# Az Európai Unió C 361/2022

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 361 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 65. évfolyam2022. szeptember 20. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 361

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

65. évfolyam2022. szeptember 20.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | |
| | EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2022–20232022. március 23–24-i ülésekELFOGADOTT SZÖVEGEK | 1 |

Tartalom

Oldal

EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2022–20232022. március 23–24-i ülésekELFOGADOTT SZÖVEGEK

EURÓPAI PARLAMENT

1

---

| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| --- | --- |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Európai Parlament |
| | 2022. március 24., csütörtök |
| 2022/C 361/01 | Az Európai Parlament 2022. március 24-i állásfoglalása az EU-n belüli és kívüli élelmezésbiztonság biztosítását szolgáló sürgős uniós cselekvési terv szükségességéről az ukrajnai orosz invázió fényében (2022/2593(RSP)) | 2 |
| 2022/C 361/02 | Az Európai Parlament 2022. március 24-i állásfoglalása a 2021 és 2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről: az oligarchikus struktúrák elleni küzdelemről, az uniós források csalással és összeférhetetlenséggel szembeni védelméről (2020/2126(INI)) | 15 |

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2022. március 24., csütörtök

2022/C 361/01

Az Európai Parlament 2022. március 24-i állásfoglalása az EU-n belüli és kívüli élelmezésbiztonság biztosítását szolgáló sürgős uniós cselekvési terv szükségességéről az ukrajnai orosz invázió fényében (2022/2593(RSP))

2

2022/C 361/02

Az Európai Parlament 2022. március 24-i állásfoglalása a 2021 és 2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről: az oligarchikus struktúrák elleni küzdelemről, az uniós források csalással és összeférhetetlenséggel szembeni védelméről (2020/2126(INI))

15

---

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Parlament |
| | 2022. március 24., csütörtök |
| 2022/C 361/03 | Az Európai Parlament 2022. március 24-i határozata a Włodzimierz Cimoszewicz mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2021/2256(IMM)) | 26 |
| 2022/C 361/04 | Az Európai Parlament 2022. március 24-i határozata a Ioannis Lagos mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2021/2225(IMM)) | 28 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2022. március 24., csütörtök

2022/C 361/03

Az Európai Parlament 2022. március 24-i határozata a Włodzimierz Cimoszewicz mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2021/2256(IMM))

26

2022/C 361/04

Az Európai Parlament 2022. március 24-i határozata a Ioannis Lagos mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2021/2225(IMM))

28

---

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | Európai Parlament |
| | 2022. március 24., csütörtök |
| 2022/C 361/05 | P9_TA(2022)0083Az Európában lévő menekültek: CARE ***IAz Európai Parlament 2022. március 24-i jogalkotási állásfoglalása az 1303/2013/EU és a 223/2014/EU rendeletnek az európai menekültekre irányuló kohéziós fellépés (CARE) tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2022)0109 – C9-0057/2022 – 2022/0075(COD))P9_TC1-COD(2022)0075Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. március 24-én került elfogadásra az 1303/2013/EU és a 223/2014/EU rendeletnek az Európában lévő menekültekre irányuló kohéziós fellépés (CARE) tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 30 |
| 2022/C 361/06 | P9_TA(2022)0084A Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapról szóló rendeletek szerinti források rugalmasabb felhasználása az ukrajnai háború fényében ***IAz Európai Parlament 2022. március 24-i jogalkotási állásfoglalása a Menekültügyi, a Migrációs és az Integrációs alapra, valamint a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló 514/2014/EU rendelet módosításáról, valamint a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap létrehozásáról szóló 516/2014/EU rendelet módosításáról, valamint a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap létrehozásáról szóló (EU) 2021/1147 rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2022)0112 – C9-0056/2022 – 2022/0077(COD))P9_TC1-COD(2022)0077Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. március 24-én került elfogadásra a Menekültügyi, a Migrációs és az Integrációs alapra, valamint a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló 514/2014/EU rendelet, a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap létrehozásáról szóló 516/2014/EU rendelet és a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap létrehozásáról szóló (EU) 2021/1147 rendelet módosításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 31 |
| 2022/C 361/07 | Az Európai Parlament 2022. március 24-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Moldovai Köztársaság közötti, az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által a Moldovai Köztársaságban végzett műveleti tevékenységekről szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (07202/2022 – C9-0120/2022 – 2022/0087(NLE)) | 32 |
| 2022/C 361/08 | P9_TA(2022)0088A megosztott főkönyvi technológián alapuló piaci infrastruktúrák kísérleti rendszere ***IAz Európai Parlament 2022. március 24-i jogalkotási állásfoglalása a megosztott főkönyvi technológián alapuló piaci infrastruktúrák kísérleti rendszeréről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2020)0594 – C9-0305/2020 – 2020/0267(COD))P9_TC1-COD(2020)0267Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. március 24-én került elfogadásra a megosztott főkönyvi technológián alapuló piaci infrastruktúrák kísérleti rendszeréről, valamint a 600/2014/EU és a 909/2014/EU rendelet, továbbá a 2014/65/EU irányelv módosításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 33 |
| 2022/C 361/09 | P9_TA(2022)0089A barangolásról (roaming) szóló rendelet (átdolgozás) ***IAz Európai Parlament 2022. március 24-i jogalkotási állásfoglalása az Unión belüli nyilvános mobilhírközlő hálózatok közötti barangolásról (roaming) szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2021)0085 – C9-0085/2021 – 2021/0045(COD))P9_TC1-COD(2021)0045Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. március 24-én került elfogadásra az Unión belüli nyilvános mobilhírközlő hálózatok közötti barangolásról (roaming) (átdolgozás) szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 34 |
| 2022/C 361/10 | P9_TA(2022)0090A Moldovai Köztársaságnak nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatás ***IAz Európai Parlament 2022. március 24-i jogalkotási állásfoglalása a Moldovai Köztársaságnak nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatásról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2022)0004 – C9-0007/2022 – 2021/0438(COD))P9_TC1-COD(2021)0438Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. március 24-én került elfogadásra a Moldovai Köztársaságnak nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatásról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel | 36 |
| 2022/C 361/11 | P9_TA(2022)0091A polgári és büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés területén történő, határokon átnyúló elektronikus adatcserére szolgáló számítógépes rendszer (e-CODEX rendszer) ***IAz Európai Parlament 2022. március 24-i jogalkotási állásfoglalása a polgári és büntetőügyekben történő határokon átnyúló kommunikációra szolgáló számítógépes rendszerről (e-CODEX rendszer) és az (EU) 2018/1726 rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2020)0712 – C9-0389/2020 – 2020/0345(COD))P9_TC1-COD(2020)0345Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. március 24-én került elfogadásra a polgári és büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés területén történő, határokon átnyúló elektronikus adatcserére szolgáló számítógépes rendszerről (e-CODEX-rendszer) és az (EU) 2018/1726 rendelet módosításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 37 |
| 2022/C 361/12 | Az Európai Parlament 2022. március 24-i jogalkotási állásfoglalása a DNS-adatokra vonatkozó, Olaszországgal való automatizált adatcsere megindításáról szóló tanácsi végrehajtási határozatra irányuló tervezetről (14836/2021 – C9-0002/2022 – 2021/0806(CNS)) | 38 |
| 2022/C 361/13 | Az Európai Parlament 2022. március 24-i jogalkotási állásfoglalása a daktiloszkópiai adatokra vonatkozó, Olaszországgal való automatizált adatcsere megindításáról szóló tanácsi végrehajtási határozatra irányuló tervezetről (14837/2021 – C9-0003/2022 – 2021/0807(CNS)) | 39 |
| 2022/C 361/14 | Az Európai Parlament 2022. március 24-i jogalkotási állásfoglalása a gépjármű-nyilvántartási adatokra vonatkozó, Olaszországgal való automatizált adatcsere megindításáról szóló tanácsi végrehajtási határozatra irányuló tervezetről (14838/2021 – C9-0004/2022 – 2021/0808(CNS)) | 40 |
| 2022/C 361/15 | Az Európai Parlament 2022. március 24-i jogalkotási állásfoglalása a gépjármű-nyilvántartási adatokra vonatkozó, Görögországgal való automatizált adatcsere megindításáról szóló tanácsi végrehajtási határozatra irányuló tervezetről (14839/2021 – C9-0005/2022 – 2021/0809(CNS)) | 41 |
| 2022/C 361/16 | Az Európai Parlament 2022. március 24-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti, a közönséges útlevéllel rendelkező személyeknek a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességéről szóló megállapodást módosító, az Európai Unió és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (13448/2018 – C9-0416/2021 – 2018/0084(NLE)) | 42 |
| 2022/C 361/17 | Az Európai Parlament 2022. március 24-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti, a diplomata, szolgálati vagy hivatalos útlevéllel rendelkező személyeknek a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességéről szóló megállapodást módosító, az Európai Unió és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (13445/2018 – C9-0415/2021 – 2018/0086(NLE)) | 43 |
| 2022/C 361/18 | Az Európai Parlament 2022. március 24-i állásfoglalása Franciaország EGF/2021/007 FR/Selecta referenciaszámú kérelme nyomán az elbocsátott munkavállalók támogatását szolgáló Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2022)0035 – C9-0036/2022 – 2022/0023(BUD)) | 44 |

III   Előkészítő jogi aktusok

Európai Parlament

2022. március 24., csütörtök

2022/C 361/05

P9_TA(2022)0083Az Európában lévő menekültek: CARE ***IAz Európai Parlament 2022. március 24-i jogalkotási állásfoglalása az 1303/2013/EU és a 223/2014/EU rendeletnek az európai menekültekre irányuló kohéziós fellépés (CARE) tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2022)0109 – C9-0057/2022 – 2022/0075(COD))P9_TC1-COD(2022)0075Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. március 24-én került elfogadásra az 1303/2013/EU és a 223/2014/EU rendeletnek az Európában lévő menekültekre irányuló kohéziós fellépés (CARE) tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

30

2022/C 361/06

P9_TA(2022)0084A Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapról szóló rendeletek szerinti források rugalmasabb felhasználása az ukrajnai háború fényében ***IAz Európai Parlament 2022. március 24-i jogalkotási állásfoglalása a Menekültügyi, a Migrációs és az Integrációs alapra, valamint a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló 514/2014/EU rendelet módosításáról, valamint a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap létrehozásáról szóló 516/2014/EU rendelet módosításáról, valamint a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap létrehozásáról szóló (EU) 2021/1147 rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2022)0112 – C9-0056/2022 – 2022/0077(COD))P9_TC1-COD(2022)0077Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. március 24-én került elfogadásra a Menekültügyi, a Migrációs és az Integrációs alapra, valamint a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló 514/2014/EU rendelet, a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap létrehozásáról szóló 516/2014/EU rendelet és a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap létrehozásáról szóló (EU) 2021/1147 rendelet módosításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

31

2022/C 361/07

Az Európai Parlament 2022. március 24-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Moldovai Köztársaság közötti, az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által a Moldovai Köztársaságban végzett műveleti tevékenységekről szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (07202/2022 – C9-0120/2022 – 2022/0087(NLE))

32

2022/C 361/08

P9_TA(2022)0088A megosztott főkönyvi technológián alapuló piaci infrastruktúrák kísérleti rendszere ***IAz Európai Parlament 2022. március 24-i jogalkotási állásfoglalása a megosztott főkönyvi technológián alapuló piaci infrastruktúrák kísérleti rendszeréről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2020)0594 – C9-0305/2020 – 2020/0267(COD))P9_TC1-COD(2020)0267Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. március 24-én került elfogadásra a megosztott főkönyvi technológián alapuló piaci infrastruktúrák kísérleti rendszeréről, valamint a 600/2014/EU és a 909/2014/EU rendelet, továbbá a 2014/65/EU irányelv módosításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

33

2022/C 361/09

P9_TA(2022)0089A barangolásról (roaming) szóló rendelet (átdolgozás) ***IAz Európai Parlament 2022. március 24-i jogalkotási állásfoglalása az Unión belüli nyilvános mobilhírközlő hálózatok közötti barangolásról (roaming) szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2021)0085 – C9-0085/2021 – 2021/0045(COD))P9_TC1-COD(2021)0045Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. március 24-én került elfogadásra az Unión belüli nyilvános mobilhírközlő hálózatok közötti barangolásról (roaming) (átdolgozás) szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

34

2022/C 361/10

P9_TA(2022)0090A Moldovai Köztársaságnak nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatás ***IAz Európai Parlament 2022. március 24-i jogalkotási állásfoglalása a Moldovai Köztársaságnak nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatásról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2022)0004 – C9-0007/2022 – 2021/0438(COD))P9_TC1-COD(2021)0438Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. március 24-én került elfogadásra a Moldovai Köztársaságnak nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatásról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

36

2022/C 361/11

P9_TA(2022)0091A polgári és büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés területén történő, határokon átnyúló elektronikus adatcserére szolgáló számítógépes rendszer (e-CODEX rendszer) ***IAz Európai Parlament 2022. március 24-i jogalkotási állásfoglalása a polgári és büntetőügyekben történő határokon átnyúló kommunikációra szolgáló számítógépes rendszerről (e-CODEX rendszer) és az (EU) 2018/1726 rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2020)0712 – C9-0389/2020 – 2020/0345(COD))P9_TC1-COD(2020)0345Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. március 24-én került elfogadásra a polgári és büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés területén történő, határokon átnyúló elektronikus adatcserére szolgáló számítógépes rendszerről (e-CODEX-rendszer) és az (EU) 2018/1726 rendelet módosításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

37

2022/C 361/12

Az Európai Parlament 2022. március 24-i jogalkotási állásfoglalása a DNS-adatokra vonatkozó, Olaszországgal való automatizált adatcsere megindításáról szóló tanácsi végrehajtási határozatra irányuló tervezetről (14836/2021 – C9-0002/2022 – 2021/0806(CNS))

38

2022/C 361/13

Az Európai Parlament 2022. március 24-i jogalkotási állásfoglalása a daktiloszkópiai adatokra vonatkozó, Olaszországgal való automatizált adatcsere megindításáról szóló tanácsi végrehajtási határozatra irányuló tervezetről (14837/2021 – C9-0003/2022 – 2021/0807(CNS))

39

2022/C 361/14

Az Európai Parlament 2022. március 24-i jogalkotási állásfoglalása a gépjármű-nyilvántartási adatokra vonatkozó, Olaszországgal való automatizált adatcsere megindításáról szóló tanácsi végrehajtási határozatra irányuló tervezetről (14838/2021 – C9-0004/2022 – 2021/0808(CNS))

40

2022/C 361/15

Az Európai Parlament 2022. március 24-i jogalkotási állásfoglalása a gépjármű-nyilvántartási adatokra vonatkozó, Görögországgal való automatizált adatcsere megindításáról szóló tanácsi végrehajtási határozatra irányuló tervezetről (14839/2021 – C9-0005/2022 – 2021/0809(CNS))

41

2022/C 361/16

Az Európai Parlament 2022. március 24-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti, a közönséges útlevéllel rendelkező személyeknek a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességéről szóló megállapodást módosító, az Európai Unió és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (13448/2018 – C9-0416/2021 – 2018/0084(NLE))

42

2022/C 361/17

Az Európai Parlament 2022. március 24-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti, a diplomata, szolgálati vagy hivatalos útlevéllel rendelkező személyeknek a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességéről szóló megállapodást módosító, az Európai Unió és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (13445/2018 – C9-0415/2021 – 2018/0086(NLE))

43

2022/C 361/18

Az Európai Parlament 2022. március 24-i állásfoglalása Franciaország EGF/2021/007 FR/Selecta referenciaszámú kérelme nyomán az elbocsátott munkavállalók támogatását szolgáló Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2022)0035 – C9-0036/2022 – 2022/0023(BUD))

44

---

| Jelmagyarázat






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| *** | Egyetértési eljárás |
| ***I | Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat |
| ***II | Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat |
| ***III | Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat |

Jelmagyarázat

*

Konzultációs eljárás

***

Egyetértési eljárás

***I

Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat

***II

Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat

***III

Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat

(Az eljárás típusát a tervezet által javasolt jogalap határozza meg.)

