudi k takojšnjim ukrepom za odpravo razlik v plačah in pokojninah med spoloma na vseh področjih in v vseh sektorjih, zlasti
  s spodbujanjem ukrepov
  za preglednost plačil (3), ter poudarja, da so zaradi razlik v plačah med spoloma ženske še toliko v slabšem položaju pri pokojninah.

Poleg tega na izbiro poklica za ženske vplivajo kulturni okvir in tradicionalni stereotipi. Tako na primer v izobraževalnem, negovalnem, zdravstvenem in socialnem sektorju dela veliko več žensk, medtem ko moški prevladujejo v sektorjih, kot sta gradbeništvo in težka industrija.

Rezultat glasovanja

| Za: | 93 |
| --- | --- |
| Proti: | 114 |
| Vzdržani: | 12 |

Za:

93

Proti:

114

Vzdržani:

12

---

(1)  [Evropski inštitut za enakost spolov.

(2)  Indeks razlik med spoloma.

(3)  SOC/678.

(1)  Evropski inštitut za enakost spolov.

(2)  Indeks razlik med spoloma.

(3)  SOC/678.

---

III Pripravljalni akti

Evropski ekonomsko-socialni odbor

571. plenarno zasedanje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (v celoti s fizično udeležbo), 13. 7. 2022–14. 7. 2022

| 22.11.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 443/75 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 443/75

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 2005/29/ES in 2011/83/EU v zvezi s krepitvijo vloge potrošnikov za zeleni prehod z boljšim varstvom pred nepoštenimi praksami in boljšim obveščanjem

(COM(2022) 143 final – 2022/0092 (COD))

(2022/C 443/10)

| Poročevalec: | Thierry LIBAERT |
| --- | --- |
| Soporočevalec: | Gonçalo LOBO XAVIER |

Poročevalec:

Thierry LIBAERT

Soporočevalec:

Gonçalo LOBO XAVIER

| | Svet Evropske unije, 12. 4. 2022 |
| --- | --- |
| | Evropski parlament, 7. 4. 2022 |
| Pravna podlaga | Člen 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo |
| Datum sprejetja na seji strokovne skupine | 27. 6. 2022 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 82/0/3 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 14. 7. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 571 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 209/0/1 |

Svet Evropske unije, 12. 4. 2022

Evropski parlament, 7. 4. 2022

Pravna podlaga

Člen 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo

Datum sprejetja na seji strokovne skupine

27. 6. 2022

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

82/0/3

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

14. 7. 2022

Plenarno zasedanje št.

571

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

209/0/1

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) podpira predloge Evropske komisije, katerih cilj je povečati zmožnost potrošnikov, da prispevajo k zelenemu prehodu. Komisijo poziva, naj ohrani visoko raven ambicij, saj gre za projekt s pozitivnim gospodarskim, družbenim in okoljskim vplivom. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO poudarja, da je treba storiti vse, da bi potrošnikom zagotovili sistematičen dostop do informacij, zlasti glede rezervnih delov in navodil za popravila ter načrtovanih posodobitev programske opreme. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO poziva Komisijo, naj bo ambiciozna in uveljavi načelo lestvice popravljivosti za izdelke zabavne elektronike in bele tehnike. Lestvica mora izpolnjevati pričakovanja potrošnikov tako glede raznolikosti zajetih izdelkov kot upoštevanih meril. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO meni, da si mora Komisija poleg popravljivosti izdelkov v prihodnjih letih prizadevati tudi za uveljavitev načela enostavnega in usklajenega prikazovanja informacij o trajnosti izdelkov. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Predpogoj za razvoj popravil, ki so pomemben vir delovnih mest na naši celini, je usposabljanje novih serviserjev in izpopolnjevanje sedanjih izvajalcev, kar je treba spodbujati. EESO tudi poziva Evropo, naj zmanjša svojo odvisnost od surovin, tako da okrepi svojo sposobnost popravila proizvodov in zagotavljanja rezervnih delov. Hkrati potrebuje Evropa resno in učinkovito politiko za ponovno industrializacijo. Nedavne krize so razkrile pomanjkljivosti, ki bi jih bilo treba dojemati kot priložnosti za okrevanje. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Zagotoviti je treba, da je na izdelku označena zakonska garancijska doba, poleg tega pa je treba potrošnike bolje zaščititi pred tem, da bi mešali med zakonsko določeno in tržno garancijo. V zvezi z garancijami je treba tudi spodbujati, da bo imelo popravilo prednost pred zamenjavo izdelka z novim, ne da bi pri tem omejili svobodno izbiro potrošnikov glede najprimernejše rešitve. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO podpira vključitev novih poslovnih praks na seznam ravnanj, ki se štejejo za zavajajoče prakse, da bi spodbudili podaljšanje življenjske dobe izdelkov. Vendar poziva Komisijo, naj na sledečih treh področjih uvede določbe, ki presegajo obveznost obveščanja:






  — | tehnike za skrajšanje življenjske dobe izdelka. Po mnenju EESO bi morale biti tudi te vključene med zavajajoče poslovne prakse, ne pa samo nezagotavljanje informacij; |
| --- | --- | --- |

1.7

—

tehnike za skrajšanje življenjske dobe izdelka. Po mnenju EESO bi morale biti tudi te vključene med zavajajoče poslovne prakse, ne pa samo nezagotavljanje informacij;

| — | nepopravljivost nekaterega blaga. Tudi namerno oviranje popravil bi se lahko štelo za zavajajočo poslovno prakso, ne samo nezagotavljanje informacij o tem; |
| --- | --- |

—

nepopravljivost nekaterega blaga. Tudi namerno oviranje popravil bi se lahko štelo za zavajajočo poslovno prakso, ne samo nezagotavljanje informacij o tem;

| — | posodobitve, ki lahko povzročijo okvare. V zvezi s tem bi bilo treba uvesti reverzibilnost posodobitve. |
| --- | --- |

—

posodobitve, ki lahko povzročijo okvare. V zvezi s tem bi bilo treba uvesti reverzibilnost posodobitve.

| 1.8 | Poleg povečanja zmožnosti potrošnika za ukrepanje je treba potrošnike tudi bolje zaščititi pred zavajajočim oglaševanjem. V tem smislu mora pravni okvir za oglaševanje ustrezneje upoštevati cilje trajnostnega razvoja. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | V oglaševanju bi bilo zato treba prepovedati vse neutemeljene trditve, kot se na primer pogosto uporabljajo v zvezi z ogljično nevtralnostjo, in vse navedbe ali predstavitve, ki so v nasprotju z varstvom okolja in ohranjanjem naravnih virov. Potrebne so tudi večje zmogljivosti za nadzor nad okoljskimi trditvami. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Za preprečevanje zmede in zaradi naraščajoče uporabe pogosto samooklicanih okoljskih znakov mora Evropska komisija dodatno poudariti znak EU za okolje in potrebo po certificiranju na področju označevanja. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESO poziva EU, naj okrepi zaščito žvižgačev na področju okoljskih značilnosti izdelkov, da bi se opozarjalo na zavajajoče poslovne prakse. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Nazadnje EESO poziva Komisijo, naj spodbuja močno ozaveščenost potrošnikov o izzivih odgovorne potrošnje. |
| --- | --- |

1.12

2.   Kratka vsebina sporočila Komisije

| 2.1 | Cilj obravnavanega predloga direktive je okrepiti pravice potrošnikov s spremembo direktiv, ki varujeta interes potrošnikov na ravni EU: Direktive 2005/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta (1) o nepoštenih poslovnih praksah in Direktive 2011/83/EU Evropskega parlamenta in Sveta (2) o pravicah potrošnikov. Cilj predloga je potrošnikom omogočiti, da sprejemajo informirane odločitve o nakupu in s tem doprinesejo k bolj trajnostni potrošnji, ter tako prispevati h krožnemu, čistemu in zelenemu gospodarstvu EU. Usmerjen je tudi v nepoštene poslovne prakse, ki potrošnike odvračajo od trajnostnih potrošniških odločitev. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Predlog je bil ena od pobud iz nove agende za potrošnike (3) in akcijskega načrta za krožno gospodarstvo (4) ter predstavlja nadaljevanje evropskega zelenega dogovora (5). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Predlog predvideva vrsto ukrepov za posodobitev veljavne zakonodaje o varstvu potrošnikov, da se jih zaščiti in da lahko aktivno prispevajo k zelenemu prehodu. Direktiva o pravicah potrošnikov zdaj določa, da morajo trgovci potrošnikom zagotoviti informacije o glavnih značilnostih blaga in storitev. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Ker pa direktiva ne vsebuje nobene zahteve po zagotavljanju informacij o neobstoju tržnih garancij trajnosti, proizvajalcev ne spodbuja v zadostni meri, da bi potrošnikom zagotovili take garancije. Raziskave kažejo, da so informacije o tržnih garancijah, kadar so te ponujene s potrošniškimi proizvodi, in načinu zaračunavanja stroškov potrošnikom pogosto nejasne ter so nenatančne ali nepopolne, zaradi česar imajo potrošniki težave pri primerjavi proizvodov in razlikovanju tržne garancije od (obveznega) zakonskega jamstva (6). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Poleg tega direktiva ne vsebuje posebnih zahtev glede zagotavljanja informacij potrošnikom o popravljivosti blaga. Teh informacij, ki bi pomagale spodbujati popravilo blaga in bi bile zato še posebej dragocene, saj bi potrošnikom pomagale, da prispevajo h krožnemu gospodarstvu, na prodajnih mestih še zdaleč ni dovolj. Nedavne študije kažejo, da do 80 % potrošnikov v EU navaja, da imajo težave pri iskanju informacij o tem, kako enostavno je popraviti izdelek (7). |
| --- | --- |

2.5

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | Danes večina evropskih potrošnikov meni, da ni na voljo dovolj informacij o vplivih potrošnje na okolje. To je potrdilo tudi javno posvetovanje, ki ga je organizirala Komisija. Leta 2012 je raziskava Eurobarometer o vedenju in odnosu evropskih potrošnikov do zelenih izdelkov pokazala, da 92 % evropskih anketirancev podpira zagotavljanje informacij o življenjski dobi izdelka. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Pomanjkanje informacij je škodljivo, saj bi lahko jasne in razumljive informacije spodbudile spremembo vedenja. Ta učinek je potrdil EESO, ki je v okviru študije med 3 000 evropskimi potrošniki izvedel simulacijo objave življenjske dobe izdelkov vsakodnevne potrošnje v spletni trgovini. Študija je pokazala, da se v primeru objave življenjske dobe prodaja izdelkov z dolgo življenjsko dobo poveča za 56 %. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Pomanjkanje informacij za potrošnike ima velik socialni vpliv. V času šibke kupne moči je treba srednji družbeni sloj in ranljive skupine še bolj spodbuditi k popravilom in odgovornejši potrošnji. Izboljšanje obveščanja potrošnikov na preproste načine je ena od možnosti, kako pomagati, da bo odgovorna potrošnja dostopnejša najranljivejšim osebam. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Boljše obveščanje potrošnikov prispeva h krepitvi poslovnega modela evropskih podjetij. Ob upoštevanju tveganj dampinga, povezanega z uvozom poceni izdelkov, bodo mikropodjetja, mala in srednja podjetja ter njihovi naročniki verjetno postali prepoznavnejši med potrošniki ter bodo tako lahko promovirali kakovost izdelkov, proizvedenih v Evropi. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Ta prihodnji zakonodajni razvoj lahko izkoristijo tudi evropski fizični trgovci na drobno in fizične trgovine, saj jim bo omogočil povečanje prednosti pred spletnimi prodajnim mesti. Poleg svetovanja s strani fizičnega prodajalca bo imel potrošnik tudi dostop do teh novih informacij. Takšen razvoj bo verjetno prispeval h krepitvi zaposlovanja v EU. Evropa pa za to potrebuje ustrezne človeške vire, zato EESO poziva Komisijo, naj podpre prizadevanja podjetij, zlasti malih in srednjih, v zvezi z usposabljanjem. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Poleg nudenja ustreznih okoljskih informacij je pomembno zagotoviti, da se upoštevajo vsi vplivi na okolje. Podnebni vplivi, merjeni v obliki emisij toplogrednih plinov, so osrednja tema javne razprave, a so le del vplivov na okolje. Tako analize življenjskega kroga izdelkov kažejo, da vpliv na okolje pri večini potrošniških dobrin v bistvu izvira iz pridobivanja virov in proizvodnje izdelkov, zato je okoljska prednostna naloga osredotočena na podaljšanje življenjske dobe izdelkov. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Vendar pa v vseh teh vidikih povprečna potrošnja Evropejcev ni okoljsko trajnostna. Kot kaže izračun ekološkega odtisa, bi bil na primer za način življenja Evropejca potreben ekvivalent 2,8 planeta. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | V mnogih primerih načrtovanje izdelkov vodi do skrajšanja njihove življenjske dobe zaradi tehničnih postopkov, ovir pri popravilu ali tehnik programske opreme. Posledična prezgodnja zastarelost je ena glavnih razlogov nezadovoljstva med potrošniki, ki so žrtve močne informacijske asimetrije. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EESO ob koncu ugotavlja, da je zaradi vojne v Ukrajini krepitev evropske strateške avtonomnosti še nujnejša. S tega vidika je treba spodbujati pobude, ki prispevajo k daljši življenjski dobi izdelkov, zlasti tistih, ki se nanašajo na strateške kovine. |
| --- | --- |

3.9

4.   Posebne ugotovitve

4.1   Zagotavljanje dodatnih informacij za potrošnike o trajnosti blaga

| 4.1.1 | Glede na pomembnost vprašanj življenjske dobe izdelkov bi bilo treba obveščanje potrošnikov izboljšati. V tem smislu je predlog Komisije dobrodošel, saj je njegov cilj sistematizirati zagotavljanje informacij o razpoložljivosti rezervnih delov, o navodilih za popravila in obdobju, ki ga zajemajo posodobitve programske opreme. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | Zavedati se je treba, da so lahko preobsežne ali preveč strokovne informacije skoraj enako škodljive kot pomanjkanje informacij. |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | EESO opozarja Komisijo na morebitne težave, ki bi jih lahko povzročile nove informacije, ki jih ponujajo elektronske nalepke ali kode QR. Poleg dodatnega vpliva, ki ga imajo te digitalne tehnologije na okolje, je treba upoštevati, da je vsak dodaten korak (vzeti je treba pametni telefon, klikniti, zajeti ipd.) dodatna ovira za odgovorno potrošnjo. |
| --- | --- |

4.1.3

| 4.1.4 | Predlog Komisije je korak v pravo smer, saj vprašanja obveščanja povezuje z vprašanji prezgodnje zastarelosti izdelkov. Prvi korak pri izboljšanju obveščanja potrošnikov bi morala biti uvedba lestvice popravljivosti za čim več izdelkov, kakršna se od leta 2021 uporablja v Franciji. Popravljivost je pravzaprav eden izmed najlažje merljivih vidikov trajnosti izdelka. |
| --- | --- |

4.1.4

| 4.1.5 | Da bi se lahko spopadli z izzivi, mora biti lestvica popravljivosti ambiciozna v vsaj dveh pogledih. Po eni strani mora zajemati čim več električnih, elektronskih in gospodinjskih aparatov, po drugi strani pa morajo biti vključene vse razsežnosti popravljivosti, vključno z upoštevanjem stroškov popravila (cene rezervnih delov), razpoložljivosti rezervnih delov in pogojev programske podpore. |
| --- | --- |

4.1.5

| 4.1.6 | EESO meni, da ambiciozna politika obveščanja potrošnikov ne bi smela zajemati samo popravljivosti. Dejansko se pričakovanja potrošnikov nanašajo predvsem na to, da so izdelki dolgotrajni, in ne na to, da jih je mogoče popraviti. EESO je v zvezi s tem že predstavil svoje stališče (8). EU potrebuje enostaven kazalnik, ki bo nudil informacije o trajnosti izdelka, vključno s popravljivostjo, pa tudi o robustnosti in nadgradljivosti izdelkov, kar bo posredno podprlo ponovno industrializacijo v Evropi. To načelo, katerega podrobna pravila za izvajanje morajo biti usklajena z deležniki in ki se mora uvesti postopoma, je treba vključiti v predloge Komisije, sicer glavno pričakovanje potrošnikov ne bo izpolnjeno. |
| --- | --- |

4.1.6

| 4.1.7 | Za boljšo obveščenost potrošnikov bo potrebno dodatno delo v zvezi z garancijami. Najprej mora Evropska komisija ponovno potrditi preprosto načelo: obstoj in trajanje jamstva o skladnosti (Direktiva (EU) 2019/771 Evropskega parlamenta in Sveta (9)) morata biti prikazana povsod, v fizičnih ali spletnih trgovinah ter za vse zadevno blago. Uveljavljanje obstoječe zakonodaje mora imeti prednost pred dodajanjem novih pravic. |
| --- | --- |

4.1.7

| 4.1.8 | EESO pozdravlja dejstvo, da so se upoštevale težave, s katerimi se lahko sreča potrošnik pri razlikovanju med tržnimi garancijami in zakonskim jamstvom. Zato je dobrodošlo, da želi Komisija zagotoviti, da te tržne garancije ne bi povzročale zmede. |
| --- | --- |

4.1.8

| 4.1.9 | Da bi povečali pozitivne učinke na varstvo okolja, bi lahko garancija spodbujala popravilo poškodovanega blaga in ne njegovo zamenjavo z novim. EU bi lahko spodbujala prednost popravila pred zamenjavo v primeru okvare, tako da bi odločitev potrošnikov za popravilo postala lažja, hitrejša in priročnejša pot. |
| --- | --- |

4.1.9

| 4.1.10 | V povezavi s temi določbami lahko ozaveščanje državljanov še v večji meri prispeva k preusmeritvi potrošnje. Zato bi morala EU podpirati in celo sprožiti kampanje za spodbujanje ustreznih navad odgovorne potrošnje (informacije, rabljeni izdelki, popravila, vzdrževanje izdelkov), zlasti s podporo organizirane civilne družbe, ki lahko ima v okviru tega predloga ključno vlogo. |
| --- | --- |

4.1.10

4.2   Okrepitev določb, da se preseže obveznost obveščanja

| 4.2.1 | Če bi EU kaznovala samo nezagotavljanje informacij, bi utrla pot legalizaciji nekaterih praks, ki so nezdružljive z varstvom potrošnikov in okolja. Ni dovolj, da EU zgolj prepove neobveščanje o praksi, namenjeni omejevanju življenjske dobe izdelka, ampak mora to prakso tudi prepovedati. Bilo bi namreč nesprejemljivo, če bi EU poslala sporočilo, da je načrtovana zastarelost dovoljena, če jo spremljajo informacije za potrošnike. Določba mora proizvajalcem jasno sporočati, da v Evropi izdelki ne morejo biti zasnovani tako, da bi predčasno odpovedali. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | Podobno tudi druge ubeseditve v direktivi predstavljajo tveganje, da potrošniki ne bi bili dovolj zaščiteni. Ni dovolj, da se od proizvajalca zahteva, da potrošnika obvesti o nepopravljivosti blaga, temveč je treba prepovedati nepopravljivost blaga kot tako. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | EESO in Evropska komisija se zavedata, da so posodobitve programske opreme pogosto povezane s programsko opremo, ki porabi preveč pomnilnika in energije, kar skrajša življenjsko dobo povezane opreme. To, da mora proizvajalec v skladu z zakonodajo obvestiti potrošnika o neželenih posledicah posodobitve, ni dovolj. Zelo dobro je mogoče predvideti, kako enostavno je mogoče te informacije skriti v poplavi pozitivnih informacij o posodobitvi, zaradi katerih potrošnik posodobitev sprejme. |
| --- | --- |

4.2.3

4.3   Nadziranje in sankcioniranje praks, ki zmanjšujejo zmožnost potrošnikov za ukrepanje

| 4.3.1 | Kot Komisija upravičeno poudarja, so prakse zelenega zavajanja ena glavnih ovir pri obveščanju potrošnikov o zelenem prehodu. Osnutek direktive pravilno poudarja, da je treba kaznovati neutemeljene splošne okoljske trditve, ki jih ni mogoče preveriti. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | EESO pozdravlja prepoved trajnostnih znakov, ki ne temeljijo na uradnem sistemu certificiranja. Postopen in usklajen razvoj evropske lestvice, ki je predlagana v tem mnenju, bo verjetno zadostil tej potrebi. |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | Druge okoljske trditve so pogosto škodljive za pravilno informiranje potrošnika. Zato je prepoved poudarjanja okoljske uspešnosti, če zadeva le en vidik izdelka ali kadar gre le za uporabo pravnih obveznosti ali veljavnih praks, utemeljena. |
| --- | --- |

4.3.3

| 4.3.4 | Spodbujanje odgovorne potrošnje vključuje tudi izboljšanje sistemov označevanja, ki potrjujejo prave okoljske pristope. V tem smislu se znak EU za okolje še danes premalo uporablja, čeprav je bil dosežen napredek. Razmisliti je treba o podpori za izboljšanje dostopnosti tega znaka in o ustrezni komunikacijski kampanji. |
| --- | --- |

4.3.4

| 4.3.5 | Kot logična posledica teh elementov mora pravni okvir, ki se nanaša na oglaševanje, ustrezneje upoštevati načela trajnostnega razvoja, vključno z odločno regulacijo oglaševanja izdelkov, ki najbolj onesnažujejo, kar je v skladu z nedavnim mnenjem EESO o tem vprašanju (10). |
| --- | --- |

4.3.5

| 4.3.6 | Oglaševanje se mora tako izogibati uporabi okoljskih trditev, ki se nanašajo na izdelek kot celoto, kadar veljajo samo za nekatere njegove elemente, pri čemer je treba prepovedati tudi vse neutemeljene trditve, ki se na primer prepogosto uporabljajo v zvezi z ogljično nevtralnostjo, in vse navedbe ali predstavitve, ki so v nasprotju z varstvom okolja in ohranjanjem naravnih virov. Poleg tega je treba v oglaševanju prepovedati vse predstavitve, ki bi širile ali spodbujale prakse ali zamisli, ki so v nasprotju s cilji trajnostnega razvoja. |
| --- | --- |

4.3.6

| 4.3.7 | Za zgodnja opozorila o zavajajočih poslovnih praksah je pogosto treba dobiti informacije od samih trgovcev. A na tem področju je danes malo žvižgačev, ker se bojijo povračilnih ukrepov. Zato mora biti slednjim omogočena uporaba postopka za prijavo nepravilnosti iz Direktive (EU) 2019/1937 Evropskegaparlamenta in Sveta (11). |
| --- | --- |

4.3.7

Vse te določbe bodo v celoti učinkovite le, če bodo usklajene z gospodarskimi akterji, ki predstavljajo tako velika kot mala in srednja podjetja, kot tudi s socialnimi partnerji, združenji potrošnikov in širše s civilno družbo. EESO meni, da gre za eno glavnih politik, saj podpira konkurenčen tržni model, prilagojen okoljskim vprašanjem, ki ščiti potrošnike in konkurenčnost evropskih gospodarskih akterjev ter je združljiv z vprašanji evropske strateške avtonomnosti.

V Bruslju, 14. julija 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/29/ES z dne 11. maja 2005 o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu ter o spremembi Direktive Sveta 84/450/EGS, direktiv Evropskega parlamenta in Sveta 97/7/ES, 98/27/ES in 2002/65/ES ter Uredbe (ES) št. 2006/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (Direktiva o nepoštenih poslovnih praksah) (UL L 149, 11.6.2005, str. 22).

1

(2)  Direktiva 2011/83/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o pravicah potrošnikov, spremembi Direktive Sveta 93/13/EGS in Direktive 1999/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive Sveta 85/577/EGS in Direktive 97/7/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 304, 22.11.2011, str. 64).

2

(3)  COM(2020) 696 final z dne 13. novembra 2020.

3

(4)  COM(2020) 98 final z dne 11. marca 2020.

4

(5)  COM(2019) 640 final z dne 11. decembra 2019.

5

(6)  Evropska komisija, Consumer market study on the functioning of legal and commercial guarantees for consumers in the EU (Študija potrošniškega trga o delovanju zakonsko določenih in tržnih garancij za potrošnike v EU), 2015. Evropska komisija, Podporna študija ocene učinka: Study on Empowering Consumers Towards the Green Transition (Študija o krepitvi vloge potrošnikov za zeleni prehod), julij 2021. Commercial warranties: are they worth the money? (Tržne garancije: se izplačajo?), Mreža EPC, april 2019.

6

Consumer market study on the functioning of legal and commercial guarantees for consumers in the EU

Study on Empowering Consumers Towards the Green Transition

Commercial warranties: are they worth the money?

(7)  Evropska komisija, Behavioural Study on Consumers’ engagement in the circular economy (Vedenjska študija vključevanja potrošnikov v krožno gospodarstvo), 2018, str. 81.

7

Behavioural Study on Consumers’ engagement in the circular economy

(8)  UL C 67, 6.3.2014, str. 23.

8

(9)  Direktiva (EU) 2019/771 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2019 o nekaterih vidikih pogodb za prodajo blaga, spremembi Uredbe (EU) 2017/2394 in Direktive 2009/22/ES ter razveljavitvi Direktive 1999/44/ES (UL L 136, 22.5.2019, str. 28).

9

(10)  UL C 105, 4.3.2022, str. 6.

10

(11)  Direktiva (EU) 2019/1937 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2019 o zaščiti oseb, ki prijavijo kršitve prava Unije (UL L 305, 26.11.2019, str. 17).

11

---

| 22.11.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 443/81 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 443/81

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o skrbnem pregledu v podjetjih glede trajnostnosti in spremembi Direktive (EU) 2019/1937

(COM(2022) 71 final)

(2022/C 443/11)

| Poročevalka: | Antje GERSTEIN |
| --- | --- |

Poročevalka:

Antje GERSTEIN

| Zaprosili | Evropski parlament, 4. 4. 2022
  Svet Evropske unije, 5. 4. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 50(1) in (2)(g) ter člen 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo |
| Datum sprejetja na seji strokovne skupine | 27. 6. 2022 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 14. 7. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 571 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 179/6/14 |

Zaprosili

Evropski parlament, 4. 4. 2022

Svet Evropske unije, 5. 4. 2022

Pravna podlaga

člen 50(1) in (2)(g) ter člen 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo

Datum sprejetja na seji strokovne skupine

27. 6. 2022

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

14. 7. 2022

Plenarno zasedanje št.

571

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

179/6/14

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) pozdravlja predlog kot pomemben korak k vzpostavitvi skladnega zakonodajnega okvira EU za trajnostno upravljanje podjetij in skrbni pregled, ki bo spodbudil spoštovanje človekovih pravic kot dolžnost podjetij in direktorjev. Njegov cilj bi moral biti, da omogoči pravno varnost podjetjem, zaposlenim in vsem njihovim drugim deležnikom. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO zato poziva sozakonodajalca, naj z mislijo na enake konkurenčne pogoje predvidita popolno harmonizacijo vsaj ključnih določb, da bi preprečili nastanek izkrivljajočih neskladij med zakoni držav članic, s katerimi se prenaša direktiva. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO poudarja velik pomen vodilnih načel ZN o podjetništvu in človekovih pravicah, saj so referenčno merilo, ki s tristebrnim modelom za varovanje, spoštovanje in pomoč jasno določajo dolžnosti in odgovornosti vseh akterjev (držav, podjetij, civilne družbe, sindikatov in predstavnikov delavcev), da bi se izboljšalo stanje glede človekovih pravic vzdolž dobavnih in vrednostnih verig po vsem svetu. Države morajo v skladu z obveznostmi, ki jih imajo po mednarodnem pravu o človekovih pravicah, spoštovati, varovati in uresničevati človekove pravice posameznikov na njihovem ozemlju in/ali pod njihovo pristojnostjo. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Sistemske in trajnostne spremembe na terenu je mogoče doseči samo s podpiranjem držav, da jim omogočimo boljše izpolnjevanje dolžnosti varstva človekovih pravic. Jasno je, da morajo podjetja spoštovati človekove pravice, vendar ne morejo nadomestiti kritične vloge in pravilnega delovanja države. EESO zato pozdravlja zakonodajno pobudo, ki jo je napovedala Komisija in bo posebej namenjena prisilnemu delu. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO poziva, da je treba v direktivi jasno razlikovati med negativnimi učinki, ki jih podjetje povzroči ali ima vpliv nanje, in učinki, ki jih podjetje ne povzroči in nima vpliva nanje, vendar so na podlagi poslovnega odnosa neposredno povezani z njegovim poslovanjem, izdelki ali storitvami. V direktivi mora biti priznano, da je za skrbni pregled potreben pristop, ki temelji na tveganju, in da lahko vključuje prednostno razvrščanje na podlagi ocene tveganja. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO želi poudariti, da morajo oblikovalci politik upoštevati zahteven položaj mikro, malih in srednjih podjetij ter poskrbeti, da bodo ob začetku veljave zakonodaje o skrbnem pregledu na voljo podporna orodja na evropski in nacionalni ravni. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Izvajanje skrbnega pregleda v podjetjih je stalen proces, na njegov uspeh pa vpliva sodelovanje sindikatov in predstavnikov delavcev. EESO poziva k razmisleku o nadaljnjem razvoju okvira EU za trajnostno upravljanje podjetij. Sedanje sodelovanje organiziranih in izvoljenih predstavnikov delavcev, na primer na podlagi dela evropskih svetov delavcev, mednarodnih okvirnih sporazumov ter v upravnih odborih podjetij, kjer je to možno, lahko pomeni usmeritev in podporo. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO je zaskrbljen, ker predlog Komisije vsebuje številne nejasne pravne pojme, ki jih je mogoče različno razlagati, in meni, da je treba bolje opredeliti pojme, kot so „vzpostavljen poslovni odnos“, „nižje v vrednostni verigi“ in „ustrezni ukrepi“, saj se z njim opredeljuje, določa in vpliva ne le na področje uporabe direktive, ampak tudi povezane zahteve glede skrbnega pregleda, kazni in odgovornost. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESO poziva, naj bo predlog jasnejši glede skupin in obveznosti skrbnega pregleda. Namesto pojma „podjetje“ (člen 3(a)) je po njegovem mnenju ustreznejši pojem „skupina podjetij“, ki prinaša več usklajenosti pri mehanizmih razkritja, postopkih poročanja, obravnavanju prijav/pritožb in izobraževanju znotraj podjetja. |
| --- | --- |

1.9

2.   Ozadje predloga Komisije

| 2.1 | Človekove pravice so med ključnimi vprašanji za Evropsko unijo, države članice, evropska podjetja, delavce in civilno družbo. Prehod Unije na podnebno nevtralno in zeleno gospodarstvo ter njen velikopotezen načrt za uresničitev ciljev ZN za trajnostni razvoj (1) sta glavna razloga za močno vpetost EU v agendo o podjetništvu in človekovih pravicah. EESO v celoti podpira veljavne mednarodne standarde in njihove obširne dosežke, in sicer vodilna načela ZN o podjetništvu in človekovih pravicah (2) ter smernice OECD za večnacionalna podjetja (3), in močno poudarja pomen usklajenosti politik s tema instrumentoma. Tristranska deklaracija MOD o načelih za večnacionalna podjetja in socialno politiko vsebuje tudi celovit nabor pravic v zvezi z večnacionalnimi podjetji in delovno silo ter se zlasti sklicuje na konvencije in priporočila o zdravju in varnosti pri delu, zato bi jo bilo treba upoštevati. Poziva tudi k skladnosti med nacionalnimi politikami in evropsko zakonodajo, ki se trenutno pripravlja in zajema podobna področja oziroma ravno tako vsebuje pravila o skrbnem pregledu, na primer direktivo o poročanju podjetij o trajnostnosti (4), predlogom uredbe o proizvodih, ki ne povzročajo krčenja gozdov (5), predlogom nove uredbe o baterijah (6), pobudo za trajnostne izdelke (7), taksonomijo EU za trajnostne naložbe (8) in prihodnjo zakonodajno pobudo Komisije za učinkovito prepoved dajanja proizvodov, ki so proizvedeni s prisilnim delom, na trg EU (prepoved trženja) (9). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Ko so nekatere države članice (10) sprejele nacionalno zakonodajo o skrbnem pregledu v podjetjih, se je začela krepiti želja po tem, da bi v Uniji vzpostavili enake konkurenčne pogoje za evropska podjetja in se izognili razdrobljenosti. Evropska komisija je zato pripravila ta predlog horizontalnega okvira, s katerim želi podjetja spodbuditi, da po svoje prispevajo k varstvu človekovih pravic in okolja. |
| --- | --- |

2.2

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | Ruski napad na Ukrajino, ki je brez primere, korenito spreminja geopolitiko in je sprožil temeljit ponovni razmislek o gospodarskih odnosih in odvisnosti v našem globaliziranem gospodarstvu ter pospešil prizadevanja Evrope za večjo neodvisnost na ključnih strateških področjih. Ker je s tem povezana obsežna prilagoditev naših dobavnih verig, bo treba razmisliti o razmerju med skrbnim pregledom in dolžnostjo upoštevanja politično dogovorjenih sankcij, ki omejujejo obseg poslovanja. EESO zato poziva k pristopu, ki bo praktičen, upošteval novo poslovno realnost ter ponujal podporo v obliki nujno potrebnega svetovanja. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Ker so današnje dobavne verige zelo kompleksne, je treba dati temeljitosti prednost pred hitrostjo, zaradi podrobne zasnove te direktive pa je treba ohraniti sorazmernost. Poleg popolnega spoštovanja mednarodnih standardov in instrumentov na področju človekovih pravic bi morali vedno izhajati iz tega, kako bi lahko uveljavljene elemente vodilnih načel ZN o podjetništvu in človekovih pravicah ter smernic OECD za večnacionalna podjetja praktično in učinkovito vgradili, poleg tega pa pazljivo ocenili posledice oziroma vpliv te direktive na različne vrste evropskih podjetij (npr. mikro, mala in srednja podjetja, mednarodne holdinge). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESO poudarja, da je predlagana direktiva zgolj en del veliko celovitejše agende EU o spodbujanju okoljske vzdržnosti, dostojnega dela in človekovih pravic po vsem svetu. Sistemske in trajnostne spremembe na terenu je mogoče doseči samo s podpiranjem držav, da jim omogočimo boljše izpolnjevanje dolžnosti varstva človekovih pravic. Jasno je, da morajo podjetja spoštovati človekove pravice, vendar ne morejo nadomestiti kritične vloge in pravilnega delovanja države, predvsem ne njene dolžnosti, da ščiti pred kršitvami človekovih pravic na svojem ozemlju in v okviru svojih pristojnosti z ustreznimi ukrepi, s katerimi preprečuje, preiskuje in kaznuje kršitve človekovih pravic ter omogoča popravo krivic na podlagi učinkovitih politik, zakonodaje, predpisov in sodnega odločanja. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Podjetja morajo izpolnjevati obveznosti iz veljavne zakonodaje in so v skladu z vodilnimi načeli ZN odgovorna za spoštovanje človekovih pravic. Izvajati morajo dobro delujoč postopek skrbnega pregleda, da zagotovijo spoštovanje človekovih pravic vzdolž vrednostnih verig. Države in njihove vlade so dolžne kazensko preganjati kršitve človekovih pravic. One so tiste, ki se morajo ukvarjati s človekovimi pravicami in so podpisnice ustreznih mednarodnih konvencij. Pravilno je, da imajo države številne izvršilne pristojnosti, ki jih podjetja nimajo in nikoli ne bi smela imeti, na primer izvajanje inšpekcijskih pregledov na delovnih mestih, nalaganje denarnih kazni, zaseg sredstev, odvzem dovoljenj za opravljanje dejavnosti, prijetje osumljencev, obdolžitev domnevnih kršiteljev in odvzem prostosti obsojenim. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESO poudarja, da je treba še naprej prednostno obravnavati zeleno preobrazbo skupaj s socialno zaščito ter varstvom človekovih pravic, vključno s sindikalnimi in delavskimi pravicami. Organizacije civilne družbe morajo imeti ključno vlogo pri vzpostavljanju zanesljive preglednosti v zvezi s kršitvami človekovih in okoljskih pravic, pa tudi pri nadziranju zahtev taksonomije EU, v skladu s katerimi bi morale biti naložbe skladne z načelom, da se ne škoduje bistveno, in minimalnimi zaščitnimi ukrepi (11). |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Sindikati in predstavniki delavcev najbolje vedo, kje lahko pride do kršitev, zato EESO poudarja, da jih je treba vključiti v vzpostavljanje postopkov skrbnega pregleda (v zvezi z evidentiranjem tveganj), pa tudi v njegovo spremljanje (izvajanje) in poročanje o kršitvah (mehanizmi opozarjanja). Bolj socialno in okoljsko vzdržno gospodarstvo bo mogoče doseči le s plodnim socialnim partnerstvom. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EESO ugotavlja, da je treba jasno opredeliti seznam mednarodnih človekovih pravic, na katerem bi morala temeljiti direktiva, da bi podjetjem zagotovili pravno varnost, ki jo potrebujejo pri mednarodnem poslovanju. Meni, da bi moral skrbni pregled v podjetjih zajeti tudi obravnavo standardov človekovih pravic, priznanih v vodilnih načelih ZN (12), ki obsegajo načela, povezana s temeljnimi delovnimi standardi MOD (prepoved prisilnega dela, dela otrok in diskriminacije ter svoboda združevanja), Splošno deklaracijo človekovih pravic (13) ter mednarodna pakta o državljanskih in političnih pravicah (14) ter ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah (15). Poleg tega so v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah (16), v Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic (17) in Evropski socialni listini (18), ki sta bili sprejeti v okviru Sveta Evrope, ter v tristranski deklaraciji MOD o načelih za večnacionalna podjetja in socialno politiko (19) določeni pravice, vrednote in načela, ki usmerjajo EU kot celoto. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESO meni, da je treba direktivo občutno izboljšati, da bi dosegli večjo harmonizacijo ter pravno jasnost in varnost. Obvezen okvir skrbnega pregleda bi bil vzpostavljen prek dogovorjenega standarda, ki bi se izvrševal s sorazmernimi, učinkovitimi in odvračilnimi sankcijami, odgovornost pa bi nastopila v primeru kršitve jasno opredeljenega sklopa človekovih pravic. |
| --- | --- |