A Parlament módosításai:

Az új szövegrészeket
  félkövér és dőlt
  betűtípus mutatja. A törléseket a ▌jel vagy áthúzás jelöli. A módosított szövegrészeknél az új szöveget
  félkövér és dőlt
  betűtípus, a törléseket pedig törlés vagy áthúzás jelöli.

félkövér és dőlt

félkövér és dőlt

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

2022.9.20.

| 2022.9.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 361/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 361/1

---

EURÓPAI PARLAMENT

ÜLÉSSZAK: 2022–2023

2022. március 23–24-i ülések

ELFOGADOTT SZÖVEGEK

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2022. március 24., csütörtök

| 2022.9.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 361/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.9.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 361/2

---

P9_TA(2022)0099

Az EU-n belüli és kívüli élelmezésbiztonság biztosítását szolgáló sürgős uniós cselekvési terv szükségessége az ukrajnai orosz invázió fényében

Az Európai Parlament 2022. március 24-i állásfoglalása az EU-n belüli és kívüli élelmezésbiztonság biztosítását szolgáló sürgős uniós cselekvési terv szükségességéről az ukrajnai orosz invázió fényében (2022/2593(RSP))

(2022/C 361/01)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Oroszországról és Ukrajnáról szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Oroszországról és Ukrajnáról szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel az Európai Parlament vezetőinek Ukrajnával kapcsolatos, 2022. február 16-i és február 24-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament vezetőinek Ukrajnával kapcsolatos, 2022. február 16-i és február 24-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a főképviselőnek az Európai Unió nevében tett, az Oroszországi Föderáció fegyveres erői általi, Ukrajna elleni invázióról szóló, 2022. február 24-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a főképviselőnek az Európai Unió nevében tett, az Oroszországi Föderáció fegyveres erői általi, Ukrajna elleni invázióról szóló, 2022. február 24-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az Európai Tanács elnöke és a Bizottság elnöke által tett, Oroszország Ukrajna elleni példátlan és provokáció nélkül indított katonai agressziójával kapcsolatos, 2022. február 24-i nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács elnöke és a Bizottság elnöke által tett, Oroszország Ukrajna elleni példátlan és provokáció nélkül indított katonai agressziójával kapcsolatos, 2022. február 24-i nyilatkozatra,

| — | tekintettel Ukrajna elnökének és a Bizottság elnökének az ukrajnai helyzetről szóló közelmúltbeli nyilatkozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel Ukrajna elnökének és a Bizottság elnökének az ukrajnai helyzetről szóló közelmúltbeli nyilatkozataira,

| — | tekintettel a G7-csoport 2022. február 24-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a G7-csoport 2022. február 24-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az Európai Tanács 2022. február 24-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2022. február 24-i következtetéseire,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 39. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 39. cikkére,

| — | tekintettel az Ukrajna elleni orosz agresszióról szóló, 2022. március 1-jei állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ukrajna elleni orosz agresszióról szóló, 2022. március 1-jei állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az Európai Tanács állam-, illetve kormányfőinek az Ukrajna elleni orosz katonai agresszióról szóló, 2022. március 10-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács állam-, illetve kormányfőinek az Ukrajna elleni orosz katonai agresszióról szóló, 2022. március 10-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a G7-ek mezőgazdasági minisztereinek ülésén tett, az Oroszországi Föderáció fegyveres erői általi, Ukrajna elleni invázióról szóló, 2022. március 11-i nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a G7-ek mezőgazdasági minisztereinek ülésén tett, az Oroszországi Föderáció fegyveres erői általi, Ukrajna elleni invázióról szóló, 2022. március 11-i nyilatkozatra,

| — | tekintettel az EU állam-, illetve kormányfői által a 2022. március 10–11-i nem hivatalos ülésen kiadott Versailles-i Nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU állam-, illetve kormányfői által a 2022. március 10–11-i nem hivatalos ülésen kiadott Versailles-i Nyilatkozatra,

| — | tekintettel az élelmiszer-ellátás és az élelmezésbiztonság válság idején történő biztosítását célzó vészhelyzeti tervről szóló, 2021. november 12-i bizottsági közleményre (COM(2021)0689), |
| --- | --- |

—

tekintettel az élelmiszer-ellátás és az élelmezésbiztonság válság idején történő biztosítását célzó vészhelyzeti tervről szóló, 2021. november 12-i bizottsági közleményre (COM(2021)0689),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 132. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 132. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel az ENSZ Alapokmánya és nemzetközi jogi elvek rögzítik az államok szuverén egyenlőségének elvét és azt, hogy az államoknak nemzetközi érintkezéseik során tartózkodniuk kell a más államok területi épsége vagy politikai függetlensége ellen irányuló fenyegetéstől vagy erőszak alkalmazásától; |
| --- | --- |

A.

mivel az ENSZ Alapokmánya és nemzetközi jogi elvek rögzítik az államok szuverén egyenlőségének elvét és azt, hogy az államoknak nemzetközi érintkezéseik során tartózkodniuk kell a más államok területi épsége vagy politikai függetlensége ellen irányuló fenyegetéstől vagy erőszak alkalmazásától;

| B. | mivel az Oroszországi Föderáció 2022. február 24-én indokolatlanul és provokáció nélkül inváziót indított Ukrajna ellen; |
| --- | --- |

B.

mivel az Oroszországi Föderáció 2022. február 24-én indokolatlanul és provokáció nélkül inváziót indított Ukrajna ellen;

| C. | mivel az élelmiszer-termelést és az élelmiszerhez való hozzáférést nem szabad geopolitikai fegyverként használni; |
| --- | --- |

C.

mivel az élelmiszer-termelést és az élelmiszerhez való hozzáférést nem szabad geopolitikai fegyverként használni;

| D. | mivel a Tanács több kezdeti szankciót fogadott el Oroszországgal szemben, köztük célzott egyedi szankciókat, gazdasági és pénzügyi szankciókat és kereskedelmi korlátozásokat, és további szankciókat dolgoz ki a transzatlanti szövetségesekkel és más hasonló gondolkodású nemzetközi partnerekkel szoros együttműködésben; |
| --- | --- |

D.

mivel a Tanács több kezdeti szankciót fogadott el Oroszországgal szemben, köztük célzott egyedi szankciókat, gazdasági és pénzügyi szankciókat és kereskedelmi korlátozásokat, és további szankciókat dolgoz ki a transzatlanti szövetségesekkel és más hasonló gondolkodású nemzetközi partnerekkel szoros együttműködésben;

| E. | mivel ez a helyzet és az Oroszországra kivetett jogszerű szankciók a Covid19-válsággal és a termelési költségek közelmúltbeli jelentős növekedésével együtt a globális mezőgazdasági, halászati és akvakultúra-piacok jelentős, halmozott zavarához fognak vezetni, különösen a gabona- és a növényiolaj-piac tekintetében, mivel Ukrajna és Oroszország a búza világkereskedelmének mintegy 30 %-át, az árpa kereskedelmének 32 %-át, a kukoricáénak 17 %-át és a napraforgómag-olajénak több mint 50 %-át, míg a napraforgómag-kereskedelem 20 %-át teszi ki, valamint a műtrágyákhoz és a műtrágyagyártáshoz szükséges alapanyagokhoz való hozzáférés tekintetében is; |
| --- | --- |

E.

mivel ez a helyzet és az Oroszországra kivetett jogszerű szankciók a Covid19-válsággal és a termelési költségek közelmúltbeli jelentős növekedésével együtt a globális mezőgazdasági, halászati és akvakultúra-piacok jelentős, halmozott zavarához fognak vezetni, különösen a gabona- és a növényiolaj-piac tekintetében, mivel Ukrajna és Oroszország a búza világkereskedelmének mintegy 30 %-át, az árpa kereskedelmének 32 %-át, a kukoricáénak 17 %-át és a napraforgómag-olajénak több mint 50 %-át, míg a napraforgómag-kereskedelem 20 %-át teszi ki, valamint a műtrágyákhoz és a műtrágyagyártáshoz szükséges alapanyagokhoz való hozzáférés tekintetében is;

| F. | mivel a fekete-tengeri kikötők a megrongált polgári infrastruktúrák közé tartoznak, ami a tengeri kereskedelem teljes blokádját és az alapvető mezőgazdasági termékek különböző régiókba, például az EU-ba történő kivitelének megakadályozását eredményezi; |
| --- | --- |

F.

mivel a fekete-tengeri kikötők a megrongált polgári infrastruktúrák közé tartoznak, ami a tengeri kereskedelem teljes blokádját és az alapvető mezőgazdasági termékek különböző régiókba, például az EU-ba történő kivitelének megakadályozását eredményezi;

| G. | mivel a Krím félsziget Oroszország általi annektálását és az azt követő szankciókat követően a Bizottság és a tagállamok számos intézkedést hoztak az uniós mezőgazdasági, halászati és akvakultúra-piacokra gyakorolt negatív hatások ellensúlyozására; |
| --- | --- |

G.

mivel a Krím félsziget Oroszország általi annektálását és az azt követő szankciókat követően a Bizottság és a tagállamok számos intézkedést hoztak az uniós mezőgazdasági, halászati és akvakultúra-piacokra gyakorolt negatív hatások ellensúlyozására;

| H. | mivel az ukrajnai háború akadályozza az áruk – különösen az élelmiszerek, a takarmányok és más mezőgazdasági termékek – belső szállítását, és az olajos magvak feldolgozásának felfüggesztéséhez és egyes termények esetében exportengedélyezési követelmények bevezetéséhez is vezetett, ami súlyos élelmiszerhiányt okozott Ukrajnában, továbbá a más országokba történő szállításhoz rendelkezésre álló készletek hiányához és ebből adódóan geopolitikai instabilitás kialakulásának veszélyéhez vezetett; |
| --- | --- |

H.

mivel az ukrajnai háború akadályozza az áruk – különösen az élelmiszerek, a takarmányok és más mezőgazdasági termékek – belső szállítását, és az olajos magvak feldolgozásának felfüggesztéséhez és egyes termények esetében exportengedélyezési követelmények bevezetéséhez is vezetett, ami súlyos élelmiszerhiányt okozott Ukrajnában, továbbá a más országokba történő szállításhoz rendelkezésre álló készletek hiányához és ebből adódóan geopolitikai instabilitás kialakulásának veszélyéhez vezetett;

| I. | mivel a konfliktus a kritikus mezőgazdasági infrastruktúrák, például a szállítási és a tárolási infrastruktúra megcélzásával is jár, ami jelentős regionális hatásokat eredményez; mivel háborús helyzetekben a bombázások, a tüzérségi támadások és a kazettás bombák kárt okoznak a mezőgazdasági földterületekben, és megcsonkítják azokat, akik vissza akarnak térni az adott földterületet megművelni, és ezáltal az aknamentesítés és a robbanóanyagok felkutatása, hatástalanítása és megsemmisítése idejére az adott földterület évekre használhatatlanná válik; |
| --- | --- |

I.

mivel a konfliktus a kritikus mezőgazdasági infrastruktúrák, például a szállítási és a tárolási infrastruktúra megcélzásával is jár, ami jelentős regionális hatásokat eredményez; mivel háborús helyzetekben a bombázások, a tüzérségi támadások és a kazettás bombák kárt okoznak a mezőgazdasági földterületekben, és megcsonkítják azokat, akik vissza akarnak térni az adott földterületet megművelni, és ezáltal az aknamentesítés és a robbanóanyagok felkutatása, hatástalanítása és megsemmisítése idejére az adott földterület évekre használhatatlanná válik;

| J. | mivel Ukrajnában a 2022. évi betakarításra nem kerülhet sor, mivel a mezőgazdasági termelők és a mezőgazdasági dolgozók vagy elmenekültek, vagy hazájukat védik, és a mezőgazdasági üzemek túl súlyos károkat szenvedtek ahhoz, hogy az idei élelmiszer-termelés a megszokott módon megtörténjen; |
| --- | --- |

J.

mivel Ukrajnában a 2022. évi betakarításra nem kerülhet sor, mivel a mezőgazdasági termelők és a mezőgazdasági dolgozók vagy elmenekültek, vagy hazájukat védik, és a mezőgazdasági üzemek túl súlyos károkat szenvedtek ahhoz, hogy az idei élelmiszer-termelés a megszokott módon megtörténjen;

| K. | mivel Ukrajna a világ búzatermésének 11 %-át, árpatermésének 16 %-át, kukoricatermésének 15 %-át, repcemagtermésének 16 %-át, napraforgómag-olajának 50 %-át, napraforgómag-kereskedelmének 9 %-át és napraforgópogácsájának 61 %-át adja; mivel Oroszország esetében ezek a számok 20 % (búza), 16 % (árpa), 2 % (kukorica), 3 % (repce) és 20 % (napraforgópogácsa); |
| --- | --- |

K.

mivel Ukrajna a világ búzatermésének 11 %-át, árpatermésének 16 %-át, kukoricatermésének 15 %-át, repcemagtermésének 16 %-át, napraforgómag-olajának 50 %-át, napraforgómag-kereskedelmének 9 %-át és napraforgópogácsájának 61 %-át adja; mivel Oroszország esetében ezek a számok 20 % (búza), 16 % (árpa), 2 % (kukorica), 3 % (repce) és 20 % (napraforgópogácsa);

| L. | mivel Ukrajna az EU fontos beszállítójává vált, mivel a kukorica (átlagosan 9,2 megatonna – az ellátás 57 %-a), a repce (2 megatonna – az európai behozatal 42 %-a), a napraforgómag (0,1 megatonna – 15 %) és a napraforgópogácsa (1,3 megatonna – a behozatal 47 %-a), valamint kisebb mértékben a búza (1 megatonna – a behozatal 30 %-a) elsődleges beszállítója; mivel Oroszország – kisebb mértékben ugyan, de hasonlóképpen – fontos beszállítója az EU-nak a búza (0,5 megatonna – 11 %), de főként a repcemagpogácsa (0,2 megatonna – 50 %), a napraforgópogácsa (0,9 megatonna – 34 %) és a napraforgómag (0,3 megatonna – 35 %) tekintetében; |
| --- | --- |

L.

mivel Ukrajna az EU fontos beszállítójává vált, mivel a kukorica (átlagosan 9,2 megatonna – az ellátás 57 %-a), a repce (2 megatonna – az európai behozatal 42 %-a), a napraforgómag (0,1 megatonna – 15 %) és a napraforgópogácsa (1,3 megatonna – a behozatal 47 %-a), valamint kisebb mértékben a búza (1 megatonna – a behozatal 30 %-a) elsődleges beszállítója; mivel Oroszország – kisebb mértékben ugyan, de hasonlóképpen – fontos beszállítója az EU-nak a búza (0,5 megatonna – 11 %), de főként a repcemagpogácsa (0,2 megatonna – 50 %), a napraforgópogácsa (0,9 megatonna – 34 %) és a napraforgómag (0,3 megatonna – 35 %) tekintetében;

| M. | mivel a globális mezőgazdasági piacokon már Ukrajna orosz inváziója előtt is emelkedtek az árak, részben éghajlati hatások, részben pedig a Covid19-világjárvány hatása miatt; mivel Európában az emelkedő energiaárak jelentős hatást gyakorolnak a mezőgazdasági, a halászati és az akvakultúra-ágazatra, mivel növekszik a műtrágya ára és a mezőgazdasági termelők energiaköltsége; |
| --- | --- |

M.

mivel a globális mezőgazdasági piacokon már Ukrajna orosz inváziója előtt is emelkedtek az árak, részben éghajlati hatások, részben pedig a Covid19-világjárvány hatása miatt; mivel Európában az emelkedő energiaárak jelentős hatást gyakorolnak a mezőgazdasági, a halászati és az akvakultúra-ágazatra, mivel növekszik a műtrágya ára és a mezőgazdasági termelők energiaköltsége;

| N. | mivel a konfliktus kezdete óta a mezőgazdasági termékek világpiaci árai jelentősen emelkedtek (terméktől függően + 5 és + 10 % között), közelítve a 2007–2008-as gazdasági év áraihoz; |
| --- | --- |

N.

mivel a konfliktus kezdete óta a mezőgazdasági termékek világpiaci árai jelentősen emelkedtek (terméktől függően + 5 és + 10 % között), közelítve a 2007–2008-as gazdasági év áraihoz;

| O. | mivel a FAO becslése szerint a két ország gabona- és napraforgómag-exportjának hirtelen és meredek csökkenéséből eredő globális ellátási hiány jóval megemelné a nemzetközi élelmiszer- és takarmányárakat, amelyek már jelenleg is magasak; |
| --- | --- |

O.

mivel a FAO becslése szerint a két ország gabona- és napraforgómag-exportjának hirtelen és meredek csökkenéséből eredő globális ellátási hiány jóval megemelné a nemzetközi élelmiszer- és takarmányárakat, amelyek már jelenleg is magasak;

| P. | mivel az EU nemcsak importál, hanem exportál is búzát, különösen közel-keleti és észak-afrikai országokba, ahová évente mintegy 6 millió tonna búzát exportál; mivel ezek az országok elsősorban Oroszországra és Ukrajnára, illetve az EU-ra támaszkodnak; |
| --- | --- |

P.

mivel az EU nemcsak importál, hanem exportál is búzát, különösen közel-keleti és észak-afrikai országokba, ahová évente mintegy 6 millió tonna búzát exportál; mivel ezek az országok elsősorban Oroszországra és Ukrajnára, illetve az EU-ra támaszkodnak;

| Q. | mivel a közös halászati politika és a közös agrárpolitika céljai közé tartozik többek között az uniós piac magas tápértékű élelmiszerekkel való ellátása, az uniós piac élelmiszer-behozataltól való függőségének csökkentése, valamint annak biztosítása, hogy az élelmiszerek elfogadható áron jussanak el a fogyasztókhoz; mivel a Covid19-világjárvány és most az Ukrajna elleni orosz invázió még nyilvánvalóbbá tette, hogy az EU-nak meg kell erősítenie élelmezésbiztonságát, és csökkentenie kell az Unión kívüli egyetlen vagy túl kevés beszállítótól importált alapanyagoktól való függőségét; |
| --- | --- |

Q.

mivel a közös halászati politika és a közös agrárpolitika céljai közé tartozik többek között az uniós piac magas tápértékű élelmiszerekkel való ellátása, az uniós piac élelmiszer-behozataltól való függőségének csökkentése, valamint annak biztosítása, hogy az élelmiszerek elfogadható áron jussanak el a fogyasztókhoz; mivel a Covid19-világjárvány és most az Ukrajna elleni orosz invázió még nyilvánvalóbbá tette, hogy az EU-nak meg kell erősítenie élelmezésbiztonságát, és csökkentenie kell az Unión kívüli egyetlen vagy túl kevés beszállítótól importált alapanyagoktól való függőségét;

| R. | mivel 2022. március 9-én a Bizottság megtartotta az újonnan létrehozott európai élelmezésbiztonsági válságfelkészültségi és -reagálási mechanizmus első ülését, hogy megvitassa az élelmezésbiztonságot, az energiaárak és az alapanyagárak emelkedésének hatását, valamint az ukrajnai háború hatását; mivel e mechanizmus célja a válsághelyzetekre való felkészültség fokozása a koordináció javítása és a bevált gyakorlatok cseréje révén; |
| --- | --- |

R.

mivel 2022. március 9-én a Bizottság megtartotta az újonnan létrehozott európai élelmezésbiztonsági válságfelkészültségi és -reagálási mechanizmus első ülését, hogy megvitassa az élelmezésbiztonságot, az energiaárak és az alapanyagárak emelkedésének hatását, valamint az ukrajnai háború hatását; mivel e mechanizmus célja a válsághelyzetekre való felkészültség fokozása a koordináció javítása és a bevált gyakorlatok cseréje révén;

| S. | mivel az EU nagymértékben függ az orosz fosszilis tüzelőanyagoktól; mivel az EU-ban felhasznált gáz mintegy 90 %-át importálják, és 2021-ben Oroszország biztosította e behozatal 45 %-át, különböző szinteken az egyes uniós tagállamokban; mivel Oroszország 27 %-kal Európa legnagyobb olajszállítója, ami több mint háromszorosa a következő legnagyobbnak (Norvégia); mivel ez a külső energiafüggőség közvetlenül érinti a mezőgazdasági termelést; |
| --- | --- |

S.

mivel az EU nagymértékben függ az orosz fosszilis tüzelőanyagoktól; mivel az EU-ban felhasznált gáz mintegy 90 %-át importálják, és 2021-ben Oroszország biztosította e behozatal 45 %-át, különböző szinteken az egyes uniós tagállamokban; mivel Oroszország 27 %-kal Európa legnagyobb olajszállítója, ami több mint háromszorosa a következő legnagyobbnak (Norvégia); mivel ez a külső energiafüggőség közvetlenül érinti a mezőgazdasági termelést;

| T. | mivel a konfliktus következtében az energia-, az alapanyag- és az élelmiszerárak egyaránt emelkednek, ami azt jelenti, hogy egyre több embert fenyeget a szegénység veszélye (a jelenleg veszélyben lévő 97 millión felül); mivel ezért olyan szociális intézkedésekre van szükség, amelyek segítik a termelőket és a fogyasztókat e hatások kezelésében; |
| --- | --- |

T.

mivel a konfliktus következtében az energia-, az alapanyag- és az élelmiszerárak egyaránt emelkednek, ami azt jelenti, hogy egyre több embert fenyeget a szegénység veszélye (a jelenleg veszélyben lévő 97 millión felül); mivel ezért olyan szociális intézkedésekre van szükség, amelyek segítik a termelőket és a fogyasztókat e hatások kezelésében;

| U. | mivel az élelmezésbiztonság nemcsak az élelmiszerek hozzáférhetőségét jelenti, hanem a FAO szerint az élelemhez való jogot és az egészséges táplálékhoz való hozzáférést mindenki számára; |
| --- | --- |

U.

mivel az élelmezésbiztonság nemcsak az élelmiszerek hozzáférhetőségét jelenti, hanem a FAO szerint az élelemhez való jogot és az egészséges táplálékhoz való hozzáférést mindenki számára;

| V. | mivel a kiprovokálatlan és indokolatlan orosz agressziós háború élelmezésbiztonságra gyakorolt hatásait súlyosbította a Covid19 okozta, már így is súlyos helyzet, az EU déli részén tapasztalható rendkívüli aszályok, az éghajlatváltozás és a biológiai sokféleség csökkenése; mivel ez a válság közvetlen és közvetett hatással is van az agrár- és vízi élelmiszeripari ágazatra; |
| --- | --- |

V.

mivel a kiprovokálatlan és indokolatlan orosz agressziós háború élelmezésbiztonságra gyakorolt hatásait súlyosbította a Covid19 okozta, már így is súlyos helyzet, az EU déli részén tapasztalható rendkívüli aszályok, az éghajlatváltozás és a biológiai sokféleség csökkenése; mivel ez a válság közvetlen és közvetett hatással is van az agrár- és vízi élelmiszeripari ágazatra;

| W. | mivel az EU-nak nemcsak függetlenebbé kell válnia az olyan stratégiai területeken, mint a védelem vagy az energiaellátás, hanem képesnek kell lennie arra is, hogy folyamatosan biztosítsa az élelmezésbiztonságot azáltal, hogy növeli rezilienciáját azokban az ágazatokban, ahol az EU nagymértékben függ az importtól; mivel az ukrán válság újfent bizonyítja, hogy az élelmezésbiztonságot nem szabad magától értetődőnek venni; mivel az európai élelmiszer-termelést stratégiai ágazatnak kell tekinteni; |
| --- | --- |

W.

mivel az EU-nak nemcsak függetlenebbé kell válnia az olyan stratégiai területeken, mint a védelem vagy az energiaellátás, hanem képesnek kell lennie arra is, hogy folyamatosan biztosítsa az élelmezésbiztonságot azáltal, hogy növeli rezilienciáját azokban az ágazatokban, ahol az EU nagymértékben függ az importtól; mivel az ukrán válság újfent bizonyítja, hogy az élelmezésbiztonságot nem szabad magától értetődőnek venni; mivel az európai élelmiszer-termelést stratégiai ágazatnak kell tekinteni;

| X. | mivel az EU a szolidaritás elvén alapul, és ha az EU most nem cselekszik, a legsúlyosabb következményeket a legkiszolgáltatottabbak fogják elszenvedni; |
| --- | --- |

X.

mivel az EU a szolidaritás elvén alapul, és ha az EU most nem cselekszik, a legsúlyosabb következményeket a legkiszolgáltatottabbak fogják elszenvedni;

| Y. | mivel ez a válság közvetlen és közvetett hatást is gyakorol az agrár- és vízi élelmiszeripari ágazatra, hiszen közvetlen hatásai az Oroszországgal és Ukrajnával folytatott kereskedelmi kapcsolatok megszakadásához, közvetett hatásai pedig az árak és a termelési költségek ingadozásához kapcsolódnak; |
| --- | --- |

Y.

mivel ez a válság közvetlen és közvetett hatást is gyakorol az agrár- és vízi élelmiszeripari ágazatra, hiszen közvetlen hatásai az Oroszországgal és Ukrajnával folytatott kereskedelmi kapcsolatok megszakadásához, közvetett hatásai pedig az árak és a termelési költségek ingadozásához kapcsolódnak;

| Z. | mivel az energia, az üzemanyag, a műtrágyák, a nyersanyagok és a mezőgazdasági termékek árának növekedése jelentős hatást gyakorol a mezőgazdasági és vízi élelmiszerek ágazatára, és nagymértékben növeli a termelési költségeket, ami veszélyezteti a termelés folytonosságát és zavarokat okozhat az ellátási láncban; |
| --- | --- |

Z.

mivel az energia, az üzemanyag, a műtrágyák, a nyersanyagok és a mezőgazdasági termékek árának növekedése jelentős hatást gyakorol a mezőgazdasági és vízi élelmiszerek ágazatára, és nagymértékben növeli a termelési költségeket, ami veszélyezteti a termelés folytonosságát és zavarokat okozhat az ellátási láncban;

| AA. | mivel Oroszország Európa hatodik legnagyobb kereskedelmi partnere az uniós agrár-élelmiszeripari export értéke tekintetében (2); mivel a kereskedelmi zavarok és a kiszabott szankciók enyhítő intézkedéseket tesznek szükségessé, beleértve az uniós mezőgazdasági termékek alternatív piacainak létrehozását; |
| --- | --- |

AA.

mivel Oroszország Európa hatodik legnagyobb kereskedelmi partnere az uniós agrár-élelmiszeripari export értéke tekintetében (2); mivel a kereskedelmi zavarok és a kiszabott szankciók enyhítő intézkedéseket tesznek szükségessé, beleértve az uniós mezőgazdasági termékek alternatív piacainak létrehozását;

| AB. | mivel az élelmiszertermékekkel kapcsolatos spekuláció élelmiszerválságokat okozhat; |
| --- | --- |

AB.

mivel az élelmiszertermékekkel kapcsolatos spekuláció élelmiszerválságokat okozhat;

| AC. | mivel Oroszország a szintetikus nitrogénműtrágyák és összetevőik vezető exportőre, Belarusz pedig a káliumalapú műtrágyák jelentős exportőre; mivel a nitrogénműtrágya ára nagymértékben függ a földgázáraktól, amely termék tekintetében Oroszország jelentős piaci pozícióval rendelkezik; mivel Oroszország 2022. március 4-én bejelentette az ásványi műtrágyák kivitelének felfüggesztését ukrajnai inváziójának eredményeként; |
| --- | --- |

AC.

mivel Oroszország a szintetikus nitrogénműtrágyák és összetevőik vezető exportőre, Belarusz pedig a káliumalapú műtrágyák jelentős exportőre; mivel a nitrogénműtrágya ára nagymértékben függ a földgázáraktól, amely termék tekintetében Oroszország jelentős piaci pozícióval rendelkezik; mivel Oroszország 2022. március 4-én bejelentette az ásványi műtrágyák kivitelének felfüggesztését ukrajnai inváziójának eredményeként;

| AD. | mivel amellett, hogy az EU nagymértékben függ az Oroszországból származó műtrágya behozatalától, az, hogy az EU a műtrágyagyártáshoz fosszilis alapú energiaforrások és Belaruszból hamuzsír behozatalára támaszkodik, jelentős ellátási zavarokat fog okozni egy olyan időszakban, amikor a műtrágyaárak az elmúlt évben 142 %-kal emelkedtek, és az energia és a műtrágya a mezőgazdasági termelők termelési költségeinek 20 %-át teszik ki (3); mivel a földgáz teszi ki a legfontosabb nitrogénműtrágyák előállítási költségeinek 60–80 %-át (4); mivel a magas gázárak már egyes műtrágyagyártó üzemek ideiglenes bezárásához vezettek; mivel már vannak példák arra, hogy műtrágyagyártó vállalkozások nyersanyaghiány miatt elutasították mezőgazdasági termelők megrendeléseit; |
| --- | --- |

AD.

mivel amellett, hogy az EU nagymértékben függ az Oroszországból származó műtrágya behozatalától, az, hogy az EU a műtrágyagyártáshoz fosszilis alapú energiaforrások és Belaruszból hamuzsír behozatalára támaszkodik, jelentős ellátási zavarokat fog okozni egy olyan időszakban, amikor a műtrágyaárak az elmúlt évben 142 %-kal emelkedtek, és az energia és a műtrágya a mezőgazdasági termelők termelési költségeinek 20 %-át teszik ki (3); mivel a földgáz teszi ki a legfontosabb nitrogénműtrágyák előállítási költségeinek 60–80 %-át (4); mivel a magas gázárak már egyes műtrágyagyártó üzemek ideiglenes bezárásához vezettek; mivel már vannak példák arra, hogy műtrágyagyártó vállalkozások nyersanyaghiány miatt elutasították mezőgazdasági termelők megrendeléseit;

| AE. | mivel számos szerves tápanyagforrásból származó trágyaféle létezik, és ezeket a termékeket jelenleg nem használják a vegyi műtrágyák helyettesítésére; mivel használatuk növelése megoldást jelenthetne az EU vegyi műtrágyáktól való függőségének csökkentésére, a zöld megállapodás céljaival összhangban; mivel a feldolgozott trágya, a bioszén és a rovarürülék használata csökkentheti a mezőgazdasági termelők műtrágyával kapcsolatos költségeit; |
| --- | --- |

AE.

mivel számos szerves tápanyagforrásból származó trágyaféle létezik, és ezeket a termékeket jelenleg nem használják a vegyi műtrágyák helyettesítésére; mivel használatuk növelése megoldást jelenthetne az EU vegyi műtrágyáktól való függőségének csökkentésére, a zöld megállapodás céljaival összhangban; mivel a feldolgozott trágya, a bioszén és a rovarürülék használata csökkentheti a mezőgazdasági termelők műtrágyával kapcsolatos költségeit;

| AF. | mivel az üzemanyag ára jelentősen emelkedett az EU-ban, és sok tagállamban történelmi csúcsot ért el; mivel e tendencia folytatódása fenntarthatatlan gazdasági helyzetet fog eredményezni a mezőgazdasági termelők és a halászok számára, például a halászhajók számára, amelyek nem tudnak kihajózni és a halászati műveletek költségeinél többet keresni; |
| --- | --- |

AF.

mivel az üzemanyag ára jelentősen emelkedett az EU-ban, és sok tagállamban történelmi csúcsot ért el; mivel e tendencia folytatódása fenntarthatatlan gazdasági helyzetet fog eredményezni a mezőgazdasági termelők és a halászok számára, például a halászhajók számára, amelyek nem tudnak kihajózni és a halászati műveletek költségeinél többet keresni;

| AG. | mivel az uniós halászati, akvakultúra- és feldolgozó ágazatok kiváló minőségű tengeri élelmiszeripari termékeket állítanak elő, és fontos szerepet játszanak az átfogó élelmezésbiztonság biztosításában; mivel a halászati ágazat régóta hozzájárul ahhoz, hogy az európai fogyasztókat olyan kiváló minőségű termékekkel lássák el, amelyek megfelelnek a tápértékre és az élelmiszer-biztonságra vonatkozó magas szintű követelményeknek, és a halászati ágazat ma már globális vezető szerepet tölt be a fenntarthatóság tekintetében; |
| --- | --- |