3.8

4.   Posebne ugotovitve

| 4.1 | EESO je zaskrbljen nad tem, da predlog Komisije vsebuje številne nejasne pravne pojme, ki jih je mogoče različno razlagati, torej jih lahko nacionalne oblasti in sodišča različno uporabljajo. Predvsem se mu zdi, da je treba bolje opredeliti pojem „vzpostavljen poslovni odnos“, saj se z njim opredeljujejo ne le področje uporabe direktive, ampak tudi zahteve glede skrbnega pregleda, kazni in odgovornost za škodo. Poleg tega je treba zanesljiveje opredeliti pojem „nižje v vrednostni verigi“. Podjetje ne more nadzorovati ravnanja svojih strank in biti odgovorno zanj (20). „Ustrezne ukrepe“, ki naj bi jih podjetja sprejela, da bi bila oproščena odgovornosti, je treba bolje opredeliti in ponazoriti s primeri. Nenazadnje tudi ni jasna obveznost direktorjev, da upoštevajo prispevek „deležnikov“. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Vrednostna veriga, kot je predlagana v osnutku direktive, vključuje ne le neposredne in posredne dobavitelje, tj. dejavnosti višje v verigi, temveč tudi uporabo in po potrebi odlaganje izdelka ali prenehanje storitve, tj. dejavnosti nižje v verigi oziroma ob koncu življenjske dobe. Sledenje dejavnostim nižje v verigi prinaša različne zelo praktične probleme. Zlasti gre za to, da je spremljanje izdelka po tem, ko je bil dan na trg, verjetno še težje kot spremljanje nabave surovin in sestavnih delov. To zlasti velja za reciklirane proizvode, kjer je sledljivost pogosto nemogoča. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Od podjetij bi bilo treba pričakovati, da bodo svoje procese skrbnega pregleda človekovih pravic oblikovala tako, da bodo osnovani na tveganjih ter sorazmerni z njihovim možnim in dejanskim učinkom. Po mnenju EESO je zato treba temu ustrezno prilagoditi tudi področje uporabe, da bodo vključeni bodisi neposredni pogodbeni partnerji bodisi posredni partnerji; od slednjih se lahko pričakuje, da bodo sprejeli ustrezne ukrepe za preprečevanje, blaženje, odpravo ali čim večje zmanjšanje negativnih vplivov le, če je to razumno v danih okoliščinah, na primer v primeru visoke stopnje vertikalne integracije. Ta preizkušena metoda odgovornosti se že pojavlja v obstoječi zakonodaji, na primer tisti o sledljivosti, kot jo ureja osnovna uredba EU (Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (21)). To v bistvu pomeni, da mora podjetje vzpostaviti sisteme in postopke na podlagi načela „en korak nazaj – en korak naprej“, da določi, kdo je neposredni dobavitelj in neposredni kupec (razen končnega potrošnika) njegovih izdelkov. Ta uveljavljeni pristop je ustrezen, ker je jasno, da lahko vsak posamezen člen vrednostne verige odgovarja le za procese, na katere dejansko lahko vpliva. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Pristop, ki temelji na tveganju, lahko vključuje tudi sektorsko metodo. EESO pozdravlja dejstvo, da je v predlogu direktive upoštevano, da imajo sektorji pri politikah skrbnega pregleda svoje posebnosti, ki jih je treba upoštevati. EESO poziva sozakonodajalca, naj upoštevata pomembne večdeležniške pobude in standarde, ki so bili razviti na posebej ranljivih področjih (kot so pridelava kakava, banan in palmovega olja). |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EESO želi spomniti, da so v vodilnih načelih ZN št. 15 in 22 zahtevani popravni ukrepi, kadar samo podjetje povzroči kršitve človekovih pravic ali k njim prispeva. Ni pa zahtevano, da podjetje izvede popravne ukrepe, kadar negativni vpliv povzroči drugo podjetje v dobavni verigi. Te določbe so torej skladne z osnovnim pravnim načelom, da bi moralo podjetje nositi odgovornost samo, kadar obstaja jasna in predvidljiva povezava med škodo, povzročeno žrtvi, in podjetjem, odgovornim zanjo. Podobno je v smernicah OECD za večnacionalna podjetja poudarjeno, da se zaradi preprečevanja negativnih vplivov v dobavnih verigah odgovornost od subjekta, ki negativni vpliv povzroči, ne prevali na podjetje, s katerim je v poslovnem odnosu. EESO meni, da bi zaradi skladnosti morala tudi v direktivi EU podjetja nositi civilnopravno odgovornost samo, kadar sama neposredno povzročijo kršitev človekovih pravic ali k njej prispevajo (jo delno povzročijo). |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EESO podpira pristop Komisije, da morajo imeti nacionalni organi na voljo „učinkovite, sorazmerne in odvračilne“ sankcije. Organ bi moral imeti možnost, da v primeru malomarnosti ali naklepa naloži ustrezne denarne kazni, obseg sankcij pa bi moral biti opredeljen na evropski ravni. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | EESO poziva, naj bo predlog jasnejši glede skupin in obveznosti skrbnega pregleda. Zdi se, da iz sedanjega besedila, predvsem opredelitve pojma „podjetje“ (člen 3(a)), izhaja, da se zahteve direktive nanašajo na posamezna podjetja in ne na skupine podjetij. To bi pomenilo, da bi moralo podjetje iz ene države članice s hčerinskimi družbami, ki spadajo na področje uporabe in poslujejo v drugih državah članicah, spoštovati odločitve več različnih nadzornih organov, kar je v praksi težavno in bolj obremenjujoče. Rešitev na ravni skupine ima več prednosti, kot je večja skladnost pri mehanizmih razkritja, postopkih poročanja, obravnavanju prijav/pritožb in usposabljanju ter ozaveščanju znotraj podjetja. To je priznano v predlogu direktive glede poročanja podjetij o trajnostnosti, ki vsebuje izvzetje za hčerinske družbe, če poročanje poteka na ravni skupine. Z rešitvijo na ravni skupine bi se lahko bolje obravnavale razlike v nacionalnih zakonodajah, ki bodo verjetno nastale med prenosom direktive v vseh 27 državah članicah, ta rešitev pa se lahko uporabi za doseganje ali celo preseganje najvišjega skupnega imenovalca. EESO iz navedenih razlogov meni, da bi bilo treba pri skrbnem pregledu dati prednost rešitvi na ravni skupine. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Čeprav se obveznost skrbnega pregleda primarno nanaša na velika podjetja, bo posredno vplivala tudi na mikro, mala in srednja, saj bodo podjetja, ki spadajo na področje uporabe direktive, povečala zahteve do dobaviteljev v zvezi z izvajanjem vodilnih načel ZN, nefinančnim poročanjem in upravljanjem dobavnih verig. Znatno delo, povezano s tem, velika podjetja opravijo lažje kot manjša, ki še niso bila vključena v področje uporabe tovrstne zakonodaje. Manjša podjetja veliko težje vplivajo na tveganja za človekove pravice v svoji dobavni verigi ter imajo bistveno manj virov za izvajanje celovitih ocen tveganja. EESO predlaga, naj Evropska komisija vzpostavi službo za pomoč, ki bo ponujala zlahka dostopne informacije o tveganjih za človekove pravice v državah in regijah. Deležnikom bi moralo biti omogočeno, da se obrnejo nanjo, partnerskim državam ali regijam pa, da sodelujejo z njo. Poleg tega bi morala služba podpirati krepitev zmogljivosti dobaviteljev v tretjih državah za obravnavanje človekovih pravic in krepitev njihove okoljske uspešnosti. EESO tudi poziva države članice, naj ponudijo pomoč, zlasti mikro, malim in srednjim podjetjem, na praktičen, konkreten in učinkovit način ter v okviru strukturnega sodelovanja z ustreznimi predstavniškimi organizacijami. Po njegovem mnenju je ključno, da je nabor podjetij, vključenih v to direktivo, skladen z drugo veljavno zakonodajo EU iz odstavka 2.1. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | EESO ugotavlja, da je Komisija v predlog izrecno vključila finančni sektor. Trajnostno financiranje vključuje spoštovanje človekovih pravic ter je pomemben del preobrazbe gospodarstva v tako, ki bo bolj zeleno in socialno. Vendar je predlog glede postopkov preverjanja za posojanje in financiranje nejasen, zato obstaja bojazen, da bodo določbe direktive, ki mikro, malih in srednjih podjetij ne vključujejo izrecno, v praksi posredno razširjene nanje. Mikro, mala in srednja podjetja bodo posredno prizadeta kot dobavitelji v dobavni verigi, zato se bodo morala spoprijeti z izjemnimi izzivi. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | EESO priznava, da je trajnostno upravljanje podjetij povezano z jasno, verodostojno zavezanostjo direktorjev, med drugim vzpostavitvi zanesljivega in delujočega postopka skrbnega pregleda v podjetju. Njegov namen je, da podjetja prevzamejo odgovornost za vpliv, ki ga ima njihovo poslovanje. EESO napotuje na direktivo o pravicah delničarjev, v kateri je pojasnjeno, kako je uspešnost podjetij in direktorjev povezana z okoljskimi, socialnimi in upravljavskimi zadevami (22). EESO ugotavlja, da morajo dolžnosti direktorjev vključevati obveznosti glede zanesljivega skrbnega pregleda skupaj s sistemom sankcij, ki se uporabijo, kadar podjetje krši te obveznosti. Doseganje okoljske, socialne in gospodarske vzdržnosti bi moralo biti cilj vseh deležnikov podjetja, ne le delničarjev. V več državah članicah EU je obvezno, da predstavniki delavcev upravnim odborom predložijo svoje mnenje. Tovrstno nacionalno zakonodajo in pravila velja spoštovati. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | EESO je seznanjen z dejstvom, da je Odbor za regulativni nadzor pri Komisiji izrazil dvom glede elementov, ki presegajo skrbni pregled, pri čemer je med drugim navedel, da ni jasno, zakaj je treba poleg zahtev glede skrbnega pregleda urejati dolžnosti direktorjev, ter da je treba bolje pojasniti in oceniti dodano vrednost zakonskega urejanja dolžnosti direktorjev, saj že določbe o skrbnem pregledu zahtevajo obvladovanje tveganj in upoštevanje interesov deležnikov (23). Zato meni, da je treba na tem področju doseči dodaten napredek ter dolžnosti direktorjev bolje uskladiti s cilji zelenega dogovora. |
| --- | --- |

4.11

V Bruslju, 14. julija 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  A/RES/70/1.

1

(2)  Vodilna načela je potrdil Svet ZN za človekove pravice v resoluciji št. 17/4 z dne 16. junija 2011 (A/HRC/RES/17/4).

2

(3)  OECD (2011), OECD Guidelines for Multinational Enterprises (Smernice OECD za večnacionalna podjetja), OECD Publishing, http://dx.doi.org/10.1787/9789264115415-en.

3

(4)  COM(2021) 189 final; UL C 517, 22.12.2021, str. 51.

4

(5)  COM(2021) 706 final.

5

(6)  COM(2020) 798 final.

6

(7)  COM(2022) 142 final.

7

(8)  UL L 198, 22.6.2020, str. 13.

8

(9)  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/13480-Ucinkovita-prepoved-proizvodov-ki-so-proizvedeni-izkopani-ali-pridobljeni-s-prisilnim-delom_sl

9

(10)  Francija (Loi relative au devoir de vigilance, 2017), Nemčija (Sorgfaltspflichtengesetz, 2021), Nizozemska (Wet zorgplicht kinderarbeid, 2019).

10

Loi relative au devoir de vigilance, 2017)

Sorgfaltspflichtengesetz, 2021)

Wet zorgplicht kinderarbeid, 2019)

(11)  UL C 152, 6.4.2022, str. 105.

11

(12)  Vodilno načelo ZN št. 12 (komentar, odstavek 2).

12

(13)  A/RES/217(III).

13

(14)  A/RES/2200A (XXI).

14

(15)  A/RES/2200A(XXI).

15

(16)  UL C 326, 26.10.2012, str. 391.

16

(17)  https://www.echr.coe.int/documents/convention_slv.pdf

17

(18)  https://rm.coe.int/CoERMPublicCommonSearchServices/DisplayDCTMContent?documentId=090000168048b059

18

(19)  UL C 429, 11.12.2020, str. 136.

19

(20)  Ustrezna pravila je mogoče najti v zakonodaji EU o dejavnostih nižje v verigi, tj. v smislu nadzora izvoza občutljivih materialov (blago z dvojno rabo in vojaško blago).

20

(21)  Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (UL L 31, 1.2.2002, str. 1).

21

(22)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/PDF/?uri=CELEX:32017L0828&from=EN, člen 9a.

22

(23)  https://ec.europa.eu/transparency/documents-register/detail?ref=SEC(2022)95&lang=sl

23

---

| 22.11.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 443/87 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 443/87

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 909/2014 glede discipline pri poravnavi, čezmejnega opravljanja storitev, sodelovanja pri nadzoru, zagotavljanja pomožnih bančnih storitev in zahtev za centralne depotne družbe tretjih držav

(COM(2022) 120 final – 2022/0074 (COD))

(2022/C 443/12)

| Poročevalec: | Kęstutis KUPŠYS |
| --- | --- |
| Soporočevalec: | Christophe LEFÈVRE |

Poročevalec:

Kęstutis KUPŠYS

Soporočevalec:

Christophe LEFÈVRE

| Zaprosili | Svet Evropske unije, 12. 4. 2022
  Evropski parlament, 4. 4. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člena 114 in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo |
| Datum sprejetja na seji strokovne skupine | 1. 7. 2022 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 14. 7. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 571 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 185/0/1 |

Zaprosili

Svet Evropske unije, 12. 4. 2022

Evropski parlament, 4. 4. 2022

Pravna podlaga

člena 114 in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo

Datum sprejetja na seji strokovne skupine

1. 7. 2022

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

14. 7. 2022

Plenarno zasedanje št.

571

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

185/0/1

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) meni, da so rešitve, ki jih Komisija predlaga v zvezi s petimi glavnimi vprašanji, ugotovljenimi pri pregledu uredbe o centralnih depotnih družbah (v nadaljnjem besedilu: uredba o CDD), na splošno ustrezne in učinkovite. Kapitalski trgi bodo z izboljšanjem učinkovitosti postopkov poravnave postali privlačnejši tako za izdajatelje kot za vlagatelje, s čimer bomo korak bližje uniji kapitalskih trgov. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO pozdravlja sorazmerne pobude Komisije, v skladu s katerimi naj bi obstoječe zahteve glede čezmejnega opravljanja storitev nadomestilo uradno obvestilo, in predlog za boljše sodelovanje pri nadzoru z ustanovitvijo ustreznih kolegijev nadzornikov, ki pa se ne bodo podvajali. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO v zvezi z zagotavljanjem pomožnih bančnih storitev meni, da dodatne priložnosti ponujajo rešitve, ki temeljijo na poravnavi v centralnobančnem denarju. Za nadaljnje zmanjšanje različnih tveganj bi bilo treba bolje izkoristiti večvalutno platformo za poravnavo vrednostnih papirjev v centralnobančnem denarju TARGET2-Securities (T2S). |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO se zaveda koristi, ki naj bi jih prinesla dopolnitev sedanjega predloga Komisije z določbami o priznavanju osrednje vloge T2S v evropski infrastrukturi za poravnavo vrednostnih papirjev, in meni, da bi s tem hkrati vsaj delno rešili vprašanje nezadostne razvitosti pomožnih bančnih storitev v centralnih depotnih družbah (v nadaljnjem besedilu: CDD). |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO meni, da je najspornejši del predloga, tj. dvostopenjski pristop k morebitni uvedbi obveznih kritnih nakupov, še vedno dobro uravnotežena možnost. O obveznih kritnih nakupih ne velja razmisliti, dokler ne bodo podrobno preučeni osnovni razlogi za neuspešne poravnave in dokler ne bo znano, ali je z drugimi ukrepi za zmanjšanje števila neuspešnih poravnav mogoče doseči zadovoljive rezultate. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO se popolnoma zaveda, da je pilotna ureditev na podlagi tehnologije razpršene evidence (DLT) pomemben zakonodajni del pregleda uredbe o CDD, hkrati pa opozarja, da vzpostavitev „regulativnega peskovnika“ ne sme postati precedenčni primer nižanja obstoječih standardov ravnanja na trgu in zaščite vlagateljev. CDD bi morale imeti ključno vlogo pri upravljanju omrežij DLT, in sicer tako, da se zmanjša tveganje nasprotne stranke. Poleg tega se EESO zavzema za strožjo nadzorno ureditev za izvrševanje sankcij in predlaga, naj se v uredbi o CDD določi, da morajo CDD, njihovi izdajatelji in udeleženci vzpostaviti vzdržen in trajen mehanizem za izmenjavo in souporabo podatkov, povezanih z izvajanjem skupnih evropskih sankcij. |
| --- | --- |

1.6

2.   Ozadje

| 2.1 | CDD so subjekti, ki hranijo in upravljajo vrednostne papirje ter omogočajo obdelavo poslov z vrednostnimi papirji s knjižnim vpisom (1). CDD upravljajo infrastrukturo, ki zagotavlja zaključitev poslov z vrednostnimi papirji. Njihova glavna storitev se običajno imenuje „poravnava“. Obstoječe CDD v EU (2) vsako leto poravnajo posle v vrednosti, ki krepko presega 1 000 bilijonov EUR (to je 70-krat več, kot znaša bruto domači proizvod EU (3), in 17-krat več, kot znaša neporavnana vrednost vseh vrednostnih papirjev na računih CDD (4)). CDD opravljajo tudi druge osnovne storitve, kot sta (i) notarska storitev, tj. evidentiranje na novo izdanih vrednostnih papirjev, in (ii) storitev centralnega vodenja računov, tj. beleženje vsake spremembe imetja teh vrednostnih papirjev. Za CDD, ki delujejo znotraj nacionalnih meja, že desetletja obstajajo dobro preverjeni in učinkoviti postopki, vendar je zaradi vse bolj povezanih trgov in povečanja števila čezmejnih poslov v Evropi postalo jasno, da je čezmejno poravnavo in druge storitve treba uskladiti. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Uredba iz leta 2014, sprejeta po finančni krizi leta 2008, je začela veljati 17. septembra 2014, izvajala pa se je večfazno (5). Z njo se je potrgovalno okolje znatno izboljšalo; med drugim je bilo določeno standardizirano obdobje poravnave, izboljšala se je disciplina pri čezmejni poravnavi, uvedena so bila dosledna pravila za CDD v EU (npr. licenciranje, izdaja dovoljenj, nadzor), izdajateljem vrednostnih papirjev pa je bilo omogočeno, da izberejo svojo CDD. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Eden glavnih dosežkov te uredbe je izboljšanje discipline pri poravnavi – z njo so se namreč uvedli ukrepi za preprečevanje neuspešnih poravnav in odzivanje nanje, če se zgodijo. Vendar je poznejša ocena pokazala, da ukrepi niso bili zadostni, saj so bili kazalniki glede neuspešnih poravnav v EU še vedno bistveno slabši kot v drugih finančnih središčih, tudi ob upoštevanju velike razdrobljenosti kapitalskih trgov EU v primerjavi z izjemno homogenimi trgi drugod (6). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Z uredbo je bila uvedena še ena velika izboljšava, namenjena lajšanju čezmejnih kapitalskih tokov, in sicer pravica do opravljanja storitev v drugi državi članici (čezmejno opravljanje storitev, podobno dobro delujočemu vseevropskemu okviru za banke), s čimer se je CDD omogočilo, da svoje dejavnosti razširijo prek nacionalnih meja. V uredbi je bilo opredeljeno tudi zagotavljanje pomožnih bančnih storitev (storitve, ki podpirajo poravnavo vrednostnih papirjev) s strani CDD, določene pa so bile tudi specifične bonitetne zahteve za kreditna tveganja, povezana s temi storitvami. Vendar ta pravni okvir ni prinesel želenega povezovanja evropskega sistema storitev poravnave, saj CDD niso hotele opravljati pomožnih storitev ali se ukvarjati z dragim postopkom za čezmejno opravljanje storitev. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Komisija je marca 2022 v skladu s členom 75 zadevne uredbe, ki določa pregled, objavila predlog za pregled uredbe iz leta 2014 (v nadaljnjem besedilu: pregled uredbe o CDD ali pregled). V njem se obravnava naslednjih pet ključnih vprašanj:






  (i) | obremenjujoče zahteve glede čezmejnega opravljanja storitev; |
| --- | --- | --- |

2.5

(i)

obremenjujoče zahteve glede čezmejnega opravljanja storitev;

| (ii) | slabo sodelovanje pri nadzoru; |
| --- | --- |

(ii)

slabo sodelovanje pri nadzoru;

| (iii) | nesorazmerne zahteve glede zagotavljanja pomožnih bančnih storitev; |
| --- | --- |

(iii)

nesorazmerne zahteve glede zagotavljanja pomožnih bančnih storitev;

| (iv) | pomanjkljivosti, ki povzročajo neuspešne poravnave; |
| --- | --- |

(iv)

pomanjkljivosti, ki povzročajo neuspešne poravnave;

| (v) | nezadostne informacije o dejavnostih, ki jih v EU opravljajo CDD iz tretjih držav. |
| --- | --- |

(v)

nezadostne informacije o dejavnostih, ki jih v EU opravljajo CDD iz tretjih držav.

| 2.6 | Skoraj ob istem času, ko je začela veljati uredba o CDD, vendar ločeno, je bila 22. junija 2015 vzpostavljena prva večvalutna platforma za poravnavo vrednostnih papirjev v centralnobančnem denarju T2S (7). Strankam CDD (običajno so to banke), ki so povezane s platformo T2S, to omogoča, da izbirajo med poravnavo v eurih v denarju komercialnih bank in/ali v centralnobančnem denarju. CDD lahko s poravnavo vrednostnih papirjev v centralnobančnem denarju prek T2S svojim strankam zagotavljajo dostop do združenih likvidnih sredstev v okviru storitev Eurosistema TARGET za poravnavo zavarovanj, plačil in vrednostnih papirjev. Likvidnost, potrebna za poravnavo poslov v Evropi, se je zato močno zmanjšala. Vendar to ni vplivalo na cene, za kar obstajajo različni razlogi, med katerimi pa je glavni ta, da je trg še vedno razdrobljen po valutah: leta 2019 so se stroški T2S s 15 centov na prenos z dostavo proti plačilu dvignili na 23,5 centa (8). Predlog za pregled uredbe o CDD, ki ga je marca 2022 predstavila Komisija, T2S ne zajema. |
| --- | --- |

2.6

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | Kot je navedel že v svojem mnenju z naslovom Unija kapitalskih trgov za ljudi in podjetja – nov akcijski načrt (9), EESO pozdravlja pobude Komisije za uresničitev ambiciozne vizije o uniji kapitalskih trgov, ki bi omogočila kapitalske tokove po vsej EU in s tem koristila potrošnikom, vlagateljem in podjetjem. Od šestnajstih ukrepov, navedenih v akcijskem načrtu za unijo kapitalskih trgov, je izboljšanje čezmejnih storitev poravnave (ukrep 13) med najpomembnejšimi, saj so pomanjkljivosti veljavne uredbe očitne, hitro zakonodajno ukrepanje pa naj bi vzpostavitev unije kapitalskih trgov pospešilo. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESO meni, da so predlagani nadaljnji ukrepi v zvezi s petimi glavnimi vprašanji, ki jih je pred pregledom opredelila Komisija, ustrezni in učinkoviti. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Predlog, da se obstoječe zahteve glede čezmejnega opravljanja storitev, ki veljajo za bodisi nejasne bodisi obremenjujoče, nadomestijo z uradnim obvestilom (kar pomeni, da države članice ne bi mogle zavrniti vloge CDD), pomeni pomemben napredek k bolj usklajenemu in povezanemu sistemu poravnav, zaradi katerega se bodo stroški za CDD, ki so pripravljene opravljati čezmejne storitve, zmanjšali. Vendar še vedno ni jasno, kako bodo ti podporni ukrepi vplivali na prihranek izdajateljev in vlagateljev pri stroških. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti zagotavljanju, da bodo nadzorni organi v državah gostiteljicah ohranili nadzor nad delovanjem trga. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Komisija je zaradi potrebe po zmanjšanju stroškov in izboljšanju sodelovanja pri nadzoru v predlog vključila ustanovitev kolegijev nadzornikov, kar EESO močno podpira, saj meni, da gre za ustrezen in dobro uravnotežen ukrep. EESO pozdravlja ustanovitev samo enega kolegija za CDD namesto dveh ločenih, da CDD ne bo istočasno pod nadzorom kolegija za čezmejno opravljanje storitev in kolegija na ravni skupine. To naj bi pripomoglo k zmanjšanju stroškov in močni sinergiji pri nadzoru. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Ena glavnih izboljšav okvira za zagotavljanje pomožnih bančnih storitev je povezana s spremembo člena 54(4) uredbe, ki jo EESO močno podpira, saj CDD omogoča opravljanje pomožnih bančnih storitev ne le imenovanih kreditnih institucij, temveč tudi drugih CDD. |
| --- | --- |

3.5

| 3.5.1 | Vendar EESO priznava, da bi se zaradi tega ukrepa lahko povečala tveganja za finančno stabilnost. Zaveda se prednosti cilja, v skladu s katerim bi čezmejne storitve izboljšali z zmanjšanjem ovir za opravljanje pomožnih bančnih storitev, in se z njim strinja, vendar meni, da bi bilo treba priložnosti iskati v rešitvah, ki bi temeljile na poravnavi v centralnobančnem denarju, saj bi bilo to bolj varno. Res pa je, da bi bilo treba to obravnavati pretežno ločeno od uredbe o CDD, na primer z razširitvijo T2S, razvojem centralnobančnih digitalnih valut na debelo, odpravo pravnih ovir itd. |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | Vseeno ni jasno, ali je odločitev Komisije, da Evropskemu bančnemu organu podeli mandat za pripravo osnutkov regulativnih tehničnih standardov, v katerih bo določen prag, pod katerim lahko kreditne institucije opravljajo pomožne bančne storitve, ustrezna. Po drugi strani bi lahko ta organ dejansko najbolje določil prag, Komisija pa bi imela večji manevrski prostor, če bi ga potrebovala. EESO je kljub temu že večkrat (10) poudaril, da sozakonodajalcema ne bi smela biti odvzeta moč odločanja o pomembnih vprašanjih v zvezi z zadevnim zakonodajnim aktom. Zato poziva, naj se pomembna ekonomska vprašanja obravnavajo po rednem zakonodajnem postopku (11). |
| --- | --- |

3.5.2

| 3.6 | Koraki za izboljšanje discipline pri poravnavi so nadvse dobrodošli. EESO prav tako podpira dejstvo, da predlog na več mestih vsebuje tudi pojasnila in izjeme v zvezi s tem. Odločitev Komisije, da obveznih kritnih nakupov ne uvede takoj, je še zlasti pomembna; tovrstni kritni nakupi bi se lahko uporabili, če ali ko se bo izkazalo, da neuspešnih poravnav v EU ni mogoče izboljšati zgolj s sistemom kazni. Zdi se, da bo vzpostavitev mehanizmov nadaljnjega prenosa, s katero bi preprečili kaskado obveznih kritnih nakupov, ublažila temeljne pomanjkljivosti (ali pomirila strahove pred neustreznim izvajanjem) predlaganega sistema obveznih kritnih nakupov. EESO meni, da je dvostopenjski pristop k obveznim kritnim nakupom preudaren in da bodo s tem evropski kapitalski trgi dolgoročno postali privlačnejši tako za izdajatelje kot vlagatelje. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Določbe glede CDD tretjih držav so še posebno pomembne zaradi cilja EU, da doseže odprto strateško avtonomijo. EESO pozdravlja zahtevo iz spremenjenega člena 25 uredbe o CDD, v skladu s katerim bi morale CDD, ki želijo storitve poravnave opravljati v skladu s pravom države članice, Evropskemu organu za vrednostne papirje in trge (ESMA) predložiti uradno obvestilo. EESO podpira tudi ukrepe iz pregleda, ki urejajo druge vidike delovanja CDD tretjih držav v EU in s tem zagotavljajo enake konkurenčne pogoje ter ustvarjajo boljše konkurenčno okolje. |
| --- | --- |

3.7

4.   Posebne ugotovitve

Vloga T2S

| 4.1 | EESO meni, da bi bilo treba zaradi velikega pomena T2S vzpostaviti usklajen okvir nadzora in pregleda, ki bi bil ustrezen glede na vlogo te platforme v celotnem sistemu poravnave. Veljavne prostovoljne sporazume med Evropsko centralno banko (ECB), ESMA, nacionalnimi organi, pristojnimi za CDD, ki sodelujejo v platformi T2S, in centralnimi bankami, ki nadzorujejo CDD, bi bilo treba nadgraditi, da bodo v novem pravnem okviru jasno določene vloge vseh sodelujočih organov: pristojni nacionalni organi, centralne banke in Evropska centralna banka bi morali imeti vlogo glavnih nadzornikov, ESMA pa vlogo nadzornika. Okrepljeni okvir bi bilo mogoče vzpostaviti v obliki kolegija nadzornikov. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EESO zato poziva sozakonodajalca, naj sistemsko platformo za poravnavo T2S vključita v področje uporabe uredbe o CDD in v EU ustvarita razmere za splošno sprejetje poravnav prek orodja T2S (12). To je kljub razumljivim zadržkom centralnih bank in CDD v državah, ki niso v euroobmočju, potrebno, da bi končno izkoristili vse zmogljivosti tega večvalutnega sistema. Priznati bi bilo treba tudi vlogo T2S pri usklajevanju podatkov in informacijskih tokov, ki je ključno za učinkovito opravljanje storitev CDD, in jo vključiti v zakonodajni predlog. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Nadzor nad T2S se zdaj izvaja na podlagi več načel za infrastrukture finančnih trgov iz okvira ECB za nadzor, kar je „mehki“ pristop, pri katerem se upošteva sistemski pomen, ki ga ima ta platforma za Evropski gospodarski prostor. EESO meni, da ni pravnih neskladij, ki bi vplivala na nesporno neodvisnost ECB, saj je T2S mogoče razumeti kot infrastrukturno orodje za udeležence na finančnem trgu, ki se lahko iz različnih razlogov bolje razvija v okviru ECB kot drugod. Poleg tega sodelovanje ECB pri poravnavi vrednostnih papirjev prek platforme pomeni odmik od njenih tradicionalnih funkcij, zaradi česar je jasno, da je treba T2S vključiti v uredbo o CDD, da se zagotovita doslednost in učinkovitost regulativnega okvira. |
| --- | --- |

4.3

Spremljanje discipline pri poravnavi

| 4.4 | EESO meni, da je najspornejši del predloga, tj. morebitna uvedba obveznih kritnih nakupov, izvedenih na podlagi dvostopenjskega pristopa, še vedno dobro uravnotežena možnost, o kateri velja razmisliti, dokler ne bo znano, ali je z drugimi ukrepi za zmanjšanje števila neuspešnih poravnav mogoče doseči zadovoljive rezultate. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EESO vseeno meni, da bi s čim hitrejšim ukrepanjem glede tega vprašanja dosegli boljše in globlje razumevanje razlogov za neuspešne poravnave. Zato poziva k določitvi fiksnega datuma za izvedbo ocene napredka v zvezi s kazalniki neuspešnih poravnav in temeljnimi razlogi zanje v obliki javnega poročila, ki bi ga pripravil pristojni organ, če je le mogoče v 12 mesecih po začetku veljavnosti sistema kazni. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Čeprav se nekateri zavzemajo za popoln umik obveznih kritnih nakupov iz predloga, je EESO zaradi nesprejemljivo velikega števila neuspešnih poravnav (tudi v primerjavi z drugimi pomembnimi finančnimi jurisdikcijami) previdnejši. Izločitev pomembne politične možnosti iz nabora orodij Komisije ne bi pripomogla k izboljšanju razmer v zvezi s tem. Sprejetje izvedbenega akta se v tem primeru zdi ustrezno. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | EESO se zaveda, da obstaja izjemno učinkovit način za hitro zmanjšanje števila neuspešnih poravnav, in sicer zvišanje obstoječih kazni do vzpostavitve pravega ravnovesja. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti neuspešnim poravnavam, ki vključujejo prodajo na kratko. Obvezni kritni nakupi bi lahko postali zadnja možnost, ki bi se uporabljala izredno previdno, po ustreznem posvetovanju z udeleženci na trgu in v primerih, ko odpovejo vsi ostali ukrepi. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Preden se ukrepa, bi bilo treba posebno pozornost nameniti ukrepom, namenjenim skrajšanjem verige posrednikov. Temeljito je treba raziskati razloge za razširjeno uporabo metode preduparjanja. Ker do številnih (tehničnih) napak pride zaradi zamud v dolgih verigah poravnave, se ne smejo uvesti obvezni kritni nakupi, ne da bi upoštevali to dejstvo in preden bi uvedli ustrezne ukrepe za spodbujanje skrajšanja „linije poveljevanja“ poravnave. |
| --- | --- |

4.8

Poravnava v digitalnih sredstvih znotraj sistema poravnav CDD

| 4.9 | Z vzponom digitalnih sredstev se je pokazalo, da so storitve trgovanja in poravnave pri posameznem sredstvu funkcionalno povezane. Uvajanje DLT ima v finančnem sektorju in drugod ogromen potencial. Da bi trgovanje s „tradicionalnimi“ sredstvi in poravnava teh poslov ostala konkurenčna s trgovanjem in poravnavo pri digitalnih sredstvih, bi bilo CDD treba omogočiti, da enostavno vzpostavijo sistem trgovanja za instrumente, ki jih uporabljajo za poravnavo pri trgovanju. EESO se popolnoma zaveda, da je pilotna ureditev DLT pomemben zakonodajni del pregleda uredbe o CDD. Podpira pristop, da se z vsemi spremembami te uredbe, namenjenimi izkoriščanju vseh možnosti, ki jih ponuja DLT, počaka, dokler ne bo sprejet predlog Komisije o zgoraj omenjeni pilotni ureditvi. Kot vmesni ukrep pa predlaga vzpostavitev večstranskega sistema trgovanja (MFT) za instrumente, ki se poravnajo v okviru ustreznega sistema CDD. Vodenje tovrstnega sistema bi moralo veljati za pomožno storitev v skladu z opredelitvijo iz oddelka B, del 1, Priloge k uredbi o CCD. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | EESO opozarja, da vzpostavitev regulativnega peskovnika ne sme postati precedenčni primer nižanja obstoječih standardov ravnanja na trgu in zaščite vlagateljev. S popolnim prenosom postopkov poravnave v omrežja, ki uporabljajo DLT, se poveča učinkovitost, saj se zmanjšajo zadevni transakcijski stroški in tveganja, povezana s skrajšanjem predolge verige posrednikov. Zgolj z uporabo omrežij DLT kljub temu ni mogoče odpraviti tveganja nasprotne stranke. Ključno je zagotoviti, da bodo zahteve za sodelovanje v teh omrežjih to tveganje čim bolj zmanjšale. CDD bi morale imeti osrednjo vlogo pri upravljanju te infrastrukture. |
| --- | --- |

4.10

Izvrševanje sankcij

| 4.11 | Pregled uredbe o CDD se izvaja v izjemno zahtevnem obdobju, tj. med rusko vojno proti Ukrajini. Evropska infrastruktura finančnih trgov je bila zasnovana tako, da je sposobna premagovati tovrstne pretrese; poleg tega je njen (sistemsko) pomemben del, tj. mreža CDD, zdaj ključen za zagotavljanje, da se bodo zahodne sankcije zoper Rusijo na operativni ravni ustrezno izvajale. EESO poziva Komisijo, naj v primeru nepreizkušenih ukrepov v zvezi s sankcijami, ki med akterji na trgu povzročajo zaskrbljenost, zagotovi potrebne smernice. Nekatera določila teh „hitrih“ smernic bi se lahko uporabila tudi za nadaljnje izboljšanje predloga o pregledu, da bi bil primernejši za spoprijemanje s prihodnjimi izzivi. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | EESO zaradi mednarodnega dogajanja predlaga, naj se v uredbi o CDD določi, da morajo CDD, njihovi izdajatelji in udeleženci vzpostaviti uspešen in stalen mehanizem za izmenjavo in souporabo podatkov, povezanih z izvajanjem skupnih evropskih sankcij. Ne sme se zgoditi, da se določen ukrep ne bi izvajal zgolj zato, ker različni udeleženci ne bi mogli doseči sicer enostavnega ali vsaj mogočega sklepa (tj. v okviru skupne obravnave). Vprašanje, ali je uredba o CDD ustrezen pravni instrument za to, je legitimno; kljub temu se EESO zavzema za močnejšo nadzorno ureditev izvrševanja sankcij. |
| --- | --- |

4.12

V Bruslju, 14. julija 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Vrednostne papirje je mogoče hraniti v fizični ali nematerializirani obliki.

1

(2)  Obstaja 26 CDD in še dve mednarodni CDD. Vir: register ESMA.

2

Vir:

(3)  Na podlagi podatkov Eurostata o BDP leta 2021, ki je znašal 14,4 bilijona EUR.

3

(4)  Konec leta 2020 je bilo v sistemih poravnave vrednostnih papirjev EU za 56 bilijonov EUR vrednostnih papirjev. Podatki iz zbirke statističnih podatkov ECB o trgovanju z vrednostnimi papirji, obračunih in poravnavah. Pridobljeno 4. maja 2022.

4

(5)  UL C 299, 4.10.2012, str. 76.

5

(6)  Število neuspešnih poravnav lastniških vrednostnih papirjev, izraženo v odstotku skupnega števila poslov, se je pred krizo zaradi COVID-19 zmanjšalo na 3 %, a se je od takrat ponovno dvignilo na 4,5 %. Izraženo v odstotku vrednosti se je januarja 2021 delež povečal na 9 % v primerjavi s 6 % marca 2020. Vir: poročilo o oceni učinka. Vendar izkušnje na trgu kažejo, da se večina „neuspehov“ pri poravnavah zgodi, ker navodila za poravnavo prek verige posrednikov sistem za poravnavo dosežejo po dnevu, ki sta ga stranki določili za dan poravnave.

6

Vir:

(7)  Sistem TARGET2-Securities. Trenutno je s T2S povezanih 19 CDD iz 20 evropskih držav. Od oktobra 2018 so poravnave prek T2S mogoče tudi v danskih kronah.

7

(8)  Cenik sistema TARGET2-Securities.

8

(9)  UL C 155, 30.4.2021, str. 20.

9

(10)  Nazadnje v svojem mnenju o pregledu direktive Solventnost II, ki je bilo sprejeto februarja 2022, glej točko 2.3 (UL C 275, 18.7.2022, str. 45).

10

(11)  Mnenje EESO Pregled direktive Solventnost II (UL C 275, 18.7.2022, str. 45).

11

(12)  Z izjemo danske krone poravnave prek sistema T2S ni mogoče izvesti v drugih valutah kot euru, saj se zadevni akterji zunaj euroobmočja obotavljajo glede pridružitve sistemu in raje čakajo na nadaljnji razvoj.

12

---

| 22.11.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 443/93 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 443/93

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o boju proti nasilju nad ženskami in nasilju v družini

(COM(2022) 105 final)

(2022/C 443/13)

| Poročevalec: | José Antonio MORENO DÍAZ |
| --- | --- |
| Soporočevalka: | Ody NEISINGH |

Poročevalec:

José Antonio MORENO DÍAZ

Soporočevalka:

Ody NEISINGH

| Zaprosilo | Evropska komisija, 2. 5. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo |
| Datum sprejetja na seji strokovne skupine | 22. 6. 2022 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 13. 7. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 571 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 200/7/7 |

Zaprosilo

Evropska komisija, 2. 5. 2022

Pravna podlaga

člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo

Datum sprejetja na seji strokovne skupine

22. 6. 2022

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

13. 7. 2022

Plenarno zasedanje št.

571

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

200/7/7

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) pozdravlja zakonodajno novost, ki jo predstavlja direktiva o boju proti nasilju nad ženskami s poudarkom na presečnem pristopu in ki jo družba vsesplošno zahteva. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Obenem je glede na obseg in razširjenost različnih oblik nasilja, ki jih doživljajo ženske, nujno, da politike za boj proti temu nasilju niso nevtralne, temveč izhajajo iz jasnega in nedvoumnega vidika spola, ki olajšuje razumevanje njihove nujnosti in učinkovitosti. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO ponovno poudarja, da je po njegovem mnenju ključno in nujno, da EU kot celota in tiste države članice, ki tega še niso storile, čim prej ratificirajo Konvencijo Mednarodne organizacije dela št. 190 o odpravi nasilja in nadlegovanja v svetu dela ter Istanbulsko konvencijo. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO meni, da bi bilo treba v to direktivo vključiti vse oblike nasilja nad ženskami, kot so institucionalno nasilje, spolno in reproduktivno izkoriščanje, nasilje na delovnem mestu, nasilje na podlagi spola v družinskem okolju, podtikanje drog v pijačo, nadlegovanje na ulici, spolno nadlegovanje na podlagi spola ter prisilna sterilizacija žensk z invalidnostjo. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO meni, da bi bilo treba nasilje nad ženskami vključiti med kazniva dejanja, ki zahtevajo evropski pristop, iz člena 83(1) PDEU. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO meni, da bi bilo treba v socialni dialog in kolektivna pogajanja vključiti konkretne ukrepe, da se ženskam, ki so bile žrtve nasilja, zagotovi ohranitev zaposlitve, brezposelnim žrtvam pa, da se vključijo v trg dela. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | V skladu s smernicami, ki sta jih sprejela Evropski parlament in Odbor za odpravo diskriminacije žensk (CEDAW), EESO meni, da bi bilo treba namesto izraza „spolne delavke“ uporabljati izraz „ženske v prostituciji“. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO meni, da bi morale oteževalne okoliščine vključevati vidike, kot so predhodne grožnje žrtvi ali njenemu čustvenemu ali družinskemu okolju ter materialna korist. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Posebno pozornost bi bilo treba nameniti tudi ženskam in deklicam iz etničnih in/ali kulturnih manjšin, kot so Romi, priseljenkam, zlasti tistim brez urejenega statusa, ter deklicam in ženskam, ki so begunke in bežijo pred vojno. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESO prav tako poziva, naj se posebna pozornost nameni ženskam z invalidnostjo, ki so zaradi invalidnosti bolj izpostavljene napadom na podlagi spola. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | V zvezi s kibernetskim nadlegovanjem je mnenja, da bi morali odsotnost privolitve in javna izpostavljenost sami po sebi predstavljati kibernetsko nadlegovanje. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Po mnenju EESO bi morala biti napotitev žrtev na podporne storitve ne le pravočasna in usklajena, temveč tudi prednostna in nujna. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EESO poziva Evropsko komisijo, naj zdravstvene storitve, vključno s storitvami na področju spolnega in reproduktivnega zdravja, vključi na seznam osnovnih podpornih storitev za žrtve ter pozove vse države članice EU, naj čim prej odpravijo vse ovire za dostop do nujne kontracepcije za preprečitev zanositve in prostovoljne prekinitve nosečnosti po posilstvu. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | EESO meni, da bi morale odredbe o prepovedi približevanja in nujni zaščiti za zavarovanje telesne in duševne integritete žrtev nujno vključevati ukrepe, s katerimi bi preprečili, da bi storilec žrtev nadlegoval ali se ji fizično približal. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | EESO meni, da bi bilo treba v vse mehanizme in ukrepe za podporo žrtvam spolnega nasilja izrecno vključiti tudi dostopnost in brezplačnost. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | EESO opozarja na omejitev, da so svetovalne storitve in obravnava, ki se zagotavljajo v primeru spolnega nadlegovanja na delovnem mestu, samo zunanjega značaja, in da se ne upošteva pomen socialnega dialoga, kolektivnih pogajanj ter potrebnega sodelovanja socialnih partnerjev in pogajanj z njimi. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | Glede na vlogo izobraževanja pri oblikovanju spolnih vlog in stereotipov bi bilo treba njegov preventivni vidik – zlasti v okviru celovite spolne vzgoje – predvideti na vseh stopnjah izobraževanja, sodelovanje izobraževalne skupnosti, organizacij civilne družbe (zlasti feminističnih združenj), socialnih partnerjev in prizadetih skupnosti pa bi bilo treba izrecno vključiti v institucionalno sodelovanje. |
| --- | --- |

1.17

| 1.18 | EESO meni, da bi morala korist otroka prevladati nad izvajanjem pravice do stikov, kadar obstaja razumni dvom o možnosti zagotavljanja varnega stika v fizičnem in čustvenem smislu. |
| --- | --- |

1.18

| 1.19 | EESO pozdravlja odločitev, da se pohabljenje ženskega spolovila v direktivo vključi kot posebno kaznivo dejanje. |
| --- | --- |

1.19

| 1.20 | EESO meni, da bi bilo treba bolj razširjene kršitve spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic prav tako obravnavati kot nasilje nad ženskami, na primer ginekološko in porodniško nasilje, prisilno nosečnost in odrekanje oskrbe v zvezi s splavom. Z zaskrbljenostjo ugotavlja tudi, da obstoječe omejitve glede prostovoljne prekinitve nosečnosti na svoboden in varen način ter nadlegovanje žensk, ki se svobodno odločijo za takšno možnost, predvsem v bližini klinik, niso vključene v opredelitev nasilja nad ženskami. |
| --- | --- |

1.20

| 1.21 | EESO z zaskrbljenostjo ugotavlja, da v direktivo ni zajeto omogočanje polnega življenja v svobodi in enakosti sirotam žrtev nasilja nad ženskami. |
| --- | --- |

1.21

| 1.22 | EESO je zelo zaskrbljen, da se skrajna desnica bori proti predlogom za enakost spolov, zlasti pa sistematično zanika strukturno nasilje nad ženskami, ki ga te doživljajo zgolj zato, ker so ženske. To zanikanje otežuje sobivanje v pogojih enakosti ter ogroža vrednote in načela iz člena 2 PEU. |
| --- | --- |

1.22

| 1.23 | EESO priporoča, naj se v direktivo vključi ekonomsko poročilo, da se zagotovi dejansko izvajanje sprejetih ukrepov z ustreznim javnim financiranjem. |
| --- | --- |

1.23

2.   Splošne ugotovitve

| 2.1 | Nasilje nad ženskami je najhujši izraz diskriminacije žensk. Predstavlja nadzorni mehanizem, ki izhaja iz neenakosti žensk in moških, hkrati pa to neenakost omogoča in krepi. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | EESO je zelo zaskrbljen, da se skrajna desnica bori proti predlogom za enakost spolov, zlasti pa sistematično zanika strukturno nasilje nad ženskami, ki ga te doživljajo zgolj zato, ker so ženske. To zanikanje otežuje sobivanje v pogojih enakosti ter ogroža vrednote in načela iz člena 2 PEU. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Med ključnimi cilji evropske strategije za enakost spolov za obdobje 2020–2025 je odprava nasilja na podlagi spola. Med drugim si prizadeva tudi za boj proti spolnim stereotipom, odpravo plačne vrzeli med spoloma in razlik v obveznostih oskrbe, doseganje enake udeležbe v vseh gospodarskih sektorjih ter uravnoteženo zastopanost spolov pri odločanju in v političnih dejavnostih. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Nasilje nad ženskami in deklicami je ena najbolj trdovratnih oblik diskriminacije na podlagi spola in pomeni kršitev človekovih pravic. V EU se polovica žensk (53 %) izogiba določenim krajem ali situacijam zaradi strahu pred fizičnim ali spolnim napadom (1), tretjina pa je že doživela fizično ali spolno nasilje (33 %). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Glede na obseg in razširjenost različnih oblik nasilja, ki jih doživljajo ženske, je nujno, da politike za boj proti temu nasilju niso nevtralne, temveč izhajajo iz jasnega in nedvoumnega vidika spola, ki olajšuje razumevanje njihove nujnosti in učinkovitosti. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Ženske so vsak dan izpostavljene tveganju nasilja na delovnem mestu, zlasti zaposlene v prometnem sektorju (63 % žensk je nedavno doživelo vsaj eno nasilno dejanje) (2) ter v storitvenem in prodajnem sektorju (3). |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Nasilje v družini se je povečalo tudi zaradi omejitev gibanja, uvedenih za zajezitev zdravstvene krize, povezane s pandemijo COVID-19 (4). |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | EESO pozdravlja dejstvo, da je namen predloga direktive preprečevanje nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter boj proti njima, da se zagotovi visoka raven varnosti in polno uživanje temeljnih pravic, vključno s pravico do enake obravnave in nediskriminacije. Čeprav razume, da je kazenskopravni pristop k boju proti nasilju nad ženskami nujen, ga mora nujno spremljati celosten in celovit pristop za preprečevanje nasilja na podlagi spola, boj proti njemu in njegovo izkoreninjenje. |
| --- | --- |

2.8

3.   Posebne ugotovitve

| 3.1 | EESO pozdravlja zakonodajno novost, ki jo predstavlja direktiva o boju proti nasilju nad ženskami s presečnim pristopom, vendar opozarja, da je treba zasnovati protokole, kampanje ozaveščanja in usposabljanje strokovnjakov, da bi preprečili institucionalno nasilje in obtoževanje žrtev na podlagi zunanjih dejavnikov, ki niso povezani z nasilnim dejanjem, kot so videz ali vedenje žrtve, njen status, izvor ali katera koli druga značilnost ali položaj. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | V zvezi s tem EESO sicer pozdravlja pojmovno in kazenskopravno jasnost, ki je posledica vključitve opredelitev nekaterih oblik nasilja nad ženskami v direktivo, vendar meni, da bi moral predlog nujno obravnavati vse oblike nasilja nad ženskami na podlagi spola in vsebovati splošno opredelitev nasilja na podlagi spola, kot je navedena v členih 1 in 2 Deklaracije OZN o odpravi nasilja nad ženskami iz leta 1993 ali členu 3 Istanbulske konvencije. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESO meni, da bi bilo treba nasilje nad ženskami vključiti med kazniva dejanja, ki zahtevajo evropski pristop, iz člena 83(1) PDEU. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESO pozdravlja kriminalizacijo posilstva na podlagi zgolj odsotnosti privolitve, pri čemer kazenski pregon ni pogojen z uporabo sile ali groženj. S tem je to kaznivo dejanje vključeno in pravno opredeljeno v skladu z Istanbulsko konvencijo: navedeni pojem je treba uporabljati tudi za nove oblike posilstva, kot je posilstvo s podtikanjem drog. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESO priznava pomen vključenosti posebnih ukrepov za zaščito in dostop do pravnega varstva za žrtve nasilja na podlagi spola v družinskem okolju, vendar poziva, naj se ta oblika nasilja vključi med kazniva dejanja, opredeljena v tej direktivi, in sicer z vzpostavitvijo skupnega okvira, ki zajema sankcije, oteževalne okoliščine, pristojnost in zastaranje. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Več kot polovica Evropejk priznava, da so že bile žrtve spolnega nadlegovanja (55 %) (5), zato EESO meni, da se ta oblika nasilja nad ženskami v direktivi ne sme prezreti med predlaganimi opredelitvami niti v sistemu sankcij, oteževalnih okoliščin, pristojnosti in zastaranja (6). |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Tretjini žensk, ki so doživele spolno nadlegovanje, se je to zgodilo v službenem okolju (7). EESO zato meni, da je treba v direktivi obravnavati to obliko nasilja, delodajalci pa morajo izvajati in posodabljati posebne ukrepe za boj proti spolnemu nadlegovanju in nadlegovanju na podlagi spola na delovnem mestu, vključno s kibernetskim nasiljem ali kibernetskim nadlegovanjem (8). EESO zato zahteva, da se med kazniva dejanja vključi nadlegovanje na delovnem mestu. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Posredno nasilje, ki ga ženske doživljajo zaradi izvajanja nasilja nad osebami iz njihovega čustvenega ali družinskega okolja in katerega cilj je čustveni napad na žensko, se kaže predvsem z nasiljem nad njihovimi otroki. EESO meni, da bi morala korist otroka prevladati nad izvajanjem pravice do stikov, kadar obstaja razumni dvom o možnosti zagotavljanja varnega stika z mladoletnikom v fizičnem in čustvenem smislu. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Glede na to, da je ekonomska neodvisnost bistvena za opolnomočenje in okrevanje žrtev nasilja v družinskem okolju, EESO z zaskrbljenostjo ugotavlja, da niso vključeni konkretni ukrepi v okviru socialnega dialoga in kolektivnih pogajanj, da se žrtvam tega nasilja zagotovi ohranitev zaposlitve, brezposelnim žrtvam pa, da se vključijo v trg dela. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | EESO je seznanjen z rezultati poročila Evropskega parlamenta o spolnem izkoriščanju in prostituciji ter njunem vplivu na enakost spolov (9); v skladu s 6. členom Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk in splošnega priporočila št. 38 Odbora za odpravo diskriminacije žensk o trgovini z ženskami in dekleti v okviru svetovnih migracij z dne 6. novembra 2020 meni, da je treba uporabljati izraz „ženske v prostituciji“, ne pa „spolne delavke“. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Direktiva 2011/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (10) določa, da je privolitev žrtve nična, če se doseže z grožnjami, uporabo sile, prisile, zlorabo pooblastil ali ranljivosti ali dajanjem ali prejemanjem plačil ali koristi. EESO meni, da bi bilo treba v določbe o kaznih iz poglavja 2 direktive, ki obravnava „kazniva ravnanja v zvezi s spolnim izkoriščanjem“, vključiti zvodništvo ali pridobivanje materialne koristi s spolnim izkoriščanjem drugih. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | EESO je tako kot posebna poročevalka Sveta OZN za človekove pravice (11) zaskrbljen zaradi naraščanja števila t. i. nadomestnih materinstev. Strinja se s stališčem Evropskega parlamenta (12), ki nadomestno materinstvo obravnava kot obliko reproduktivnega izkoriščanja, ki spodkopava dostojanstvo žensk. Zato meni, da bi bilo treba to prakso – kadar gre za pravni posel, ki vključuje dobiček ali korist katere koli stranke, vključno z oglaševalcem – opredeliti kot obliko nasilja nad ženskami in jo obravnavati enako kot spolno izkoriščanje (ter jo vključiti v člen 1 in poglavje 2). |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Nasilje nad ženskami je najbolj razširjena kršitev človekovih pravic v EU, vendar se z njim pogosteje soočajo ženske in deklice v ranljivem položaju, pri čemer bi bilo treba posebno pozornost nameniti ženskam in deklicam iz etničnih ali kulturnih manjšin, kot so Romi. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | EESO podpira vse ustrezne zakonodajne ukrepe za zaščito žensk z invalidnostjo pred vsemi oblikami izkoriščanja, nasilja in zlorab, vključno z vidiki na podlagi spola, ter ustrezne ukrepe za njihovo preprečevanje, zlasti ustrezne oblike pomoči in podpore ženskam z invalidnostmi, ki upoštevajo vidik spola. V ta namen EESO podpira učinkovit nadzor neodvisnih organov nad vsemi ustanovami in programi, namenjenimi ženskam z invalidnostjo. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | EESO podpira tudi vse ustrezne ukrepe za spodbujanje fizičnega, kognitivnega in psihološkega okrevanja, rehabilitacije in ponovnega vključevanja žensk z invalidnostjo, ki so žrtve kakršne koli oblike nasilja ali zlorabe, tudi z zagotavljanjem zaščite, ter poziva, naj se posebna pozornost nameni tudi ženskam z invalidnostmi, ki so na podlagi spola in invalidnosti bolj izpostavljene napadom (prisilna sterilizacija, poslovna nesposobnost na zahtevo družinskih članov). |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | Priseljenke, zlasti če nimajo urejenega statusa, je treba v primeru, da nasilje prijavijo, takoj zaščititi, in sicer z izdajo nevezanega in začasnega dovoljenja za bivanje (13). Če se med postopkom izkaže, da oseba nima ustreznih veljavnih dokumentov, se o tem ne bi smelo obvestiti organov, pristojnih za migracije. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | EESO pozdravlja, da sta kot oblika nasilja nad ženskami in deklicami v direktivo vključena kibernetsko nadlegovanje in izmenjava intimnih ali prirejenih vsebin brez privolitve, vendar je zaskrbljen nad zahtevo, da je dejanje kaznivo le v primeru, če so vsebine na voljo „množici končnih uporabnikov“. To je nenatančna, nedoločena in povsem od presoje odvisna zahteva, ki ne obravnava dejanske škode za ugled, saj je ta včasih večja, če vsebine vidijo le osebe iz najožjega socialnega, družinskega in delovnega okolja. EESO meni, da bi morala že sama odsotnost privolitve in izpostavljenost javnosti pomeniti kibernetsko nadlegovanje, brez presoje, ali je bila vsebina na voljo množici končnih uporabnikov oziroma ali je bilo uporabnikov veliko ali precej (člen 7(a) in (b), člen 8(c) ter člen 9(a)). |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | Zaradi razširjene uporabe interneta in družbenih omrežij je izmenjava gradiva s spolnimi vsebinami brez privolitve vse pogostejša praksa, ki ima vse večji učinek in zato bolj škodi žrtvam. EESO izraža zaskrbljenost zaradi razširjenosti te prakse in meni, da bi morale biti kazni in zastaralni roki zanjo (člen 7) enaki tistim iz členov 12 in 15, ki so predvideni za kibernetsko zalezovanje (člen 8). |
| --- | --- |

3.18

| 3.19 | EESO obenem pozitivno ocenjuje predlog, da morajo biti organi, pristojni za prejemanje in obravnavo naznanitev kaznivih dejanj iz direktive, za to ustrezno usposobljeni, vendar meni, da bi bilo treba dodatno predvideti konkretne ukrepe za nadzor in ocenjevanje učinkovitosti sistema ter konkretne sankcije za primer, da pristojni organi ne spoštujejo načela primerne skrbnosti (člen 37(6)). |
| --- | --- |

3.19

| 3.20 | EESO pozdravlja zahtevo po „zadostni“ izkušenosti oseb, enot in služb, ki preiskujejo in preganjajo nasilje nad ženskami in deklicami, zlasti pravnih zastopnikov, pravosodnih organov in osebja, sodnikov, tožilcev, odvetnikov, izvajalcev podpornih storitev za žrtve in storitev restorativne pravičnosti, zaposlenih na področju varstva in oskrbe, socialnih storitev in izobraževanja ter drugega ustreznega osebja, ki bi lahko prišlo v stik z ranljivimi skupinami ali žrtvami, vendar opozarja na subjektivnost, ki lahko vpliva na dojemanje zadostnosti ali nezadostnosti izkušenj. Glede na to, da je ena od glavnih napak pri posredovanju na tem področju ravno premalo usposobljeno in ozaveščeno osebje, priporoča, da zahtevano usmerjeno usposabljanje ne velja samo za strokovne delavce, ki obravnavajo prijave ali so v stiku z žrtvami, temveč tudi za vse, ki sodelujejo v postopku preiskave in pregona iz poglavja 3 (člen 17(1)). |
| --- | --- |

3.20

| 3.21 | Hitra obravnava je osrednjega pomena za ustrezno sodno varstvo, rehabilitacijo in okrevanje žrtev. EESO zato meni, da bi morala biti napotitev žrtev na podporne storitve ne le pravočasna in usklajena, temveč tudi prednostna in nujna (člen 20(2)). |
| --- | --- |

3.21

| 3.22 | EESO pozdravlja predlagane ukrepe, ki bodo žrtvam omogočili dostop do celovitih, prilagojenih, splošnih in strokovnih podpornih storitev, ki ustrezajo njihovim posebnim potrebam. Obžaluje pa, da se seznam strokovne podpore, ki jo morajo države članice zagotoviti žrtvam (člen 27(1)), nanaša le na podporo v času pravnega postopka ali v fazi preiskave in sodnega postopka, ne vključuje pa dostopa do zdravstvenih storitev, vključno s storitvami na področju spolnega in reproduktivnega zdravja, kar je bistveno za žrtve. Poleg tega EESO z veliko zaskrbljenostjo ugotavlja, da storitve spolnega in reproduktivnega zdravja, vključno z nujno kontracepcijo in splavom, niso izrecno navedene kot ključne in nujne podporne storitve, do katerih morajo imeti dostop žrtve spolnega nasilja (člen 28). Po podatkih OZN in Evropskega sodišča za človekove pravice je lahko prisilna donositev po posilstvu huda oblika krutega, nečloveškega in ponižujočega nasilja. EESO poziva Evropsko komisijo, naj zdravstvene storitve, vključno s storitvami na področju spolnega in reproduktivnega zdravja, vključi na seznam osnovnih podpornih storitev za žrtve ter pozove vse države članice EU, naj čim prej odpravijo vse ovire za dostop do nujne kontracepcije za preprečitev zanositve in prostovoljne prekinitve nosečnosti po posilstvu. |
| --- | --- |

3.22

| 3.23 | Razseljene ženske in ženske, ki bežijo pred spopadi, so izpostavljene večjemu tveganju nasilja na podlagi spola. Spolno nasilje se pogosto uporablja kot vojno orožje, ženske in deklice pa so izpostavljene večjemu tveganju, da bodo žrtve trgovine z ljudmi in spolnega izkoriščanja. EESO poudarja, da so podpora, zaščita in dostop do osnovnih zdravstvenih storitev, kot sta obravnava psiholoških travm ter dostop do spolnih in reproduktivnih storitev, vključno z nujno kontracepcijo in splavom, izjemno pomembni in bi jih bilo treba zagotoviti v vseh evropskih državah. |
| --- | --- |

3.23

| 3.24 | EESO meni, da bi morale odredbe o prepovedi približevanja in nujni zaščiti za zavarovanje telesne in duševne integritete žrtev nujno vključevati ukrepe, s katerimi bi preprečili, da bi storilec žrtev nadlegoval ali se ji fizično približal. To ne velja le za omejitev ali prepoved dostopa do prebivališča ali kraja opravljanja dela (člen 21(1)), temveč tudi za javni prostor na splošno, da se vključijo primeri, v katerih približanje žrtve in storilca lahko šteje za nevarno vedenje storilca ali osumljenca (člen 21(2)). |
| --- | --- |

3.24

| 3.25 | EESO pozdravlja dostopnost brezplačnih telefonskih številk za žrtve spolnega nasilja in strokovno oskrbo žrtev spolnega nasilja v kriznih centrih za žrtve spolnega nasilja, vendar meni, da bi bilo treba v vse mehanizme in ukrepe za podporo žrtvam spolnega nasilja, preventivne ukrepe informativne narave o njihovih pravicah ter postopke za povrnitev škode in odškodnino izrecno vključiti tudi dostopnost in brezplačnost. |
| --- | --- |

3.25

| 3.26 | EESO pozdravlja vključitev strokovne podpore v primerih spolnega nadlegovanja na delovnem mestu in poziva k pripravi preventivnih ukrepov na državni ravni, vendar opozarja na omejitev, da so predvidene svetovalne storitve in obravnava le zunanjega značaja (člen 30) in da ni vključen pomen socialnega dialoga, kolektivnih pogajanj ter potrebne udeležbe socialnih partnerjev, zlasti sindikatov kot zakonitih zastopnikov interesov in pravic delavcev, ter pogajanj z njimi. Prav tako z zaskrbljenostjo in presenečenjem ugotavlja, da se v zvezi s to vrsto nasilja nad ženskami razmišlja o „mediaciji“. |
| --- | --- |

3.26

| 3.27 | V zvezi s tem EESO meni, da je ključno in nujno, da EU kot celota in tiste države članice, ki tega še niso storile, čim prej ratificirajo Konvencijo Mednarodne organizacije dela št. 190 o odpravi nasilja in nadlegovanja v svetu dela ter Istanbulsko konvencijo. |
| --- | --- |

3.27

| 3.28 | EESO pozdravlja vključitev preventivnih ukrepov proti nasilju na podlagi spola v izobraževanje, vključno s krepitvijo celovite spolne vzgoje. Glede na vlogo izobraževanja pri oblikovanju spolnih vlog in stereotipov pa bi bilo treba pri tem zajeti vse stopnje izobraževanja, ne glede na njihovo ureditev, ter v institucionalno sodelovanje izrecno vključiti sodelovanje izobraževalne skupnosti, organizacij civilne družbe (zlasti feminističnih združenj), socialnih partnerjev in prizadetih skupnosti (člen 36(2)). |
| --- | --- |

3.28

| 3.29 | EESO prav tako pozdravlja sodelovanje in usklajevanje držav članic pri zbiranju podatkov in preiskovanju vzrokov, razširjenosti in posledic nasilja nad ženskami, zaskrbljen pa je glede tega, ali bodo na podlagi izraza „podpirajo“ iz člena 44(7), ki pomeni zgolj povabilo k ukrepanju, sprejete dejanske zaveze. Meni, da bi bilo veliko učinkoviteje in bolj ambiciozno določiti obveznost, da se do določenega roka sprejmejo posebni in konkretni ukrepi v zvezi s tem (člen 44(7)). |
| --- | --- |

3.29

| 3.30 | Zaradi migracijskih diaspor na ozemljih različnih držav gostiteljic v EU je treba upoštevati oblike nasilja nad ženskami in deklicami, ki so del kulturnih norm v skupnostih izvora. EESO zato pozdravlja dejstvo, da je kot posebno kaznivo dejanje v direktivo vključeno tudi pohabljenje ženskega spolovila, vendar opozarja, da je potrebna posebna previdnost, da kampanje ozaveščanja ne bi pripeljale do stigmatizacije žensk iz teh skupnosti in da se bo upoštevanje kulturnih vidikov, predvideno v členu 37(2) v zvezi z opredelitvijo posledic, uporabljalo tudi v preventivnih kampanjah. V zvezi s tem meni, da je za preprečevanje in zmanjševanje kulturnega pomena teh praks ključno sodelovanje z zadevnimi skupnostmi in delovanje znotraj njih (člen 36(6)). (14) |
| --- | --- |

3.30

| 3.31 | EESO pozdravlja dejstvo, da sta prisilni splav in prisilna sterilizacija prepoznana za posebni obliki nasilja, vendar bi bilo treba tudi bolj razširjene kršitve spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic obravnavati kot nasilje nad ženskami, na primer ginekološko in porodniško nasilje, prisilno nosečnost in odrekanje oskrbe v zvezi s splavom. Z zaskrbljenostjo ugotavlja, da obstoječe omejitve glede prostovoljne prekinitve nosečnosti na svoboden in varen način ter nadlegovanje žensk, ki se svobodno odločijo za takšno možnost, predvsem v bližini klinik, niso vključene v opredelitev nasilja nad ženskami. |
| --- | --- |

3.31

| 3.32 | EESO z zaskrbljenostjo ugotavlja, da v direktivo ni vključeno omogočanje polnega življenja v svobodi in enakosti sirotam žrtev nasilja nad ženskami: to je nujno, da bi lahko te sirote premagale svojo posebno ranljivost, nastalo zaradi prestanega hudega nasilja, ki se zaradi umora matere še stopnjuje. V takem primeru je bistveno, da se poenostavi dostop do civilne odškodnine za storjena kazniva dejanja ter pospeši postopek dedovanja po kaznivih dejanjih, s čimer bi se jim omogočil hiter dostop do njihovega premoženja in dednih pravic. (15) |
| --- | --- |

3.32

| 3.33 | EESO obžaluje, da tej direktivi ni bilo predloženo ekonomsko poročilo, zaradi česar ni zagotovljeno javno financiranje storitev in ukrepov, predlaganih v tej direktivi. |
| --- | --- |

3.33

V Bruslju, 13. julija 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  FRA (2014), Nasilje nad ženskami: vseevropska raziskava.

1

(2)  Evropska federacija delavcev v prometu (ETF) (2019), Time's Up for Violence Against Women (Konec nasilju nad ženskami).

2

Time's Up for Violence Against Women

(3)  Eurofound (2017), 6th European Working Conditions Survey (Šesta evropska raziskava o delovnih razmerah).

3

6th European Working Conditions Survey

(4)  Evropska unija (2021), 2021 report on gender equality in the EU (Poročilo o enakosti spolov v EU za leto 2021).

4

2021 report on gender equality in the EU

(5)  Študija na vzorcu 42 000 žensk. Vir: Nasilje nad ženskami: vseevropska raziskava, Agencija Evropske unije za temeljne pravice, 2014.

5

Vir

(6)  Ob upoštevanju zavez, sprejetih na dnevih gibanja Me Too v Evropskem parlamentu februarja 2019, na katerih so kandidate na majskih volitvah pozvali, naj se odločno zavežejo zlasti boju proti spolnemu nadlegovanju.

6

(7)  Študija na vzorcu 42 000 žensk. Vir: Nasilje nad ženskami: vseevropska raziskava, Agencija Evropske unije za temeljne pravice, 2014.

7

Vir

(8)  V tem smislu je za dejansko enakost moških in žensk dobra praksa člen 48 španskega sistemskega zakona 3/2007 z dne 22. marca.

8

(9)  Poročilo Evropskega parlamenta o spolnem izkoriščanju in prostituciji ter njunem vplivu na enakost spolov (2013/2103(INI)), Odbor za pravice žensk in enakost spolov, poročevalka: Mary Honeyball, A7-0071/2014, 3. februar 2014. Glej tudi resolucijo Evropskega parlamenta z dne 10. februarja 2021 o izvajanju Direktive 2011/36/EU o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti njenih žrtev (2020/2029(INI)).

9

(10)  Direktiva 2011/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2011 o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti njenih žrtev in o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2002/629/PNZ (UL L 101, 15.4.2011, str. 1).

10

(11)  Organizacija združenih narodov, Svet za človekove pravice, Report of the Special Rapporteur on the sale and sexual exploitation of children, including child prostitution, child pornography and other child sexual abuse material (Poročilo posebne poročevalke o prodaji in spolnem izkoriščanju otrok, vključno z otroško prostitucijo, otroško pornografijo in drugim gradivom, ki kaže spolno zlorabo otrok), A/HRC/37/60, Svet za človekove pravice, 37. zasedanje od 26. februarja do 23. marca 2018.

11

Report of the Special Rapporteur on the sale and sexual exploitation of children, including child prostitution, child pornography and other child sexual abuse material

(12)  Kot je zapisano v resoluciji Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2015 o letnem poročilu o človekovih pravicah in demokraciji v svetu in politiki Evropske unije na tem področju (2015/2229(INI)), ki obsoja nadomestno materinstvo ali najem maternic, ker „spodkopava človekovo dostojanstvo žensk, saj se njihova telesa in reproduktivne funkcije teh teles uporabljajo kot blago“, zahteva takojšnjo preučitev njegove zakonitosti glede na različne instrumente na področju človekovih pravic ter poziva k prepovedi prakse, „ki vključuje reproduktivno izkoriščanje in uporabo človekovega telesa, zlasti teles ranljivih žensk v državah v razvoju“.

12

(13)  Dobra praksa na tem področju je španski zakon o priseljevanju (člen 31a sistemskega zakona 4/2000).

13

(14)  The Multisectorial Academic Program to prevent and combat female Genital Mutilation (Večsektorski akademski program za preprečevanje pohabljanja ženskih spolovil in boj proti njemu) (FGM/C), Evropska komisija, 2016–2018.

14

The Multisectorial Academic Program to prevent and combat female Genital Mutilation

(15)  V tem okviru je primer dobre prakse španski sistemski zakon 2/2022 z dne 21. marca o boljši zaščiti sirot, ki so žrtve nasilja na podlagi spola.

15

---

| 22.11.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 443/101 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 443/101

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: COVID-19 – Nadaljnja pripravljenost in odzivanje na ravni EU: priprave na prihodnost

(COM(2022) 190 final)

(2022/C 443/14)

| Glavna poročevalka: | Sára FELSZEGHI |
| --- | --- |

Glavna poročevalka:

Sára FELSZEGHI

| Zaprosilo | Evropska komisija, 28. 6. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 13. 7. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 571 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 199/0/4 |

Zaprosilo

Evropska komisija, 28. 6. 2022

Pravna podlaga

člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

13. 7. 2022

Plenarno zasedanje št.