AG.

mivel az uniós halászati, akvakultúra- és feldolgozó ágazatok kiváló minőségű tengeri élelmiszeripari termékeket állítanak elő, és fontos szerepet játszanak az átfogó élelmezésbiztonság biztosításában; mivel a halászati ágazat régóta hozzájárul ahhoz, hogy az európai fogyasztókat olyan kiváló minőségű termékekkel lássák el, amelyek megfelelnek a tápértékre és az élelmiszer-biztonságra vonatkozó magas szintű követelményeknek, és a halászati ágazat ma már globális vezető szerepet tölt be a fenntarthatóság tekintetében;

| AH. | mivel az európai egységes piac megfelelő működése előfeltétele az élelmezésbiztonság garantálásának; mivel a magyar kormány nemrégiben úgy döntött, hogy Ukrajna orosz megszállása következtében betilt minden gabonaexportot, megsértve ezzel mind a Szerződésben foglalt kötelezettségeit, mind pedig az uniós szolidaritást; |
| --- | --- |

AH.

mivel az európai egységes piac megfelelő működése előfeltétele az élelmezésbiztonság garantálásának; mivel a magyar kormány nemrégiben úgy döntött, hogy Ukrajna orosz megszállása következtében betilt minden gabonaexportot, megsértve ezzel mind a Szerződésben foglalt kötelezettségeit, mind pedig az uniós szolidaritást;

| AI. | mivel a fogyasztói élelmiszerárakra gyakorolt hatást a Covid19-világjárvány hatásával összefüggésben kell vizsgálni, amely már a háború kezdete előtt is hozzájárult az árak emelkedéséhez; mivel az élelmiszerköltségek az EU-ban 2022 januárjában 4,7 %-kal magasabbak voltak, mint az előző év azonos hónapjában (5); mivel sok tagállam, és különösen a közép- és kelet-európai országok még nagyobb élelmiszerár-emelkedéssel szembesülnek; |
| --- | --- |

AI.

mivel a fogyasztói élelmiszerárakra gyakorolt hatást a Covid19-világjárvány hatásával összefüggésben kell vizsgálni, amely már a háború kezdete előtt is hozzájárult az árak emelkedéséhez; mivel az élelmiszerköltségek az EU-ban 2022 januárjában 4,7 %-kal magasabbak voltak, mint az előző év azonos hónapjában (5); mivel sok tagállam, és különösen a közép- és kelet-európai országok még nagyobb élelmiszerár-emelkedéssel szembesülnek;

| AJ. | mivel a takarmánykészletek kimerülése súlyos következményekkel fog járni számos állattenyésztő gazdaságra nézve; mivel több tagállam jelezte, hogy ha ez a jelenlegi ütemben folytatódik, akkor az azzal a kockázattal jár, hogy a takarmánykészleteik húsvétig kimerülnek; |
| --- | --- |

AJ.

mivel a takarmánykészletek kimerülése súlyos következményekkel fog járni számos állattenyésztő gazdaságra nézve; mivel több tagállam jelezte, hogy ha ez a jelenlegi ütemben folytatódik, akkor az azzal a kockázattal jár, hogy a takarmánykészleteik húsvétig kimerülnek;

| AK. | mivel jelentős szinergiákat lehet elérni és megőrizni a jelenlegi válságot követően is, például olyan fenntartható mezőgazdasági gyakorlatokat, amelyek javítják a talaj minőségét, és ezáltal a termelékenységet, illetve más ökoszisztéma-funkciókat és -szolgáltatásokat, például a szénmegkötést és a vízminőség szabályozását; mivel a fenntarthatóság három pillére közötti szilárd egyensúly biztosítása érdekében az élelmiszer-, ital- és egyéb mezőgazdasági termékek uniós előállítási és fogyasztási módja összhangban kell álljon az uniós szakpolitikákkal és kötelezettségvállalásokkal, többek között az ENSZ fenntartható fejlődési céljaival és a Párizsi Megállapodással; |
| --- | --- |

AK.

mivel jelentős szinergiákat lehet elérni és megőrizni a jelenlegi válságot követően is, például olyan fenntartható mezőgazdasági gyakorlatokat, amelyek javítják a talaj minőségét, és ezáltal a termelékenységet, illetve más ökoszisztéma-funkciókat és -szolgáltatásokat, például a szénmegkötést és a vízminőség szabályozását; mivel a fenntarthatóság három pillére közötti szilárd egyensúly biztosítása érdekében az élelmiszer-, ital- és egyéb mezőgazdasági termékek uniós előállítási és fogyasztási módja összhangban kell álljon az uniós szakpolitikákkal és kötelezettségvállalásokkal, többek között az ENSZ fenntartható fejlődési céljaival és a Párizsi Megállapodással;

| AL. | mivel rövid távon megoldást kell találni a lánc minden szakaszában az élelmiszer-pazarlás problémájára, hogy csökkenteni lehessen az európai élelmiszer-ellátásra nehezedő nyomást, különös tekintettel arra, hogy az EU-ban évente 88 millió tonna élelmiszert pazarolnak el, aminek becsült költsége 143 milliárd EUR; mivel az uniós élelmiszer-pazarlásnak a 2014-es referenciaszintekhez képest 2025-ig 30 %-kal, 2030-ig pedig 50 %-kal történő csökkentésére irányuló célkitűzés elérését célzó intézkedések, valamint a hulladékok szerves trágyává történő újrafeldolgozását gátló szükségtelen jogi akadályok megszüntetését célzó intézkedések révén történő kezelése azonnali pozitív hatást gyakorolna az EU élelmezésbiztonságára; |
| --- | --- |

AL.

mivel rövid távon megoldást kell találni a lánc minden szakaszában az élelmiszer-pazarlás problémájára, hogy csökkenteni lehessen az európai élelmiszer-ellátásra nehezedő nyomást, különös tekintettel arra, hogy az EU-ban évente 88 millió tonna élelmiszert pazarolnak el, aminek becsült költsége 143 milliárd EUR; mivel az uniós élelmiszer-pazarlásnak a 2014-es referenciaszintekhez képest 2025-ig 30 %-kal, 2030-ig pedig 50 %-kal történő csökkentésére irányuló célkitűzés elérését célzó intézkedések, valamint a hulladékok szerves trágyává történő újrafeldolgozását gátló szükségtelen jogi akadályok megszüntetését célzó intézkedések révén történő kezelése azonnali pozitív hatást gyakorolna az EU élelmezésbiztonságára;

| 1. | a lehető leghatározottabban elítéli az Oroszországi Föderáció Ukrajna elleni jogellenes, provokáció nélküli és indokolatlan katonai agresszióját és invázióját, valamint Belarusz ezen agresszióban való részvételét; követeli, hogy az Oroszországi Föderáció haladéktalanul szüntessen be minden ukrajnai katonai tevékenységet, feltétel nélkül vonjon ki minden katonai és félkatonai erőt és katonai felszerelést Ukrajna nemzetközileg elismert területéről, hagyjon fel a humanitárius folyosók blokádjával és teljes mértékben tartsa tiszteletben Ukrajna nemzetközileg elismert határain belüli területi integritását, szuverenitását és függetlenségét a béke helyreállítása és ezáltal annak biztosítása érdekében, hogy az életet támogató gazdasági, társadalmi, egészségügyi és élelmiszerrendszerek újjáépítése biztonságosan megkezdődhessen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | osztatlan szolidaritását fejezi ki Ukrajna népével és mély megrendülésének ad hangot az orosz agresszió okozta tragikus halálesetek és emberi szenvedés miatt, és hangsúlyozza, hogy a nemzetközi humanitárius jog tiltja a polgári lakosság és a polgári infrastruktúra elleni támadásokat, valamint a válogatás nélküli támadásokat; |
| --- | --- |

2.

| 3. | üdvözli, hogy a Tanács sürgősen szankciókat fogadott el azzal a céllal, hogy meggyőzze az Oroszországi Föderációt az Ukrajna elleni támadások beszüntetéséről; ismét hangsúlyozza azonban, hogy a legutóbbi támadások fényében – beleértve a lakóövezetek és a polgári infrastruktúra elleni támadásokat is – további szigorú szankciók elfogadására van szükség; |
| --- | --- |

3.

| 4. | követeli, hogy az Oroszországi Föderáció azonnal szüntesse be a kórházak, óvodák, iskolák, színházak, nyugdíjasotthonok és más civil létesítmények bombázását; a lehető leghatározottabban elítéli ezeket a cselekményeket és hangsúlyozza, hogy a megkülönböztetés nélküli támadások leállítása nélkül nem lehetséges helyreállítani a normális életet és újraindítani az élelmiszer-termelést Ukrajnában és annak mezőgazdasági területein, és lehet újra normalizálni az élelmiszerek, a termékek, az idénymunka, valamint a határokon átnyúló mezőgazdasági és élelmiszer-termeléshez nélkülözhetetlen alapanyagok áramlását, ezáltal leküzdve az élelmiszer-exporttal és az árutermeléssel kapcsolatos szállítási kihívásokat; |
| --- | --- |

4.

| 5. | hangsúlyozza, hogy helyre kell állítani a stabilitást Ukrajnában annak érdekében, hogy mezőgazdasági ágazata talpra állhasson, és biztosítható legyen az ország élelmezésbiztonsága; felszólítja az EU-t, hogy amennyiben lehetséges, tegyen meg mindent Ukrajna mezőgazdasági termelésének támogatása érdekében a szűkösen rendelkezésre álló vetőmagok, üzemanyag és műtrágya rendelkezésre bocsátása révén; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kéri, hogy tegyenek meg mindent annak érdekében, hogy minden lehetséges módon biztosítsák a soron következő ukrajnai vetési és termelési szezont; hangsúlyozza, hogy humanitárius segélyre van szükség az olyan azonnali, életveszélyes helyzetek kezeléséhez, mint amilyenekkel Ukrajna most szembesül; |
| --- | --- |

6.

| 7. | emlékeztet, hogy Ukrajnában számos fekete-tengeri kikötőt lezártak, ami zavarokat okozott a nemzetközi élelmiszer-kereskedelemben, továbbá felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy alternatív kikötők, valamint a vasúti és közúti árufuvarozás igénybevételével gondoskodjanak biztonságos, Ukrajnába vezető, illetve onnan kiinduló áruszállítási és élelmiszer-folyosókról; |
| --- | --- |

7.

| 8. | hangsúlyozza, hogy az ukrajnai háború a konfliktus sújtotta térség közelében található országokat, a kiszolgáltatott, fejlődő gazdasággal rendelkező országokat és az ukrán menekültek többségét befogadó országokat fogja a leginkább érinteni; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák ezeket az országokat, és biztosítsák, hogy elegendő élelmiszer álljon rendelkezésükre; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mély aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a mezőgazdaság, a halászat és az akvakultúra terén zajló folyamatok jelenlegi zavara hatással lesz Ukrajna lakosságának élelmezésbiztonságára, és sürgeti a Bizottságot és a nemzetközi közösséget, hogy minden lehetséges fórumon, például a Világélelmezés-biztonsági Bizottságon keresztül koordinálják a helyzetet, és valamennyi érintett régió és város számára biztosítsanak szilárd, hosszú távú humanitárius élelmiszersegély-programot, hogy pótolják az ukrán élelmiszer-termelés hiányát és ellensúlyozzák az élelmiszerlánc zavarait; |
| --- | --- |

9.

| 10. | azonnali és összehangolt reagálásra és az uniós polgári védelmi mechanizmus alkalmazására szólít fel az Ukrajnának nyújtott támogatás maximalizálása érdekében, különösen a humanitárius segítségnyújtás és az élelmiszersegélyek tekintetében, valamint biztonságos uniós humanitárius folyosók kialakítását és azt kéri, hogy az országból menekülőket lássák el élelmiszerekkel és nyújtsanak számukra menedéket; kiemeli, hogy bár becslések szerint az uniós humanitárius pénzügyi támogatás már most eléri az 500 millió EUR-t, további támogatásra lesz szükség; hangsúlyozza különösen, hogy az EU-nak humanitárius segítséget kell nyújtania az ukrán népnek a rövid távú élelmezésbiztonság garantálása érdekében, valamint az EU-ban tartózkodó valamennyi menekültnek a kohéziós programon és az európai területeknek nyújtott helyreállítási támogatáson, illetve a FAO Ukrajnára vonatkozó gyorsreagálási tervéhez való hozzájáruláson keresztül, növelve a pénzügyi segítségnyújtást; kiemeli, hogy további finanszírozást kell találni, mivel a kohéziós politikai alapok elsődleges szerepet játszanak az uniós tagállamok összehangolt fejlődésének biztosításában; felhívja az EU-t, hogy működjön együtt az ENSZ ügynökségeivel és az összes helyi partnerrel annak érdekében, hogy sürgős élelmezési és megélhetési támogatást nyújtsanak az ukrajnai háború által érintett embereknek; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy növeljék az Élelmezési Világprogramhoz való hozzájárulásukat a többéves pénzügyi keretben előírt szolidaritási és sürgősségisegély-tartalék felhasználásával; megjegyzi, hogy a Bizottság és a tagállamok évente 465 millió EUR-val, illetve 1,47 milliárd EUR-val járulnak hozzá az Élelmezési Világprogramhoz; megjegyzi továbbá, hogy a szolidaritási és sürgősségisegély-tartalék 1,2 milliárd EUR-t tesz ki, amelynek 35 %-a (420 millió EUR) nem uniós országokra fordítható; hangsúlyozza, hogy a szolidaritási és sürgősségisegély-tartalék keretében rendelkezésre álló összeg nem feltétlenül elegendő, és további költségvetési rugalmasságra lehet szükség; |
| --- | --- |

11.

| 12. | hangsúlyozza, hogy a jelenlegi ukrajnai konfliktus reflektorfénybe állítja a globális élelmiszerrendszer sebezhetőségét; ezért sürgeti az EU-t, hogy a táplálkozásbiztonság, a szegénység csökkentése, az inkluzív, fenntartható és méltányos globális ellátási láncok, valamint a helyi és regionális piacok biztosításának eszközeként védje meg a fejlődő országok élelmezésbiztonsághoz való jogát, különös figyelmet fordítva a családi gazdálkodásra a megfizethető és hozzáférhető élelmiszerellátás biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

12.

| 13. | úgy véli, hogy az EU-nak és más nemzetközi szervezeteknek nem szabad eltűrniük a mesterségesen magas árakat, és fel kell lépniük az olyan spekulatív magatartások megelőzése érdekében, amelyek veszélyeztetik az élelmezésbiztonságot vagy a kiszolgáltatott helyzetben lévő országok és lakosság élelmiszerhez való hozzáférését, figyelemmel kell kísérniük az élelmiszerrendszerhez kapcsolódó piacokat, többek között a határidős piacokat is, hogy biztosítsák a teljes átláthatóságot, és megbízható adatokat és információkat kell megosztaniuk a globális élelmiszerpiac fejleményeiről; |
| --- | --- |

13.

| 14. | felhívja a Bizottságot, hogy az élelmezésbiztonság megőrzése érdekében azonosítsa és segítse elő az orosz invázió gazdasági és társadalmi következményeinek kezelésére szolgáló eszközöket, nem utolsósorban a mezőgazdasági halászati és akvakultúra-termelés területén, az uniós mezőgazdasági, halászati és akvakultúra-ágazati vállalkozások támogató intézkedésekkel történő védelméhez szükséges lépések megtételével annak érdekében, hogy biztonságot és több garanciát teremtsen az európai mezőgazdasági termelők és halászok élelmiszer-termelésének fenntartása és szükség esetén növelése érdekében; |
| --- | --- |

14.