571

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

199/0/4

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Pandemija COVID-19 je povzročila in še vedno povzroča veliko škodo, ki vpliva na vsakdanje življenje državljanov, zdravje, nacionalna gospodarstva in družbo. Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) ima možnost, da na podlagi izkušenj in spoznanj, pridobljenih med pandemijo, ter s tem povezanih raziskav predlaga dolgoročne rešitve, ki bodo EU omogočile, da se bo sposobna trajnostno spopadati z grožnjami, ki jih COVID-19 in druge nalezljive bolezni pomenijo za zdravje, ter okrepiti in izboljšati skupni odziv držav članic ter usklajevanje na svetovni ravni. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO meni, da bi morala EU v ta namen razviti zmogljivosti za takojšen odziv, vključno z izkoriščanjem in uporabo obstoječih instrumentov, da bi se bila pripravljena takoj odzvati na pojav novih različic ali druge pandemije. Priporoča oblikovanje strategije, ki nam bo z vključitvijo nacionalnih posebnosti vsake države članice in združitvijo različnih prizadevanj zagotovila kompleksen nabor orodij, ki bo zajemal vse vidike preprečevanja (cepljenje, preventivni zdravstveni ukrepi, izobraževanje, komunikacija ipd.), zdravljenja (zdravila, zdravljenje pacientov, medicinska rehabilitacija, oskrba ipd.), ponovnega vključevanja (v delovno okolje ali izobraževanje) in oskrbe (s posebnim poudarkom na osebah z dolgim COVID-19) ter zagotavljal dostop do obstoječih in prihodnjih gospodarskih virov. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Cepljenje je eden od stebrov preventive. V epidemiološki verigi (ki jo sestavljajo vir okužbe, način prenosa in dovzetni organizem) hkrati blokira dva pomembna člena (vir okužbe in dovzetni organizem). Zato je nujno, da to strategijo ob njenem izvajanju nenehno analiziramo in vanjo vključujemo nove elemente. EU in večina držav članic imajo po začetnih težavah, ki so jih uspešno premagale, zdaj vzpostavljeno strategijo cepljenja. Strategija EU za cepiva je omogočila dostop do dovolj varnih in učinkovitih cepiv za vse. Vendar v številnih državah članicah stopnje precepljenosti stagnirajo in/ali ostajajo pod optimalno ravnjo. (1) Tveganje povečuje tudi manjša učinkovitost cepiva pri ljudeh, ki še niso prejeli poživitvenega odmerka (vključno s približno 9 milijoni ljudi, starih 60 let in več). (2) |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO meni, da je to med drugim posledica zmanjšanja pozornosti, neučinkovitosti informacijskih in izobraževalnih kampanj ter dezinformacij. Zato priporoča, da se okrepi komunikacija tako v EU kot v državah članicah, že v zgodnji fazi odkrivajo dezinformacije in sprejmejo potrebni protiukrepi ter poskrbi za razvoj in nabavo novih kompleksnih cepiv, ki bodo skupaj omogočila zaščito tako pred novimi različicami kot pred več okužbami (npr. proti COVID-19 in gripi). |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Ker se spopadamo s svetovno pandemijo, se pri ukrepih na področju cepljenja ne moremo omejiti le na države članice EU. EESO zato odločno podpira prizadevanja EU in nekaterih držav članic, da bi v skladu z načelom solidarnosti (Ekipa Evropa) podprle partnerske države (3) in Afriško unijo (kot je bilo napovedano na vrhu februarja 2022), vendar ne le pri cepljenju, temveč tudi pri obvladovanju zdravstvenih in socialno-ekonomskih posledic pandemije. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Drug pomemben element ukrepov za boj proti pandemiji je opredelitev in izvajanje javnozdravstvenih nalog v različnih državah članicah, ki so del ukrepov za zmanjšanje tveganja. EESO meni, da bi morale imeti institucije EU pri tem pomembno vlogo v smislu usklajevanja in tehničnih smernic, da bi okrepili izvajanje in učinkovitost javnozdravstvenih nalog ter zagotovili odporen sistem zaščite. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Zaradi zmanjšanja tveganja epidemije so različne države spremenile svoje presejalne strategije. Testirajo se osebe s simptomi okužbe s COVID-19 in osebe, ki so bile z njimi v neposrednem stiku, osebe s tveganjem za hude bolezni in osebe, ki so redno v stiku z ranljivimi skupinami prebivalstva (kot so delavci v zdravstvu ali socialnih službah). Ker se s tem pristopom zmanjša število testiranih, bo verjetno težje interpretirati epidemiološke podatke. Zato je ob spremembi presejalnih strategij pomembno zagotoviti zanesljivost testov in reprezentativnost v epidemiološkem smislu, da se oblikujejo uporabna merila za epidemiološke trende, ki bodo omogočila hiter odziv. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Različne države članice uporabljajo hitre antigenske teste, da bi dodatno okrepile svoje splošne presejalne zmogljivosti, zlasti kadar so zmogljivosti za izvajanje testov PCR omejene ali kadar so zaradi kliničnih potreb potrebni hitrejši rezultati. Odbor EU za zdravstveno varnost je ustanovil specializirano tehnično delovno skupino za redno pregledovanje in posodabljanje skupnega seznama EU za hitre antigenske teste, ki izpolnjujejo posebna merila izvajanja za odkrivanje SARS-CoV-2 (4), da bi zmanjšali število lažno pozitivnih in lažno negativnih rezultatov (kar je pomembno, da bi lahko ustvarili realno sliko epidemiološkega stanja in povečali učinkovitost nadzornih ukrepov proti pandemiji) ter zagotovili zanesljivo odkrivanje okužb, ki jih povzročajo nove mutacije. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Med drugimi ukrepi za obvladovanje epidemije je treba posebej izpostaviti pomen prezračevanja. Pogosto se premalo poudarja, kako pomembno je pogosto naravno prezračevanje: dovolj je, da temu namenite pozornost, saj je preprosto izvedljivo. Povsem drugače je pri prezračevanju znotraj stavb. Če prezračevalnega sistema ni mogoče učinkovito razkužiti ali če prezračevanje ni zadostno, se koronavirus SARS-CoV-2 prenaša predvsem v notranjih prostorih (na primer pisarne, delovna mesta, izobraževalne ustanove, nakupovalna središča itd.). Zato bi morale države članice razmisliti o uporabi naprav, opremljenih z visokokakovostnimi filtri (5), zlasti na zgoraj navedenih mestih. V zvezi s tem morajo povečati svoja prizadevanja (v smislu tehničnih inovacij in finančnih sredstev). Zaradi zmanjšanja intenzivnosti pandemije je večina držav članic odpravila obvezno nošenje mask (razen v zdravstvenih ustanovah). EESO kljub temu priporoča, zlasti ranljivim skupinam (starejši od 60 let, ljudje s kroničnimi boleznimi, necepljeni itd.), naj na bolj obljudenih krajih in v prostorih s slabšim prezračevanjem, v javnem prevozu ipd. še naprej nosijo masko, spoštujejo razdaljo in si razkužujejo roke, kar bi zmanjšalo tveganje okužbe in verjetnost ponovnega izbruha epidemije. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESO potrjuje in podpira mnenje strokovnjakov, da cilj epidemiološkega spremljanja ne bi smel biti več odkrivanje in poročanje o vseh primerih, temveč zagotavljanje zanesljivih ocen intenzivnosti prenosa v skupnosti, pojavnosti resnih oblik bolezni in učinkovitosti cepiv. Države članice bi morale izkoristiti digitalizacijo zdravstvenih informacij, da bi razvile strategije za ponovno vzpostavitev sistemov nadzora (6), osredotočenih na akutne okužbe dihal, ki bi temeljili na primarnem in sekundarnem zdravstvenem varstvu, ter jih dopolniti s krepitvijo drugih sistemov spremljanja, kot je nadzor odpadnih voda. Za interpretacijo teh podatkov je bistveno čim prej opredeliti merila za enoten sistem poročanja, za katerega bi bile skupaj odgovorne EU in države članice. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Da bi državljani držav članic sprejeli ukrepe za boj proti pandemiji in pri njih aktivno sodelovali, je pomembno razumevanje vzročnih povezav. EESO priporoča vzpostavitev sistema izobraževanja, ki bi zajemal zdravstveno mrežo, formalno izobraževanje, izobraževanje na delovnem mestu in medije. Za pripravo potrebnega izobraževalnega gradiva niso odgovorne le države članice, temveč tudi EU in Svetovna zdravstvena organizacija (SZO). S tem bi močno povečali precepljenost in sodelovanje prebivalstva pri preprečevanju epidemije ter zmanjšali verjetnost, da bi se lažne informacije širile in sprejemale kot resnične. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Nekateri akterji so s prirejanjem informacij in vmešavanjem, vključno z dezinformacijami, pandemijo izkoristili, da so zaradi lastnih koristi spodbujali in vzbujali negotovost, strahove in utemeljene pomisleke državljanov, s čimer so ogrozili njihova življenja in predvsem spodkopali učinkovitost odziva na pandemijo in zaupanje javnosti v institucije, pristojne za spopadanje s pandemijo COVID-19. Poleg ukrepov, ki so jih doslej sprejele Unija in njene države članice, EESO državam članicam priporoča, naj vzpostavijo sistem spremljanja in ocenjevanja, ki ne bi le odkrival lažnih informacij, temveč bi tudi „označeval“ informacije, ki so jih potrdili strokovnjaki, kar bi dokazovalo njihovo pristnost in verodostojnost. Te informacije bi bilo treba ustrezno posredovati državljanom držav članic, da bi se lahko z njimi seznanili, zlasti v svojem maternem jeziku. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Zdravljenje COVID-19 je zapletena naloga: ne vključuje samo zdravljenja z zdravili, ampak tudi nego in oskrbo bolnikov, medicinsko rehabilitacijo in ponovno vključevanje ter dolgotrajno oskrbo. EESO priporoča pripravo tehničnih dokumentov (smernic), ki bi zajemali vse elemente zdravljenja, njihova redno posodobljena različica pa bi bila na voljo na spletu (v uradnem jeziku vsake države članice). |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | Med temi elementi sta poleg samega zdravljenja rehabilitacija in ponovno vključevanje ključna za zdravje in blaginjo mladih in delavcev. Uspešno ponovno vključitev v delovno okolje ali izobraževanje omogoča služba medicine dela oziroma šolski dispanzer, ki potek prilagodi posamezniku na podlagi delovne obremenitve in zahtev. S tem se močno zmanjša število dni bolniškega dopusta in izostankov z dela, pospeši postopek rehabilitacije in olajša ponovno vključevanje. EESO zato priporoča, da se pacientu po medicinski rehabilitaciji v zdravstveni ustanovi omogočita rehabilitacija in ponovna vključitev pod vodstvom službe medicine dela ali šolskega dispanzerja. Na ravni vsake države članice je treba zagotoviti pravni in materialni okvir za uspešno rehabilitacijo in ponovno vključevanje, ki bo rezultat sodelovanja med delodajalcem, ki vzpostavi potrebne delovne pogoje, službo medicine dela ali šolskim dispanzerjem, ki zagotavlja strokovno in posamezniku prilagojeno okolje za ponovno vključevanje, ter delavcem kot dejavnim udeležencem. To bo prineslo tudi znatne koristi za javno zdravje in gospodarstvo, tako v državah članicah kot v Uniji. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | COVID-19 je zapletena bolezen, ki na zdravje vpliva neposredno in posredno. Čeprav še ne poznamo vseh njenih učinkov, je znano, da gre za vnetno bolezen, ki prizadene skoraj vse organe (srce, pljuča, možgane, mišično-skeletni sistem, ledvice, prebavila itd.) in zaradi katere so simptomi pri pacientih prisotni več tednov ali celo mesecev po preboleli akutni fazi bolezni, kar imenujemo „dolgi COVID“. Te osebe potrebujejo posebno oskrbo in medicinsko rehabilitacijo. EESO priporoča, naj vsaka država ob (strokovni in ekonomski) podpori EU v okviru služb medicine dela omogoči enostaven dostop delavcev do preventivnih storitev s področja duševnega zdravja (strokovnjakov za duševno zdravje ali psihologov, v skladu z zakonodajo posamezne države članice); tako bi lahko pripomogli k rehabilitaciji oseb z duševnimi boleznimi (zmanjšanje kognitivnih sposobnosti, manjša sposobnost za učenje in različne stopnje depresije). Tak pristop je še bolj utemeljen, ker se duševne bolezni ne pojavijo le zaradi dolgega COVID-19. Okoliščine pandemije (zapore, negotovost, strah, osamljenost itd.) lahko prav tako povzročijo depresijo, ki pogosto privede do odvisnosti ali v najtežjih primerih do samomora, kar ima hude posledice za javno zdravje ter gospodarstvo in družbo. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | Države članice EU imajo različno gospodarsko moč. Da bi zagotovili trajnost, učinkovitost in usklajenost znotraj zdravstvenih sistemov in sistemov javnega zdravstva ter v zdravstveni panogi, EESO priporoča, naj se poleg tehnične strategije zagotovijo posebna finančna sredstva EU (poleg obstoječih skladov), ki bodo omogočila vzpostavitev učinkovitih, trajnih in odpornih sistemov zaščite na enaki ravni. |
| --- | --- |

1.16

2.   Povzetek sprejetega stališča

Pandemija COVID-19 je povzročila številne posledice za javno zdravje, naše zdravstvene sisteme, gospodarstva in celoten način življenja. Predlogi Odbora v poglavju z naslovom Sklepi in priporočila so nadaljevanje ukrepov Unije za zmanjšanje tveganj in bodo še naprej spodbujali vzdržnost, učinkovitost in odpornost sistema. Menimo, da je nazadovanje pandemije začasno. Čeprav je sproščanje ukrepov za zmanjšanje tveganj zelo koristno, zlasti za državljane, zdravstvene sisteme in gospodarske akterje, se moramo pripraviti na morebitno okrepitev pandemije, zato je nujno, da ostanemo pozorni. EESO upa, da bo sprejetje njegovih predlogov dodatno okrepilo zmožnost EU in držav članic za preprečevanje zdravstvenih kriz, pripravo in odziv nanje ter za trajnostno upravljanje zdravstvenih tveganj, ki niso povezana le s COVID-19, temveč tudi z drugimi nalezljivimi boleznimi, ter za okrepitev in izboljšanje odziva držav članic ter usklajevanja med njimi in na svetovni ravni.

3.   Predlagane spremembe obravnavanih predlogov

| 3.1 | Institucije EU morajo za dopolnitev in razširitev obstoječe strategije oblikovati kompleksno strategijo, ki nam bo z vključitvijo nacionalnih posebnosti vsake države članice in združitvijo različnih prizadevanj zagotovila kompleksen nabor orodij, ki bo zajemal vse vidike preprečevanja (cepljenje, preventivni zdravstveni ukrepi, izobraževanje, komunikacija ipd.), zdravljenja (zdravila, zdravljenje pacientov, medicinska rehabilitacija, oskrba ipd.), ponovnega vključevanja (v delovno okolje in izobraževanje) in oskrbe (s posebnim poudarkom na osebah z dolgim COVID-19) ter zagotavljal dostop do obstoječih in prihodnjih gospodarskih virov. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Odbor meni, da je treba okrepiti komunikacijo in medije tako v EU kot v državah članicah, že v zgodnji fazi odkrivati dezinformacije in sprejeti potrebne protiukrepe ter poskrbeti za razvoj in nabavo novih kompleksnih cepiv, ki bodo skupaj omogočila zaščito tako pred novimi različicami kot pred več okužbami (npr. proti COVID-19 in gripi). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Za preprečevanje dezinformacij je treba vzpostaviti sistem spremljanja in potrjevanja, ki ne bi le odkrival lažnih informacij, temveč bi informacijam, ki jih potrdijo strokovnjaki, dodelil oznako, s čimer bi dokazoval njihovo verodostojnost in resničnost v dobro vseh državljanov Unije. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Institucije EU in EESO bi morale imeti pomembno usklajevalno vlogo in podpirati postopek za okrepitev izvajanja in učinkovitosti javnozdravstvenih nalog ter zagotavljanje odpornega sistema zaščite s tehničnimi smernicami ter sočasnim in ustreznim obveščanjem civilne družbe. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Predvideti bi bilo treba posebna finančna sredstva (razširiti obstoječe vire financiranja), da bi odpravili gospodarska neravnovesja na področju varovanja zdravja. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESO priporoča, naj se v vseh državah članicah vzpostavi sistem izobraževanja, ki bi zajemal zdravstveno mrežo, šolsko izobraževanje, izobraževanje na delovnem mestu in medije. Izobraževalno gradivo za ta namen pripravijo države članice, vendar bi morala biti v ta postopek vključena tudi EU in SZO. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Pacient mora imeti po medicinski rehabilitaciji v zdravstveni ustanovi možnost rehabilitacije in ponovne vključitve pod vodstvom službe medicine dela ali šolskega dispanzerja. V skladu z nacionalnimi posebnostmi je treba oblikovati pravni in materialni okvir za uspešno rehabilitacijo in ponovno vključevanje, ki bo rezultat sodelovanja med delodajalcem, ki zagotovi potrebne delovne pogoje, službo medicine dela ali šolskim dispanzerjem, ki zagotavlja strokovno in posamezniku prilagojeno okolje za ponovno vključevanje, ter delavcem kot dejavnim udeležencem. |
| --- | --- |

3.7

4.   Splošne ugotovitve

| 4.1 | Odbor meni, da je strategija Evropske komisije (7), katere namen je zagotoviti, da bi institucije EU in države članice skupaj oblikovale splošne politične cilje EU v skladu z nacionalnimi zakonodajami, ključnega pomena. Med temi cilji je tudi odziv Evropske komisije na koronavirus (8) in njen načrt za okrevanje (9). Dolgoročni proračun EU in začasni instrument za okrevanje NextGenerationEU sta sestavna elementa največjega svežnja ukrepov za okrevanje, ki se je kdaj koli financiral v Evropi. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Hkrati s tem mnenjem se pripravlja tudi osnutek mnenja na lastno pobudo (INT/989) o pripravljenosti na izredne dogodke, kar potrjuje pomembnost obravnavanih predlogov. EESO želi s tem mnenjem na lastno pobudo prispevati k razpravi in prihodnjim ukrepom na področju pripravljenosti na izredne dogodke, s poudarkom na vplivu na podjetja z vidika enotnega trga, proizvodnje in potrošnje. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESO je v drugem mnenju (10) izrazil stališče o predlogu Komisije glede ustanovitve organa EU za pripravljenost in odzivanje na izredne zdravstvene razmere (HERA), katerega naloga je preprečevanje, odkrivanje in hitro odzivanje na čezmejne izredne zdravstvene razmere. EESO pozdravlja to pobudo, vendar je zaskrbljen, ker organ HERA namenja zelo omejeno vlogo Evropskemu parlamentu, regionalnim javnim organom, zdravstvenim zavarovalnicam in organizacijam civilne družbe, ter priporoča, naj se s prilagoditvijo strukture organa HERA zagotovi večja preglednost, tudi v zvezi s sredstvi, ki jih porabi organ HERA ali se porabijo prek njega. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESO je v drugem mnenju (11) ocenil, da bi moralo digitalno zeleno potrdilo zmanjšati zapletenost potovanj in potnikom olajšati gibanje med pandemijo COVID-19, vendar je vztrajal, da potniki s tem potrdilom ne bi smeli biti izvzeti iz upoštevanja drugih ukrepov za zmanjšanje tveganja, temveč bi se potrdilo moralo uporabljati kot prehodna strategija za države, ki po uvedbi potrdila zahtevajo stalen mehanizem za njegovo redno preverjanje. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EESO je zadovoljen, ker je nedavno pripravil več mnenj, katerih cilj je tesno povezan s pripravljenostjo na krizo zaradi COVID-19. Med njimi je tudi mnenje SOC/665 (12), v katerem je izpostavil zlasti, da morajo EU in države članice vsem zagotoviti enak dostop do kakovostnih zdravstvenih in socialnih storitev, sprejeti ustrezne ukrepe za izboljšanje delovnih pogojev, zdravja in varnosti zdravstvenih delavcev, zagotavljati, da bo dostop do cepljenja še naprej javna dobrina, in poskrbeti za dostop do zdravstvenih inovacij in odzivov za vse, ne glede na njihov dohodek, državo članico ali regijo, v kateri prebivajo. Glede na spremembe pooblastil Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni EESO poudarja, da mora biti njegova glavna naloga zmanjševanje neenakosti na področju zdravja v EU, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti tudi nenalezljivim boleznim. V zvezi z okrepljeno vlogo Evropske agencije za zdravila (EMA) Odbor poziva, naj se v usmerjevalni skupini za zdravila in medicinske pripomočke vključijo civilna družba in socialni partnerji, s katerimi naj se skupini smiselno posvetujeta. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EESO je v enem od mnenj (13) priporočil, naj se kar najhitreje uvede mehanizem za usklajevanje in hitro posredovanje na evropski ravni. Čim prej je treba ustanoviti projektno skupino strokovnjakov, ki bi usklajevala znanje in vire ter v mrežo povezala najboljše centre za virologijo in epidemiologijo ter najboljše zmogljivosti za diagnostiko. EESO meni, da program za zdravje lahko prinese oprijemljive rezultate le z vključujočim pristopom, ki bi povezal mednarodne organizacije (vključno s Svetovno zdravstveno organizacijo), Konvencijo o pravicah invalidov in deležnike na področju zdravja, saj najbolje poznajo položaj državljanov na lokalni in regionalni ravni, ter z rednim ocenjevanjem ciljev. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | EESO je v drugem mnenju (14) pozdravil namero Komisije, da z novo evropsko strategijo za zdravila poleg spodbujanja konkurenčnosti farmacevtske industrije zagotovi oskrbo z varnimi, visokokakovostnimi in cenovno dostopnimi zdravili ter finančno vzdržnost zdravstvenih sistemov držav članic. Poudaril je ključno vlogo delujočega, pravičnega in učinkovitega enotnega trga, ki na eni strani spodbuja in nagrajuje resničen medicinski napredek s pravo dodano vrednostjo za zdravje, na drugi strani pa krepi konkurenco za pravičen in finančno vzdržen dostop do zdravil. |
| --- | --- |

4.7

V Bruslju, 13. julija 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  https://www.ecdc.europa.eu/en/news-events

1

(2)  Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC): Spremljanje napredka cepljenja proti COVID-19, https://health.ec.europa.eu/health-security-and-infectious-diseases/crisis-management_sl.

2

(3)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sl/fs_22_870

3

(4)  Tehnična delovna skupina za diagnostične teste na COVID-19, https://health.ec.europa.eu/health-security-and-infectious-diseases/crisis-management_sl

4

(5)  Na primer samostojne naprave za čiščenje zraka, opremljene s filtri HEPA (visokoučinkoviti zračni filtri delcev) ali filtri s primerljivo učinkovitostjo in sterilizacijskimi sistemi z ultravijoličnim sevanjem (sistemi UVGI), kot tudi naprave, nameščene v ceveh za ogrevanje, prezračevanje in klimatizacijo ali nameščene dovolj visoko v prostoru (sistemi UVGI v zgornjem delu prostora).

5

(6)  Sistem nadzora spremlja stopnjo pojavnosti določenih bolezni ali obolenj prek prostovoljne mreže zdravnikov, laboratorijev in javnih zdravstvenih služb za oceno stabilnosti ali spremembe zdravstvenega stanja prebivalstva.

6

(7)  https://ec.europa.eu/info/strategy_sl

7

(8)  https://ec.europa.eu/info/live-work-travel-eu/coronavirus-response_sl

8

(9)  https://ec.europa.eu/info/strategy/recovery-plan-europe_sl

9

(10)  UL C 275, 18.7.2022, str. 58.

10

(11)  UL C 286, 16.7.2021, str. 146.

11

(12)  UL C 286, 16.7.2021, str. 109.

12

(13)  UL C 429, 11.12.2020, str. 251.

13

(14)  UL C 286, 16.7.2021, str. 53.

14

---

| 22.11.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 443/106 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 443/106

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Strategija EU za trajnostne in krožne tekstilne izdelke

(COM(2022) 141 final)

(2022/C 443/15)

| Poročevalec: | Florian MARIN |
| --- | --- |
| Soporočevalec: | Antonello PEZZINI |

Poročevalec:

Florian MARIN

Soporočevalec:

Antonello PEZZINI

| Zaprosilo | Evropska komisija, 2. 5. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | posvetovalna komisija za spremembe v industriji |
| Datum sprejetja na seji komisije | 24. 6. 2022 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 14. 7. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 571 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 202/0/2 |

Zaprosilo

Evropska komisija, 2. 5. 2022

Pravna podlaga

člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

posvetovalna komisija za spremembe v industriji

Datum sprejetja na seji komisije

24. 6. 2022

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

14. 7. 2022

Plenarno zasedanje št.

571

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

202/0/2

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Tekstilna industrija lahko prispeva k okoljskim ciljem EU in mora prevzeti odgovornost za svoj vpliv na okolje. Najti je treba pravo ravnovesje med stroški ob koncu življenjske dobe, ki jih nosijo proizvajalci tekstila, in konkurenčnostjo sektorja. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Za prehod na krožnost in digitalni prehod potrebuje tekstilni sektor ustrezne in prožne ukrepe, ki bodo upoštevali njegove posebnosti. Sestavni del strategije za tekstil morajo biti ustvarjalnost in trajnostne inovacije. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) podpira obsežne zahteve glede označevanja stopnje recikliranja in okoljskega odtisa tekstilnih izdelkov kot možno spodbudo za potrošnike pri odločanju za trajnostne izdelke in kakovost namesto količine, vendar dodaja, da sta potrebni temeljita ocena učinka in obsežna informacijska kampanja na evropski ravni. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO izraža zaskrbljenost zaradi praks nelojalne konkurence in poziva k večjemu nadzoru trga uvoženih izdelkov ter boljšemu usklajevanju in sodelovanju med nacionalnimi nadzornimi organi. EESO poziva k ukrepom za zagotovitev uravnoteženega odnosa med akterji v tekstilnih dobavnih verigah in priporoča uvedbo najboljših praks na svetovni ravni na področju trajnosti, ki bodo v celoti skladne s tehničnimi standardi Evropskega odbora za standardizacijo, Evropskega odbora za elektrotehniško standardizacijo in Evropskega inštituta za telekomunikacijske standarde, hkrati pa poudarja pravico do varovanja zdravja in okolja. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO meni, da je treba okrepiti obstoječe in prihodnje trgovinske sporazume, v splošne sheme preferencialov za države v razvoju pa vključiti določbe o trajnostnosti in varstvu človekovih pravic. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO je pričakoval večji poudarek na socialnih vidikih v sektorju, saj mora biti zeleni prehod tesno povezan s pravičnim prehodom. Pripraviti bi bilo treba nadaljnje pobude v zvezi s socialnim dialogom in kolektivnimi pogajanji. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO poudarja, da so potrebni naložbe in programi za konsolidacijo zmogljivosti inšpekcijskih služb in operativne zmogljivosti socialnih partnerjev za spremljanje svetovnih sporazumov, temeljnih pravic in pravic delavcev. S pametno uporabo sredstev iz Kohezijskega sklada je treba prispevati k zmanjšanju razlik med državami članicami in regijami. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO meni, da bi bilo treba državam članicam zagotoviti dodatno pomoč pri čezmejnem sodelovanju, nadzoru trga, učinkovitosti nadzora in usklajevanju standardov, ter poziva, naj se vzpostavi nadnacionalni postopek spremljanja. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESO podpira obvezno primerno skrbnost za vsa podjetja EU s posebno podporo za zagotavljanje skladnosti malih in srednjih podjetij s predpisi ter poziva, naj se sprejmejo strogi ukrepi za prepoved gospodarskih odnosov s subjekti, ki izkoriščajo delo otrok ali ne spoštujejo dostojnih delovnih pogojev, kot je določeno v temeljnih konvencijah Mednarodne organizacije dela. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | S sredstvi EU, vloženimi v sektor, bi morala biti povezana socialna in okoljska merila za financiranje projektov. EESO poziva, naj se v sodelovanju s socialnimi partnerji v EU in zunaj nje pripravi namenska pobuda EU za izboljšanje socialne varnosti, delovnih pogojev, varnosti in zdravja pri delu ter plač v tekstilnem sektorju. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Za prehod na nove trajnostne poslovne modele, ki temeljijo na okoljsko primerni zasnovi, so potrebne učinkovite politike o materialih in oblikovanju, proizvodnji in distribuciji, razvoju trga, uporabi in ponovni uporabi ter zbiranju in recikliranju, dopolniti pa jih je treba z večjimi možnostmi financiranja in spodbudami za lokalne proizvajalce, da bi proizvodnjo preusmerili h kakovostnim in trajnim izdelkom, ki jih je mogoče reciklirati. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | S prihodnjo shemo razširjene odgovornosti proizvajalca bi bilo treba namesto postopkov lažne krožnosti spodbujati recikliranje tekstilnih vlaken v nova vlakna, hkrati pa v vseh regijah vseh držav članic, tudi na podeželju, vzpostaviti dovolj zbirnih mest. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EESO poziva, naj se pripravijo nacionalne kampanje za spodbujanje priložnosti za delo v tekstilnem sektorju ter finančni programi za preusposabljanje in izpopolnjevanje delovne sile, obenem pa naj se izvajajo programi poklicnega usposabljanja in vajeništva. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | EESO poziva, naj se sprejmejo sektorski in usklajeni socialni in okoljski predpisi glede javnega naročanja v Uniji. Za spremljanje in podpiranje socialnih in okoljskih meril pri nabavi v tekstilnem sektorju bi bilo treba vzpostaviti evropski tristranski odbor, ki bi vključeval socialne partnerje in organizacije civilne družbe. |
| --- | --- |

1.14

2.   Vidiki konkurenčnosti

| 2.1 | EESO je seznanjen s cilji v sporočilu Komisije (1), vendar meni, da so v njem navedeni le potrebni koraki ter prihodnji zakonodajni ukrepi, zaveze in delegirani akti, ne pa konkretni ukrepi, ki bi bili posebej usmerjeni v doseganje teh ciljev v tekstilnem sektorju. Pripravljen bi bil sodelovati v podrobnejši razpravi, ki jo je vneto pričakoval, vseeno pa ceni, da je bil tekstil vključen v razpravo. Meni, da bi moralo biti napovedanih šestnajst prihodnjih zakonodajnih pobud skladnih, realističnih in izvršljivih. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Tekstilni sektor ima številne sestavne dele. Vsak od njih ima posebne značilnosti, za katere so potrebni ustrezni in prilagoditveni ukrepi. Da bi zagotovili ustrezen trajnostni krožni in digitalni prehod, teh posebnosti ne bi smeli obravnavati z univerzalnim pristopom, ampak postopoma. Zaradi vojne v Ukrajini in zviševanja cen energije se povečuje breme za produktivnost in uspešnost sektorja. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Zaradi hitrega povečanja spletnega nakupovanja se je pojavilo vprašanje konkurenčnosti tekstilnih podjetij; sektor ima težave pri konkuriranju, zlasti z velikimi platformami. Posebno pozornost je treba nameniti podjetjem, ki delujejo v več državah članicah in tretjih državah. EESO meni, da sta potrebna regulacija digitalnih trgov in nadnacionalno spremljanje ter da bi bilo treba državam članicam zagotoviti dodatno pomoč pri čezmejnem sodelovanju, nadzoru trga, učinkovitosti nadzora in usklajevanju standardov. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Dejavniki, ki prispevajo h kršitvam človekovih pravic in pravic delavcev, so nabavna politika, odnosi med blagovnimi znamkami in različnimi podizvajalci, velike količine in nizke cene. Blagovne znamke imajo na ravni dobavnih verig izjemno velik vpliv, kar lahko ogrozi prizadevanja proizvajalcev, da bi spoštovali pravice delavcev in človekove pravice ter zagotavljali skladnost z okoljskimi predpisi. EESO poziva, naj se sprejmejo ukrepi za ravnovesje med akterji v dobavnih verigah. Poleg tega odločno priporoča, naj se pri strategiji EU za tekstilne izdelke in vseh prihodnjih ukrepih, povezanih z njo, ustrezno upoštevajo posebnosti malih in srednjih podjetij, pred vsakim ukrepom pa naj se pripravi posebna analiza učinkov, ki naj ga spremlja. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | EESO izraža zaskrbljenost zaradi nelojalne konkurence in poziva k povečanemu nadzoru trga uvoženih izdelkov, zlasti v zvezi s končnimi izdelki, ki prihajajo iz tretjih držav in vstopajo na enotni trg. Da bi potrošnikom zagotovili varne izdelke, ki ustrezajo predpisom, sta potrebna boljše usklajevanje in sodelovanje med nacionalnimi nadzornimi organi. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | EESO poudarja, da je treba pri zahtevah za tekstilni sektor glede okoljsko primerne zasnove poleg omejitev uporabe kemikalij upoštevati trajnost ter možnosti recikliranja, popravila in ponovne uporabe izdelkov ter socialne pravice, ki daleč presegajo tradicionalne vidike oblikovanja. Ugotavlja, da je treba najti pravo ravnovesje med stroški ob koncu življenjske dobe, ki jih nosijo proizvajalci tekstila, in konkurenčnostjo sektorja. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Prostotrgovinski sporazumi lahko prispevajo k spodbujanju dostojnega dela, pravičnih dobavnih verig in socialnega dialoga na sektorski ravni. EESO meni, da je treba v obstoječih in prihodnjih trgovinskih sporazumih takoj okrepiti poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju, v splošne sheme preferencialov za države v razvoju pa vključiti določbe o trajnostnosti in varstvu človekovih pravic. V pogajanjih bi bilo treba ob sodelovanju socialnih partnerjev in civilne družbe uporabiti predhodne in naknadne ocene vpliva na človekove pravice in okolje, ki bi morale zajemati dolgo obdobje v podjetju. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Vključiti in podpirati je treba socialna podjetja in nevladne organizacije, saj lahko pomembno prispevajo k doseganju okoljskih ciljev v tekstilnem sektorju. Glede na količino plastike, ki se porabi pri proizvodnji oblačil, EESO meni, da bi morala EU razmisliti o uvedbi davka na neobdelana sintetična vlakna, da bi zmanjšali uporabo neobdelane plastike. Poleg tega bi bilo treba pri postopkih popravil ter zbiranja, razvrščanja in recikliranja odpadkov upoštevati prostorsko razširjenost industrije, regionalne in geopolitične cilje ter razvoj podeželja. |
| --- | --- |

2.8

3.   Trajnostnost, krožnost in zeleni prehod

| 3.1 | EESO želi poudariti, da ne glede na to, kako se bo v prihodnje razvijal prehod na odpornejši, bolj trajnosten in digitalen tekstilni sektor, podaljšanje življenjske dobe izdelkov prinaša večje koristi kot recikliranje. Ugotavlja tudi, da je treba vzpostaviti resničen trg EU za sekundarne surovine, in meni, da lahko EU, če se bodo spoštovale zahteve glede recikliranja, na področju sekundarnega tekstila prevzame vodilni položaj na svetovni ravni. Prispevek se lahko oblikuje prek evropske platforme deležnikov za krožno gospodarstvo (2). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESO zagovarja obveznost povečane sledljivosti in preglednosti glede števila izdelkov, ki jih zavržejo in uničijo velika podjetja. Poleg tega poziva sozakonodajalca, naj podpreta prenos pooblastil na Komisijo, da bo lahko uvedla prepoved uničevanja neprodanih tekstilnih izdelkov in po potrebi spodbujala donacije tekstilnih izdelkov prikrajšanim skupinam ali subjektom, ki se ukvarjajo z dobrodelnimi dejavnostmi. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Onesnaževanje z mikroplastiko, ki ga povzroča današnja zasnova tekstila, znatno vpliva na okolje. EESO podpira ugotovitev Komisije, da je to predvsem posledica današnjih proizvodnih procesov, zlasti pa pojava hitre mode. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESO poudarja, da podjetja potrebujejo finančno podporo za uvedbo avtomatiziranih tehnologij za razvrščanje tekstila, ki ga ni mogoče ponovno uporabiti za oblačila, pa tudi za razvoj izboljšanih obratov za recikliranje, vključno z možnostjo zasnove lokalnih in regionalnih vozlišč za recikliranje in razvrščanje. Poleg tega morajo deležniki kot pomembno vprašanje v panogi obravnavati gradnjo infrastrukture za popravilo oblačil, kot so trgovine in butiki. V zvezi s tem EESO pozdravlja pobudo EURATEX, da bi v bližini evropskih območij, ki se ukvarjajo s tekstilom in oblačili, vzpostavili pet središč za recikliranje tekstila, kjer bi zbirali, razvrščali, obdelovali in reciklirali industrijske, predporabniške in poporabniške tekstilne odpadke. Meni, da so za reciklirane izdelke potrebni tehnični, okoljski, socialni in energijski standardi, ki bi jih bilo treba prenesti in uporabljati na ravni ISO ter jih vključiti v mednarodne trgovinske sporazume. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESO izraža zaskrbljenost, ker je mogoče tekstilne odpadke izvažati kot rabljene izdelke, in meni, da je v zvezi s tem takoj treba ukrepati na ravni EU. V vseh vrednostnih verigah je treba izvajati učinkovit nadzor nad kemikalijami. Poleg tega EESO poziva, naj se na svetovni ravni uvede dobra trajnostna praksa, v okviru katere bodo morali kupci in lastniki blagovnih znamk preverjati in zahtevati skladnost s tehničnimi standardi Evropskega odbora za standardizacijo, Evropskega odbora za elektrotehniško standardizacijo in Evropskega inštituta za telekomunikacijske standarde. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESO meni, da je treba v Uniji oblikovati sektorska in usklajena socialna in okoljska pravila za javno naročanje, ki bodo omogočila čezmejno udeležbo in enake konkurenčne pogoje, končni cilj pa je uvedba obveznih in usklajenih sistemov v EU. Za spremljanje in podpiranje socialnih in okoljskih meril pri nabavi v tekstilnem sektorju bi bilo treba vzpostaviti evropski tristranski odbor, ki bi vključeval socialne partnerje in organizacije civilne družbe. |
| --- | --- |