| 15. | felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy működjenek együtt az EU közel-keleti és észak-afrikai partnereivel az élelmezésbiztonság kérdésének kezelése érdekében; úgy véli, hogy az EU-nak készen kell állnia arra, hogy segítséget nyújtson ezeknek a partnereknek egy olyan sürgősségi élelmezésbiztonsági konferencia megszervezésében, amelyet ők vezetnek az élelmiszer-ellátás rövid távú hiányosságainak és a régióban a mezőgazdasági ellenálló képesség középtávú kérdésének kezelése érdekében; |
| --- | --- |

15.

| 16. | megállapítja, hogy ezek a támadások – a kereskedelem háborús okokból történő megszakítása mellett – akadályozzák, hogy alapvető erőforrások – az energiától és a műtrágyáktól kezdve az alapvető vegyi anyagokig és mezőgazdasági termékekig – eljussanak az EU-ba; kiemeli, hogy az európai polgárok, élelmiszer-termelők és fogyasztók ezért készek megosztani a háború terhét szolidárisan Ukrajna hősi népével; |
| --- | --- |

16.

| 17. | hangsúlyozza, hogy az EU az agrár-élelmiszeripari és vízi élelmiszeripari termékek legnagyobb importőre és exportőre a világon; rámutat, hogy agrár-élelmiszeripari és vízi élelmiszeripari rendszereink hosszú távú ellenálló képességének növeléséhez az EU-nak lépéseket kell tennie az energia, az elsődleges árucikkek, a vegyi anyagok és a vegyipari termékek harmadik országokból történő behozatalától való függőségének csökkentése és az ezen alapanyagoktól kevésbé függő technológiák és gyakorlatok támogatása érdekében; kiemeli, hogy az élelmezésbiztonságot szolgáló rövid és középtávú megoldások közé tartozik a harmadik országokból származó ellátás diverzifikálása, és felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az EU nemzetközi fenntarthatósági normáinak megfelelő lehetséges beszerzési forrásokat, és vagy kössön új kétoldalú megállapodásokat, vagy erősítse meg a meglévőket; |
| --- | --- |

17.

| 18. | felhívja a Bizottságot, hogy készüljön fel az agrár-élelmiszeripari és vízi élelmiszeripari ágazatot érintő esetleges orosz ellenszankciókra, például a 2014-es szankciókhoz hasonlókra, valamint találjon és nyisson meg új piacokat az élelmiszerexport átirányítása érdekében; |
| --- | --- |

18.

| 19. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy szorosan kövessék nyomon a mezőgazdasági és vízi élelmiszeripari termékek piacait, kiemelt figyelmet fordítva az árspekulációkra, az egységes piac integritásának biztosítása mellett; kifejezetten kéri a mezőgazdasági, halászati és akvakultúra-ágazati piacok helyzetének havi piaci elemzését ágazatonként, amely kiterjed az árakra, a mennyiségekre és az ellátási láncokra; üdvözli, hogy a Bizottság alkalmazza az újonnan létrehozott állandó európai élelmezésbiztonsági válságfelkészültségi és -reagálási mechanizmust, amelyben ezen ágazatok állami és magánszférabeli szakértői egyaránt részt vesznek; felhívja azonban a Bizottságot, hogy tájékoztassa a Parlamentet e megbeszélések tartalmáról annak érdekében, hogy a Parlament rendelkezzen a válság kezeléséhez szükséges valamennyi információval; |
| --- | --- |

19.

| 20. | megismétli korábbi felhívásait, miszerint jelentősen csökkenteni kell a különösen az orosz gáztól, kőolajtól és széntől való energiafüggőséget, többek között az energiaforrások diverzifikálása, valamint az energiahatékonyság és a tiszta energiára való átállás sebességének növelése révén; hangsúlyozza, hogy a szankciók konkrét hatást gyakorolhatnak az európai háztartásokra az élelmiszerárak és az energiaköltségek tekintetében, és nem várható el tőlük, hogy támogatás nélkül ők fizessék meg a válság árát; felhívja ezért a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki terveket és támogassák a háztartásokat a megélhetési költségekkel kapcsolatos válság kezelése érdekében; |
| --- | --- |

20.

| 21. | emlékeztet arra, hogy a műtrágyaárak drámai emelkedése, amely jelentős hatással van az agrár-élelmiszeripari ágazat egészére, már Ukrajna orosz megszállása előtt elkezdődött; hangsúlyozza, hogy ezek az árak továbbra is emelkedni fognak, mivel összefüggnek a földgázárakkal; ezért sürgeti a Bizottságot, hogy kezdje meg a harmadik országokban előállított műtrágyákra kivetett dömpingellenes vámok megszüntetését; továbbá sajnálatosnak tartja, hogy a Bizottság nem tett említést a műtrágyák sajátos helyzetéről a „REPowerEU: Közös európai fellépés a megfizethetőbb, biztonságosabb és fenntarthatóbb energiáért” című, 2022. március 8-i közleményében (6); |
| --- | --- |

21.

| 22. | követeli, hogy az EU átfogóan vizsgálja felül stratégiáit az orosz beszállításoktól való teljes függetlenség megteremtése céljából a kritikus nyersanyagok tekintetében, és hangsúlyozza, hogy nem lehet visszatérni a szokásos üzletmenethez; kéri az ellátási láncok újjáépítését és a kereskedelem olyan módon történő folytatását, hogy az biztosítsa az orosz szállításoktól való függetlenséget; |
| --- | --- |

22.

| 23. | felszólít az energiahatékonysági intézkedésekhez való hozzáférés előmozdítására és egyszerűsítésére a mezőgazdasági termelők és a halászok közvetlen energiafelhasználásból eredő költségterheinek csökkentése érdekében; megjegyzi, hogy bár hatalmas lehetőségek rejlenek a megújuló szél- és napenergia mezőgazdasági üzemekben történő előállítására, a kis volumenű megújuló energiaforrások tekintetében továbbra is jelentős akadályok és kihívások állnak fenn; felhívja a Bizottságot és a nemzeti hatóságokat, hogy foglalkozzanak a mezőgazdasági termelők által a megújuló energia előállítása tekintetében azonosított fő akadályokkal, nevezetesen az összetett engedélyezési és támogatási eljárásokkal, a magas beruházási költségekkel, a hosszú megtérülési idővel és a hitelhez való korlátozott hozzáféréssel; |
| --- | --- |

23.

| 24. | hangsúlyozza, hogy az EU élelmezésbiztonságának garantálására irányuló uniós cselekvési tervben szerves összetevőként kell megjelennie egy olyan stratégiának, amely az EU energiabiztonságának fenntartása mellett növeli az EU orosz energiaellátástól való függetlenségét, beleértve az Északi Áramlat 2 projekt teljes leállítását; |
| --- | --- |

24.

| 25. | felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a leginkább érintett ágazatoknak szóló kiegészítő pénzügyi támogatások mozgósításának lehetőségét és kivitelezhetőségét, és hozzon sürgős, célzott és ideiglenes intézkedéseket, amelyek segítenek ellensúlyozni a mezőgazdasági termelők számára a műtrágyák drasztikus árnövekedésének hatásait; |
| --- | --- |

25.

| 26. | megjegyzi, hogy a vegyi műtrágyáktól való függőség csökkentése érdekében a lehető leghamarabb teljes mértékben ki kell használni az alternatív szerves tápanyagforrásokat és tápanyagciklusokat; felhívja a Bizottságot, hogy hárítsa el az e megoldás kivitelezése előtt álló jogi és gyakorlati akadályokat, hogy ily módon csökkenteni lehessen a műtrágyaimport-függőséget, először a szervestrágya-használatra való átállással, aztán pedig a kutatás és az új innovációk uniós szintű további támogatása révén; felhívja a Bizottságot, hogy mindenekelőtt hozza meg a szükséges – többek között jogalkotási – intézkedéseket, amelyekkel a vegyi műtrágyák kiváltása érdekében növelhető a szennyvíziszapból és feldolgozott trágyából, a bioszénből és a rovarürülékből származó szerves termésnövelő anyagok használata, összhangban „a termelőtől a fogyasztóig” stratégia célkitűzéseivel; |
| --- | --- |

26.

| 27. | hangsúlyozza, hogy a fenntarthatóság számos ponton kapcsolódik a fokozottan körforgásos jellegű mezőgazdasághoz, amely a fosszilis tüzelőanyagoktól, az energiaimporttól és a vegyi műtrágyáktól való függőségtől a zöldebb, megújuló alternatívák felé mozdul el; |
| --- | --- |

27.

| 28. | felhívja a Bizottságot, hogy emelje meg az állati trágyából származó nitrogén – például a trágyából visszanyert nitrogén, a RENURE – mint a vegyi műtrágyák használatának alternatívája alkalmazására vonatkozó határértékeket a műtrágyákra vonatkozó határértékekkel összhangban; felhívja a Bizottságot, hogy egyrészt mérlegeljen egy, a műtrágyák költségének gyors csökkentését célzó ideiglenes eltérést, másrészt pedig dolgozzon ki hosszú távú keretet a gazdaságok körforgásos jellegének növelése és a harmadik országok erőforrásaitól való függés csökkentése érdekében; |
| --- | --- |

28.

| 29. | felhívja a Bizottságot, hogy biztosítson rugalmasságot a tagállamok számára ahhoz, hogy ideiglenesen engedélyezzék a mezőgazdasági termelők számára az ökológiai jelentőségű területeken történő mezőgazdasági termelést, szükség esetén növényvédő szerek és műtrágyák felhasználásával; |
| --- | --- |

29.

| 30. | elismeri, hogy a rendkívüli körülményekre való tekintettel az uniós élelmezésbiztonság megerősítése érdekében mielőbb be kell vezetni olyan ideiglenes és visszavonható intézkedéseket, amelyekkel a 2022-es betakarítási időszakban növelhető az uniós termelés; tekintettel arra, hogy megoldással kell szolgálni a sürgető fehérjenövény-hiányra, felhívja a Bizottságot, hogy gyorsítsa fel az adminisztratív eljárásokat annak érdekében, hogy a KAP ezen átállási évében a parlagon hagyott földterületeket fel lehessen használni emberi vagy állati fogyasztásra szánt fehérjenövények termesztésére az alapanyagoktól való függőség növelése nélkül; ezzel összefüggésben szorgalmazza, hogy a fehérjenövények élvezzenek elsőbbséget; |
| --- | --- |

30.

| 31. | úgy véli, hogy fel kell mérni és tovább kell fejleszteni az ültetési rendszerek módosítását annak érdekében, hogy 2022-ben az EU-n belül nagyobb hazai élelmiszer- és takarmánytermelést biztosítsanak, és hogy közép- és hosszú távon lehetővé váljon a nagyobb autonómia irányába történő elmozdulás; |
| --- | --- |

31.

| 32. | felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a mezőgazdasági földterületeket elsősorban csak élelmiszer- és takarmánytermelésre használják, hogy ne csak az uniós polgárok, hanem az EU-ban élő menekültek milliói számára is biztosítható legyen az élelmezés biztonsága; |
| --- | --- |

32.

| 33. | hangsúlyozza, hogy az Unióban a szilárd KAP által támogatott erős és fenntartható mezőgazdasági ágazat, valamint virágzó és fenntartható vidéki környezet létfontosságú alkotóelemek az élelmezésbiztonsággal kapcsolatos kihívásnak való megfelelés szempontjából; hangsúlyozza, hogy a mezőgazdaság fontos értéket képvisel az Unió számára, valamint annak politikai és gazdasági fejlődése szempontjából is, és óriási hatást gyakorol a társadalomra az élelmiszer-termelés, a vidéki foglalkoztatás, a vidéki térségek gazdasági életképessége és életminősége, valamint általában a vidékfejlesztés révén; |
| --- | --- |

33.

| 34. | felszólít a közös piacszervezésről szóló rendelet (7) 219. cikkében előírt, a piaci zavarok elleni intézkedések azonnali végrehajtására a leginkább érintett ágazatok támogatása érdekében, és ezzel párhuzamosan a válságtartalék igénybevételére; felhívja továbbá a Bizottságot, hogy készüljön fel a rendelet szerinti további rendkívüli piaci intézkedések meghozatalára, például a 222. cikk aktiválására; |
| --- | --- |

34.

| 35. | sürgeti a Bizottságot, hogy a KAP-ban, valamint további jogszabályokban tegye teljesen egyértelművé a tagállamok számára a vis maior záradékot; |
| --- | --- |

35.

| 36. | úgy véli, hogy bár az élelmezésbiztonság növelése most még sürgősebb prioritás, értékelni kell a nemzeti stratégiai terveket az új körülményekhez való szükséges alkalmazkodás érdekében, többek között a megfelelő rugalmassági mechanizmusok alkalmazását a termelés alatt álló földterületek növelése érdekében; |
| --- | --- |

36.

| 37. | felhívja a Bizottságot, hogy tegyen meg minden szükséges intézkedést, különös tekintettel az állami támogatásokra, hogy lehetővé tegye a válság által leginkább sújtott ágazatok szükséges támogatását; |
| --- | --- |

37.

| 38. | felhívja a Bizottságot, hogy fontolja meg az állami támogatási intézkedésekre vonatkozó, 2020 márciusában elfogadott ideiglenes keret módosítását annak érdekében, hogy a tagállamok az állami támogatási szabályok keretében teljes rugalmasságot kapjanak gazdaságuk támogatásához; |
| --- | --- |

38.

| 39. | hangsúlyozza, hogy a Covid19-cel kapcsolatos rendkívüli vidékfejlesztési intézkedéseket ki kell terjeszteni azon likviditási problémák kezelésére is, amelyek veszélyeztetik a mezőgazdasági tevékenységek életképességét, valamint a mezőgazdasági termékek feldolgozásával, forgalmazásával vagy fejlesztésével foglalkozó kisvállalkozásokat; |
| --- | --- |

39.

| 40. | úgy véli, hogy intézkedéseket kell elfogadni annak érdekében, hogy nagyobb rugalmasságot biztosítsanak az alapvető fontosságú áruk (különösen a gabonafélék, a szójabab és a műtrágyák) nem uniós országokból történő behozatala tekintetében, az uniós normák gyengítése nélkül; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ismételten hangsúlyozza a fenntarthatóság és az élelmiszer-biztonság iránti elkötelezettségét, és kiemeli, hogy minden importált élelmiszernek és takarmánynak meg kell felelnie az uniós fenntarthatósági és élelmiszer-biztonsági előírásoknak, ideértve a növényvédő szerek és az antimikrobiális szerek maradékanyag-határértékeit is; elítél minden olyan javaslatot, amely e követelmények és kötelezettségvállalások gyengítése érdekében visszaélne a jelenlegi válságokkal; |
| --- | --- |

41.

| 42. | felhívja különösen a Bizottságot, hogy támogassa az ágazati szervezeteket olyan új importpiacok megnyitása érdekében, amelyek garantálják az élelmiszer-ellátást és a mezőgazdasági alapanyagokat, különösen az állatállomány számára, ily módon elkerülve, hogy az európai élelmezésbiztonság veszélybe kerüljön; |
| --- | --- |

42.

| 43. | felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy sürgősen szabadítsák fel a 479 millió EUR összegű válságtartalékot, hogy segítsék a mezőgazdasági ágazatot a jelenlegi piaci kihívások kezelésében; megjegyzi azonban, hogy ha ez a válságtartalék kimerül, azt nem lehet a KAP forrásaiból feltölteni; ezért felszólít a válságtartalék teljes felhasználása esetén mozgósítható további források azonnali felszabadítására; |
| --- | --- |

43.

| 44. | felhívja a Bizottságot, hogy a fehérjenövények hiányára való tekintettel tegyen javaslatot egy átfogó európai fehérjestratégiára az európai fehérjetermelés növelése és e tekintetben az Unió harmadik országoktól való függőségének csökkentése érdekében; |
| --- | --- |

44.