3.6

4.   Potrošniki in digitalizacija

| 4.1 | EESO poziva Evropsko komisijo, naj pripravi oceno učinka, ki bi ga imele morebitne izboljšave označevanja tekstila, proizvedenega/prodanega na notranjem trgu. Potrošnikom je treba zagotoviti pravičen dostop do informacij o popravljivosti, sledljivosti in podatkih na digitalni etiketi. EESO meni, da bi lahko z obsežnimi zahtevami glede označevanja stopnje recikliranja in odtisa tekstilnih izdelkov potrošnike pomembno spodbudili k odločanju za bolj trajnostne tekstilne izdelke. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EESO meni, da lahko velika informacijska kampanja na evropski ravni državljanom pomaga, da se pri izbiri ozaveščeno odločajo za trajnostnost, hkrati pa bi bilo treba potrošnike, na primer z različnimi stopnjami DDV za trajnostne/netrajnostne izdelke na notranjem trgu, spodbujati h kakovosti namesto količini. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Za spremljanje dobavnih verig so pomembni pregledni in skupni podatki o izdelkih, recikliranih in ponovno uporabljenih elementih, uničenju blaga, kemikalijah, uporabljenih v proizvodnem procesu, učinku proizvodnega procesa na družbo in delo ter okoljskem vplivu za vsako podjetje v dobavni verigi. Za izboljšanje okoljskih in socialnih razmer v tekstilnem sektorju je ključno, da se vzpostavi odprt podatkovni okvir, potrošnikom, civilni družbi in socialnim partnerjem pa zagotovi prost dostop do njega. EESO meni, da je treba upoštevati digitalno pismenost potrošnikov, vsebina podatkov pa bi morala biti namenjena vsem deležnikom v dobavni verigi. Najti je treba pravo ravnovesje med potrebo po preglednih podatkih in varstvom pravic industrijske lastnine. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESO izraža zaskrbljenost, ker se manj kot 1 % tekstila po svetu reciklira v nov tekstil (3), in meni, da bi bilo treba v okviru prihodnje sheme razširjene odgovornosti proizvajalca ustrezno spodbujati recikliranje tekstilnih vlaken v nova vlakna namesto postopkov lažne krožnosti, kot je na primer uporaba poliestra iz recikliranih plastenk. |
| --- | --- |

4.4

5.   Izobraževanje in delovni pogoji

| 5.1 | EESO poudarja, da bi bilo lahko podanih več podrobnosti o socialnih vidikih v tekstilnem sektorju in da bi bilo dobrodošlih več pobud. Zeleni prehod mora biti tesno povezan s pravičnim prehodom. EESO je razočaran, ker niso bile napovedane dodatne pobude za socialni dialog in kolektivna pogajanja. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Pravična porazdelitev dodane vrednosti v dobavnih verigah in odgovornejši izdelki pomenijo konsolidacijo kolektivnih pogajanj, zmanjšanje nestandardnih oblik zaposlitve in ustrezen nadzor delovnih pogojev. Poleg preobrazbe sektorja v smeri trajnostne proizvodnje in digitalnih tehnologij so nujno potrebni tudi kvalificirani delavci. V primerjavi s prejšnjimi leti je zdaj potrebnih več srednje- in visokokvalificiranih delavcev. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Resna težava v sektorju je staranje, saj se mlajšim generacijam zaposlitev v tekstilni industriji ne zdi privlačna. Delavci v sektorju so večinoma ženske, zato je socialni pritisk na sistem večji. Posebno pozornost je treba nameniti podeželju, malim kmetom in njihovi vlogi v svetovnih dobavnih verigah. EESO poziva, naj se v vseh državah članicah pripravijo posebne kampanje za spodbujanje priložnosti za delo v tekstilnem sektorju ter finančni programi za preusposabljanje in izpopolnjevanje delovne sile, obenem pa naj se izvajajo programi poklicnega usposabljanja in vajeništva, da bi v tem sektorju ustvarili kakovostna delovna mesta. Finančne institucije bi morale v svoje standarde uspešnosti med pogodbene pogoje za financiranje vključiti socialne pogoje. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Kršitve pravic delavcev in delovnih pogojev (prekarno delo, plače pod pragom revščine, slaba skrb za varnost in zdravje pri delu, prisilno delo) so še naprej težava, različne prostovoljne pobude (socialne revizije, svetovni sporazumi, kodeksi ravnanja) pa so se pokazale za nezadostne. EESO se zavzema za vzpostavitev in konsolidacijo zmogljivosti inšpekcijskih služb, skladnost in zbliževanje inšpekcijskih metod in meril, usposabljanje inšpektorjev ter sodelovanje s socialnimi partnerji in civilno družbo v EU in zunaj nje. Izredno pomembne so naložbe za povečanje operativne zmogljivosti socialnih partnerjev za spremljanje spoštovanja svetovnih sporazumov, temeljnih pravic in pravic delavcev. S pametno uporabo sredstev iz Kohezijskega sklada je treba prispevati k zmanjšanju razlik med državami članicami in regijami v EU. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Ker so vrednostne verige zelo kompleksne in razdrobljene, so za doseganje trajnostnosti in socialne pravičnosti potrebni pristopi, ki se dopolnjujejo. Asimetrična razmerja moči in nelojalna konkurenca so utrli pot izkoriščanju delavcev in proizvodnemu modelu, ki ne spoštuje okoljskih omejitev. EESO meni, da je za ustrezno izvajanje strategije ter spoštovanje človekovih pravic, pravic delavcev in zagotavljanje skladnosti z okoljskimi predpisi potreben pritožbeni mehanizem na ravni EU in v vsaki državi članici ob udeležbi organizirane civilne družbe, da se prepreči ponižujoče izkoriščanje delavcev. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | EESO ceni nedavno objavljeni predlog direktive o skrbnem pregledu v podjetjih glede trajnostnosti (4) in meni, da je za vsa podjetja EU potrebna obvezna primerna skrbnost, pri čemer je treba mala in srednja podjetja posebej podpreti pri izpolnjevanju predpisov; poziva, naj se sprejmejo strogi ukrepi za prepoved gospodarskih odnosov s subjekti, ki izkoriščajo delo otrok ali ne spoštujejo dostojnih delovnih pogojev, kot je določeno v temeljnih konvencijah Mednarodne organizacije dela. Poleg tega ugotavlja, da so v nekaterih državah sindikalne dejavnosti omejene, in meni, da te omejitve vodijo do industrijskih nesreč, težkih in nečloveških delovnih pogojev, plač, ki zadoščajo le za preživetje, pomanjkanja osnovne varovalne opreme itd. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Svoboda združevanja, pravica do ustanovitve sindikata ali včlanitve vanj ter sodelovanje pri kolektivnih pogajanjih za tekstilne delavce ne bi smele pomeniti ovir. Pri sredstvih EU, vloženih v tekstilni sektor na ravni EU, bi morala biti v preglednico za ocenjevanje vključena socialna in okoljska merila za financiranje projektov. EESO zaradi posebnosti tekstilnega sektorja poziva, naj se v sodelovanju s socialnimi partnerji v EU in zunaj nje pripravi namenska pobuda EU za izboljšanje socialne varnosti, delovnih pogojev, varnosti in zdravja pri delu ter plač v sektorju. |
| --- | --- |

5.7

6.   Financiranje in naložbe

| 6.1 | EESO meni, da sta konsolidacija konkurenčnosti in zmanjšanje ogljičnega odtisa evropskega tekstilnega sektorja odvisna od celostne in medsebojno povezane politike izdelkov, ki jo spremljajo strožji predpisi, tržni instrumenti in spodbude, novi standardi ter ustrezne informacije za potrošnike, proizvajalce in druge deležnike. Z mehanizmom za ogljično prilagoditev na mejah se lahko zmanjša tveganje selitve virov CO2 in zagotovi, da se pri ceni uvoza v celoti upošteva okoljski odtis. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Za prehod na nove trajnostne poslovne modele so potrebne učinkovite politike o materialih in oblikovanju, proizvodnji in distribuciji, razvoju trga, uporabi in ponovni uporabi ter zbiranju in recikliranju, spremljati pa jih morajo večje možnosti financiranja in spodbude za lokalne proizvajalce, da bi preusmerili proizvodne postopke, raziskali in uvedli nove tehnologije, sprejeli politike trajnostnega ravnanja z odpadki in izkoristili veliko količino razpoložljivih podatkov, obenem pa spodbujali kulturno ustvarjalnost. EESO priznava vlogo ustvarjalnih tekstilnih sektorjev pri oblikovanju inovativnih rešitev, ki pozitivno vplivajo na druge sektorje in krepijo konkurenčnost Evrope. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Podnebne zaveze je treba izvajati na ravni dobavne verige, saj blagovne znamke niso lastnice tovarn, v katerih se izdelki proizvajajo. Spodbude bi bilo treba dajati tudi podjetjem, ki so podnebno nevtralna in uporabljajo samo energijo iz obnovljivih virov. Z uporabo vseh namenskih sredstev v okviru NextGenerationEU se lahko zagotovijo strateške naložbe, gospodarska rast, blaginja in zaposlovanje, zlasti za mala in srednja podjetja. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Sektor potrebuje skupen evropski okvir in finančno podporo za proizvodnjo kakovostih in trajnih izdelkov, ki jih je mogoče reciklirati. To lahko dosežemo z velikimi naložbami v raziskave in razvoj ter obsežnimi evropskimi programi za financiranje in podpiranje sodelovanja med velikimi podjetji ter malimi in srednjimi podjetji z neposredno udeležbo socialnih partnerjev, akademskega sveta in drugih deležnikov. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | Ob uvedbi sheme razširjene odgovornosti proizvajalca je treba v vseh regijah vseh držav članic, tudi na podeželju, vzpostaviti dovolj zbirnih mest. EESO poziva, naj se sprejmejo posebni ukrepi za mala in srednja podjetja, ki bodo omogočili večjo zmogljivost za zagotavljanje sledljivosti in preglednosti na ravni dobavne verige ter ustrezno povezavo s proizvajalci, pri čemer je potreben poseben poudarek na mikro- in malih podjetjih. |
| --- | --- |

6.5

V Bruslju, 14. julija 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Strategija EU za trajnostne in krožne tekstilne izdelke.

1

(2)  Evropska platforma deležnikov za krožno gospodarstvo.

2

(3)  Evropska komisija – Strategija za tekstilne izdelke.

3

(4)  Predlog direktive o skrbnem pregledu v podjetjih glede trajnostnosti in priloga.

4

---

| 22.11.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 443/112 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 443/112

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Kažipot za tehnologije, kritične za varnost in obrambo

(COM(2022) 61 final)

(2022/C 443/16)

| Poročevalec: | Maurizio MENSI |
| --- | --- |
| Soporočevalec: | Jan PIE |

Poročevalec:

Maurizio MENSI

Soporočevalec:

Jan PIE

| Zaprosilo | Evropska komisija, 2. 5. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | posvetovalna komisija za spremembe v industriji |
| Datum sprejetja na seji komisije CCMI | 24. 6. 2022 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 14. 7. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 571 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 165/1/3 |

Zaprosilo

Evropska komisija, 2. 5. 2022

Pravna podlaga

člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

posvetovalna komisija za spremembe v industriji

Datum sprejetja na seji komisije CCMI

24. 6. 2022

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

14. 7. 2022

Plenarno zasedanje št.

571

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

165/1/3

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) v celoti podpira cilje kažipota za tehnologije, kritične za varnost in obrambo, in sicer krepitev raziskav, tehnološkega razvoja in inovacij ter zmanjšanje strateških odvisnosti EU pri kritičnih tehnologijah in vrednostnih verigah v sektorjih varnosti in obrambe. Kažipot je zaradi ruske agresije na Ukrajino časovno še posebej primeren. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO pozdravlja ambicioznost, ki se odraža v cilju, da bi razvili celovit pristop, ki bi presegel delitev na civilno in vojaško področje ter raven EU povezal z nacionalnimi ravnmi. To je zapleteno in zahtevno delo, ki ga ni mogoče opraviti takoj, a ga je vseeno treba izvesti zelo hitro. Invazija na Ukrajino je jasen znak, da moramo ukrepati veliko hitreje kot običajno. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO poziva države članice, naj poskrbijo, da bo njihov neposredni odziv na rusko agresijo na Ukrajino v skladu z vsebino in cilji kažipota, ki predvideva dolgoročna prizadevanja. Kratkoročne naložbe na področju nacionalne obrambe je treba uskladiti na evropski ravni, da bi preprečili povečanje razdrobljenosti in podvajanja. Javna naročila standardnih proizvodov iz tretjih držav ne smejo ovirati obstoječih ali načrtovanih evropskih razvojnih projektov. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO priporoča, da se opazovalnici EU za kritične tehnologije zagotovijo jasno upravljanje, znatna sredstva in močan institucionalni položaj. Pozdravlja predlog za tesno sodelovanje z državami članicami in poziva k vzpostavitvi dodatnega foruma za izmenjavo informacij z industrijo, ki najbolje pozna tehnologije, dobavne verige in kritične odvisnosti. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO meni, da je treba rezultate opazovalnice EU za kritične tehnologije vključiti v kažipote in uporabiti pri vodilnih pobudah. Prehod med različnimi fazami tehnološkega in industrijskega cikla je mogoče uspešno upravljati le, če je jasno določeno, kdo pobudo vodi in kako so razdeljene odgovornosti. Skladnost in sinergije je treba zagotoviti ne le horizontalno, tj. med civilnimi in obrambnimi programi na področju raziskav, tehnološkega razvoja in inovacij (RTRI), ampak tudi vertikalno, med RTRI in programi uvajanja. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO meni, da sta poenostavitev in racionalizacija programov in instrumentov EU v podporo raziskavam, tehnološkemu razvoju in inovacijam bistveni in tudi koristni za njihove prejemnike. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO predlaga vzpostavitev spletne enotne vstopne točke za mala in srednja podjetja ter zagonska podjetja, t. i. spletnega kotička za mala in srednja podjetja EU, kjer bi se lahko vnesli vnaprej določeni podatki, na podlagi katerih bi se prejele prilagojene informacije o najprimernejših programih EU za podporo. |
| --- | --- |

1.7

2.   Ozadje

| 2.1 | Kažipot za tehnologije, kritične za varnost in obrambo, je odgovor na poziv Evropskega sveta s 25. in 26. februarja 2021, naj se začrta pot za spodbuditev raziskav, tehnološkega razvoja in inovacij ter zmanjšanje strateške odvisnosti EU na področju kritičnih tehnologij in vrednostnih verig v sektorjih varnosti in obrambe. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Pri posodobitvi nove industrijske strategije iz leta 2020 (z naslovom Močnejši enotni trg za okrevanje Evrope, ki je bila objavljena maja 2021) je bilo potrjeno, da tehnološko vodstvo ostaja glavno gonilo konkurenčnosti in inovativnosti EU, zlasti pri kritičnih tehnologijah. Komisija v akcijskem načrtu za sinergije med civilno, obrambno in vesoljsko industrijo iz februarja 2021 priznava, da so prelomne in omogočitvene tehnologije, ki izvirajo iz civilnega sektorja, vse pomembnejše za varnost in obrambo Evrope ter da je treba spodbujati medsebojno bogatenje med civilnimi in obrambnimi tehnologijami. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Posledično je bila sprejeta odločitev za pripravo kažipota, tj. strateškega dokumenta, katerega cilj bi bil razvoj celovitega pristopa k obrambnim in varnostnim tehnologijam, z njim pa bi premostili delitev na civilno in vojaško področje ter programe EU združili z nacionalnimi programi. Cilj kažipota je okrepiti tehnološko suverenost Evrope v ključnih strateških sektorjih, tako da se poveča skladnost vseh ustreznih politik in instrumentov EU, ki zajemajo vse od programa Obzorje Evropa do Evropskega obrambnega sklada, od akta o čipih (1) do akta o podatkih (2), od uredbe o nadzoru neposrednih tujih naložb (3) do uredbe o nadzoru tujih subvencij (4) in od predloga direktive o ukrepih za visoko skupno raven kibernetske varnosti v Uniji (5) do direktive o odpornosti kritičnih subjektov (6). V dokumentu je vzpostavljen obsežen konceptualni okvir politike, ki se nanaša na več medsebojno povezanih tem in katerega cilj je prispevati k strateškemu kompasu EU za varnost in obrambo (7). Objavljen je bil skupaj s sporočilom o prispevku Komisije k evropski obrambi, ki vsebuje poziv, naj bo evropski obrambni trg v geopolitičnih in tehnoloških razmerah, ki se nenehno spreminjajo, bolj povezan in konkurenčen, zlasti s krepitvijo sodelovanja znotraj EU, zniževanjem stroškov in izboljšanjem operativne učinkovitosti. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | V kažipotu za tehnologije, kritične za varnost in obrambo, je začrtana pot k izboljšanju konkurenčnosti in odpornosti varnostnega in obrambnega sektorja EU na podlagi naslednjih elementov: evidentiranje kritičnih tehnologij in strateških odvisnosti, spremljanje in ocenjevanje kritičnih tehnologij in dobavnih verig, tehnoloških vrzeli in odvisnosti (prek opazovalnice za kritične tehnologije, ki se vzpostavlja); spodbujanje raziskav in inovacij z dvojno rabo na ravni EU; poziv državam članicam, naj v okviru strateškega kompasa razvijejo usklajen pristop na ravni EU h kritičnim tehnologijam; podpiranje inovacij in podjetništva v sektorjih varnosti in obrambe z vrsto novih orodij; vzpostavitev obrambne inovacijske sheme EU, ki bo povezovala ustrezna prizadevanja v enem okviru, v sodelovanju z Evropsko obrambno agencijo. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Pomemben vidik kažipota je cilj, da se zmanjšajo opredeljene odvisnosti pri kritičnih tehnologijah in vrednostnih verigah. Glede na to Komisija predlaga vključitev obrambnih vidikov v ključne industrijske in tehnološke pobude EU (npr. zavezništva in standarde), kjer je to primerno, poročanje o potrebi po ocenah tveganja pri dobavnih verigah kritične infrastrukture (zlasti v digitalnem sektorju) in okrepitev pregleda neposrednih tujih naložb s spodbujanjem vseh držav članic, da vzpostavijo nacionalni mehanizem pregleda. |
| --- | --- |

2.5

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | V kažipotu se ustrezno upošteva razvijajoče se tehnološko okolje, v katerem inovacije iz komercialnih sektorjev vse pogosteje poganjajo tehnologije, kritične za varnost in obrambo. EESO pozdravlja namero Komisije, da bi razvili celovit pristop, ki bi presegel delitev na civilno in vojaško področje ter raven EU povezal z nacionalnimi ravnmi. Vendar bo to zahtevna in zapletena naloga, saj bo potrebno splošno preoblikovanje sedanjega pristopa. Tega sicer ni mogoče storiti takoj, vsekakor pa bo treba zelo pohiteti. EESO je trdno prepričan, da je treba rusko invazijo na Ukrajino obravnavati kot znak, da je treba ukrepati bistveno hitreje kot običajno. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESO obenem poudarja, da je kažipot dolgoročen načrt in da je treba preprečiti odmik od sedanjih odločitev držav članic v zvezi z javnimi naročili, katerih cilj je čim prej zapolniti najnujnejše vrzeli v zmogljivostih. Trdno verjame, da je treba kratkoročne nacionalne naložbe uskladiti na evropski ravni, s čimer bi preprečili povečanje razdrobljenosti in podvajanja, ter da je treba zagotoviti, da javna naročila standardnih proizvodov iz tretjih držav ne bodo spodkopavala tehnološke in industrijske baze evropske obrambe (EDTIB) z oviranjem obstoječih ali načrtovanih evropskih razvojnih projektov. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESO tudi meni, da je za spodbujanje sinergij pomembno upoštevati ne le posamezne tehnologije in vrednostne verige, ampak tudi ekosistem, v katerega so te vrednostne verige vključene. Pravzaprav je najverjetneje, da se bodo prenosi tehnologije pojavili (ali začeli) med podjetji znotraj takega ekosistema. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Pozornost, ki je v kažipotu namenjena tehnologijam z dvojno rabo in sinergijam med varnostjo, obrambo in vesoljem, je pomembna za doseganje ciljev EU na teh področjih. Dvojna raba in sinergije pa niso niti same sebi namen niti ne zadostujejo. Glavni cilj kažipota je, da EU postane odporna in sposobna, da se brani tudi pred obsežnimi napadi (hibridnimi in vojaškimi). To pomeni, da je treba povečati tudi naložbe v obrambo in varnost ter v kažipot vključiti izključno obrambne tehnologije. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESO poziva Evropsko komisijo, naj oceni gospodarske in socialne stroške kritičnih odvisnosti ter odsotnost tehnološke suverenosti na področju obrambe. |
| --- | --- |

3.5

4.   Posebne ugotovitve

| 4.1 | Opazovalnica za kritične tehnologije bo osrednji del predlaganega pristopa, saj bo opredeljevala, spremljala in ocenjevala kritične tehnologije, njihovo potencialno uporabo ter z njimi povezane vrednostne in dobavne verige. Poleg tega bo spremljala tehnološke vrzeli in temeljne vzroke za strateške odvisnosti in ranljivosti. EESO poudarja, da ji je treba za izpolnjevanje teh nalog zagotoviti znatna sredstva, trden institucionalni položaj in jasno upravljanje. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Po mnenju EESO je pomembno razumeti, kako bo opazovalnica vzpostavljena in kako bo delovala v praksi. Opazovalnica za kritične tehnologije mora za izpolnjevanje svojih nalog določiti cilje, pravila in merila za ocenjevanje tehnologij. Za opredelitev kritičnih tehnologij bo morala vzpostaviti tesne povezave s postopki opredeljevanja in načrtovanja potreb po zmogljivostih, za povezovanje zmogljivosti s tehnologijami pa bo morala razviti ustrezno taksonomijo, ki bo, če bo le mogoče, uporabna za obrambo, varnost in vesolje. Pri tem je bistveno, da opazovalnica tesno sodeluje z Evropsko obrambno agencijo in drugimi. Nazadnje, če je cilj opazovalnice opredeliti kritične odvisnosti, bo morala pridobiti zelo zanesljivo znanje o temeljnih vrednostnih in dobavnih verigah ter jih tudi razumeti. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Državam članicam naj bi se vsaki dve leti predstavilo zaupno poročilo. EESO ima pomisleke glede tako dolgega obdobja med poročili, saj se tehnološko in industrijsko okolje hitro razvija. Informacije, ki jih bo zbrala opazovalnica, bodo zelo občutljive, saj je evidentiranje kritičnih odvisnosti enako poročanju o ranljivostih. Zato je treba informacije ustrezno označiti za zaupne in z njimi pravilno upravljati ter zagotoviti, da se sprejeta stališča hitro prilagajajo spreminjajočemu se strateškemu okolju. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Kažipot tudi predvideva, da se skupaj z državami članicami v okviru opazovalnice za kritične tehnologije ustanovi strokovna skupina za zaupno izmenjavo informacij. Poleg tega se EESO odločno zavzema za vzpostavitev močne in trajne povezave z evropsko obrambno, varnostno in vesoljsko industrijo, ki najbolje pozna dobavne verige in kritične odvisnosti. Ustvariti je treba ustrezne mehanizme, ki bodo omogočili zaupanja vredno izmenjavo zaupnih informacij z industrijo. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Po mnenju EESO je tudi bistveno, da se rezultati opazovalnice EU za kritične tehnologije vključijo v kažipote in uporabijo v okviru vodilnih pobud. Prehode med različnimi fazami tehnološkega in industrijskega cikla je mogoče uspešno upravljati le, če je v vsaki fazi jasno določeno, kdo pobudo vodi in kako so razdeljene odgovornosti. Skladnost in sinergije je torej treba zagotoviti ne le horizontalno, tj. med civilnimi in obrambnimi RTRI, ampak tudi vertikalno, med RTRI in programi uvajanja. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Za okrepitev kibernetske varnosti in kibernetske obrambe bo Komisija predlagala regulativne ukrepe za kibernetsko odpornost in pozvala evropske organizacije za standardizacijo, naj razvijejo usklajene standarde na področju kibernetske varnosti in zasebnosti. Skupaj z državami članicami bo okrepila tudi pripravljenost na obsežne kibernetske incidente. EESO je trdno prepričan, da je treba kibernetske zmogljivosti razvijati ne le za obrambo, ampak tudi za napade. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | EESO meni, da so programi in instrumenti EU v podporo RTRI, opisani v okviru 2 (na straneh 7 in 9) kažipota, zapleteni in slabo usklajeni. Zato jih je treba v korist prejemnikov poenostaviti in racionalizirati. Predlaga se vzpostavitev spletne enotne vstopne točke za mala in srednja podjetja ter zagonska podjetja. Tako imenovani spletni kotiček za mala in srednja podjetja EU, ki se bo v pilotni fazi uporabljal za mala in srednja podjetja s področja obrambe in varnosti, bi omogočil vnašanje vnaprej določenih podatkov in pridobitev začetne ocene najprimernejših programov za javno pomoč na ravni EU. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | V kažipotu je pravilno poudarjeno, da ima EU poleg svojih programov in instrumentov RTRI tudi politična orodja, ki lahko prispevajo k zmanjšanju strateških odvisnosti v varnostnem in obrambnem sektorju. EESO meni, da so ta orodja pomembna za premostitev vrzeli med razvojem in industrializacijo, tj. tržnim uvajanjem rezultatov RTRI. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Poleg tega je težavno zagotoviti, da bodo države članice EU po tem, ko bo kritična tehnologija razvita in delno financirana z javno podporo EU, kupovale od evropskih dobaviteljev. Če ne bo vzpostavljena dosledna nabavna politika na ravni EU in držav članic, po mnenju EESO obstaja tveganje, da evropski trgi zaradi svoje razdrobljenosti in splošne majhnosti v svetovnem merilu ne bodo mogli doseči potrebne ekonomije obsega za zmanjšanje stroškov niti ne bodo zmožni ustvariti zadostne dejavnosti za ohranitev nastajajočih zagonskih podjetij. Na splošno je skupni evropski trg potencialno zelo velik, vendar je poraba neusklajena (8). |
| --- | --- |

4.9

V Bruslju, 14. julija 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Akt o čipih za Evropo, COM(2022) 45 final, 8. februar 2022.

1

(2)  Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o harmoniziranih pravilih za pravičen dostop do podatkov in njihovo uporabo (akt o podatkih), COM(2022) 68 final, 23. februar 2022.

2

(3)  Uredba (EU) 2019/452 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2019 o vzpostavitvi okvira za pregled neposrednih tujih naložb v Uniji (UL L 79 I, 21.3.2019, str. 1).

3

(4)  Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o tujih subvencijah, ki izkrivljajo notranji trg, COM(2021) 223 final, 5. maj 2021.

4

(5)  Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o ukrepih za visoko skupno raven kibernetske varnosti v Uniji in razveljavitvi Direktive (EU) 2016/1148, COM(2020) 823 final, 16. december 2020.

5

(6)  Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o odpornosti kritičnih subjektov, COM(2020) 829 final, 16. december 2020.

6

(7)  Svet Evropske unije, 21. marca 2022 v Bruslju.

7

(8)  ZDA za obrambo porabijo 750 milijard USD letno, Kitajska porabi med 200 in 300 milijardami USD (viri se zelo razlikujejo), medtem ko Nato (omejen na evropske države, brez Združenega kraljestva in Turčije, vendar z Norveško) porabi 250,7 milijarde USD.

8

---

| 22.11.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 443/116 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 443/116

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o geografskih označbah Evropske unije za vino, žgane pijače in kmetijske proizvode, shemah kakovosti za kmetijske proizvode, spremembi uredb (EU) št. 1308/2013, (EU) 2017/1001 in (EU) 2019/787 ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1151/2012

(COM(2022) 134 final – 2022/0089 (COD))

(2022/C 443/17)

| Poročevalec: | Decebal-Ștefăniță PADURE |
| --- | --- |

Poročevalec:

Decebal-Ștefăniță PADURE

| Zaprosili | Evropski parlament, 7. 4. 2022
  Svet, 12. 4. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 192(1) in člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje |
| Datum sprejetja na seji strokovne skupine | 30. 6. 2022 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 13. 7. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 571 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 203/0/1 |

Zaprosili

Evropski parlament, 7. 4. 2022

Svet, 12. 4. 2022

Pravna podlaga

člen 192(1) in člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje

Datum sprejetja na seji strokovne skupine

30. 6. 2022

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

13. 7. 2022

Plenarno zasedanje št.

571

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

203/0/1

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) pozdravlja pobudo Komisije za pripravo predloga nove uredbe, ki bi okrepila sedanji sistem geografskih označb za kmetijske proizvode, žgane pijače in vina. Prispevek geografskih označb k razvoju podeželskih območij in ohranjanju njihovih skupnosti, krajine in kulturne dediščine je bistvenega pomena, zato se mora za njih uporabljati najboljši in najučinkovitejši sistem. Te dejavnosti, ki so povezane s posameznimi regijami, njihovim znanjem in izkušnjami, geografskim poreklom in kulturo, so obstajale, že preden je bila zanje vzpostavljena pravna podlaga EU. Bistveno je, da se ta sistem ohrani in da se ga čim bolje zaščiti. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO želi poudariti, da so geografske označbe že dobro delujoč sistem, ki je bil pred kratkim revidiran (2021), in sicer s spremembo Uredbe (EU) št. 1308/2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov (1). EESO poziva Evropski parlament in Svet, naj to upoštevata ter skrbno ocenita in oblikujeta vse spremembe, predlagane z novo revizijo, da bi sistem resnično okrepili. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO meni, predstavljajo geografske označbe poseben sistem, ki je veliko več kot pravica intelektualne lastnine, zato se ne bi smel upravljati kot blagovna znamka. Zato poziva institucije EU, naj pred sprejetjem vsakršne odločitve skrbno ocenijo potrebo in dodano vrednost prenosa nalog pri upravljanju geografskih označb z GD AGRI na zunanjo agencijo. Pomembno bi bilo tudi oceniti, ali ima imenovana agencija strokovno znanje in izkušnje ter drugo potrebno znanje za uspešno izpolnjevanje prenesenih nalog. GD AGRI bi moral ostati glavni akter, odgovoren za upravljanje geografskih označb, medtem ko bi moral GD GROW s pomočjo trgovinskih sporazumov in ozaveščanja poskrbeti za priznavanje in zaščito tega sistema na mednarodni ravni. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO meni, da bi moral biti vsak prenos pristojnosti natančno opredeljen v glavnem delu uredbe in omejen na upravne naloge. Vse odločitve, povezave z zahtevki, spremembami, preklici ali ugovori v zvezi z geografskimi označbami, bi morale ostati v izključni pristojnosti GD AGRI. Poleg tega bi bilo treba v predlogu pojasniti, da bi morali registracija geografskih označb in vsi drugi postopki, povezani z upravljanjem geografskih označb, ostati strogo brezplačni, ne glede na to, katera organizacija jih izvaja. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO pozdravlja možnost uvedbe trajnostnih zavez za proizvode z geografsko označbo. Vendar poziva sozakonodajalca, naj se posvetujeta s proizvajalci proizvodov z geografskimi označbami, da bi ocenili, ali naj se te trajnostne zaveze vključijo neposredno v specifikacije geografskih označb ali naj bo to storjeno ad hoc. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO meni, da bi bilo treba merila za priznavanje trajnostnih zavez neposredno vključiti v uredbo, namesto da bi jih z delegiranimi akti sprejeli kasneje, saj bi tako zagotovili pravno varnost za skupine proizvajalcev, ki so pripravljene sprejeti takšne zaveze. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Nadvse pomembno je, da se skupine proizvajalcev čim bolj okrepijo in opolnomočijo. EESO zato pozdravlja predlog, da se jim podelijo pooblastila v zvezi z uporabo proizvodov z geografsko označbo kot sestavin in da se jih zaščiti na internetu. Vendar bi bilo treba skupinam proizvajalcev za izvajanje teh pooblastil zagotoviti tudi dodatna sredstva izven proračuna skupne kmetijske politike. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | V zvezi z notranjim upravljanjem in sestavo skupin proizvajalcev EESO sozakonodajalca poziva, naj se posvetujeta z organizacijami proizvajalcev proizvodov z geografskimi označbami, da bi ocenili ta vidik predloga. Prav tako bi morala zagotoviti, da mali proizvajalci proizvodov z geografskimi označbami ne bodo v slabšem položaju v primerjavi z velikimi proizvajalci v teh skupinah. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Zaščita geografskih označb je na splošno izjemno pomembna. Tako je bistvena tudi zaščita geografskih označb pred namigovanjem nanje, zato EESO pozdravlja vse elemente, ki bi jo lahko okrepili. Vendar EESO skrbi, da bi lahko imela vključitev podrobne opredelitve namigovanja nasprotni učinek, saj ne bi bila prilagojena praksi, ki se vseskozi spreminja. Zato priporoča, naj se opredelitev črta in naj se namesto tega opre na sodno prakso Sodišča Evropske unije. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Za popolno obveščenost potrošnikov o proizvodih z geografsko označbo EESO priporoča, da se uporabi koda QR, ki nudi povezavo do informacij v zvezi z geografsko označbo v registru eAmbrosia ter do spletne strani proizvajalca in njegovega potrdila o certificiranju. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Za uspeh geografskih označb je bistvena ozaveščenost potrošnikov. EESO poziva, naj bodo geografske označbe trdno podprte s politiko EU za promocijo kmetijskih proizvodov, proizvajalcem proizvodov z geografskimi označbami pa naj Komisija ali države članice nudijo podporo pri trženju in strokovno znanje. EESO tudi meni, da bi morale države članice v postopkih javnega naročanja spodbujati dodeljevanje dodatnih točk proizvodom, ki so certificirani z geografskimi označbami. Poleg tega EESO priporoča, naj se v predlogu predvidi uvedba kampanj za ozaveščanje o sistemu geografskih označb, ki bodo razširjale sporočila v javnem interesu na javnih televizijskih kanalih na nacionalni in evropski ravni. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Nazadnje EESO poziva sozakonodajalca, naj v uredbo vključita ukrepe za promocijo sistema geografskih označb med proizvajalci ter jim zagotovita strokovno znanje in upravno podporo, ki ju potrebujejo za registracijo svojih proizvodov, ter vse druge vrste potrebne pomoči, zlasti v regijah, ki so v shemi geografskih označb premalo zastopane. |
| --- | --- |

1.12

2.   Uvod

| 2.1 | Geografske označbe omogočajo označevanje proizvodov, ki imajo kakovost, sloves ali druge značilnost zaradi človeških ali naravnih dejavnikov, povezanih z določeno regijo. Leta 1970 so bile uvedene za vino, leta 1992 za kmetijske proizvode in živila, sedaj pa so uradno priznane in vključene v zakonodajo EU (2). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Ta politika EU je resnično uspešna, saj je povečala prihodke proizvajalcev z ustvarjanjem dodane vrednosti za njihove proizvode (v povprečju je cena proizvoda z geografsko označbo 2,11-krat višja od cene primerljivega proizvoda brez te označbe), hkrati pa je spodbudila razvoj regij in podeželskih skupnosti, s katerimi so povezani. Geografske označbe imajo tudi pomembno vlogo pri ohranjanju nekaterih posebnih kmetijskih tehnik, rastlinskih sort in starih živalskih pasem. Trenutno predstavljajo 7 % celotne prodaje agroživilskih proizvodov v EU in 15,5 % njenega celotnega izvoza (3). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Geografske oznake so po naravi tesno povezane z določenimi regijami in njihovimi podeželskimi skupnostmi. S to privilegirano povezavo in ekonomsko dodano vrednostjo ne prispevajo le h gospodarskemu razvoju teh regij in skupnosti, temveč tudi k ohranjanju in celo krepitvi njihove kulturne dediščine in identitete. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Neločljiva povezava med geografsko označbo in njeno regijo je tudi odlično orodje za preprečevanje selitve proizvodnje in ohranjanje delovnih mest na evropskih podeželskih območjih. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Zaradi svoje zelo posebne oblike upravljanja prek skupin proizvajalcev, povezanih z določenimi regijami, kar primarnim proizvajalcem omogoča določen nadzor nad distribucijo, so geografske označbe tudi dokazale, da lahko ustvarjajo vrednost višje v vrednostni verigi, kar koristi primarnim proizvajalcem. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Ta zasidranost v regiji, med njenimi prebivalci in zemljišči predstavlja jedro geografskih označb in jih loči od blagovnih znamk, ki so povezane s podjetji. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | V okviru vzpostavitve nove skupne kmetijske politike (SKP), ki je bila nazadnje sprejeta leta 2021, in zlasti revizije uredbe o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov je bilo uvedenih več sprememb sistema geografskih označb, da bi se zmanjšalo upravno breme za proizvajalce in da bi ti imeli večji nadzor nad svojimi proizvodi z geografsko označbo, hkrati pa bi se ohranila visoka raven kakovosti, povezana s temi proizvodi. Spremembe je sektor označil za zelo pozitivne. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Komisija se je v okviru strategije „od vil do vilic“ odločila za novo revizijo sistema geografskih označb, da bi ga dodatno izboljšala in okrepila njegov prispevek k trajnostnosti. Evropska komisija je 31. marca 2022 objavila predlog uredbe o geografskih označbah za vino, žgane pijače in kmetijske proizvode, shemah kakovosti za kmetijske proizvode, spremembi uredb (EU) št. 1308/2013, (EU) 2017/1001 in (EU) 2019/787 ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1151/2012 (4). Napovedani cilji predloga so nadaljnja racionalizacija sistema, izboljšanje zaščite geografskih označb in nadzora nad njimi, krepitev vloge skupin proizvajalcev in večje upoštevanje trajnostnosti. |
| --- | --- |