| 45. | hangsúlyozza, hogy a termelés szintjén megerősített intézkedésekre és ösztönzőkre lesz szükség a rezilienciaépítéshez, többek között a körforgásos jelleg és az alapanyagokkal kapcsolatos önellátás növelésével – az uniós mezőgazdaság, halászat és akvakultúra termelési kapacitásának és versenyképességének aláásása nélkül –, a precíziós gazdálkodás felé való elmozdulással, az alternatív fehérjék, a szerves trágyák, a mikrobiális növényvédelem és az agroökológia piacainak fejlesztésével, illetve e piacok esetében a gyorsított piacra jutás biztosításával a zöld megállapodás céljaival összhangban, valamint a KAP ezen átállási évében ideiglenes és rövid távú rugalmassági mechanizmusok – feltételrendszerhez kötött és eltérések melletti – alkalmazása mérlegelésének lehetővé tételével és a rugalmasság eléréséhez az adminisztratív eljárások felgyorsításával, figyelembe véve különösen a jelenlegi körülmények miatti beruházáshiányt, alacsonyabb likviditást és bizonytalan piaci helyzetet; |
| --- | --- |

45.

| 46. | felhívja a Bizottságot, hogy tanúsítson rugalmasságot a termelőknek nyújtott előlegfizetések tekintetében, és megjegyzi, hogy biztosítani kell a mezőgazdasági termelők pénzforgalmát, e tekintetben pedig felhívja a Bizottságot, hogy a közvetlen kifizetések és a területalapú és állattartással kapcsolatos vidékfejlesztési intézkedések előlegeinek szintjét a jövedelemtámogatási kifizetések esetében 50 %-ról 70 %-ra, egyes vidékfejlesztési kifizetések esetében pedig 75 %-ról 85 %-ra emelje; |
| --- | --- |

46.

| 47. | felhívja a tagállamokat, hogy hajtsanak végre intézkedéseket és használják fel a meglévő eszközöket élelmiszer-ellátási láncaik megerősítésére; kitart amellett, hogy a meghozott intézkedések nem veszélyeztethetik az egységes piac integritását, nem gyengíthetik az élelmiszer-ellátási láncon belüli rezilienciát Unió-szerte erősítő intézkedéseket, valamint nem növelhetik az oroszországi forrásokból származó energiától való függőséget; |
| --- | --- |

47.

| 48. | felhívja a Bizottságot, hogy alkalmazzon rendkívüli – többek között a termékek magántárolására vonatkozó támogatási – intézkedéseket a piaci problémákkal küzdő mezőgazdasági termékek esetében; megjegyzi, hogy az ilyen jellegű támogatást elérhetővé kívánja tenni a sertéshúságazat számára; sürgeti a Bizottságot, hogy hozzon létre egy olyan mechanizmust, amely lehetővé teszi a nem kormányzati szervezetek és más szervek számára a magántárolásba helyezett termékekhez való hozzáférést annak érdekében, hogy elősegítsék az ukrajnai élelmezésbiztonság szavatolását; úgy véli, hogy ezt a mechanizmust a menekülteket befogadó tagállamokban a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alapon keresztül is fel lehetne használni ahhoz, hogy ki lehessen elégíteni a sürgősen kezelendő megnövekedett élelmezési igényeket; úgy véli továbbá, hogy az alap biztosíthatja, hogy a kiszolgáltatott személyeket ne sújtsa aránytalanul a válság; |
| --- | --- |

48.

| 49. | hangsúlyozza, hogy intézkedéseket kell elfogadni az áruk szabad mozgása előtt álló akadályok lebontása érdekében, különös tekintettel az olyan alapvető fontosságú áruk szabad mozgására, mint a gabonafélék; kitart amellett, hogy a mezőgazdasági termékek tekintetében biztosítani kell az egységes piac megfelelő működését, és el kell kerülni a más tagállamokba irányuló kivitel betiltását; kéri a Bizottságot, hogy tanúsítson különös éberséget e tekintetben, és haladéktalanul lépjen fel a Magyarország által a gabonafélékre kivetett exporttilalom ellen; |
| --- | --- |

49.

| 50. | kiemeli, hogy figyelemmel kell kísérni és érvényre kell juttatni a tisztességes versenyfeltételeket az egységes piacon, tekintettel bizonyos élelmiszeripari termékek árának indokolatlan emelésére; hangsúlyozza, hogy szigorúbban nyomon kell követni az olyan lehetséges helyzeteket, amikor egyes vállalkozások monopóliumot hozhatnak létre az egységes piacon az agrár-élelmiszeripari és vízi élelmiszeripari ágazatban, és hangsúlyozza, hogy intézkedéseket kell hozni az ilyen helyzetekkel szembeni azonnali fellépés érdekében; |
| --- | --- |

50.

| 51. | felhívja a Bizottságot, hogy haladéktalanul készítsen részletes cselekvési tervet az uniós élelmiszer-ellátási láncok megfelelő működése és az EU-n belüli élelmezésbiztonság hosszú távú biztosítására, figyelembe véve az ukrajnai háború és más lehetséges zavarok hatásaiból levont tanulságokat és adott esetben a 2021 novemberében benyújtott vészhelyzeti tervvel összefüggésben levont tanulságokra építve; felhívja a Bizottságot, hogy számolja fel azokat a gyenge pontokat, amelyek az egyetlen vagy rendkívül korlátozott számú beszállítói forrásból származó energia-, takarmány- és műtrágyaimporttól való túlzott függés, valamint az ellátási láncok diverzifikációjának hiánya kapcsán tetten érhetők; |
| --- | --- |

51.

| 52. | megjegyzi, hogy ez a cselekvési terv lehetőséget kínál arra, hogy gyorsabban teljesíteni lehessen a zöld megállapodás céljait, ami meg fogja erősíteni az uniós élelmiszer-ellátási láncok stabilitását a körforgásos zöld gazdaságon belül, valamint ösztönzőkkel szolgál majd az élelmiszer-ellátási láncba bekapcsolódott mezőgazdasági termelők, halászok és érdekelt felek számára ahhoz, hogy elmozduljanak a fenntarthatóbb, hatékonyabb és nagyobb fokú önellátást biztosító termelési módszerek és eszközök alkalmazása felé az innovatív eszközök, termesztési technológiák, valamint a fenntartható eljárások és gyakorlatok szélesebb körű térnyerése révén, amelyek mindegyike hozzá fog járulni az Unió importált alapanyagoktól való függőségének mérsékléséhez, többek között „a termelőtől a fogyasztóig” stratégia célkitűzéseinek teljesítését szolgáló technológiák és gyakorlatok intenzívebb alkalmazására irányuló rövid távú beruházások jóvoltából; |
| --- | --- |

52.

| 53. | megismétli, hogy meg kell erősíteni az európai stratégiai autonómiát az élelmiszerek, a takarmányok és általában a mezőgazdasági ágazat terén, összhangban a zöld megállapodás céljaival, amelyek között szerepel az EU környezetének és mezőgazdasági, halászati és akvakultúra céljából használt területeinek védelme; |
| --- | --- |

53.

| 54. | fenntartja, hogy „a termelőtől a fogyasztóig” stratégia és a biodiverzitási stratégia célkitűzéseit az európai élelmezésbiztonság és a szomszédos országok helyzetének átfogó hatásvizsgálata alapján kell elemezni, és ragaszkodik ahhoz, hogy a Bizottság vegye figyelembe ezeket a hatásvizsgálatokat; sürgeti a Bizottságot, hogy ebben az összefüggésben vegye figyelembe a nemzetközileg elismert kutatóintézetek által már közzétett hatásvizsgálatokat; |
| --- | --- |

54.

| 55. | kitart amellett, hogy a széles körű geopolitikai instabilitás elkerülése érdekében elsődleges prioritásként minden erőfeszítést meg kell tenni annak biztosítására, hogy ne alakuljon ki élelmiszerhiány, különösen a veszélyeztetett régiókban, és úgy véli, hogy a globális élelmezésbiztonsághoz való hozzájárulás ebben az időszakban erkölcsi kötelesség, és nem szabad úgy tekinteni, hogy az veszélyeztetné „a termelőtől a fogyasztóig” stratégia és a tágabb értelemben vett zöld megállapodás hosszú távú céljait az ellenálló képesség növelésére és az alapanyagokkal kapcsolatos önellátás kiépítésére irányuló azonnali lépések során; kiemeli, hogy a „termelőtől a fogyasztóig” stratégiában és a zöld megállapodásban meghatározott, az alapanyag-felhasználás hatékonyságának növelésére, valamint az élelmiszer-pazarlás kezelésére szolgáló fenntarthatóbb alternatívák és gyakorlatok, valamint intézkedések rendelkezésre állásának növelésére irányuló intézkedések, amelyek ezáltal csökkentik az olyan alapanyagoktól való függőséget, mint a káros növényvédő szerek és a vegyi műtrágyák, közép- és hosszú távon a szilárd uniós mezőgazdasági ágazat és agrár-élelmiszeripari ellátási lánc biztosításának építőkövei; |
| --- | --- |

55.

| 56. | emlékeztet továbbá arra, hogy „a termelőtől a fogyasztóig” stratégia céljaiból eredő jogalkotási javaslatokat először átfogó hatásvizsgálatnak kell alávetni, figyelembe véve az ukrajnai orosz inváziónak az európai és globális élelmiszerbiztonságra gyakorolt lehetséges következményeit, és hogy „a termelőtől a fogyasztóig” stratégia céljainak megvalósításához vezető ütemtervek végrehajtása során a társjogalkotók feladata lesz, hogy megteremtsék az európai mezőgazdasági, halászati és akvakultúra-ágazati termelési szintek csökkenésének vagy a kibocsátásáthelyezésnek az elkerüléséhez szükséges feltételeket; kiemeli, hogy az Ukrajnában zajló háború és az uniós mezőgazdasági, halászati és akvakultúra-ágazati élelmiszerláncokra nehezedő további nyomás fényében egyre sürgetőbbé vált mindezen hatások tanulmányozása, továbbá hogy gondosan fel kell mérni az élelmezésbiztonságra gyakorolt lehetséges hatásokat, és hogy átfogó tanulmányt kell készíteni az uniós élelmiszerrendszer alapanyagoktól és forrásaiktól való függőségéről; |
| --- | --- |

56.

| 57. | úgy véli, hogy a jelenlegi piaci körülmények fényében a termőterületek 10 %-os csökkentésére irányuló célkitűzés nem valósítható meg; |
| --- | --- |

57.

| 58. | elismeri, hogy a kereskedelmi minták inváziót megelőző zavara azt mutatja, hogy az EU-nak sürgősen át kell gondolnia, hogy miként lehet hosszú távon önállóbb, élelmiszert és takarmányt biztosító mezőgazdasági, halászati és akvakultúra-ágazati rendszereket kialakítani, csökkentve az EU importtól való függőségét és növelve a hazai termelést; hangsúlyozza, hogy ez különösen sürgető kérdés az ukrán kivitel felfüggesztése miatti hiány veszélyének leginkább kitett termékek, például a gabonafélék, az olajos magvak, a fehérjenövények és a műtrágyák esetében; |
| --- | --- |

58.

| 59. | súlyos aggodalmának ad hangot a halászati ágazat működési költségeinek ugrásszerű növekedése miatt; rámutat, hogy jelenleg szerte az EU-ban számos hajó a kikötőkben áll, mivel a halak első értékesítési ára nem fedezi a megnövekedett termelési költségeket; |
| --- | --- |

59.

| 60. | úgy véli, hogy az európai halászati ágazat kulcsfontosságú az európai élelmezésbiztonság szempontjából, és sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az ágazat helyzete a jelenlegi válság során jelentősen romlott a halászathoz fontos áruk világpiaci árainak gyors emelkedése – kiváltképpen pedig az ingadozó üzemanyagárak – miatt, aminek következtében a halászati tevékenységek gazdasági szempontból életképtelenné váltak; úgy véli, hogy a kialakult helyzet miatt sürgős segítségnyújtásra van szükség, ideértve a közvetlen támogatást is; felhívja a figyelmet arra, hogy e segítségnyújtásnak szavatolnia kell az uniós halászflották folyamatos működését, ennélfogva pedig a halászati és akvakultúra-ágazati termékek ellátási láncának részét képező többi tevékenység folytonosságát is; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ismerjék el a halászati ágazat előtt álló nehézségeket, és a jövőbeli fellépések keretében szolgáljanak megfelelő megoldással azokra; megjegyzi, hogy az üzemanyagárak hosszú távú növekedésének kezelése érdekében fontos ösztönözni az energiahatékony innovációk fejlesztését és alkalmazását; |
| --- | --- |

60.

| 61. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy az új Európai Tengerügyi, Halászati és Akvakultúra Alap a lehető leghamarabb működőképes legyen, és kéri a Bizottságot, hogy sürgősen nyújtson be javaslatot annak lehetővé tétele céljából, hogy az alapból válság idején, például az ukrajnai háború idején is lehessen gyorssegélyt nyújtani; szorgalmazza az Európai Tengerügyi és Halászati Alap valamennyi megmaradt forrásának mozgósítását, valamint nyomatékosan arra kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gyorsítsák fel a brexit miatti kiigazításokra képzett tartalék felhasználását annak biztosítása érdekében, hogy a támogatás hamarabb eljusson a brexit által érintett területekhez; |
| --- | --- |

61.

| 62. | sürgeti a Bizottságot, hogy javasoljon sürgősségi intézkedéseket a halászat, az akvakultúra és a teljes értéklánc (feldolgozás, kiskereskedelem stb.) támogatására az EU-ban; kéri ebben az összefüggésben, hogy a sürgősségi intézkedések foglalják magukban a következőket: kompenzáció a piaci szereplőknek a bevételkiesésükért és a többletköltségekért, a halászati tevékenységek ideiglenes szüneteltetésének támogatása, a termelői szervezetek és a teljes tengeri élelmiszer-értéklánc támogatása a halászati és akvakultúra-termékek ideiglenes tárolása céljából az Európai Tengerügyi, Halászati és Akvakultúra Alapon keresztül, a kvóták éves rugalmasságának 10 %-ról 25 %-ra történő növelése, az állami támogatás felső határának hajónkénti 500 000 EUR-ra történő emelése a de minimis keret alapján, valamint a halászat és az akvakultúra felvétele az állami támogatási intézkedésekre vonatkozó ideiglenes válságkezelési keretbe; felszólítja az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy a piacok stabilizálása érdekében vessék be a közös halászati politika minden rendelkezésre álló eszközét; |
| --- | --- |

62.

| 63. | megjegyzi, hogy egyfelől fontolóra kell venni az élelmiszer-ellátási lánc egészére kiterjedő intézkedéseket azt biztosítandó, hogy valamennyi érdekelt fél részt vegyen a mezőgazdasági és vízi élelmiszeripari ágazat rezilienciájának megerősítésében, másfelől pedig hogy ezeknek az intézkedéseknek hozzá kell járulniuk a klímasemlegességre való, 2050-ig megvalósítandó uniós átállás céljaihoz; úgy véli, hogy a tisztességtelen piaci gyakorlatokról szóló irányelv (8) gyors végrehajtásával összhangban kiemelt figyelmet kell fordítani a mezőgazdasági termelés, a halászat és az akvakultúra életképességére, valamint arra a jelentős szerepre, amelyet a kiskereskedők játszanak abban, hogy a termelők – különösen a megnövekedett alapanyagköltségekből adódó nyomás fényében – tisztességes jövedelemhez jussanak, illetve – ami ugyanilyen fontos – azon felelősségükre, hogy az élelmiszerek megfizethetők és hozzáférhetők maradjanak a fogyasztók számára; |
| --- | --- |

63.

| 64. | felhívja a Bizottságot, hogy tegyen lépéseket annak biztosítására, hogy a mezőgazdaságra, halászatra és akvakultúra-ágazatra vonatkozó állami támogatási rendelkezések – a csekély összegű támogatásokra irányadó rendelkezéseket is ideértve – lehetővé tegyék a tagállamok számára, hogy az ukrajnai háborúval összefüggő költségnövekedések ellensúlyozására gyors és rugalmas támogatást nyújtsanak a gazdasági szereplőknek; e tekintetben kiemeli, hogy a tagállamoknak fontolóra kell venniük a nemzeti kereteken belüli segítségnyújtást, így például a társadalombiztosítási járulékok csökkentését, bizonyos adók felfüggesztését vagy mérséklését, valamint a Covid19-cel összefüggésben nyújtott hitelek meghosszabbítását; felhívja a Bizottságot, hogy gondoskodjon arról, hogy az állami támogatás ne idézzen elő versenytorzulást, valamint biztosítva legyen az egyenlő versenyfeltételek érvényesülése a tagállamok között; |
| --- | --- |

64.

| 65. | fokozott nemzetközi szintű fellépésre szólít fel annak biztosítása érdekében, hogy a politikai döntéshozatal középpontjában az élelmezésbiztonság álljon, hogy elkerülhető legyen a leginkább kiszolgáltatott helyzetben lévő országokban a hiány és biztosítható legyen a táplálkozásbiztonság, elsőbbséget biztosítva a mezőgazdasági termékek élelmiszercélú felhasználásának és elkerülve a nemzetközi élelmiszer-kereskedelem előtt álló akadályokat; |
| --- | --- |

65.

| 66. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mielőbb tegyenek javaslatot a FAO Világélelmezés-biztonsági Bizottsága ülésének összehívására, amelynek az e területen előnyben részesített koordinációs fórumnak kell lennie, mivel biztosítja valamennyi állam inkluzív képviseletét; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vegyenek részt e fórumon a nemzetközi koordináció biztosítása érdekében, különösen a készletek, a bioüzemanyagok és az importőr országoknak nyújtott pénzügyi támogatás tekintetében; |
| --- | --- |

66.

| 67. | úgy véli, hogy a piaci és exportmodellekben jelentős változásokra, valamint komoly vészhelyzeti tervezésre is szükség lehet, például az uniós takarmánytermelés autonómiája, az alternatív exportértékesítési lehetőségek, a fokozott reaktív kapacitás, az alapvető élelmiszerek, takarmányok és egyéb élelmiszeripari termékek stratégiai készletezése, a műtrágyák és a helyettesítő termékek terén való autonómia, valamint a mezőgazdasági, halászati és akvakultúra-ágazati termékek globális szállítási mintáira vonatkozó egyértelmű tájékoztatás területén; |
| --- | --- |

67.

| 68. | felszólít az élelmiszer-pazarlás csökkentésére irányuló fellépések felgyorsítására és megerősítésére az élelmiszerek rendelkezésre állásának maximalizálása és az EU-ban meglévő erőforrások kihasználása érdekében, az élelmiszer-önellátás javítása céljából; hangsúlyozza, hogy el kell kerülni a tárolás során és az ellátási lánc valamennyi szakaszában jelentkező élelmiszer-veszteséget, meg kell könnyíteni az élelmiszer-adományozást a felelősségre vonatkozó jogszabályok következetes végrehajtása révén, ösztönözni kell az élelmiszer-hulladék hasznosítását, és alternatív lehetőségeket kell kidolgozni a kiskereskedők számára, ideértve az árak promóciós célú csökkentését, valamint a helyi élelmiszer-szegénység és bizonytalanság kezelésére irányuló helyi közösségi projektekkel való együttműködést; felhívja a tagállamokat, hogy hozzanak létre és hajtsanak végre az élelmiszer-pazarlás megelőzésére irányuló programokat, és a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló irányelv hatálya alá tartozók mellett fontolják meg az élelmiszer-pazarlást eredményező gyakorlatokra vonatkozó jogalkotás lehetőségét; kéri, hogy a forgalmazási előírásokkal kapcsolatos kezdeményezések kezeljék prioritásként az élelmiszer-pazarlás csökkentését; felszólít az élelmiszer-pazarlás valamennyi uniós szinten történő nyomon követésének javítására; emlékeztet arra, hogy a rövid élelmiszer-ellátási láncok csökkentik az élelmiszer-pazarlás kockázatát; |
| --- | --- |

68.

| 69. | hangsúlyozza, hogy rövid távon megoldást kell találni a lánc minden szakaszában az élelmiszer-pazarlás problémájára, hogy csökkenteni lehessen az európai élelmiszer-ellátásra nehezedő nyomást az uniós élelmiszer-pazarlásnak a 2014-es referenciaszintekhez képest 2025-ig 30 %-kal, 2030-ig pedig 50 %-kal történő csökkentésére irányuló célkitűzés teljesítését szolgáló intézkedések révén (9); |
| --- | --- |

69.

| 70. | felszólít valamennyi tagállamot, hogy hajtsanak végre az élelmiszer-pazarlás megelőzésére irányuló programokat, hangsúlyozva, hogy sürgősen csökkenteni kell az élelmiszer-pazarlást, és a hangsúlyt az élelmiszer-pazarlás és -veszteség megelőzésére kell helyezni, mivel élelmiszerhiány idején az élelmiszer-veszteség megelőzése hozzájárulhat az élelmezésbiztonság megszilárdításához; |
| --- | --- |

70.

| 71. | intézkedéseket sürget a gyorsan emelkedő energiaárak és a konfliktus élelmiszerárakra gyakorolt hatása által okozott szegénység kezelésére, és úgy véli, hogy a szociális intézkedéseknek a szükséges fellépések részét kell képezniük; |
| --- | --- |

71.

| 72. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

72.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2022)0052.

(2)  Európai Bizottság, Agrár-élelmiszeripari Kereskedelmi Statisztikai Tájékoztató: Európai Unió – Oroszország, 2021.

(3)  Az Eurostat mezőgazdasági inputanyagokra vonatkozó árindexe (2020 harmadik negyedévétől 2021 harmadik negyedévéig).

(4)  Fertilizers Europe: Szakpolitikai prioritások, ipari versenyképesség, energiaköltségek, Fertilizers
  Europe, (megtekintés időpontja: 2022. március 16.).

(5)  Eurostat, Élelmiszerár-megfigyelési eszköz, 2022.

(6)  COM(2022)0108.

(7)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

(8)  HL L 111., 2019.4.25., 59. o.

(9)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2021)0425.

---

| 2022.9.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 361/15 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.9.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 361/15

---

P9_TA(2022)0100

A 2021–2027 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi keret: az oligarchikus struktúrák elleni küzdelem, az uniós alapok csalással és összeférhetetlenséggel szembeni védelme

Az Európai Parlament 2022. március 24-i állásfoglalása a 2021 és 2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről: az oligarchikus struktúrák elleni küzdelemről, az uniós források csalással és összeférhetetlenséggel szembeni védelméről (2020/2126(INI))

(2022/C 361/02)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2020. december 17-i (EU, Euratom) 2020/2093 tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2020. december 17-i (EU, Euratom) 2020/2093 tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról szóló, 2021. február 12-i (EU) 2021/241 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (RRF rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról szóló, 2021. február 12-i (EU) 2021/241 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (RRF rendelet),

| — | tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló, 2018. július 18-i (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) (a költségvetési rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló, 2018. július 18-i (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) (a költségvetési rendelet),

| — | tekintettel az uniós költségvetés védelmét szolgáló általános feltételrendszerről szóló, 2020. december 16-i (EU, Euratom) 2020/2092 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4) (a jogállamiságra vonatkozó feltételrendszerről szóló rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós költségvetés védelmét szolgáló általános feltételrendszerről szóló, 2020. december 16-i (EU, Euratom) 2020/2092 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4) (a jogállamiságra vonatkozó feltételrendszerről szóló rendelet),

| — | tekintettel az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről szóló, 2017. július 5-i (EU) 2017/1371 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5) (PIF-irányelv), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről szóló, 2017. július 5-i (EU) 2017/1371 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5) (PIF-irányelv),

| — | tekintettel az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó megerősített együttműködés bevezetéséről szóló, 2017. október 12-i (EU) 2017/1939 tanácsi rendeletre (6) (az EPPO rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó megerősített együttműködés bevezetéséről szóló, 2017. október 12-i (EU) 2017/1939 tanácsi rendeletre (6) (az EPPO rendelet),

| — | tekintettel a „32. éves jelentés az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelméről és a csalás elleni küzdelemről – 2020” című, 2021. szeptember 20-i bizottsági jelentésre (COM(2021)0578), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „32. éves jelentés az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelméről és a csalás elleni küzdelemről – 2020” című, 2021. szeptember 20-i bizottsági jelentésre (COM(2021)0578),

| — | tekintettel a Bizottság „2021. évi jogállamisági jelentés – A jogállamiság helyzete az Európai Unióban” című, 2021. július 20-i közleményére (COM(2021)0700), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „2021. évi jogállamisági jelentés – A jogállamiság helyzete az Európai Unióban” című, 2021. július 20-i közleményére (COM(2021)0700),

| — | tekintettel az „Iránymutatás az összeférhetetlenségek költségvetési rendelet szerinti elkerüléséről és kezeléséről” című, 2021. április 7-i bizottsági feljegyzésre (az összeférhetetlenségekre vonatkozó iránymutatás) (C(2021)2119), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Iránymutatás az összeférhetetlenségek költségvetési rendelet szerinti elkerüléséről és kezeléséről” című, 2021. április 7-i bizottsági feljegyzésre (az összeférhetetlenségekre vonatkozó iránymutatás) (C(2021)2119),

| — | tekintettel az Európai Számvevőszék „A csalások kezelése az uniós kohéziós kiadások terén: az irányító hatóságoknak hatékonyabbá kell tenniük a csalások felderítését, a válaszlépéseket és a koordinációt” című, 2019. május 16-i 06/2019. számú különjelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Számvevőszék „A csalások kezelése az uniós kohéziós kiadások terén: az irányító hatóságoknak hatékonyabbá kell tenniük a csalások felderítését, a válaszlépéseket és a koordinációt” című, 2019. május 16-i 06/2019. számú különjelentésére,

| — | tekintettel az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) 2020-as éves jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) 2020-as éves jelentésére,

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és az Európai Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról, valamint az új saját forrásokról és az új saját források bevezetésére irányuló ütemtervről szóló, 2020. december 16-i intézményközi megállapodásra (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és az Európai Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról, valamint az új saját forrásokról és az új saját források bevezetésére irányuló ütemtervről szóló, 2020. december 16-i intézményközi megállapodásra (7),

| — | tekintettel a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről, az intézményközi megállapodásról, az Európai Uniós Helyreállítási Eszközről és a jogállamiságról szóló rendeletről szóló, 2020. december 17-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről, az intézményközi megállapodásról, az Európai Uniós Helyreállítási Eszközről és a jogállamiságról szóló rendeletről szóló, 2020. december 17-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel a C-156/21. sz., Magyarország kontra Parlament és Tanács, és a C-157/21. sz., Lengyelország kontra Parlament és Tanács ügyben 2021. december 2-án hozott főtanácsnoki véleményre (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a C-156/21. sz., Magyarország kontra Parlament és Tanács, és a C-157/21. sz., Lengyelország kontra Parlament és Tanács ügyben 2021. december 2-án hozott főtanácsnoki véleményre (9),

| — | tekintettel „Az összeférhetetlenségről és az uniós költségvetés védelméről a Cseh Köztársaságban” című, 2018. december 13-i (10), a Cseh Köztársaság miniszterelnöke elleni, uniós pénzeszközök hűtlen kezelése és lehetséges összeférhetetlenségek miatt indított büntetőeljárás újbóli megnyitásáról szóló, 2020. június 19-i (11), és a Cseh Köztársaság miniszterelnökének összeférhetetlenségéről szóló, 2021. június 10-i (12) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az összeférhetetlenségről és az uniós költségvetés védelméről a Cseh Köztársaságban” című, 2018. december 13-i (10), a Cseh Köztársaság miniszterelnöke elleni, uniós pénzeszközök hűtlen kezelése és lehetséges összeférhetetlenségek miatt indított büntetőeljárás újbóli megnyitásáról szóló, 2020. június 19-i (11), és a Cseh Köztársaság miniszterelnökének összeférhetetlenségéről szóló, 2021. június 10-i (12) állásfoglalására,

| — | tekintettel a Bulgáriában a jogállamiságról és az alapvető jogokról szóló, 2020. október 8-i állásfoglalására (13), a Daphne Caruana Galizia meggyilkolásáról és a jogállamiság máltai helyzetéről szóló, 2021. április 29-i állásfoglalására (14), az uniós jog és az LMBTIQ-személyek jogainak a magyar Országgyűlés által elfogadott jogszabályváltozások következtében Magyarországon történő megsértéséről szóló, 2021. július 8-i állásfoglalására (15) és a lengyelországi jogállamisági válságról és az uniós jog elsőbbségéről szóló, 2021. október 21-i állásfoglalására (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bulgáriában a jogállamiságról és az alapvető jogokról szóló, 2020. október 8-i állásfoglalására (13), a Daphne Caruana Galizia meggyilkolásáról és a jogállamiság máltai helyzetéről szóló, 2021. április 29-i állásfoglalására (14), az uniós jog és az LMBTIQ-személyek jogainak a magyar Országgyűlés által elfogadott jogszabályváltozások következtében Magyarországon történő megsértéséről szóló, 2021. július 8-i állásfoglalására (15) és a lengyelországi jogállamisági válságról és az uniós jog elsőbbségéről szóló, 2021. október 21-i állásfoglalására (16),

| — | tekintettel „Az (EU, Euratom) 2020/2092 rendelet alkalmazása: a jogállamiságra vonatkozó feltételrendszer” című, 2021. március 25-i állásfoglalására (17), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az (EU, Euratom) 2020/2092 rendelet alkalmazása: a jogállamiságra vonatkozó feltételrendszer” című, 2021. március 25-i állásfoglalására (17),

| — | tekintettel a jogállamiság európai unióbeli helyzetéről és a feltételrendszerről szóló (EU, Euratom) 2020/2092 rendelet alkalmazásáról szóló, 2021. június 10-i állásfoglalására (18), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogállamiság európai unióbeli helyzetéről és a feltételrendszerről szóló (EU, Euratom) 2020/2092 rendelet alkalmazásáról szóló, 2021. június 10-i állásfoglalására (18),

| — | tekintettel „A Pandóra-iratokról: a pénzmosás, az adókijátszás és az adókikerülés elleni küzdelem érdekében tett erőfeszítésekkel kapcsolatos következmények” című, 2021. október 21-i állásfoglalására (19) |
| --- | --- |

—

tekintettel „A Pandóra-iratokról: a pénzmosás, az adókijátszás és az adókikerülés elleni küzdelem érdekében tett erőfeszítésekkel kapcsolatos következmények” című, 2021. október 21-i állásfoglalására (19)

| — | tekintettel korábbi határozataira és állásfoglalásaira a Bizottság 2014-es, 2015-ös, 2016-os, 2017-es, 2018-as és 2019-es évre vonatkozó mentesítéséről, |
| --- | --- |

—

tekintettel korábbi határozataira és állásfoglalásaira a Bizottság 2014-es, 2015-ös, 2016-os, 2017-es, 2018-as és 2019-es évre vonatkozó mentesítéséről,

| — | tekintettel az Európai Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottságának kérésére készült, „A KAP és a kohéziós alapok 50 legnagyobb kedvezményezettjéről az egyes tagállamokban” című, 2021. május 20-i tanulmányra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottságának kérésére készült, „A KAP és a kohéziós alapok 50 legnagyobb kedvezményezettjéről az egyes tagállamokban” című, 2021. május 20-i tanulmányra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 54. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 54. cikkére,

| — | tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményére,

| — | tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A9-0039/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A9-0039/2022),

| A. | mivel a költségvetési hatóságok elfogadták a 2021 és 2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretre vonatkozó csomagot, amely magában foglalja a NextGeneration EU helyreállítási eszközt, amelynek összege a Covid19-világjárvány utáni helyreállítás támogatására és az EU hosszú távú prioritásaira összesen egy hallatlanul magas összeget, 1,8 billió EUR-t tesz ki a különböző szakpolitikai területeken; |
| --- | --- |

A.

mivel a költségvetési hatóságok elfogadták a 2021 és 2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretre vonatkozó csomagot, amely magában foglalja a NextGeneration EU helyreállítási eszközt, amelynek összege a Covid19-világjárvány utáni helyreállítás támogatására és az EU hosszú távú prioritásaira összesen egy hallatlanul magas összeget, 1,8 billió EUR-t tesz ki a különböző szakpolitikai területeken;

| B. | mivel ezen alapok végrehajtása során szigorúan tiszteletben kell tartani a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvét, és mivel azok végrehajtását uniós szinten – a Parlament közreműködésével is– hivatalból teljes körűen és korlátlanul ellenőrzik; mivel azonban az uniós intézmények a nemzeti hatóságok hatékony és érdemi együttműködése nélkül gyakorlatilag sajnos meglehetősen korlátozott kapacitással rendelkeznek az uniós pénzeszközök ellenőrzésére; |
| --- | --- |