2.8

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | EESO pozdravlja cilje Komisije in meni, da je natančno opredelila elemente, ki jih je treba spremeniti za nadaljnje izboljšanje sicer že dobro delujočega sistema. Med njimi so poenostavitev in uskladitev nekaterih postopkov, možnost vključitve prostovoljnih trajnostnih zavez v proizvodnjo proizvodov z geografskimi označbami, krepitev vloge skupin proizvajalcev z dodatnimi pravicami, krepitev zaščite geografskih označb na internetu in boljše izvrševanje nadzora. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Čeprav so s predlogom podprti pomembni cilji in so natančno opredeljeni elementi, ki jih je treba prilagoditi za dosego teh ciljev, EESO izraža nekaj pomislekov glede nekaterih predlaganih sprememb elementov. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESO želi tudi poudariti, da sistem geografskih označb že dobro deluje in je bil že izboljšan z revizijo skupne ureditve kmetijskih trgov leta 2021. Ta nova revizija mora biti torej skrbno oblikovana, da se okrepita sistem in nedavna revizija. Po mnenju EESO bi morale biti institucije EU previdne, da bi se izognile vsakršnim prenaglim ukrepom, ki bi vodili v revizijo v nasprotju z lastnimi cilji, kar bi oslabilo to uspešno politiko. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Da bi nova revizija resnično okrepila sistem geografskih označb, je po mnenju EESO izjemno pomembno, da se v proces čim bolj vključijo proizvajalci proizvodov z geografskimi označbami ter da se prisluhne njihovemu strokovnemu znanju in izkušnjam, potrebam in željam. |
| --- | --- |

3.4

4.   Posebne ugotovitve

| 4.1 | Poenostavitev postopka registracije geografskih označb, katere cilj je povečati privlačnost te sheme za proizvajalce, ne sme privesti do izgube verodostojnosti sistema med potrošniki. Uspeh geografskih označb temelji na njihovi podobi kakovosti in pristnosti med potrošniki. Pri poenostavitvi postopka registracije moramo paziti, da ti elementi ne bodo ogroženi. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Predlog združuje vse postopke za registracijo, spremembe, preklic in zaščito geografskih označb za kmetijske proizvode, vina in žgane pijače. Kar zadeva nadzor, so združeni postopki za kmetijske proizvode in žgane pijače, geografske označbe za vino pa ohranjajo lastna pravila. EESO pozdravlja racionalizacijo postopkov, vendar želi poudariti, da se ne sme iti dlje, saj je treba ohraniti posebnosti vsakega sektorja. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESO pozdravlja uvedbo možnosti izbire med vložitvijo ugovora ali samo „obvestilom o pripombi“ v treh mesecih po tem, ko Komisija objavi zahtevek za registracijo proizvoda. To „obvestilo o pripombi“, ki je pripomba k zahtevku za registracijo proizvoda, vendar ne nasprotuje njegovi registraciji, bo verjetno zmanjšala upravno breme, povezano z upravljanjem ugovorov. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Geografska označba je edinstvena vrsta pravic intelektualne lastnine, ki se zelo razlikuje od blagovnih znamk, saj je neločljivo povezana z določeno regijo, njeno kulturo, podeželskimi skupnostmi, krajino in tradicijo kmetijskih praks. Zaradi teh posebnosti EESO izraža dvom glede predloga Komisije, da bi se nekateri elementi upravljanja geografskih označb prenesli na Urad Evropske unije za intelektualno lastnino (EUIPO) ali katero koli drugo agencijo, ki nima tehničnega kmetijskega znanja in globokega razumevanja značaja geografskih označb, kot ju ima GD AGRI. V zvezi s tem bi bilo treba dokazati potrebo po vsakršnem prenosu nalog na imenovano agencijo in njene zmogljivosti za izvajanje nalog. Zaradi pomena povezave geografskih označb s kmetijstvom ter vsakršne politične občutljivosti, ki izhaja iz njihovega upravljanja, EESO tudi meni, da bi morala vsaka odločitev o registraciji, postopku ugovora ali spremembah ostati v izključni pristojnosti GD AGRI. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Prenos nalog na urad EUIPO, kot je opisan v predlogu, je nejasen. Glede na tveganja, povezana s prenosom nalog za upravljanje geografskih označb na organ, ki nima posebnega kmetijskega znanja, EESO meni, da bi moral biti vsak prenos natančno opredeljen in omejen neposredno v uredbi in ne v delegiranih aktih. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Spremljanje uspešnosti urada EUIPO v zvezi z upravljanjem geografskih označb, kot je določeno v predlogu, se za ustrezno upravljanje ne zdi zadostno. Za zagotovitev ustreznega spremljanja bi bilo treba v samem predlogu določiti natančna merila glede ocenjevanja. EESO meni tudi, da bi morala imeti Evropski parlament in Svet pravico, da prenesene naloge ponovno dodelita GD AGRI, če bi se pri spremljanju nalog, ki bi jih izvajal urad EUIPO, pokazale pomanjkljivosti. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Glede na pomen geografskih označb v trgovini EU bi moral GD GROW v vse trgovinske sporazume vključiti njihovo priznavanje in zaščito ter jih spodbujati na mednarodni ravni. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Predlog uvaja možnost, da skupine proizvajalcev proizvodov z geografskimi označbami v zahteve za geografske označbe vključijo trajnostna merila. V zvezi s tem želi EESO poudariti, da geografske označbe zaradi svojega značaja, torej svoje bližine regiji, njeni podeželski skupnosti in krajini, že vključujejo elemente trajnostnosti. Ob tem pozdravlja namero predloga, da vključitev dodatnih trajnostnih zavez v geografske označbe ostane prostovoljna. Kljub temu je možnost proizvajalcev, da okrepijo trajnostnost svojih proizvodov, vsekakor dobra priložnost za nadaljnje povečanje prispevka geografskih označb k trajnostnosti. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Trajnostnost tvorijo trije ključni stebri: okoljska, ekonomska in socialna vzdržnost. Bistveno je zagotoviti, da bodo trajnostne zaveze v geografskih označbah odražale vsakega od teh treh stebrov, saj lahko geografske označbe zaradi delovnih mest in dodane vrednosti, ki jih ustvarjajo na podeželskih območjih, prispevajo ne le k okoljski trajnostnosti, temveč tudi h gospodarski in socialni trajnostnosti. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | V predlogu se predlaga, naj se trajnostne zaveze neposredno vključijo v specifikacije geografskih označb. To bi pomenilo, da bi bilo vključevanje ali spreminjanje teh zavez precej zapleteno in zamudno, saj bi bilo treba izvesti postopek za spremembo geografske označbe. To bi tudi pomenilo, da bi morali vsi proizvajalci takih geografskih označb slediti trajnostnim zavezam in se tako na trgu ne bi mogli razlikovati med seboj glede na trajnostnost proizvodov. Razlikovanje na trgu med proizvajalci proizvodov z isto geografsko označbo pogosto postane težava za velike geografske označbe. Zato EESO meni, da bi se morale institucije EU posvetovati s proizvajalci proizvodov z geografskimi označbami in oceniti, ali bi morale biti trajnostne zaveze neposredno vključene v specifikacije geografskih označb ali pa bi jih bilo primerneje vključiti v shemo ad hoc. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Po mnenju EESO se z možnostjo, da se v poznejši fazi sprejmejo delegirani akti o merilih za priznavanje veljavnih trajnostnih standardov, proizvajalce postavlja v negotov položaj, ki bi jih lahko odvrnil od sprejetja trajnostnih zavez pri geografskih označbah. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Vloga skupin proizvajalcev, ki morajo upravljati in razvijati lastne geografske označbe, da bi zaščitili svoje proizvode, podobo in potrošnike, ne sme biti oslabljena, temveč jo je treba okrepiti. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | Vključitev javnih uslužbencev in potrošniških organizacij v notranje delovanje skupin proizvajalcev, kot je navedena v predlogu, bi lahko dodatno otežila delo teh skupin. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | Da bi sistem geografskih označb ostal sredstvo za zaščito kmetov, bi moralo priznavanje skupin proizvajalcev, kot je predlagano v členu 33(2), temeljiti le na deležu zastopanih proizvajalcev in ne na deležu količine proizvodov z geografskimi označbami, ki jo proizvedejo skupine proizvajalcev. V nasprotnem primeru bi morale institucije EU v predlog vključiti orodja, ki bi manjšini velikih proizvajalcev proizvodov z geografskimi označbami preprečevala blokiranje odločitev, ki jih podpira velika večina proizvajalcev proizvodov iste geografske označbe. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | Razlog za razlikovanje med dvema vrstama skupin proizvajalcev v predlogu ni zelo jasen. EESO se sprašuje, ali ne bi to dodatno zapletlo upravljanja geografskih označb, namesto da bi ga izboljšalo. |
| --- | --- |

4.15

| 4.16 | V predlogu je „skupina proizvajalcev“ opredeljena kot „vsako združenje, ne glede na njegovo pravno obliko, sestavljeno predvsem iz proizvajalcev ali predelovalcev istega proizvoda“. Ta opredelitev ne vključuje proizvajalcev surovin. Glede na bistveno vlogo, ki jo imajo slednji v zaščitenih označbah porekla (ZOP), bi bilo morda primerno zahtevati njihovo vključitev v „priznane skupine proizvajalcev“ za ZOP. |
| --- | --- |

4.16

| 4.17 | EESO pozdravlja predlog Komisije, da se skupinam proizvajalcev zagotovi določen nadzor nad uporabo proizvodov z geografsko označbo, ki so sestavina proizvoda, v imenu živila in trženjem tega predelanega proizvoda. To bi okrepilo sposobnost skupin proizvajalcev, da nadzorujejo visokokakovostno podobo svojih proizvodov. |
| --- | --- |

4.17

| 4.18 | Geografske označbe so zaradi svoje dodane vrednosti še posebej izpostavljene goljufijam. EESO meni, da je bistveno okrepiti njihovo zaščito in izboljšati nadzor. Predlog vključuje nekaj zanimivih elementov v zvezi s tem vidikom, kot so izboljšano sodelovanje in izmenjava informacij ter medsebojna pomoč med državami članicami ter v stikih s Komisijo, uvedba certificiranja za proizvajalce proizvodov z geografsko označbo in možnost preklica ali prenosa domenskega imena. Zdi se, da nekateri drugi predlogi, ki so povezani posebej z zaščito geografskih označb na internetu, niso dovolj ambiciozni ali ne vsebujejo potrebnih orodij za uveljavljanje takšne zaščite. EESO poudarja, da bi morali imeti proizvajalci pravico braniti svoje proizvode, vendar v nobenem primeru ne bi smeli biti odgovorni za to. Za zaščito geografskih označb bi morale biti še naprej odgovorne Komisija in države članice, ki bi si morale zanjo prizadevati po najboljših močeh. |
| --- | --- |

4.18

| 4.19 | EESO meni, da je izjemno pomembno zaščititi geografske označbe pred goljufivimi praksami namigovanja. Ta zaščita je bila že vključena v zakonodajo, ki ureja sistem geografskih označb. V predlogu je dodana opredelitev namigovanja. Odbor meni, da bi lahko zelo natančna opredelitev namigovanja oslabila zaščito pred takšnimi praksami, saj se vseskozi spreminjajo. Zato priporoča, naj se opredelitev črta in naj se namesto tega opre na sodno prakso Sodišča Evropske unije. |
| --- | --- |

4.19

| 4.20 | Trenutno je registriranih več kot 3 300 geografskih označb, vendar jih približno 80 % prihaja iz samo šestih držav članic EU (5). To jasno kaže, da so v sistemu geografskih označb številne države članice premalo zastopane. Poleg tega obstaja tveganje, da se bo ta vrzel še povečala, saj so države članice s številnimi geografskimi označbami pridobile strokovno znanje na področju praktičnega in administrativnega upravljanja, ki lahko koristi novim proizvajalcem, ki želijo registrirati svoje proizvode, medtem ko se proizvajalci v drugih državah članicah pri registraciji svojih proizvodov ne morejo opreti na takšno znanje. EESO obžaluje, da predlog ne vsebuje ukrepov, ki bi olajšali in podprli registracijo geografskih označb za novince ter ki bi ta sistem med njimi promovirali. |
| --- | --- |

4.20

| 4.21 | V oceni, ki jo je Komisija objavila leta 2021, je poudarjeno, da so potrošniki v nekaterih državah o geografskih oznakah še vedno premalo ozaveščeni (6). V zvezi s tem so bistvenega pomena tržne in promocijske kampanje, kar dokazuje učinek promocijskih kampanj EU za geografske označbe. EESO meni, da bi morala revizija sistema vključevati orodja za spodbujanje geografskih označb in ozaveščanje o njih. |
| --- | --- |

4.21

| 4.22 | Predlog uvaja uradna potrdila o certificiranju za proizvajalce, katerih proizvodi so skladni s specifikacijami geografskih označb. EESO meni, da bi lahko skrbno zasnovana in dobro upravljana uradna potrdila olajšala trgovino, hkrati pa ohranila visoko raven zaščite pred goljufijami. Tudi koda QR za proizvode z geografsko označbo bi lahko nudila neposreden dostop do teh potrdil. |
| --- | --- |

4.22

5.   Sklepne ugotovitve

| 5.1 | Sistem geografskih označb je izjemno uspešna politika EU, ki omogoča ohranjanje edinstvenega znanja in kulturne dediščine, hkrati pa povečuje prihodke proizvajalcev in oživlja podeželska območja. Kot je navedeno v oceni, ki jo je Komisija objavila leta 2021 (7), je ta politika razmeroma učinkovita, spremembe, uvedene z novo uredbo o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov, pa so jo še dodatno okrepile. Nova revizija iz predloga Komisije vsebuje nekaj dodatnih sprememb, ki bi lahko dodatno povečale učinkovitost politike. Hkrati je pri nekaterih predlaganih spremembah potrebnih nekaj pojasnil, nekatere druge, kot je sodelovanje urada EUIPO, pa bi verjetno lahko otežile postopke ali oslabile sam značaj sistema geografskih označb, ki je v središču njegovega uspeha. GD AGRI bi moral ostati glavni akter, odgovoren za upravljanje geografskih označb, medtem ko bi moral GD GROW s pomočjo trgovinskih sporazumov in ozaveščanja poskrbeti za priznavanje in zaščito tega sistema na mednarodni ravni. |
| --- | --- |

5.1

V Bruslju, 13. julija 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Uredba (EU) 2021/2117 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 2. decembra 2021 o spremembi uredb (EU) št. 1308/2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov, (EU) št. 1151/2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil, (EU) št. 251/2014 o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščiti geografskih označb aromatiziranih vinskih proizvodov in (EU) št. 228/2013 o posebnih ukrepih za kmetijstvo v najbolj oddaljenih regijah Unije (UL L 435, 6.12.2021, str. 262).

1

(2)  https://ec.europa.eu/info/food-farming-fisheries/food-safety-and-quality/certification/quality-labels/geographical-indications-register/

2

(3)  https://op.europa.eu/sl/publication-detail/-/publication/c1d86ba1-7b09-11eb-9ac9-01aa75ed71a1

3

(4)  COM(2022) 134 final.

4

(5)  https://op.europa.eu/sl/publication-detail/-/publication/c1d86ba1-7b09-11eb-9ac9-01aa75ed71a1

5

(6)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/?uri=SWD:2021:427:FIN

6

(7)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/?uri=SWD:2021:427:FIN

7

---

| 22.11.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 443/123 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 443/123

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o trajnostnih izdelkih kot pravilu

(COM(2022) 140 final)

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za določitev zahtev za okoljsko primerno zasnovo za trajnostne izdelke in razveljavitvi Direktive 2009/125/ES

(COM(2022) 142 final – 2022/0095 (COD))

(2022/C 443/18)

| Poročevalec: | Thomas WAGNSONNER |
| --- | --- |

Poročevalec:

Thomas WAGNSONNER

| Zaprosila | Evropska komisija, 16. 5. 2022
  Evropski parlament, 2. 5. 2022
  Svet, 10. 6. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 192(1) in člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje |
| Datum sprejetja na seji strokovne skupine | 30. 6. 2022 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 14. 7. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 571 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 205/1/4 |

Zaprosila

Evropska komisija, 16. 5. 2022

Evropski parlament, 2. 5. 2022

Svet, 10. 6. 2022

Pravna podlaga

člen 192(1) in člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje

Datum sprejetja na seji strokovne skupine

30. 6. 2022

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

14. 7. 2022

Plenarno zasedanje št.

571

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

205/1/4

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) pozdravlja predloge iz akcijskega načrta za krožno gospodarstvo in v tem mnenju posebej podpira pot do bolj trajnostnih izdelkov. Meni, da bi bil potreben tudi usklajen pravni pristop. Hkrati poudarja, da v predlogu nove uredbe o okoljsko primerni zasnovi zaradi številnih delegiranih aktov veliko vprašanj še vedno ni pojasnjenih. Poleg tega predlaga, naj bo zaradi potrebe po zmanjšanju porabe virov in varstvu podnebja izvajanje hitrejše in ambicioznejše. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO zlasti poudarja, da je to krožno pot mogoče doseči le, če bodo vsi gospodarski subjekti, tj. proizvajalci, potrošniki in delavci, pa tudi oblasti ustrezno vključeni in obveščeni. Za dobro izvajanje so nujna ustrezna jasna, dobra in skladna pravila, da se trajnostnim izdelkom zagotovijo pošteni konkurenčni pogoji. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO pozdravlja nove elemente uredbe, kot so razširitev področja uporabe, nove zahteve za okoljsko primerno zasnovo (trajnost, popravljivost, recikliranje, vpliv na okolje, emisije CO2 itd.) ter zahteve glede informacij v digitalnem potnem listu za izdelke in na nalepkah, pri čemer je poudarjen pomen pravilnih in smotrnih informacij zlasti za potrošnike. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO podpira prepoved uničenja neprodanega blaga, pri čemer se kot neprodano blago razume novo, vrnjeno ali popravljivo blago. EESO poleg tega pozdravlja, da uredba v povezavi s svežnjem o krožnem gospodarstvu odpravlja obstoječe problematične prakse, kot sta zeleno zavajanje in zastarelost. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Forum za okoljsko primerno zasnovo je podporni organ s številnimi nalogami pri izvajanju. V njegovem okviru bi bilo treba vsem deležnikom in predstavnikom civilne družbe, vključno s socialnimi partnerji, dati možnost, da podajo zamisli in predloge za izboljšanje procesa. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO se zaveda izzivov, s katerimi se soočajo proizvajalci in podjetja, zlasti mala in srednja podjetja (MSP). Pri tem je treba na vsak način preprečiti nepotrebno upravno breme. Poudariti je treba tudi priložnost, da se s standardi za trajnostne izdelke doseže nova raven evropske proizvodnje „Izdelano v Evropi“. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Instrumenti za izjavo o skladnosti in samoregulacijo zagotavljajo podjetniški prostor. Učinkovit in usklajen nadzor med državami članicami z zanesljivimi informacijami za potrošnike krepi zaupanje v dober prehod z linearnega na krožno gospodarstvo. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO obžaluje, da v uredbi ni zajeta socialna razsežnost. Sklicevanje na predlog Komisije za direktivo o potrebni skrbnosti podjetij se ne zdi zadostno. |
| --- | --- |

1.8

2.   Ozadje mnenja

| 2.1 | Linearni gospodarski sistem prekomerno obremenjuje svetovne vire. V obdobju med konferencama OZN o podnebnih spremembah v Parizu in Glasgowu je bilo porabljenih več kot pol bilijona ton novih virov. V poročilu o vrzeli v krožnosti za leto 2022 (1) je navedeno, da se po svetu reciklira le 8,6 % tega, kar se uporabi, oziroma da je vrzel v krožnosti več kot 90-odstotna. Krožno gospodarstvo lahko učinkovito prispeva k zmanjšanju porabe virov. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | V Evropi je bila priznana potreba po ohranjanju virov. Evropska komisija je predlagala zeleni dogovor, strategijo EU za rast za pravično in uspešno družbo s sodobnim, z viri gospodarnim in konkurenčnim gospodarstvom. Zaradi težav v dobavni verigi, ki so posledica pandemije in ruske invazije v Ukrajini, je ukrepanje vse nujnejše. Podjetja in potrošniki čutijo pomanjkanje in zvišanje cen na številnih področjih. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Evropska komisija je konec marca 2022 v okviru akcijskega načrta za krožno gospodarstvo predstavila naslednje pobude:






  — | sporočilo Komisije o trajnostnih izdelkih kot pravilu; |
| --- | --- | --- |

2.3

—

sporočilo Komisije o trajnostnih izdelkih kot pravilu;

| — | predlog uredbe o okoljsko primerni zasnovi za trajnostne izdelke; |
| --- | --- |

—

predlog uredbe o okoljsko primerni zasnovi za trajnostne izdelke;

| — | delovni načrt za okoljsko primerno zasnovo in označevanje z energijskimi nalepkami za obdobje 2022–2024; |
| --- | --- |

—

delovni načrt za okoljsko primerno zasnovo in označevanje z energijskimi nalepkami za obdobje 2022–2024;

| — | strategija EU za trajnostne in krožne tekstilne izdelke; |
| --- | --- |

—

strategija EU za trajnostne in krožne tekstilne izdelke;

| — | predlog revizije uredbe o gradbenih proizvodih; |
| --- | --- |

—

predlog revizije uredbe o gradbenih proizvodih;

| — | predlog vključite potrošnikov v zeleni prehod. |
| --- | --- |

—

predlog vključite potrošnikov v zeleni prehod.

| 2.4 | V tem mnenju sta obravnavana sporočilo Komisije o trajnostnih izdelkih kot pravilu (COM(2022) 140 final) in predlog uredbe o vzpostavitvi okvira za določitev zahtev za okoljsko primerno zasnovo za trajnostne izdelke in razveljavitvi Direktive 2009/125/ES (COM(2022) 142 final – 2022/0095 (COD)). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | V sporočilu je poudarjeno, da je treba ponovno preučiti prevladujoči linearni gospodarski model in sprejeti ukrepe za prehod na krožno gospodarstvo. Usklajen pristop po vsej Evropi krepi konkurenčnost, ustvarja delovna mesta in potrošnikom zagotavlja trajnostne izdelke. Za to je potreben nov pristop k proizvodnji izdelkov, ki presega sedanje minimalne zahteve (REACH, označevanje z energijskimi nalepkami, embalaža itd.). |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Področje uporabe nove uredbe o okoljsko primerni zasnovi je zelo razširjeno in bo s sektorskimi pobudami za tekstilne izdelke, gradbene proizvode itd. prispevalo k ohranjanju virov in energijski učinkovitosti. Zlasti nova vsebina za izboljšanje življenjske dobe izdelkov (trajnost, popravljivost, boljše recikliranje itd.) in boljše informacije o izdelkih z digitalnim potnim listom bo od podjetij zahtevala, da pregledno predstavijo kakovost in vpliv svojih izdelkov v življenjskem ciklu. Potrošniki bodo imeli možnost primerjati in oceniti izdelke, ki izpolnjujejo evropske zahteve glede trajnostnosti. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Zahteve za izdelke iz uredbe o okoljsko primerni zasnovi dopolnjujejo dodatni spremljevalni ukrepi. Obvezne informacije o koristih izdelka in koristih za okolje ter informacije o popravilih, trajnosti in prepovedi zelenega zavajanja krepijo položaj in zaupanje potrošnikov. Nadzor izdelkov, ki ga izvajajo javni organi, in pregledno spremljanje skladnosti z merili za proizvode zagotavljata možnost izbire med visokokakovostnimi izdelki in s tem jamčita enake konkurenčne pogoje za gospodarske subjekte. |
| --- | --- |

2.7

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | EESO načeloma soglaša s cilji krožnega gospodarstva in pobude za politiko trajnostnih izdelkov, saj trajnostnost pomeni združevanje okoljskih, gospodarskih in socialnih vidikov. To pomeni, da morajo vsi gospodarski subjekti izpolnjevati nujne, nove in stroge zahteve. Podjetja morajo pri proizvodnji in zasnovi izdelkov izhajati iz trajnostnosti in o tem zagotoviti informacije. Potrošniki morajo to razumeti in na podlagi informacij odgovorno sprejeti „pravilno“ odločitev. Za to so potrebne ustrezne kampanje ozaveščanja. Potreben je učinkovit nadzor, s katerim bi se zagotovilo doseganje ciljev in preprečilo njihovo spodkopavanje, saj bi to škodilo Evropi oziroma spodbudilo „zeleni skepticizem“. Cilj je predvsem zagotoviti dobra delovna mesta, boljši razvoj, celosten vidik ter obveščenost potrošnikov in strank. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Ta uredba in krožno gospodarstvo določata nove standarde. Da bi bile te zahteve sprejete, da bi zaživele in vodile h krožnemu gospodarskemu ciklu, je treba spodbuditi in aktivno vključiti gospodarske subjekte – potrošnike, proizvajalce, podjetnike, sindikate in raziskovalne institucije. Pri tem bosta v pomoč zagotavljanje ustreznih informacij o priložnostih in ciljih ter pravočasno vključevanje deležnikov. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESO podpira usklajen pristop v uredbi in delegiranih aktih, da bi preprečili razdrobljenost in obravnavali posebnosti izdelkov, njihovo cenovno dostopnost za potrošnike in konkurenco. Trajnostni izdelki so evropska priložnost za podjetja, inovacije in delovna mesta ter v skladu z željo potrošnikov po vplivu na okolje in dolgi življenjski dobi. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESO pozdravlja razširitev področja uporabe na več izdelkov in strožje zahteve. EESO ugotavlja, da so na primer digitalni potni list za izdelke, pravila o neprodanem blagu in pravila za posamezne izdelke novost za proizvodna podjetja, vendar so potrebni za doseganje krožnega gospodarstva. Hkrati se s tem uveljavlja nov standard „Izdelano v Evropi“. Poleg tega se ustvarjajo priložnosti za gospodarstvo na področju zasnove, odstranjevanja in popravil. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESO poudarja, da je treba zagotoviti skladnost vseh zadevnih pravnih področij. To vključuje skladnost v okviru tega akcijskega načrta glede časovnega razporeda in vsebine, da se ne bi zmanjšala učinkovitost zaradi segmentacije zakonodaje in razlik pri izvajanju v državah članicah. Prav tako pa je treba zagotoviti skladnost z drugimi pomembnimi spremljevalnimi pravnimi področji, kot so nedavno predložena direktiva Evropske komisije o potrebni skrbnosti za podjetja, sistemi ravnanja z odpadki, pomembnimi za krožnost, vključno z izvoznimi ukrepi, uredbo o nadzoru trga itd. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESO priznava potrebo po sprejetju delegiranih aktov, vendar zahteva od Komisije podrobnejši delovni načrt, ker je glede tega precej negotovosti. S tem naj bi zagotovili, da bodo v delegiranih aktih zajeti številni izdelki. Hkrati je treba že v zgodnji fazi vključiti organizacije civilne družbe in sindikate. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EESO ugotavlja, da je uredba o okoljsko primerni zasnovi zelo zapleten pravni akt, ki bo povzročil spremembo gospodarskega modela. Potrebno je hitro, vendar tudi dobro izvajanje vsebine. Zato je treba zagotoviti ustrezne kadrovske vire za izvajanje delegiranih aktov. Ker nove zahteve veljajo tudi za potrošnike, podjetja, serviserje in nadzorne organe, je treba v postopek obveščanja ustrezno vključiti tudi vse gospodarske subjekte. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Javni sektor bi moral s svojim postopkom javnega naročanja imeti vodilno vlogo na področju zelenih javnih naročil. Vendar bi bilo mogoče večji učinek doseči tudi s tem, da bi bila zelena javna naročila pogoj tudi v smernicah o financiranju v zvezi s spodbudami ali subvencijami, kot so različni naložbeni programi EU za podjetja ali tretje strani. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EESO meni, da bi morale biti zahteve za okoljsko primerno zasnovo koristne za potrošnike ter da bi morala biti ta korist jasna in enostavno prepoznavna. Zaradi obsežnejših zahtev iz nove uredbe o okoljsko primerni zasnovi se lahko povečajo stroški nakupa izdelkov, hkrati pa se to izravnava s prihranki, povezanimi z boljšo učinkovitostjo, trajnostjo, nadgradljivostjo in popravljivostjo ter višjo vrednostjo ob koncu življenjske dobe. Z energijsko učinkovitejšimi napravami je mogoče prihraniti energijo in denar. Poleg tega so izdelki z dolgo življenjsko dobo bolj ekonomični. Z novim predlogom direktive bi lahko potrošniki v povprečju prihranili 285 EUR (2) na leto. V uredbi je poudarjena cenovna dostopnost, pri čemer bi morala ta zahteva upoštevati različne proračune v gospodinjstvih, da okoljsko primerna zasnova ne bi postala ekskluzivna. Zato je še toliko pomembneje, da se potrošnikom zagotovi finančna podpora za prvi nakup in popravilo trajnostnih proizvodov. |
| --- | --- |

3.9

3.10   Okoljski vidiki

| 3.10.1 | Okoljsko primerna zasnova je zahteva po krožnem razmišljanju, ki ga EESO posebej poudarja v zvezi z






  — | zakonodajo in nadzornimi ukrepi: omilitve ali izjeme v delegiranih aktih ali prostovoljnih zavezah ter možnosti izogibanja in vrzeli pri nadzoru bi bile v nasprotju s cilji. Zahteve glede okoljsko primerne zasnove, učinkovitosti in informacij, vključno s parametri izdelka, bi morale biti dosledne na visoki ravni; |
| --- | --- | --- |

3.10.1

—

zakonodajo in nadzornimi ukrepi: omilitve ali izjeme v delegiranih aktih ali prostovoljnih zavezah ter možnosti izogibanja in vrzeli pri nadzoru bi bile v nasprotju s cilji. Zahteve glede okoljsko primerne zasnove, učinkovitosti in informacij, vključno s parametri izdelka, bi morale biti dosledne na visoki ravni;

| — | podjetji, ki bi morala že med postopkom načrtovanja razmišljati o vplivih na okolje v celotnem življenjskem ciklu, dolgotrajni uporabi izdelka, enostavnem vzdrževanju in popravilu ali o tem, kateri naslednji izdelek lahko nastane iz njega. Ponovno je treba preučiti tudi standardizacijo izdelkov. Primeri so različne dimenzije pnevmatik ali polnilnih kablov; |
| --- | --- |

—

podjetji, ki bi morala že med postopkom načrtovanja razmišljati o vplivih na okolje v celotnem življenjskem ciklu, dolgotrajni uporabi izdelka, enostavnem vzdrževanju in popravilu ali o tem, kateri naslednji izdelek lahko nastane iz njega. Ponovno je treba preučiti tudi standardizacijo izdelkov. Primeri so različne dimenzije pnevmatik ali polnilnih kablov;

| — | potrošniki, ki bi morali pri odločanju o nakupu prejeti bistvene informacije o vplivu na okolje, življenjski dobi, popravilu, naknadni uporabi, odstranjevanju. |
| --- | --- |

—

potrošniki, ki bi morali pri odločanju o nakupu prejeti bistvene informacije o vplivu na okolje, življenjski dobi, popravilu, naknadni uporabi, odstranjevanju.

| 3.10.2 | Recikliranje je za dolgotrajno uporabo in ponovno uporabo naslednji element uredbe, ki omogoča varčevanje z viri. Njegov namen je povečati vsebnost recikliranih materialov v izdelkih, možnosti recikliranja izdelkov ter vrednost sektorjev recikliranja in popravil. EESO podpira ta cilj, vendar opozarja, da je treba na tem področju odpraviti še nekaj tehničnih, pravnih in konceptualnih ovir.
  Razmišljanje v smislu snovne zanke kaže na ogromno potrebo po prehodu. Višji delež recikliranja bi moral na primer biti povezan z minimalno stopnjo uporabe recikliranega materiala in teoretična možnost recikliranja (3) izdelkov bi morala biti skladna s tehnično izvedljivostjo recikliranja in praktičnim izvajanjem ukrepov recikliranja. V sektorju plastike so na primer potrebne številne spremembe pri oblikovanju in proizvodnji, nenazadnje pa je dejstvo, da sekundarne surovine niso enakovredne primarnim surovinam (4).
  Recikliranje je tudi priložnost za Evropo: visokokakovostni kovinski minerali se na primer uvažajo kot surovina ali izdelek, po uporabi pa se tako rekoč brezplačno odstranijo ali pošljejo po svetu; to velja zlasti za avtomobile in elektronske odpadke. Obravnavati bi jih bilo treba kot dragocene surovine in z njimi tako tudi ravnati. Razstavljanje, predelava in recikliranje koristijo podnebju, ustvarjajo pa tudi veliko vrednost in delovna mesta (5). Pri vsem tem je ključno tudi gospodarsko, ekološko in socialno ravnovesje. |
| --- | --- |

3.10.2

Razmišljanje v smislu snovne zanke kaže na ogromno potrebo po prehodu. Višji delež recikliranja bi moral na primer biti povezan z minimalno stopnjo uporabe recikliranega materiala in teoretična možnost recikliranja (3) izdelkov bi morala biti skladna s tehnično izvedljivostjo recikliranja in praktičnim izvajanjem ukrepov recikliranja. V sektorju plastike so na primer potrebne številne spremembe pri oblikovanju in proizvodnji, nenazadnje pa je dejstvo, da sekundarne surovine niso enakovredne primarnim surovinam (4).

Recikliranje je tudi priložnost za Evropo: visokokakovostni kovinski minerali se na primer uvažajo kot surovina ali izdelek, po uporabi pa se tako rekoč brezplačno odstranijo ali pošljejo po svetu; to velja zlasti za avtomobile in elektronske odpadke. Obravnavati bi jih bilo treba kot dragocene surovine in z njimi tako tudi ravnati. Razstavljanje, predelava in recikliranje koristijo podnebju, ustvarjajo pa tudi veliko vrednost in delovna mesta (5). Pri vsem tem je ključno tudi gospodarsko, ekološko in socialno ravnovesje.

| 3.10.3 | EESO pozdravlja predlog za sprejetje ukrepov glede neprodanega blaga, pri čemer bi lahko ubrali bolj ambiciozen pristop. Uničenje brezhibnih izdelkov, ki vključujejo nove, vrnjene ali popravljive izdelke, je z vidika družbe nezaželeno, ker gre pri tem za tratenje virov. Predlog Komisije, naj prvi ukrepi zajemajo spodbujanje podjetij k dokumentiranju in naj ne vključujejo MSP, po mnenju EESO ne zadostuje. Že samo možnost, da se strožji ukrepi uvedejo z delegiranimi akti, vzbuja dvome o učinkovitem uresničevanju ciljev. EESO podpira prepoved uničevanja neprodanih izdelkov, če niso nevarni. Poleg tega bi bilo treba podjetja in maloprodajne platforme spodbujati k razvoju poslovnih praks, ki znatno zmanjšujejo obseg vrnjenih izdelkov in neprodanih zalog. Tudi potrošnike bi bilo treba ozaveščati o vplivu vrnjenega blaga na okolje. |
| --- | --- |

3.10.3

3.11   Gospodarski vidiki

| 3.11.1 | EESO poudarja, da je treba predlog uredbe načeloma pozdraviti z vidika MSP, vendar ima tudi nekaj pomislekov. MSP so na voljo le nekateri (kadrovski) viri. Potrebam in zahtevam MSP bi morali biti prilagojeni zlasti podporni ukrepi iz uredbe. Poleg tega se MSP spopadajo s težavami pri dostopu do zahtevanih javnih naročil. Zato je treba poiskati rešitve, ki bi jim omogočile sodelovanje v ustreznih postopkih. Navsezadnje je treba z vidika MSP zagotoviti dopolnjevanje med uredbo o trajnostnih proizvodih in predpisih za posamezne proizvode. S tem bi preprečili podvajanje stroškov in birokracije. |
| --- | --- |

3.11.1

| 3.11.2 | Izvajalci popravil so ključni za dolgo življenjsko dobo izdelka. Zato bi bilo treba izvajalcem storitev popravil, socialno-ekonomskim podjetjem za ponovno uporabo ter pobudam civilne družbe in lokalnim pobudam za popravila pomagati, da bi našli svoje mesto v tem krožnem modelu. V Nemčiji in Avstriji se je na primer za pobude za popravila izkazala koristna sklenitev zavarovanja za popravilo, ki hkrati zagotavlja pravico do popravila. |
| --- | --- |

3.11.2

| 3.12 | Novi krožni poslovni modeli (6) so v sporočilu navedeni kot pomembno orodje. Biti morajo privlačni, zanimivi in morajo spodbujati podjetja in potrošnike ter zagotavljati ustrezne delovne pogoje. V praksi že obstajajo tovrstni modeli, med drugim delilno gospodarstvo, izdelek kot storitev itd. EESO poziva k spodbujanju uporabe obstoječih platform najboljše prakse, ki jih je treba prilagoditi aktualnim izzivom krožnega gospodarstva. Med navedenimi primeri so gradbeni vrtiljak, v katerem se materiali v primeru rušenja ali prenove ponudijo novim uporabnikom, ali mreže za popravila, prek katerih se lahko povežejo potrošniki in serviserji. Vendar številne podatkovne zbirke niso dovolj privlačne za ponudnike in uporabnike. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | EESO poudarja, da je treba povečati ozaveščenost potrošnikov o trajnostnem ravnanju in uporabi izdelkov do konca njihove življenjske dobe. Znanstvene študije (7) kažejo, da se funkcionalni izdelki, ki se ne uporabljajo več (npr. prenosni računalniki, mobilni telefoni, opekači itd.), kopičijo v gospodinjstvih do šest let. Zato je treba potrošnike ustrezno spodbujati, da izdelke, ki jih ne uporabljajo več, ohranijo v krogu uporabe. |
| --- | --- |

3.13

3.14   Socialni vidiki

| 3.14.1 | EESO obžaluje, da v uredbi ni zajeta socialna razsežnost. Sklicevanje na predlog Komisije za direktivo o potrebni skrbnosti podjetij (8) ne zadostuje, saj se ta direktiva jasno osredotoča na postopkovno usmerjen pristop h globalnim vrednostnim verigam, zato socialnih vprašanj, ki zadevajo posamezne izdelke, ne bi bilo mogoče obravnavati v zadostnem obsegu. EESO izrecno poudarja, da je treba v okviru trajnostnosti vse tri razsežnosti, in sicer gospodarsko, socialno in okoljsko trajnost, vedno obravnavati skupaj, zato spodbuja Komisijo, naj ponovno preuči uredbo z vidika smiselnosti vključitve socialnih vidikov za posamezne izdelke. |
| --- | --- |

3.14.1

| 3.14.2 | EESO poudarja, da zelena delovna mesta niso samodejno trajnostna delovna mesta, če se ne upoštevajo vsi cilji trajnostnega razvoja. Zlasti zaradi konkurenčnosti je pomembno zagotoviti upoštevanje delovnih standardov. |
| --- | --- |

3.14.2

| 3.14.3 | Projekt evropskih socialnih partnerjev (9) je obravnaval vpliv krožnega gospodarstva na zaposlovanje in delovne pogoje. Prehod na krožno gospodarstvo bi lahko do leta 2030 ustvaril od 250 000 do 700 000 delovnih mest. Vplivi na posamezne sektorje in regije se zelo razlikujejo. Sektorja odpadkov in popravil bosta imela nadpovprečno korist, rudarstvo in kemična industrija pa bosta negativno prizadeta. Potrebni bodo tudi dobro izobraženi delavci (npr. za ravnanje z odpadki). Na splošno je pomembno zagotoviti, da so na voljo dobra delovna mesta in da se izplačujejo dostojne plače. EESO obžaluje, da Komisija ne načrtuje socialnega dialoga, ki bi upošteval posledice prehoda na krožno gospodarstvo za delavce. |
| --- | --- |

3.14.3

4.   Posebne ugotovitve

4.1   Informacije v digitalnem potnem listu za izdelke, na nalepkah in znaku za okolje

| 4.1.1 | EESO pozdravlja dostop do celovitih informacij o izdelkih v digitalnem potnem listu za izdelke. Informacije bi morale biti ciljno usmerjene in dostopne vsem akterjem v dobavni verigi na uporabniku prijazen način. Vsebina bi morala biti podlaga za odločanje potrošnikov o nakupu, ponovni uporabi, popravilu in odstranjevanju v okviru krožnega gospodarstva. Sem spadajo vsebnost CO2 v izdelku, delež redkih zemelj, nevarne sestavine, materiali, ki jih ni mogoče reciklirati, seznam popravljivih delov in njihova razpoložljivost ali v primeru programske opreme združljivost in stroški. Pozdravljamo možnost vključitve informacij o drugih vidikih trajnostnosti v digitalni potni list za izdelke (10). Predlaga se, da se digitalni potni list za izdelke dopolni s seznamom popravil, ki vsebuje informacije o popravljivosti, zlasti o pomembnih obrabljivih delih, ceni rezervnih delov in njihovi razpoložljivosti, ter z informacijami o delovnih pogojih, v katerih so bili proizvedeni izdelki. Glavne informacije, kot sta garancija in vsebnost CO2 v izdelku, bi morale biti potrošnikom na voljo tudi v fizični obliki. |
| --- | --- |

4.1.1

Digitalni potni list za izdelke ne bi smel biti instrument, ki bi od podjetij zahteval dodatne vire (zbiranje podatkov), temveč bi moral integrirati obstoječe sisteme. Vendar je lahko zaradi zahteve po zagotavljanju vse bolj preglednih in hkrati občutljivih podatkov potreben tudi pregled skladnosti odločitve o pravicah industrijske lastnine.

4.1.2   Nalepke

Namen nalepk je potrošnikom zagotoviti informacije o izdelku, ki jih je treba še določiti v delegiranih aktih. EESO poudarja, da je treba strankam posredovati pravilne, vidne in jasne informacije, pri čemer so bistvene informacije o vplivu na podnebje, vsebini in sestavi, spoštovanju standardov za zaposlene, trajnosti in popravljivosti.

4.1.3   Znak za okolje

Številni izdelki in storitve so na podlagi strokovne ocene certificirani z evropskim znakom za okolje. S tem se potrošnikom olajša prepoznavanje prijaznosti do okolja, trajnosti in visoke kakovosti ter omogoči primerjavo z drugimi izdelki in storitvami. Vendar zahteve za znak za okolje kvečjemu dopolnjujejo in ne nadomeščajo predpisov za izdelke iz uredbe o okoljsko primerni zasnovi, pri čemer morajo organi pri opravljanju nadzora v skladu z uredbo o okoljsko primerni zasnovi preverjati tudi informacije o znakih za okolje.

4.2   Spletne tržnice

Pomembni so enaki pogoji za vse gospodarske subjekte, zato bi se morale določbe o odgovornosti uporabljati za spletne tržnice zlasti takrat, ko noben drug akter v dobavni verigi ne ukrepa proti neskladnemu proizvodu (11).

| 4.3 | Nadzor trga, tj. pregledi, prepovedi in globe, se prenese na države članice in kršitve objavijo v ICSMS (Information and Communication System for Market Surveillance – informacijski in komunikacijski sistem za nadzor trga), evropskem sistemu poročanja in obveščanja za izdelke, za katere je bilo ugotovljeno, da niso skladni ali so nevarni. EESO podpira predlog za razširitev in izboljšanje nadzora trga, saj od 10 do 25 % pregledanih izdelkov ne ustreza direktivi o okoljsko primerni zasnovi (12). Da bi državam članicam omogočili izvajanje nalog, je treba zagotoviti ustrezna sredstva za nadzor trga. Zlasti v zvezi s kršitvami bi bilo treba zagotoviti, da organi za nadzor trga ustrezno spremljajo neskladnost izdelkov. Žal se vedno znova pojavijo negativni primeri izogibanja ugotavljanju skladnosti, kot nedavno v primeru mask za zaščito proti koronavirusu. Organi bi morali redno izvajati naključne preglede. Kot pristojni prijavitelji kršitev bi morale biti vključene tudi potrošniške organizacije. To bi delovalo hitro in učinkovito ter bi dopolnjevalo direktivo o zastopniških tožbah za varstvo kolektivnih interesov potrošnikov. Učinkovit nadzor trga v vseh državah članicah na tem področju zahteva zelo dejavno vlogo Evropske komisije, da bodo imela vsa podjetja v evropskem gospodarskem prostoru enake konkurenčne pogoje z enako ravnjo nadzora. Poleg tega je treba opozoriti še na možnosti za izboljšanje spletne strani ICSMS in informacij, ki jih vsebuje. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Pozdraviti je treba forum za okoljsko primerno zasnovo in vključenost vseh deležnikov v ta proces, vendar je treba zagotoviti učinkovito delovanje in poskrbeti za jasne pristojnosti, kompetence in sredstva za navedene naloge. Forum na primer ne more oceniti samoregulativnih ukrepov; to je naloga javnega organa oziroma Evropske komisije. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Samoregulacija kot alternativni instrument delegiranemu aktu za skupino izdelkov bi morala biti izjema. Kadar se uporablja, bi morala biti merila za jasnost, pokritost trga in kakovost tovrstnih ukrepov blizu delegiranim aktom. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EESO želi v zvezi s to temo izrecno omeniti evropsko platformo deležnikov za krožno gospodarstvo (13). Pobuda, ki sta jo marca 2017 skupaj začela EESO in Evropska komisija, podpira nova partnerstva in nadaljnji razvoj rešitev za krožno gospodarstvo po vsej Evropi. Cilj je tudi izraziti pomemben prispevek krožnega gospodarstva k uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja OZN. |
| --- | --- |

4.6

V Bruslju, 14. julija 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Circle Economy: The Circularity Gap Report 2022, Project Platform for Accelarating the Circular Economy (PACE) (Krožno gospodarstvo: Poročilo o vrzeli v krožnem gospodarstvu za leto 2022, Projektna platforma za pospeševanje krožnega gospodarstva).

1

Circle Economy: The Circularity Gap Report 2022, Project Platform for Accelarating the Circular Economy (PACE)

(2)  https://ec.europa.eu/info/energy-climate-change-environment/standards-tools-and-labels/products-labelling-rules-and-requirements/energy-label-and-ecodesign/about_sl

2

(3)  Pomberger, R. (2020). Über theoretische, praktische und reale Recyclingfähigkeit (O teoretični, praktični in stvarni možnosti recikliranja), https://doi.org/10.1007/s00506-020-00721-5, https://doi.org/10.1007/s00506-019-00648-6.

3

Über theoretische, praktische und reale Recyclingfähigkeit

(4)  Sporočilo Evropska strategija za plastiko v krožnem gospodarstvu (COM(2018) 28 final).

4

Evropska strategija za plastiko v krožnem gospodarstvu

(5)  UL C 220, 9.6.2021, str. 118.

5

(6)  Glej INT/778: Inovacije kot spodbuda za nove poslovne modele (raziskovalno mnenje) (UL C 303, 19.8.2016, str. 28).

6

Inovacije kot spodbuda za nove poslovne modele

(7)  Javno posvetovanje, NAT/851, prispevek Gudrun Obersteiner, 29. april 2022.

7

(8)  COM(2022) 71 final.

8

(9)  https://www.etuc.org/en/publication/european-social-partners-project-circular-economy-and-world-work-0

9

(10)  COM(2022) 142 final – 2022/0095 (COD), str. 29, točka 26.

10

(11)  Opomba: INT/957 – Revizija direktive o splošni varnosti proizvodov (UL C 105, 4.3.2022, str. 99); v tem mnenju so že obravnavani pomembni vidiki varnosti proizvodov.

11

Revizija direktive o splošni varnosti proizvodov

(12)  J. Bürger/G. Paulinger, Dunajska delavska zbornica (2022), https://emedien.arbeiterkammer.at/viewer/resolver?urn=urn:nbn:at:at-akw:g-5230098, str. 88.

12

(13)  https://circulareconomy.europa.eu/platform/

13

---

| 22.11.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 443/130 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 443/130

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o industrijskih emisijah (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja) in Direktive Sveta 1999/31/ES z dne 26. aprila 1999 o odlagališčih odpadkov

(COM(2022) 156 final – 2022/0104 (COD))

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o sporočanju okoljskih podatkov industrijskih obratov in vzpostavitvi portala industrijskih emisij

(COM(2022) 157 final – 2022/0105 (COD))

(2022/C 443/19)

| Poročevalec: | Stoyan TCHOUKANOV |
| --- | --- |

Poročevalec:

Stoyan TCHOUKANOV

| Zaprosila | Evropski parlament, 2. 5. 2022 [za COM(2022) 156 final]
  Evropski parlament, 5. 5. 2022 [za COM(2022) 157 final]
  Svet, 10. 5. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 192(1) in člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje |
| Datum sprejetja na seji strokovne skupine | 30. 6. 2022 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 14. 7. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 571 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 183/3/1 |

Zaprosila

Evropski parlament, 2. 5. 2022 [za COM(2022) 156 final]

Evropski parlament, 5. 5. 2022 [za COM(2022) 157 final]

Svet, 10. 5. 2022

Pravna podlaga

člen 192(1) in člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje

Datum sprejetja na seji strokovne skupine

30. 6. 2022

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

14. 7. 2022

Plenarno zasedanje št.

571

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

183/3/1

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) močno podpira kombiniran pristop in doslednost politik za zaščito ekosistemov in zdravja ljudi pred škodljivimi vplivi onesnaževanja ter hkrati zagotovitev vzajemnih koristi za državljane in industrijo EU. Zato pozdravlja predlog za revizijo direktive o industrijskih emisijah (1) ter uredbe o Evropskem registru izpustov in prenosov onesnaževal (E-RIPO). |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO meni, da bo naslednjih deset let ključnih za cilje zelenega dogovora za leto 2050 glede ničelnega onesnaževanja in nestrupenega okolja ter da sta danes bolj kot kdaj koli prej potrebni prožnost in jasnost regulativnega postopka. |
| --- | --- |

1.2

V zvezi z direktivo o industrijskih emisijah:

| 1.3 | V revidiranem členu 15(3) se predlaga, da se od izdajatelja dovoljenj vedno zahteva, da „[...] določi čim strožje mejne vrednosti emisij, ki so skladne z najnižjimi emisijami z uporabo najboljše razpoložljive tehnike v obratu [...]“. EESO meni, da je takšna razjasnitev dobrodošla in v skladu s ciljem direktive o industrijskih emisijah glede preprečevanja onesnaževanja pri viru. Pri izdaji dovoljenj je treba za ustrezno primerjavo z najboljšimi razpoložljivimi tehnikami (BAT) upoštevati natančno področje uporabe in obseg tehnologije. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO poudarja, da so potrebne naslednje razjasnitve: Na kakšni podlagi in glede na katera merila izvedljivosti bi se opravila analiza izvedljivosti upravljavca? Ali bodo v potrjevanje take analize poleg referenčnega poročila Skupnega raziskovalnega središča o referenčnih dokumentih BAT vključeni drugi ponudniki tehnike, nevladne organizacije ter zadevna javnost? Kakšna je vloga organa za izdajo dovoljenj? |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Po mnenju EESO bi lahko učinkovitost določb povečali z naslednjimi izboljšavami: povezava do meril za določanje BAT (zdaj Priloga III), da imajo upravljavci možnost utemeljiti ustrezne učinke na več prvin okolja, ki lahko ovirajo doseganje predlaganih ravni emisij, povezanih z BAT. Predlog bi moral določati najdaljše dovoljeno obdobje odstopanja, npr. [3]/[4] leta, da upravljavci, ki ponavljajo odstopanja oziroma jih uporabljajo daljše časovno obdobje, ne bi imeli neupravičene konkurenčne prednosti. Predhodno posvetovanje z vsaj tremi neodvisnimi ponudniki tehnik bi omogočilo, da se upoštevajo različna stališča industrije. Določiti bi bilo treba jasnejše pogoje, npr. popolno presojo vpliva na podlagi možnosti, predlaganih za največjo združljivost z najstrožjo BAT, vključno s predpisano kakovostjo okolja in združljivostjo te presoje s ciljem ničelnega onesnaževanja. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO močno priporoča, da se ob pozornem spremljanju ciljev zelenega dogovora določijo krovni kazalniki v zvezi s cilji za različne okoljske medije. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO se strinja z Evropskim računskim sodiščem, da bi bilo treba bolje pojasniti načelo „onesnaževalec plača“. Poleg razmerja med denarnimi gospodarskimi stroški in koristmi za družbo bi bilo treba zaradi preglednosti in popolnosti analizirati tudi kazalnike družbenih stroškov v primerjavi s koristmi za družbo in okolje. Koristi za okolje bi morale zajemati koristi za zdravje in varstvo podnebja: pri ugotavljanju stroškov škode bi se morale uporabljati samo metode, ki nudijo večjo zaščito, kot je npr. metoda Evropske agencije za okolje (EEA) za statistično oceno življenjske dobe (Value of Statistical Life), prilagojena ravnem cen OECD/ZDA. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO ugotavlja, da izziv, ki ga je treba premagati, ni prepoznavanje prelomnih tehnik (inovacij), temveč njihova uporaba v industrijskem merilu. Glavna ovira je lahko povezana z neuspešno internalizacijo zunanjih stroškov. Sredstva, ustvarjena z uporabo ravni stroškov škode, bi se lahko preusmerila v sklad EU za odpravljanje onesnaževanja in preobrazbo industrije ali v druge obstoječe sklade, kot sta sklad za modernizacijo in sklad za inovacije. Upravljavci bi morali nato imeti možnost, da zaprosijo za ta sredstva v konkurenčnem postopku za zbiranje ponudb, da bi zagotovili spodbude za preobrazbo, potrebno za doseganje ciljev evropskega zelenega dogovora. Poskrbeti je treba za to, da ponovna sprememba in preobrazba podpirata lokalni in trajnostni gospodarski razvoj, ki je v celoti skladen z družbeno sprejemljivim pravičnim prehodom. Podpora bi se morala zagotavljati industrijskim panogam in storitvam, ki resnično prispevajo k ciljem zelenega dogovora. Posebej je treba paziti na to, da se skladi, vzpostavljeni za podporo prehodu, upravljajo na ravni EU. Treba se je izogibati morebitnim shemam državne pomoči in spodbujati usklajeno vseevropsko shemo, ki bo ustrezala načelu enotnega trga EU. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESO meni, da je varstvo podnebja pomembno in da okvir omogoča pristop kombiniranja različnih razpoložljivih instrumentov. Sprejemanje ukrepov za preprečevanje onesnaževanja ne bi smelo biti odvisno od tega, ali je varstvo podnebja ekonomsko upravičeno. EESO močno podpira kombiniran pristop in doslednost politik za zagotovitev vzajemnih koristi. Člen 9(1) države članice omejuje pri določanju nadaljnjih ukrepov za upravljavce, za katere velja sistem EU za trgovanje z emisijami, zato bi ga bilo treba črtati. S črtanjem te določbe za industrijo ne bodo takoj veljale mejne vrednosti emisij toplogrednih plinov. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESO meni, da bi s se posodobitvijo evropske varnostne mreže za uskladitev z najsodobnejšimi standardi BAT lahko znatno izboljšale učinkovitost uporabe BAT in javne koristi, zlasti v primeru velikih kurilnih naprav. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESO tudi poudarja, da je treba izboljšati enake konkurenčne pogoje – za sežiganje odpadkov je treba zagotoviti skladnost z mejnimi vrednostmi emisij v času dejanskega obratovanja, upravljavci velikih kurilnih naprav bi lahko zanemarili emisije, ki nastanejo med zagonom in ustavitvijo. Meni, da je nesprejemljivo, da bi naprava obratovala med izpadom naprave za čiščenje odpadnih plinov. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Da bi zagotovili sorazmerno in čim bolj stroškovno učinkovito izvajanje direktive, EESO močno priporoča, da se v primeru ekstenzivne živinoreje področje uporabe direktive prilagodi glede na gostoto, izraženo s številom glav velike živine na hektar. Ustrezno bi bilo treba upoštevati prosto rejo živali. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Predlaganih je nekaj možnosti za izboljšanje ocenjevanja skladnosti. Vendar bodo podrobnosti določene v izvedbenem aktu, ki bo sprejet šele dve leti po začetku veljavnosti nove direktive. EESO meni, da je to veliko prepozno in da bi morale biti že določene določbe, ki zahtevajo minimalno pogostost kalibracije nadzornih naprav, in zahteve, da ravni merilne negotovosti ne presegajo tistih, ki so usklajene z ravnmi, ki jih doseže najsodobnejša merilna oprema. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | EESO meni, da bi lahko bilo koristno spodbujati več kot le postopne izboljšave na ravni obrata, če je zaželen hitrejši in korenitejši prehod proizvodnih metod. Kot prednostna področja so predlagane naslednje dejavnosti: proizvodnja/ohranjanje energije, storitve za kakovost vode in oskrbo z njo, preoblikovanje proizvodnje rastlinskih/živalskih beljakovin ter drugih živil in pijač, upravljanje virov, zamenjava problematičnih kemikalij in sanacija tal/rodovitnost. |
| --- | --- |

1.14

V zvezi s portalom industrijskih emisij (E-PRTR):

| 1.15 | S predlogom se ne izkorišča priložnosti, da bi zagotovili boljšo uporabo informacij o učinkovitosti, ki so že vključene v letno poročilo o skladnosti (člen 14(1) direktive o industrijskih emisijah), za namene primerjalne analize in skladnosti. Z usklajenim vhodnim obrazcem za obveznost poročanja z obvezno vsebino za letno poročilo o skladnosti, ki bi omogočal samodejno pridobivanje teh informacij na portalu EEA, bi se različnim skupinam končnih uporabnikov bistveno izboljšal dostop do ključnih informacij o učinkovitosti na ravni EU. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | EESO je poudaril, da bi bil zagotovljen boljši dostop do informacij o učinkovitosti v zvezi z oddelki o sistemu okoljskega upravljanja. O številnih od teh elementov (npr. uporaba virov in ponovna uporaba vode, preprečevanje nastajanja odpadkov, zamenjava in uporaba nevarnih snovi) naj bi že poročali v E-RIPO, zato bi s poenostavitvijo poročanja v zvezi z direktivo o industrijskih emisijah, tako da se informacije vključijo v portal, zmanjšali upravno breme in zagotovili dodano vrednost koristnosti teh informacij. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | Z ohranitvijo pragov za poročanje se bo zaradi nadaljnjih korakov ocenjevanja, potrebnih za preverjanje, ali so pragovi onesnaževal preseženi, povečalo upravno breme za pristojne organe. Kjer obstajajo podatki o spremljanju, bi jih bilo treba uporabiti in torej sporočiti, sicer bi bile izgubljene zanimive informacije o glavnih dejavnikih, ki so privedli do izpustov pod pragovi poročanja. Zato se EESO ne strinja s pragovi poročanja. |
| --- | --- |

1.17

| 1.18 | Seznam onesnaževal, o katerih je treba poročati, je od leta 2004 nespremenjen. EESO ni prepričan, da je ustrezno, da se odlaga z uvrstitvijo opredeljenih onesnaževal, ki zbujajo skrb, na seznam. Za vsa onesnaževala, opredeljena v členu 14, že veljajo obveznosti poročanja. EESO ne vidi dodane vrednosti zgolj v sklicevanju na že odobrene snovi, ki zbujajo veliko skrb, iz Priloge XIV, medtem ko se določbe direktive o industrijskih emisijah nanašajo na „nevarne snovi“. Zato EESO meni, da bi moral biti neposredno v Prilogi II k uredbi o RIPO naveden obsežnejši seznam snovi, ki zbujajo skrb, za obvezno poročanje o oznakah odpadkov EU. |
| --- | --- |

1.18

| 1.19 | EESO meni, da bi moral portal EEA omogočiti primerjavo mejnih vrednosti iz dovoljenj za podobne obrate v zvezi z varstvom okolja in preprečevanje onesnaževanja, po možnosti na svetovni ravni. Priporoča vključitev informacij, ki so že pridobljene v okviru zahtev iz direktive o industrijskih emisijah/BAT in EMS. V skladu s členom 1 Protokola iz Kijeva o registrih izpustov in prenosov onesnaževal so trije cilji RIPO omogočiti širši dostop javnosti do informacij, s tem pa tudi omogočiti sodelovanje javnosti pri odločanju o okoljskih zadevah ter prispevati k preprečevanju in zmanjševanju onesnaževanja okolja. Slednja cilja nista bila dovolj obravnavana. |
| --- | --- |

1.19

| 1.20 | Nazadnje EESO meni, da bi z omogočanjem primerjave okoljske učinkovitosti in spodbujanjem skladnosti na ravni EU, vzpostavitvijo informacijske službe za vzdrževanje in službe za pomoč uporabnikom ter vzajemnimi prizadevanji v ta namen (proračun in orodja) zadovoljili veliko širše in raznolike interese skupin končnih uporabnikov ter spodbudili industrijo k nadaljnji izmenjavi primerov dobre prakse na področju preprečevanja onesnaževanja. |
| --- | --- |

1.20

2.   Ozadje

| 2.1 | Direktiva 2010/75/EU o industrijskih emisijah je najpomembnejši instrument EU za celostno preprečevanje onesnaževanja pri viru, da bi dosegli visoko raven splošnega varstva okolja za obsežne industrijske dejavnosti. Zato ima velik potencial za konkretizacijo cilja ničelnega onesnaževanja, ki si ga je določila EU, prispevala pa bo tudi k boljšemu zdravju. Z njenim pregledom bodo lahko nosilci odločanja v EU pokazali, da resno nameravajo uresničiti cilje evropskega zelenega dogovora s posebnimi določbami. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Ocenjevanje se je začelo v okviru evropskega zelenega dogovora. Stališča predstavnikov trgovinskih združenj nekaterih industrijskih subjektov in drugih predstavnikov civilne družbe, pa tudi znotraj zadevnih interesnih skupin industrije, se razlikujejo. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Revidirani predlog direktive o industrijskih emisijah je bil pregledan skupaj s pregledom Uredbe (ES) št. 166/2006 (2) o Evropskem registru izpustov in prenosov onesnaževal (E-RIPO), pri čemer se s to uredbo izvaja Protokol ZN-EKE iz Kijeva o registrih izpustov in prenosov onesnaževal iz leta 2006 (3). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Splošen pregled revidiranega predloga direktive o industrijskih emisijah: navedeni cilj Evropske komisije je preoblikovati zakonodajo v okvir, ki bo usmerjen v prihodnost in bo primeren za spremljanje industrijske preobrazbe, potrebne za zeleni prehod, na podlagi naslednjih glavnih gradnikov: 1 – večja učinkovitost; 2 – inovacije; 3 – viri in kemikalije; 4 – razogljičenje. Izvajanje teh gradnikov je neposredno odvisno od zasnove področja uporabe direktive o industrijskih emisijah iz Priloge I, ki bi lahko bilo peti gradnik. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Splošen pregled revidiranega predloga uredbe o E-RIPO: cilj revidiranega predloga uredbe o sporočanju okoljskih podatkov industrijskih obratov in vzpostavitvi portala industrijskih emisij je bolje povezati tokove poročanja prek centralizirane spletne podatkovne zbirke (portal EEA o industrijskih emisijah (4)), izboljšati poročanje o rabi virov in umestitev informacij v kontekst. Cilj je zajeti vsaj 90 % informacij o izpustih. Seznam onesnaževal in pragov za poročanje o izpustih je ostal nespremenjen. |
| --- | --- |

2.5

3.   Splošne ugotovitve (direktiva o industrijskih emisijah)

| 3.1 | Glavna pričakovanja civilne družbe (5) so doseganje varstva podnebja s „kombiniranim pristopom“ (vodenje in nadzor ter sistem trgovanja z emisijami), preoblikovanje področja uporabe, kazalniki učinkovitosti za usmerjanje preobrazbe, omejevanje prožnosti in strožji pogoji glede dovoljenj ter v prihodnost usmerjen proces določanja BAT, ki na prvo mesto postavlja javni interes. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Z vidika industrije so stališča bolj raznolika. |
| --- | --- |

3.2

| 3.2.1 | Peti, prečni cilj, omenjen v točki 2.4, ne zajema ključnega elementa, in sicer potrebe po dodatni energiji iz obnovljivih virov poleg energijske učinkovitosti. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Potrebna je primerjalna analiza, da bi se izognili več (od 2 do 4) neusklajenim zakonodajnim aktom v zvezi z istimi emisijami, kar bi lahko povzročilo zmedo. Pri nosilcih energije se na primer zdi, da je sistem trgovanja z emisijami večja spodbuda kot drugi istočasno sprejeti predpisi. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Postopek izdaje dovoljenj bi bilo treba racionalizirati, okrepiti in poenostaviti. Da bi bil hiter in učinkovit, bi bili potrebni okrepitev zmogljivosti organov in boljša organizacija. Pričakuje se, da bi predlagani povzetek dovoljenj lahko prispeval k odpravi teh pomislekov. |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | Za hitrejše doseganje rezultatov na področju preprečevanja/zmanjševanja onesnaževanja je potrebno skrbno ravnotežje med sankcioniranjem (negativna motivacija) in spodbujanjem v korist slednjega. |
| --- | --- |

3.2.4

| 3.3 | Združenja predstavnikov delavcev predlog pozdravljajo; delavci so zavezani zeleni preobrazbi industrije in opozarjajo, da ne gre za tehnološki, temveč za družbeni izziv. Poskrbeti je treba, da bodo imeli širša javnost in delavci korist od obsežnejših prizadevanj za preprečevanje onesnaževanja, potrebnih za uresničitev evropskega zelenega dogovora, ki bodo v celoti v skladu s pravičnim prehodom. Delavska združenja verjamejo, da strožja evropska pravila o varovanju okolja in zdravja ljudi podpirajo delovno silo in spodbujajo ustvarjanje kakovostnih delovnih mest, ko industrija sama postane trajnostna, pri čemer obstajajo dobri primeri, kot je prehod na zeleno jeklo na Švedskem. Strožji standardi na področju onesnaževanja lahko pomagajo privabiti naložbe, s katerimi bo industrijska infrastruktura EU sposobna uresničiti cilj ničelnega onesnaževanja. Združenja delavcev podpirajo pospeševanje prizadevanj za zamenjavo nevarnih snovi, ki se proizvajajo in uporabljajo v industrijskih dejavnostih, ter torej podpirajo večjo preglednost in uporabniku prijazen dostop do informacij o sistemih za ravnanje s kemikalijami. |
| --- | --- |

3.3

4.   Posebne ugotovitve (pregled direktive o industrijskih emisijah)

4.1   Gradnik 1: strožje upoštevanje BAT pri izdajanju dovoljenj

| 4.1.1 | V predlogu se kot eno glavnih pomanjkljivosti priznava, da večina pogojev v dovoljenjih temelji na skrajnem koncu spektra ravni onesnaževanja, dovoljenih v skladu z ustreznimi ravnmi emisij, povezanimi z najboljšo razpoložljivo tehniko (člen 15(3)). V revidiranem členu 15(3) se predlaga, da se od izdajatelja dovoljenj vedno zahteva, da „[...] določi čim strožje mejne vrednosti emisij, ki so skladne z najnižjimi emisijami z uporabo najboljše razpoložljive tehnike v obratu [...]“. EESO meni, da je takšna razjasnitev dobrodošla in v skladu s ciljem direktive o industrijskih emisijah glede preprečevanja onesnaževanja pri viru. Pri izdaji dovoljenj je treba za ustrezno primerjavo z najboljšimi razpoložljivimi tehnikami (BAT) upoštevati natančno področje uporabe in obseg tehnologije. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | S sklicevanjem na „strog“, a tehnično izvedljiv spekter v zadnjem odstavku bi zagotovili večjo notranjo skladnost in boljšo usklajenost z evropskim zelenim dogovorom. |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | Predlog upravljavcu dovoljuje analizo „izvedljivosti izpolnjevanja najstrožjega konca spektra ravni emisij, povezanih z najboljšimi razpoložljivimi tehnikami,“ in prikaz „najboljš[e] učinkovitost[i], ki jo lahko obrat doseže z uporabo najboljše razpoložljive tehnike, kot je opisana v zaključkih o BAT“. V zvezi s to določbo so potrebne razjasnitve (glej priporočila). |
| --- | --- |

4.1.3

Določba o odstopanjih (člen 15(4))

| 4.1.4 | Z določitvijo prepovedi odstopanj, „če ogrožajo izpolnjevanje predpisane kakovosti okolja“, se previdnostni in preventivni pristop prenaša v jasnejše pravno besedilo, zato podpiramo to prepoved, kot tudi potrebo po dodatnih zahtevah glede spremljanja za merjenje vpliva na sprejemno okolje. |
| --- | --- |

4.1.4

Razjasnitev metode, kako izvajati analize stroškov in koristi

| 4.1.5 | Metoda analize stroškov in koristi je predlagana v novi Prilogi II kot del novih načel, ki jih je treba izpolnjevati pri odobritvi odstopanja. Koristi za okolje bi morale zajemati koristi za zdravje in varstvo podnebja, v okviru metode stroškov škode pa bi se morale uporabljati samo metode, ki nudijo večjo zaščito, kot je npr. metoda EEA za statistično oceno življenjske dobe, prilagojena ravnem cen OECD/ZDA, na podlagi EEA (Poročilo ETC/ATNI št. 04/2020) (6). |
| --- | --- |

4.1.5

| 4.1.6 | Izboljšana metoda analize stroškov in koristi bi se morala uporabljati za določanje ravni sankcij in odškodnin, pa tudi za določitev, kaj se šteje za „ekonomsko vzdržno“ pri opredelitvi BAT. Uporaba te metode za sistematično internalizacijo zunanjih stroškov bi omogočila tudi ustvarjanje dodatnih virov, ki bi jih bilo mogoče prerazporediti za podporo prevzemu novih prelomnih tehnik. |
| --- | --- |

4.1.6

V zvezi z izpustom odpadne vode

| 4.1.7 | Zahteve za doseganje enakovrednih ravni varstva v primeru posrednih izpustov odpadne vode so se zaostrile (člen 15(1)). Večina deležnikov, zlasti civilna družba in sektor vodooskrbe, je precej naklonjena spremembam v novem predlogu, saj so vključeni dodatni pogoji za posreden izpust. Pozitivno je, da je poudarjena enakovrednost obremenitve z onesnaževali in da to v nobenem primeru ne posega v člen 18 (skladnost s predpisano kakovostjo okolja). Za prepoved razredčenja bi bilo mogoče uporabiti strožje besedilo, za seznam obstojnih onesnaževal pa bi bilo treba določiti pristop ničelne tolerance v skladu z obveznostjo preprečevanja poslabšanja, ki velja v okviru varstva voda. |
| --- | --- |

4.1.7

| 4.1.8 | Določba bi lahko imela večjo dodano vrednost, če bi bila na kateri koli točki izpusta določena ciljna vrednost biološke odstranljivosti/biološke razgradljivosti, ki jo je treba doseči. |
| --- | --- |

4.1.8

Omejevanje prožnosti s posodobitvijo varnostne mreže EU

| 4.1.9 | Zgolj z zahtevo, da samo velike kurilne naprave na lignit ne smejo presegati strogega spektra ravni emisij, povezanih z BAT, bi se lahko izognili letnim stroškom škode za zdravje v vrednosti najmanj 42,2 milijarde EUR. Glede na to, da minimalne zavezujoče zahteve iz Priloge V temeljijo na podatkih o emisijah za obdobje 2000–2001, EESO meni, da bi bilo treba mejne vrednosti emisij iz Priloge V in določbe o skladnosti spremeniti, da bi se uskladile s strogimi ravnmi energijske učinkovitosti in emisij, povezanimi z BAT, za velike kurilne naprave na premog/lignit iz revidiranega dokumenta LCP BREF3 iz leta 2017. V predlogu ni nobene utemeljitve, zakaj zastarela varnostna mreža EU ni bila revidirana. |
| --- | --- |

4.1.9

Druge pomanjkljivosti, ki negativno vplivajo na učinkovitost ciljev direktive o industrijskih emisijah

| 4.1.10 | V pravnem besedilu člena 18 „Predpisana kakovost okolja“ bi morali biti določeni jasnejši ukrepi (npr. zmanjšano obratovanje) z obveznostjo na podlagi rezultatov, da bi zagotovili, da bo pristojni organ dolžan sprejeti preventivne ukrepe (npr. „varnostni blažilnik“ skladnosti s predpisano kakovostjo okolja). Dobrodošla bi bila izrecna omemba nacionalnega programa nadzora nad onesnaževanjem zraka, nacionalnega energetskega in podnebnega načrta ter smernice SZO o kakovosti zraka (7) v členu 21(5), člen 3(6) pa bi bilo treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

4.1.10

Okrepljene informacije o učinkovitosti enakih konkurenčnih pogojev in spodbujanje skladnosti

| 4.1.11 | V predlogu se ne izkorišča priložnosti, da bi zagotovili učinkovitejšo uporabo informacij o učinkovitosti, ki so že vključene v letno poročilo o skladnosti (člen 14(1) direktive o industrijskih emisijah), pri čemer bi usklajen vhodni obrazec za obveznost poročanja, ki bi omogočal samodejno pridobivanje teh informacij na portalu EEA, bistveno izboljšal dostop do ključnih informacij o učinkovitosti. |
| --- | --- |

4.1.11

| 4.1.12 | EESO meni, da bi morale biti že določene določbe za spodbujanje skladnosti, kot so minimalna pogostost kalibracije nadzornih naprav in ravni merilne negotovosti, ki se ne smejo preseči, usklajene z ravnmi, ki jih doseže najsodobnejša merilna oprema. |
| --- | --- |

4.1.12

Okrepljene pravice iz Aarhuške konvencije

| 4.1.13 | Izboljšani so bili nekateri vidiki v zvezi z udeležbo javnosti in dostopom do sodnega varstva, med drugim zaradi zadeve, predložene Odboru za skladnost z Aarhuško konvencijo (8). Nova jamstva iz člena 25 se nanašajo na učinkovita pravna sredstva in dostop do sodišč, kar je dobrodošlo, vendar EESO meni, da bi bilo treba določbo člena 25 spremeniti, da bi vključevala vsa dejanja/opustitve v okviru direktive o industrijskih emisijah, ne le tistih, ki se nanašajo na člen 24. Poleg tega bi bilo treba opraviti skrbno sistematično preiskavo, ali in v kolikšnem obsegu so trditve o zaupnih poslovnih informacijah v skladu z ustreznimi določbami Aarhuške konvencije. |
| --- | --- |

4.1.13

4.2   Gradnik 2: podpora inovacijam

| 4.2.1 | EESO ugotavlja, da predlog ne zagotavlja jasnih orodij in spodbud za pospeševanje pomembnih inovacij. Prvič, zaradi pomanjkanja ključnih kazalnikov uspešnosti (KPI) in pomanjkanja ciljev, ki temeljijo na rezultatih, ni jasno, kaj naj bi inovacija dosegla. Oblikovane so nekatere določbe, ki bi usmerjale uvajanje nastajajočih tehnik. Vendar pa merila za ocenjevanje, kaj je nastajajoča tehnika, temeljijo samo na ravneh tehnološke pripravljenosti. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | EESO poudarja, da je rok za dosego preobrazbe, in sicer do leta 2050, v nasprotju s cilji EU glede zmanjšanja onesnaževanja in emisij ter omejitvami, ki jih postavljajo omejitve planeta. Mejniki in KPI bi morali biti opredeljeni zdaj v znanstveno utemeljenem postopku ter izrecno vključevati nevladne organizacije in druge ustrezne deležnike. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | Drugi deležniki bi morali imeti formalno vlogo pri izdelavi načrtov preoblikovanja in izmenjavi informacij v okviru evropskih referenčnih dokumentov BAT. Primernejši je seznam deležnikov, navedenih v določbi o inovacijskem centru za industrijsko preobrazbo in emisije (INCITE), vključno z EEA. Spodbujati bi bilo treba bolj uravnoteženo sodelovanje različnih interesnih skupin ter vključevanje akademskega sveta in drugih nevladnih organizacij za varovanje zdravja. |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.2.4 | EESO meni, da bi bilo treba razviti KPI z jasnimi časovno omejenimi cilji ukrepanja, ki bi jih lahko na primer vključili v Prilogo III k direktivi o industrijskih emisijah, ki se nanaša na merila za določanje BAT. Takšni KPI bi se lahko uporabili za usmerjanje pregledov referenčnih dokumentov BAT in postopka priprave načrta preoblikovanja. Ti pregledi bi se morali izvajati v dobro zasnovanem in pravočasnem postopku, z mejniki, ki jih je mogoče načrtovati vnaprej, da bi zagotovili zgodnje signale in ustrezno podporo pri načrtovanju. |
| --- | --- |

4.2.4

| 4.2.5 | EESO predlaga določitev minimalnih načel, s katerimi se bo zagotovilo, da ima preprečevanje onesnaževanja prednost pred zmanjševanjem onesnaževanja, in preverjanje, ali so opredeljene (nastajajoče) tehnike združljive z doseganjem ciljev pravnega reda EU in zastavljenega cilja ničelnega onesnaževanja. |
| --- | --- |

4.2.5

4.3   Gradnik 3: viri in kemikalije

| 4.3.1 | Člen 15(3a), v skladu s katerim mejne vrednosti okoljske učinkovitosti ne smejo presegati ravni okoljske učinkovitosti, povezanih z najboljšimi razpoložljivimi tehnikami, in drugih ravni okoljske učinkovitosti, ni zadostno skladen z zahtevo, da morajo upravljavci uporabljati BAT, in bi moral ustrezati strogemu delu spektra ravni okoljske učinkovitosti, povezanih z BAT, ki se nanašajo na standarde za nove obrate, če je v ustreznem zaključku o BAT opredeljena diferenciacija. EESO pozdravlja močnejšo vlogo BAT v zvezi z rabo virov; to ne koristi le okolju in zdravju ljudi, temveč je tudi ekonomsko upravičeno za upravljavce. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | Združenja predstavnikov delavcev in nevladne organizacije prav tako poudarjajo prednosti zamenjave nevarnih snovi ter preprečevanja, kar na koncu pripelje do manj poklicnih bolezni, kot je rak (ki je prvi vzrok smrti pri delu). EESO je poudaril, da bi boljši dostop do informacij o učinkovitosti in njihovo razlago dosegli z njihovo neposredno vključitvijo v portal EEA. |
| --- | --- |

4.3.2

4.4   Gradnik 4: podpora razogljičenju

| 4.4.1 | Predlog ne zagotavlja primernosti direktive o industrijskih emisijah za varstvo podnebja. EESO meni, da je varstvo podnebja pomembno, in močno podpira kombiniran pristop in doslednost politike za zagotovitev vzajemnih koristi. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | Civilna družba je predlagala, da se v besedilo direktive o industrijskih emisijah vključijo naslednje določbe: kot dodatno merilo BAT bi bilo treba dodati „podnebno nevtralnost“; črtati bi bilo treba člen 9(1); ukrepi razogljičenja so določeni tudi v okviru načrtov preoblikovanja, npr. 100 g CO2ekv./kWh od 1. januarja 2035 in 0 g CO2ekv./kWh najpozneje do leta 2040. Zavezujoče obveznosti elektrifikacije in zamenjave goriva. |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.4.3 | Industrija ima drugačno stališče in bi namesto tega ubrala individualni pristop, dokler okrepljena direktiva o EU ETS ne začne učinkovati. Podpira predlog Evropske komisije za preložitev pregleda na sredino leta 2028. Glavni argument je, da je sistem EU ETS bolj prilagodljiv, zato se lahko upravljavci sami odločijo glede tega, katere ukrepe bi bilo stroškovno učinkovito izvesti. |
| --- | --- |

4.4.3

4.5   Preoblikovanje/razširitev področja uporabe

Dejavnosti intenzivne živinoreje (vključitev govedi, pregled pragov za perutnino in prašiče)

| 4.5.1 | Evropska komisija je predlagala nekatere spremembe v zvezi z industrijsko živinorejo na podlagi glave velike živine (GVŽ) (9). Pričakuje, da bo s tem povezana korist za zdravje znašala 5,5 milijarde EUR na leto, pri čemer stroški izpolnjevanja obveznosti po ocenah znašajo približno 265 milijonov EUR. |
| --- | --- |

4.5.1

| 4.5.2 | Glavne spremembe se nanašajo na ureditev izdajanja dovoljenj, pri čemer je ne preveč stroga ureditev dovoljenj predlagana v novem poglavju VIa. Po mnenju EESO ni jasno, kako bo zmanjšanje onesnaževanja doseženo zgolj z razširitvijo področja uporabe. Ukrepi, ki jih je treba izvajati v okviru predpisov o obratovanju (člen 70i), še niso opredeljeni in naj bi bili predmet delegiranega akta Komisije, pri čemer naj bi bilo to glede na rok za izpolnjevanje leta 2030. |
| --- | --- |

4.5.2

| 4.5.3 | Glavni pomisleki civilne družbe se nanašajo na možnost, da države članice uporabljajo sistem registracije, ki je v nasprotju z zahtevami, določenimi v postopkih za izdajo dovoljenj za vsak primer posebej (npr. status sprejemnega okolja, zlasti za vnos nitratov in gnoja). To bi pomenilo nazadovanje za dejavnosti, ki jih trenutno ureja direktiva o industrijskih emisijah, točka 6.6 (prašiči in perutnina). Manjka neposredna povezava s potrebo po izpolnjevanju predpisane kakovosti okolja in sprejemno zmogljivostjo zemljišča. Zajeti bi bilo treba tudi onesnaževanje iz akvakulture. Nazadnje, besedilo poglavja (člen 70f) glede pomena vprašanj je nejasno. |
| --- | --- |

4.5.3

| 4.5.4 | Stališče zadevnih zastopniških organizacij je naslednje: vključitev živinoreje se zdi preuranjena: emisijskih vrednosti, povezanih z vnosom gnoja v tla, ni mogoče pravilno izmeriti, temveč so ocenjene na podlagi vrste vnesene prehrane; celo ocene kažejo vnos več kot +/– 100 % okoli povprečja, kar je še bolj nezanesljivo pri reji na pašnikih, kjer so emisije razpršene; na voljo ni nobene analize Skupnega raziskovalnega središča niti taka analiza ni predvidena; upravljavci nimajo dovolj znanja in zmogljivosti za zbiranje, zagotavljanje in sporočanje tovrstnih podatkov. |
| --- | --- |

4.5.4

| 4.5.5 | Cilj direktive o industrijskih emisijah je na splošno visoka raven varstva okolja v velikih industrijskih obratih. V skladu s predlogom Komisije so zdaj v določbah direktive o industrijskih emisijah zajeta kmetijska gospodarstva z najmanj 150 glavami velike živine („prag“), ne glede na tehnologijo reje. V praksi to pomeni, da področje uporabe direktive zajema veliko družinskih kmetij, za katere tako velja isti režim kot za druge velike industrijske obrate (kot je proizvodnja cementa ali jekla). Da bi zagotovili sorazmerno in čim bolj stroškovno učinkovito izvajanje direktive, EESO močno priporoča, da se na podlagi nove ustrezne ocene učinka tehnologij reje bistveno zviša prag za kmetijska gospodarstva, ki se ukvarjajo z živinorejo. |
| --- | --- |

4.5.5

| 4.5.6 | EESO meni, da bi bilo treba razjasniti vsebino predpisov o obratovanju (70i), in sicer tistih, ki bi bili najbolj učinkoviti pri doseganju navedenih ciljev preprečevanja onesnaževanja, hkrati pa sorazmerni za upravljavce. Razlikuje se glede na to, ali se živali redijo samo sezonsko v zaprtih prostorih in katere vrste ukrepov je treba sprejeti za ravnanje z gnojem. EESO priporoča dodatne spodbude za kmetije, ki izkazujejo najboljšo okoljsko prakso, zlasti ekološko kmetovanje in druge kmetijske prakse, pri katerih se spoštuje dobrobit živali, in ki so kmetije proste reje, po možnosti za lokalno prilagojene, lokalne in redke pasme. Novi okvir bi moral spodbujati trajnostne prakse, ne pa optimizacije metod intenzivne živinoreje, npr. z več ukrepi za nadzor zraka na koncu cevi. Dokument EMAS iz leta 2018 o sektorskem referenčnem dokumentu v zvezi z najboljšimi praksami okoljskega ravnanja za kmetijski sektor (10) je dober zgled za merila odličnosti, ki bi lahko služila kot uporabna podlaga za opredelitev teh standardov. |
| --- | --- |

4.5.6

| 4.5.7 | Akvakultura je kompleksen ekosistem, ki ne povzroča le emisij, temveč ustvarja tudi okoljske sinergije: mikroklima, nadzor temperature, kakovost zraka, hidrološka bilanca, zajemanje ogljika, biotska raznovrstnosti itd., zato emisij ni mogoče oceniti ločeno. Podrobne analitične študije Skupnega raziskovalnega središča ni, niti na seznamu referenčnih dokumentov BAT. Zaradi velikega števila obstoječih tehnologij, od katerih so nekatere neto podnebno nevtralne, je potrebna zelo natančna opredelitev različic BAT. |
| --- | --- |

4.5.7

Dejavnosti rudarjenja mineralov

| 4.5.8 | Komisija predlaga, da se v področje uporabe vključijo nekatere vrste dejavnosti rudarjenja mineralov in kovin. EESO podpira to vključitev, ker lahko pomembno vpliva na okolje, spodbuja ekološko neoporečno raziskovanje virov, ki jih je treba pridobivati na najučinkovitejši način, in tako izboljša sprejemanje v javnosti. Pričakuje se, da se bo povpraševanje po kritičnih mineralih v EU močno povečalo, kar bo pomenilo dodatne pritiske za nove rudarske dejavnosti. V večini primerov so te dejavnosti že regulirane na nacionalni ravni, pristop EU pa bi podprl enake konkurenčne pogoje. |
| --- | --- |

4.5.8

Vključitev proizvodnje baterij z zmogljivostjo v gigavatnih urah

| 4.5.9 | Komisija predlaga, da se v področje uporabe direktive o industrijskih emisijah vključi proizvodnja litij-ionskih baterij in sestavljanje baterijskih celic/sklopov s proizvodno zmogljivostjo 3,5 GWh ali več na leto. EESO podpira to vključitev zaradi novih ugotovitev o velikih vplivih, ki jih lahko imajo te dejavnosti, zlasti v zvezi s porabo vode in uporabo nevarnih kovin. Zaradi elektrifikacije prometa in drugih aplikacij je to hitro rastoči sektor. Ni pa jasno, zakaj je bil prvotno predlagani prag zmogljivosti 2,5 GWh v zadnjem trenutku znižan. |
| --- | --- |

4.5.9

Odlaganje odpadkov

| 4.5.10 | Komisija predlaga okrepitev zahtev, ki veljajo za odlagališča, zato ne gre za razširitev področja uporabe. Z zagotovitvijo BAT za odlaganje odpadkov bi se izboljšali okoljski in podnebni učinki odlaganja, zlasti v zvezi s preprečevanjem/zajemom emisij metana. Direktiva o odlaganju odpadkov na odlagališčih (11) sega v leto 1999; v nasprotju s tem, kar ta direktiva navaja, za odlaganje odpadkov ni standardov BAT. Prav tako je izrecno navedeno, da biološka obdelava zajema dejavnosti anaerobne obdelave (v oddelku 5.3). EESO podpira obe razjasnitvi. |
| --- | --- |

4.5.10

5.   Splošne ugotovitve (pregled E-RIPO)

| 5.1 | RIPO morajo prispevati k vsaj trem medsebojno povezanim ciljem, kot je določeno v členu 1 Protokola iz Kijeva o registrih izpustov in prenosov onesnaževal (glej točko 1.18). |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | EESO ugotavlja, da so sodobni in integrirani podatkovni portali, ki so enostavni za uporabo, ključni za zagotavljanje sledenja napredku pri preprečevanju onesnaževanja in javni odgovornosti. Čeprav pozdravlja nekatere nove določbe, kot je sistematično poročanje o prispevkih (poraba, materiali, vplivi dobavne verige), umeščanje informacij v kontekst, poročanje o razpršenih emisijah, največja prijaznost do uporabnika in vključevanje različnih tokov poročanja, ima resne pomisleke glede bolj specifičnih zahtev, tj. kako omogočiti primerjalno analizo in spodbujati skladnost. |
| --- | --- |

5.2

6.   Posebne ugotovitve (pregled E-RIPO)

| 6.1 | EESO ni prepričan, da je ustrezno, da se odlaga z uvrstitvijo opredeljenih onesnaževal, ki zbujajo skrb, na seznam. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | EESO meni, da imajo državljani legitimen interes, da prejmejo koristne informacije o okoljskem odtisu izdelkov. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Komisija navaja cilj „zajetja najmanj 90 % izpustov vsakega onesnaževala v zrak, vode in tla [...]; vključno z ničelnimi pragovi za snovi, ki so še posebej nevarne za okolje ali zdravje ljudi“. Ta cilj je dobrodošel. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Z ohranitvijo pragov za poročanje se bo povečalo upravno breme za pristojne organe; kadar obstajajo podatki o spremljanju, bi jih bilo treba uporabiti in jih torej sporočiti. Glede na zgoraj navedeno se EESO ne strinja s pragovi poročanja. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | EESO meni, da je mogoče izboljšati učinkovitost in uspešnost poročanja. Upravljavci bi morali imeti možnost, da podatke o spremljanju predložijo neposredno na portalu EEA; večina jih namreč temelji na sistemih za neprekinjeno spremljanje emisij (CEM). V mnogih državah EU, pa tudi na Kitajskem in v ZDA, so neobdelani podatki iz sistemov za neprekinjeno spremljanje emisij neposredno javno dostopni v realnem času (ali v enem mesecu) v centralizirani bazi podatkov. Portal EEA te funkcije še ne ponuja. EESO meni, da bi zmanjšali upravno breme in breme ocenjevanja skladnosti za pristojne organe, če bi upravljavcem omogočili poročanje na daljavo neposredno na portalu EEA, hkrati pa bi omogočili časovno učinkovitejši dostop do informacij za različne končne uporabnike. Pristojni organi bi bili na podlagi posebnih pravic dostopa še naprej odgovorni za potrjevanje in izvrševanje; vnose podatkov bi lahko označili s statusom (čaka na potrditev/potrjeno). |
| --- | --- |

6.5

V Bruslju, 14. julija 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Direktiva 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o industrijskih emisijah (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja) (prenovitev) (UL L 334, 17.12.2010, str. 17).

1

(2)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 166/2006 z dne 18. januarja 2006 o Evropskem registru izpustov in prenosov onesnaževal ter spremembi direktiv Sveta 91/689/EGS in 96/61/ES (UL L 33, 4.2.2006, str. 1).

2

(3)  https://unece.org/environment-policy/public-participation/prtrs-protocol-text

3

(4)  https://industry.eea.europa.eu/

4

(5)  https://eeb.org/library/ngo-preliminary-assessment-of-the-european-commissions-proposal-for-revised-ied-and-e-prtr

5

(6)  https://www.eionet.europa.eu/etcs/etc-atni/products/etc-atni-reports/etc-atni-report-04-2020-costs-of-air-pollution-from-european-industrial-facilities-200820132017

6

(7)  https://www.who.int/news-room/feature-stories/detail/what-are-the-who-air-quality-guidelines

7

(8)  ACCC/C/2014/121 EU: https://unece.org/acccc2014121-european-union.

8

(9)  Faktorji GVŽ temeljijo na Prilogi II k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 808/2014.

9

(10)  Sklep Komisije (EU) 2018/813 z dne 14. maja 2018 o sektorskem referenčnem dokumentu v zvezi z najboljšimi praksami okoljskega ravnanja, kazalniki okoljske uspešnosti za posamezne sektorje in merili odličnosti za kmetijski sektor v skladu z Uredbo (ES) št. 1221/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o prostovoljnem sodelovanju organizacij v Sistemu Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS) (UL L 145, 8.6.2018, str. 1), https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/?uri=CELEX:32018D0813.

10

(11)  Direktiva Sveta 1999/31/ES z dne 26. aprila 1999 o odlagališčih odpadkov (UL L 182, 16.7.1999, str. 1), https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/?uri=celex%3A31999L0031.

11

---

| 22.11.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 443/140 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 443/140

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Zanesljivost oskrbe z energijo in dostopne cene energije: možnosti za nujne ukrepe in priprava na prihodnjo zimo

(COM(2022) 138 final)

(2022/C 443/20)

| Poročevalka: | Alena MASTANTUONO |
| --- | --- |

Poročevalka:

Alena MASTANTUONO

| Zaprosilo | Evropska komisija, 2. 5. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo |
| Datum sprejetja na seji strokovne skupine | 21. 6. 2022 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 13. 7. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 571 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 188/3/13 |

Zaprosilo

Evropska komisija, 2. 5. 2022

Pravna podlaga

člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo

Datum sprejetja na seji strokovne skupine

21. 6. 2022

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

13. 7. 2022

Plenarno zasedanje št.

571

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

188/3/13

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Obravnavano sporočilo je treba razumeti v splošnem kontekstu sporočila REPowerEU, katerega glavni cilj je odpraviti odvisnost od ruskih fosilnih goriv. Glede na resnost razmer potrebujemo odziv, kakršnega še ni bilo, ter najvišjo stopnjo solidarnosti in zaupanja med državami članicami. Evropa potrebuje učinkovit načrt, v katerem bodo predvideni različni scenariji pomanjkanja energije in določeni skupni ukrepi, s katerimi bi se morale nanje odzvati države članice, pa tudi načini za najučinkovitejšo uporabo in nadaljnji razvoj energetske infrastrukture. Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) podpira skupno ukrepanje držav članic kot odziv na potrebo po ustrezni infrastrukturi in njeni učinkoviti uporabi. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Manjša odvisnost od ruskega plina pomeni večjo avtonomijo, za to pa je treba povečati uporabo virov, ki so na voljo v EU, med drugim s hitrim uvajanjem obnovljivih virov energije. EU bi zato morala za spoprijemanje z nezadostno oskrbo z energijo čim bolj izkoristiti lastne razpoložljive vire in zmogljivosti. Vendar lokalni viri ne bodo zadostovali, niti ne bodo takoj na voljo, zato mora EU vzpostaviti nova partnerstva z zanesljivimi državami. EESO v zvezi s tem poudarja, da je treba pri sklepanju energetskih partnerstev z državami zunaj EU pozorno upoštevati posledice, ki bi jih povzročila odvisnost od držav, ki ne delijo vrednot EU in bi jih bilo mogoče označiti za neprijateljske režime. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Temeljni vzrok sedanjih visokih cen električne energije je plin, ki povzroča njihovo rast. To težavo bi lahko popolnoma rešili zgolj s povečanjem proizvodnje in uporabe električne energije, pri kateri se ne uporabljajo fosilna goriva, in sicer v takšnem obsegu, da bi z njo lahko pokrili vse potrebe po električni energiji. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Sporočilo se osredotoča na kratkoročne ukrepe za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe in dostopnih cen, vendar bi jih bilo treba obravnavati v okviru dolgoročnejših ciljev. EESO meni, da je ključno stalno in dosledno slediti vsem osnovnim ciljem vzdržnega energetskega sistema, ki so zanesljiva oskrba z energijo, razumni stroški in cene ter okoljska trajnostnost. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Najbolj uresničljiv nujni ukrep je nedvomno neposredna podpora. Državam članicam lahko pri financiranju tovrstnih ukrepov pomagajo višji prihodki od DDV in obdavčitve energije. Vsi podporni ukrepi za blaženje krize bi morali biti začasni in dobro ciljno usmerjeni k tistim, ki so najbolj prizadeti, ne glede na to, ali gre za državljane, mala in srednja podjetja (MSP) ali energetsko intenzivno industrijo. V sporočilu pa žal ni omenjeno, da si morajo za zmanjšanje porabe plina znatno prizadevati tudi odjemalci. Nadomestila, zaradi katerih se poraba plina ne bi zmanjšala, zato niso trajnostna možnost. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Na razmere bi se bilo treba odzvati zgolj s ciljno usmerjenimi začasnimi ukrepi v državah članicah, ki bi na trgu EU povzročili najmanj motenj, ali z ukrepi na ravni EU, ki ne bi ogrozili ne prizadevanj za razogljičenje ne oskrbe z energijo. Pri tržnih posegih na splošno obstaja tveganje, da bi povzročili negotovost pri naložbah in odvračali od razogljičenja energetske industrije, s tem pa škodovali dolgoročnim ciljem. EESO se strinja z ugotovitvami Agencije Evropske unije za sodelovanje energetskih regulatorjev, da se je izkazalo, da trg električne energije dobro deluje, kar zadeva preprečevanje omejevanja električne energije in celo njenih izpadov na določenih območjih. |
| --- | --- |

1.6

2.   Splošne ugotovitve

| 2.1 | Po odločitvi Kremlja, da prekine dobavo plina v nekatere evropske države, so se evropski voditelji zavedeli resnosti razmer, ki zahtevajo odziv, kakršnega še ni bilo, in najvišjo stopnjo solidarnosti in zaupanja med državami članicami. Evropa potrebuje učinkovit načrt, v katerem bodo predvideni različni scenariji pomanjkanja energije in določeni skupni ukrepi, s katerimi bi se morale nanje odzvati države članice, pa tudi načini za najučinkovitejšo uporabo energetske infrastrukture. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Obravnavano sporočilo je treba razumeti v splošnem kontekstu sporočila REPowerEU, katerega glavni cilj je odpraviti odvisnost od ruskih fosilnih goriv. EESO se v zvezi s tem sklicuje na svoji predhodni mnenji (1), ki vsebujeta stališča in sporočila o kratkoročnih in dolgoročnejših ukrepih za spoprijemanje z izzivi na tem področju. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Sporočilo se osredotoča na kratkoročne ukrepe za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe in dostopnih cen, vendar bi jih bilo treba obravnavati v okviru dolgoročnejših ciljev. EESO meni, da je ključno stalno in dosledno slediti vsem osnovnim ciljem vzdržnega energetskega sistema, ki so zanesljiva oskrba, razumni stroški in cene ter okoljska trajnostnost. Priznati je treba, da je za izvedbo številnih ukrepov, zlasti velikih naložb, v praksi potrebnega več časa in da bodo za soočanje s sedanjimi izrednimi razmerami morda potrebni kompromisni kratkoročni ukrepi. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Če ne bo uporabljen celostni pristop, obstaja veliko tveganje, da bodo za odpravo akutnih težav sprejeti ukrepi, ki bodo neučinkoviti, v najslabšem primeru pa v nasprotju z osnovnimi cilji. Glavna prednostna naloga Evropske unije mora biti, da zagotovi enak dostop do cenovno ugodne električne energije in zanesljivo oskrbo z energijo po razumnih cenah ter hkrati stremi k podnebni nevtralnosti. |
| --- | --- |

2.4

3.   Posebne ugotovitve – zanesljiva oskrba s plinom po razumni ceni

| 3.1 | V sporočilu so predlagani skupni evropski ukrepi za reševanje težav z dobavo plina, ki vključujejo partnerstva EU s tretjimi državami in spodbujanje skupnih nakupov, pa tudi skupno politiko skladiščenja zemeljskega plina. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Manjša odvisnost od ruskega plina pomeni večjo avtonomijo, za to pa je treba povečati uporabo virov, ki so na voljo v EU, tudi s hitrim uvajanjem obnovljivih virov energije. EU bi morala zato za spoprijemanje z nezadostno oskrbo z energijo čim bolj izkoristiti lastne razpoložljive vire in zmogljivosti. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Vendar je jasno, da lokalni viri ne bodo zadostovali, niti ne bodo takoj na voljo, zato mora EU vzpostaviti nova partnerstva s tretjimi državami. EESO v zvezi s tem poudarja, da je treba pri sklepanju energetskih partnerstev z državami zunaj EU pozorno upoštevati posledice, ki bi jih povzročila odvisnost od držav, ki ne delijo vrednot EU in bi jih bilo mogoče označiti za neprijateljske režime. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EU bi morala poleg tega podrobno preučiti prednosti in slabosti uvoza vodika iz tretjih držav ter poiskati ustrezne rešitve znotraj Evropske unije. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Pri zagotavljanju zanesljive oskrbe s plinom imajo osrednjo vlogo terminali za UZP, skladišča za plin in plinovodi za diverzifikacijo oskrbe. Evropa mora za trajnostno izkoriščanje svojih virov izvesti ogromne naložbe v infrastrukturo ter raziskave, razvoj in inovacije. EESO podpira skupno ukrepanje držav članic kot odziv na potrebo po ustrezni infrastrukturi in njeni učinkoviti uporabi. Izpostavlja sedanje projekte, kot je skupni zakup plavajočega terminala za UZP, ki sta ga izvedli Finska in Estonija. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESO močno podpira nova pravila za skladiščenje plina, o katerih sta se hitro dogovorila evropska sozakonodajalca. Dobro napolnjena skladišča plina bodo pripomogla k varni zimi 2022/2023, saj bodo ščitila pred cenovnimi šoki, varovala Evropejce pred energijsko revščino in zagotavljala konkurenčnost evropskih podjetij. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Kot je navedel v svojem mnenju o politiki EU za skladiščenje plina (2), EESO sodelovanje s tretjimi državami razume kot dopolnilni ukrep k naložbam v novo infrastrukturo, kar bo povečalo energetsko varnost Evrope. Svet in Parlament poziva, naj razmislita o uporabi skladišč plina v zanesljivih sosednjih državah, tudi v Ukrajini, saj bi to prispevalo k zanesljivosti oskrbe. |
| --- | --- |

3.7

4.   Posebne ugotovitve – spoprijemanje z visokimi cenami električne energije

| 4.1 | Skokovito povišanje cen energije, ki ga je povzročila pandemija in dodatno povečala ruska invazija na Ukrajino, vpliva na številne skupine potrošnikov in prispeva k povečanju energijske revščine po Evropi. Položaj tistih, ki jih je energijska revščina v preteklosti že prizadela, se je poslabšal, potrošnikom, ki prej niso imeli težav s plačevanjem računov za energijo, pa zdaj preti revščina. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Komisija je objavila že več pobud za spoprijemanje z visokimi cenami energije in njihovimi posledicami, med drugim nabor orodij za ukrepanje in podporo (3) ter možnosti, predstavljene v sporočilu REPowerEU, za pomoč ranljivim državljanom in najbolj prizadetim podjetjem, na primer v energetsko intenzivnih panogah, da bi zmanjšala stroške proizvodnje in okrepila prizadevanja za razogljičenje. EESO pozdravlja, da so podporni ukrepi namenjeni tudi MSP, kar je po njegovem mnenju bistveno. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESO pozdravlja analizo prednosti in slabosti različnih možnosti za spoprijemanje z visokimi cenami električne energije in njihovim vplivom na državljane in podjetja, ki jo vsebuje zadevno sporočilo. Možnosti zajemajo dve vrsti ukrepov: finančno podporo za blaženje posledic visokih cen in tržne posege, katerih cilj je vplivati neposredno na cene. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Najbolj uresničljiv nujni ukrep je nedvomno neposredna podpora. Državam članicam lahko pri financiranju tovrstnih ukrepov pomagajo višji prihodki od DDV in obdavčitve energije. Vsi podporni ukrepi za blaženje krize bi morali biti začasni in dobro ciljno usmerjeni k tistim, ki so najbolj prizadeti, ne glede na to, ali gre za državljane, MSP ali energetsko intenzivno industrijo. V sporočilu pa žal ni omenjeno, da si morajo za zmanjšanje porabe plina znatno prizadevati tudi odjemalci. Nadomestila, zaradi katerih se poraba plina ne bi zmanjšala, zato niso trajnostna možnost. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Kot je pravilno navedeno v sporočilu, popolne rešitve ni. Posegi na trg z energijo imajo neizogibno negativne posledice. V številnih primerih lahko povzročijo motnje na trgu, fiskalne stroške, motnje v oskrbi, negativne učinke na naložbe ali vedenje potrošnikov. Skratka, vplivajo lahko na prizadevanja za razogljičenje in ogrozijo zanesljivost oskrbe. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Razmere, ki jih je predstavila Komisija, zato pričajo o zapletenosti položaja, v katerem se Evropa sooča s trojnim izzivom – zanesljivostjo oskrbe z energijo, dostopnimi cenami in bojem proti podnebnim spremembam. To ponovno dokazuje, da je treba pri vseh politikah in ukrepih uporabiti celostni pristop, da bi bili skladni s ciljem splošne vzdržnosti energetskega sistema in k njemu prispevali. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Kot je navedeno v zadevnem dokumentu, ni enotne rešitve, ki bi ustrezala vsem, zato mora vsaka država članica poiskati sebi primerno rešitev. Vendar bi na evropskem trgu z energijo poseg v kateri koli državi članici lahko vplival na celotni trg. Zato bi se bilo treba na razmere odzvati zgolj s ciljno usmerjenimi začasnimi ukrepi v državah članicah, ki bi na trgu EU povzročili najmanj motenj, ali z ukrepi na ravni EU, ki ne bi ogrozili ne prizadevanj za razogljičenje ne oskrbe z energijo. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | EESO se strinja z ugotovitvijo iz poročila Agencije Evropske unije za sodelovanje energetskih regulatorjev (4), da se je izkazalo, da trg električne energije dobro deluje, kar zadeva preprečevanje omejevanja električne energije in celo njenih izpadov na določenih območjih. Omenjena agencija ocenjuje, da bi bilo smiselno ohraniti sedanjo zasnovo trga. Poleg tega bodo za uresničitev ambicioznih ciljev EU glede razogljičenja v naslednjih 10–15 letih znotraj obstoječega okvira verjetno ključne dolgoročnejše izboljšave, ki bi lahko pripomogle tudi k znižanju stroškov in zagotavljanju zanesljivosti oskrbe. EESO poudarja, da morajo vse spremembe zasnove trga temeljiti na skrbni analizi njihovih ekonomskih, socialnih in okoljskih posledic. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | EESO se strinja s Komisijo, da je temeljni vzrok sedanjih visokih cen električne energije plin, ki zaradi mejnih cen povzroča rast cen na tem področju. To težavo bi lahko popolnoma rešili s povečanjem proizvodnje in uporabe električne energije, pri kateri se ne uporabljajo fosilna goriva, in sicer v takšnem obsegu, da bi lahko z njo pokrili vse potrebe po električni energiji. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | EESO meni, da so zamejene najvišje cene ali drugi posegi na veleprodajne trge z energijo problematični, saj bi popačili nujne cenovne signale in povzročili zaplete pri določanju „pravih“ ravni cen. Fiskalni ukrepi, kot je obdavčenje nepričakovanega dobička, ne znižujejo cen, temveč so razumljeni kot vir prihodkov. Pri tržnih posegih na splošno obstaja tveganje, da bi povzročili negotovost pri naložbah in odvračali od razogljičenja energetske industrije, s tem pa škodovali dolgoročnim ciljem. |
| --- | --- |

4.10

V Bruslju, 13. julija 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  UL C 323, 26.8.2022, str. 123, in UL C 323, 26.8.2022, str. 129.

1

(2)  UL C 323, 26.8.2022, str. 129.

2

(3)  COM(2021) 660 final.

3

(4)  Končna ocena zasnove veleprodajnega trga EU z električno energijo, ki jo je objavila Agencija Evropske unije za sodelovanje energetskih regulatorjev.

4

---

| 22.11.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 443/144 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 443/144

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih in začasnih ukrepih zaradi ruske invazije na Ukrajino glede vozniških dokumentov, ki jih je Ukrajina izdala v skladu s svojo zakonodajo

(COM(2022) 313 final – 2022/0204 (COD))

(2022/C 443/21)

| Zaprosili | Svet, 28. 6. 2022
  Evropski parlament, 4. 7. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člena 91 in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 13. 7. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 571 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 195/4/3 |

Zaprosili

Svet, 28. 6. 2022

Evropski parlament, 4. 7. 2022

Pravna podlaga

člena 91 in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

13. 7. 2022

Plenarno zasedanje št.

571

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

195/4/3

Odbor se strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je sklenil o njem podati pozitivno mnenje.

V Bruslju, 13. julija 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---

| 22.11.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 443/145 |
| --- | --- | --- | --- |

22.11.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 443/145

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive (EU) 2018/2001 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, Direktive 2010/31/EU o energetski učinkovitosti stavb in Direktive 2012/27/EU o energetski učinkovitosti

(COM(2022) 222 final)

(2022/C 443/22)

| Zaprosili | Evropski parlament, 6. 6. 2022
  Svet Evropske unije, 15. 6. 2022 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člena 91 in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 13. 7. 2022 |
| Plenarno zasedanje št. | 571 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 201/2/1 |

Zaprosili

Evropski parlament, 6. 6. 2022

Svet Evropske unije, 15. 6. 2022

Pravna podlaga

člena 91 in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

13. 7. 2022

Plenarno zasedanje št.

571

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

201/2/1

Odbor se strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je sklenil ta predlog podpreti.

V Bruslju, 13. julija 2022

Predsednica Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Christa SCHWENG

---