B.

mivel ezen alapok végrehajtása során szigorúan tiszteletben kell tartani a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvét, és mivel azok végrehajtását uniós szinten – a Parlament közreműködésével is– hivatalból teljes körűen és korlátlanul ellenőrzik; mivel azonban az uniós intézmények a nemzeti hatóságok hatékony és érdemi együttműködése nélkül gyakorlatilag sajnos meglehetősen korlátozott kapacitással rendelkeznek az uniós pénzeszközök ellenőrzésére;

| C. | mivel az EU pénzügyi érdekeinek védelme az átláthatóság, a demokratikus elszámoltathatóság és a polgárok igényeinek kielégítésére való képesség megerősítésére, a lakosság bizalmának fokozására és az adófizetők pénze megfelelő elköltésének biztosítására szolgáló uniós politikai napirend kulcsfontosságú eleme; mivel a 2021 és 2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret költségvetési csomagjának összhangban kell lennie a Szerződésekben foglalt általános elvekkel, különösen az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. cikkében és a jogállamiságra vonatkozó feltételrendszerről szóló rendeletben meghatározott értékekkel, valamint a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 310. cikkében és a költségvetési rendeletben meghatározott elvével; mivel összefüggés van ezen értékek és elvek tiszteletben tartása és az uniós költségvetés hatékony végrehajtása között; |
| --- | --- |

C.

mivel az EU pénzügyi érdekeinek védelme az átláthatóság, a demokratikus elszámoltathatóság és a polgárok igényeinek kielégítésére való képesség megerősítésére, a lakosság bizalmának fokozására és az adófizetők pénze megfelelő elköltésének biztosítására szolgáló uniós politikai napirend kulcsfontosságú eleme; mivel a 2021 és 2027 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret költségvetési csomagjának összhangban kell lennie a Szerződésekben foglalt általános elvekkel, különösen az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. cikkében és a jogállamiságra vonatkozó feltételrendszerről szóló rendeletben meghatározott értékekkel, valamint a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 310. cikkében és a költségvetési rendeletben meghatározott elvével; mivel összefüggés van ezen értékek és elvek tiszteletben tartása és az uniós költségvetés hatékony végrehajtása között;

| D. | mivel a különböző médiaorgánumok Európa-szerte rendszeresen számolnak be csalással, összeférhetetlenséggel, korrupcióval és az EU pénzügyi érdekeit sértő egyéb jogellenes tevékenységekkel kapcsolatos olyan botrányokról, amelyekben az uniós tagállamok magas szintű politikai képviselői érintettek, valamint vámokkal kapcsolatos, a határokon átnyúló vagy a digitális jellegű csalásról és bűncselekményekről, amelyek olykor bűnszervezetek formájában működnek, vagy azok támogatják őket; mivel ezek a botrányok aláássák az európai polgárok EU-ba és intézményeibe vetett bizalmát; |
| --- | --- |

D.

mivel a különböző médiaorgánumok Európa-szerte rendszeresen számolnak be csalással, összeférhetetlenséggel, korrupcióval és az EU pénzügyi érdekeit sértő egyéb jogellenes tevékenységekkel kapcsolatos olyan botrányokról, amelyekben az uniós tagállamok magas szintű politikai képviselői érintettek, valamint vámokkal kapcsolatos, a határokon átnyúló vagy a digitális jellegű csalásról és bűncselekményekről, amelyek olykor bűnszervezetek formájában működnek, vagy azok támogatják őket; mivel ezek a botrányok aláássák az európai polgárok EU-ba és intézményeibe vetett bizalmát;

| E. | mivel legutóbb az Oknyomozó Újságírók Nemzetközi Konzorciuma (ICIJ) által 2021. október 3-án közzétett Pandóra-iratok révén szivárogtak ki fontos adatok, amelyek mintegy 100 ország több mint 330 politikusát és köztisztviselőjét, köztük 35 jelenlegi vagy korábbi állam- és kormányfőt érintettek, akik vállalati elkendőzésekben, valamint offshore adókijátszásban és adókikerülésben voltak érintettek; mivel ez csak egy a számos hasonló jellegű botrány közül, és mégsem történt semmilyen hatékony beavatkozás; |
| --- | --- |

E.

mivel legutóbb az Oknyomozó Újságírók Nemzetközi Konzorciuma (ICIJ) által 2021. október 3-án közzétett Pandóra-iratok révén szivárogtak ki fontos adatok, amelyek mintegy 100 ország több mint 330 politikusát és köztisztviselőjét, köztük 35 jelenlegi vagy korábbi állam- és kormányfőt érintettek, akik vállalati elkendőzésekben, valamint offshore adókijátszásban és adókikerülésben voltak érintettek; mivel ez csak egy a számos hasonló jellegű botrány közül, és mégsem történt semmilyen hatékony beavatkozás;

| F. | mivel az OLAF 2020-as éves jelentésében a kedvezményezettek és a szerződő felek közötti összeférhetetlenséget és összejátszást jelölte meg a csalások legrelevánsabb területeiként, különösen a közbeszerzéseket illetően; mivel az OLAF vizsgálataiban gyakran fordulnak elő az uniós finanszírozású közbeszerzési eljárások határon átnyúló beszerzéseit érintő csalási és korrupciós ügyek; |
| --- | --- |

F.

mivel az OLAF 2020-as éves jelentésében a kedvezményezettek és a szerződő felek közötti összeférhetetlenséget és összejátszást jelölte meg a csalások legrelevánsabb területeiként, különösen a közbeszerzéseket illetően; mivel az OLAF vizsgálataiban gyakran fordulnak elő az uniós finanszírozású közbeszerzési eljárások határon átnyúló beszerzéseit érintő csalási és korrupciós ügyek;

| G. | mivel a Parlament számos állásfoglalást fogadott el, amelyekben felszólította a Bizottságot, hogy haladéktalanul lépjen fel, és orvosolja azt a riasztó helyzetet, hogy jelentős politikai befolyással bíró vagyonos személyek, elit körök és nagy konglomerátumok visszaélnek az uniós forrásokkal; |
| --- | --- |

G.

mivel a Parlament számos állásfoglalást fogadott el, amelyekben felszólította a Bizottságot, hogy haladéktalanul lépjen fel, és orvosolja azt a riasztó helyzetet, hogy jelentős politikai befolyással bíró vagyonos személyek, elit körök és nagy konglomerátumok visszaélnek az uniós forrásokkal;

Oligarchikus struktúrák

| 1. | megjegyzi, hogy a mai társadalmakban az „oligarchia” kifejezés minden olyan kis, összetartó társadalmi osztályt vagy csoportot jelent, amely politikai vagy nem politikai kontextusban képes döntéseket hozni vagy másokat irányítani, vagy saját érdekében, a jogállamiság és más demokratikus szabályok figyelmen kívül hagyása és e szabályok alapelveinek esetleges megsértése mellett uralni egy politikai közösséget; megjegyzi, hogy az oligarchia keretében a politikai elit az uniós vagy nemzeti költségvetésekből származó közpénzeket saját magánérdeke szolgálatába állítja, és gyakran a nevében olyan struktúra keretében eljáró üzletemberekre támaszkodik, ahol a valódi kedvezményezettek és a tényleges tulajdonosok általában rejtve maradnak; megjegyzi, hogy a politikai és pénzügyi elit túlzott koncentrációja az állam foglyul ejtéséhez vezethet; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hozzáteszi, hogy a jelenlegi uniós politikai környezetben az „oligarchia” kifejezést a gazdagok és hatalmi pozícióban lévők, továbbá a gazdasági, pénzügyi és ipari szereplők politikai és kormányzati befolyásának jelzésére használják, amelyet jellemzően arra használnak, hogy a kevesek javát szolgálják a többség kárára; kiemeli, hogy egyes tagállamokban a nemzeti kormányok tagjai és más politikai pozíciókat betöltő személyek is az oligarchia részét képezik, és aktívan arra törekedtek, hogy az uniós forrásokból saját maguk jussanak pénzügyi előnyökhöz; |
| --- | --- |

2.

| 3. | különös aggodalommal jegyzi meg, hogy az ilyen – még a kormányzati eszközök használatától, bűncselekmények elkövetésétől vagy bűnszövetkezetek támogatásától sem visszariadó – oligarchikus csoportok előfordulása az elmúlt években példátlan nagyságrendet ért el; rendkívüli aggodalommal állapítja meg, hogy a politikai összeköttetésekkel rendelkező oligarchahálózatok rabul ejthetik a nemzeti médiapiacot és beavatkozhatnak a demokratikus közszféra működésébe; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az oligarchikus rendszerek gyakran kiterjedt korrupcióval, a média szigorú ellenőrzésével és egy, maguktól az oligarcháktól nem független igazságszolgáltatási rendszerrel járnak együtt; kiemeli, hogy az oligarchikus csoportok – saját védelmük érdekében – megpróbálják ellenőrzésük alatt tartani a médiát és az igazságszolgáltatást, azt elkerülendő, hogy esetleges büntetendő cselekményeikre fény derüljön, és azokat megtorlás kövesse; |
| --- | --- |

4.

| 5. | emlékeztet arra, hogy az Európai Parlament a korrupcióval kapcsolatban azon az állásponton van, hogy az nemcsak az Unió pénzügyi érdekeit illetően okoz súlyos károkat, hanem a demokráciára, az alapvető jogokra és a jogállamiságra nézve is veszélyt jelent; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a korrupció káros hatással van a polgárok intézményekbe vetett bizalmára; |
| --- | --- |

5.

| 6. | úgy véli, hogy a szilárd és hatékony korrupcióellenes politikák, szervek, felügyeleti rendszerek és a független igazságszolgáltatás megléte, a jogállamiság hatékony működésének biztosítása, a verseny előmozdítása, az átláthatóság fokozása, valamint a közbeszerzési szabályok funkcionális végrehajtásának és a piacokhoz való szabad hozzáférésnek a biztosítása alapvető fontosságú annak megakadályozása érdekében, hogy az oligarchák megszerezzék a gazdaság és a pénzügyi piac feletti ellenőrzést, ezzel is még jobban erősítve saját köreiket; ragaszkodik ahhoz, hogy a hatékonyabb adatgyűjtés és a vonatkozó szabályok szigorítása révén az EU mozdítsa elő az uniós és nemzeti pénzeszközök elköltésének átláthatóságát, különösen a végső kedvezményezettek és a tényleges tulajdonosok vonatkozásában, valamint gondoskodjon az ilyen szabályok megfelelő végrehajtásáról, illetve azt szorosan kövesse nyomon; e tekintetben kéri a Bizottságot, hogy fokozza ez irányú erőfeszítéseit, és erősítse meg a tagállamokkal folytatott együttműködését; |
| --- | --- |

6.

Csalás és összeférhetetlenség a jelenlegi jogi keretben

| 7. | emlékeztet arra, hogy a csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelem megerősítése érdekében az uniós jogalkotó a PIF-irányelvben (20) elfogadta az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás (és más bűncselekmények, például a szándékos hűtlen kezelés, a korrupció és a pénzmosás) fogalmának meghatározását; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kiemeli, hogy a költségvetési rendelet 61. cikkében bevezették az összeférhetetlenség új fogalommeghatározását, amely kizárja, hogy a költségvetés végrehajtásában részt vevő személyek – beleértve a nemzeti hatóságokat is bármely szinten – olyan intézkedéseket hozzanak, amelyekben saját érdekeik ütköznek az EU érdekeivel, és azt kifejezetten kiterjeszti a megosztott irányítás alá tartozó uniós források végrehajtására, valamint „bármely más közvetlen vagy közvetett személyes érdekre”, így az az ügyek sokkal szélesebb körére terjed ki; |
| --- | --- |

8.

| 9. | üdvözli az összeférhetetlenségről szóló bizottsági iránymutatás közzétételét, amelynek célja a tudatosság növelése és az összeférhetetlenség elkerülésére vonatkozó szabályok tagállamok közötti egységes értelmezésének és alkalmazásának előmozdítása; sajnálja, hogy egyes tagállamokban továbbra is tapasztalhatók magas rangú politikusokat érintő összeférhetetlenségi ügyek; ösztönzi a Bizottságot, hogy a soron következő felülvizsgálat részeként szigorítsa tovább a költségvetési rendelet 61. cikke szerinti összeférhetetlenségi rendelkezéseket, különös tekintettel a költségvetés elkészítésére, annak érdekében, hogy lehetővé tegye azon köztisztviselők kategóriáinak pontosabb azonosítását, akik képesek befolyásolni az uniós költségvetésből származó pénzmozgásokat és megelőzni az ilyen konfliktusok előfordulását; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kéri mindazonáltal a Bizottságot, hogy módosítsa a költségvetési rendelet 167. cikke (1) bekezdésének c) pontját a „szakmai érdekellentét” pontosabb meghatározása érdekében annak biztosítása céljából, hogy azt az uniós tagállamokban egységesen értelmezzék, és hogy az uniós intézmények megfelelő intézkedéseket hozhassanak a szakpolitikákkal kapcsolatos szolgáltatási szerződésekben pénzügyi érdekeltséggel rendelkező ajánlattevők esetében; |
| --- | --- |

10.

| 11. | megjegyzi, hogy a költségvetési rendelet mellett a közbeszerzési irányelvek is hasonló fogalommeghatározásokat tartalmaznak az összeférhetetlenségre vonatkozóan, és az ágazati jogszabályokban is találhatók utalások az összeférhetetlenség elkerülésére vonatkozó kötelezettségre; |
| --- | --- |

11.

| 12. | hangsúlyozza, hogy az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlata szerint „az összeférhetetlenség objektíven és önmagában is súlyos szabálytalanság anélkül, hogy azt az érintett felek szándékára tekintettel kellene minősíteni, és függetlenül attól, hogy jóhiszeműen vagy rosszhiszeműen jártak el” (21); |
| --- | --- |

12.

| 13. | rámutat, hogy összeférhetetlenség nem csak a korrupcióval, a csalással és a büntetendő magatartással kapcsolatban merül fel, hanem a lobbitevékenységeket és a forgóajtó-jelenséget is érintheti; hangsúlyozza azonban, hogy az összeférhetetlenségek ebből következő feltárása és nyilvánosságra hozatala rendkívül fontos az alapkezeléssel kapcsolatos visszaélések, elfogultság, csalás és korrupció lehetséges kockázatainak azonosítása, valamint a hírnévvel kapcsolatos károk megelőzése és annak szempontjából, hogy az összeférhetetlenségi helyzetek elbizonytalanítják az európai polgárokat és erősítik az átláthatóság hiányának érzetét; |
| --- | --- |

13.

| 14. | megismétli, hogy valamennyi tagállam polgárai számára lehetővé kell tenni, hogy megbízhassanak az uniós alapok költségvetésének valamennyi tagállamban történő végrehajtásának feddhetetlenségében, ezért fontos, hogy az összeférhetetlenség és csalás elleni védelem normái egymástól ne térjenek el; |
| --- | --- |

14.

| 15. | megismétli azonban, hogy még a legjobb jogi keret sem képes ellensúlyozni az elégtelen végrehajtási mechanizmust; ezért felszólít az uniós szervek és a tagállamok kapacitásainak, valamint hatékony irányítási és ellenőrzési rendszereinek javítására, mivel ez kulcsfontosságú feltétele az összeférhetetlenségi ügyek nyomon követésének és kivizsgálásának, valamint az uniós források jogszerű és szabályos elköltésének biztosítása és védelme szempontjából; |
| --- | --- |

15.

| 16. | megismétli, hogy az elmúlt években az Unióban példátlan méreteket öltött az oligarchikus struktúrák előfordulása, és jelenleg két tagállam ellen folyik az EUSZ 7. cikke és a jogállamisági feltételrendszerről szóló rendelet szerinti eljárás, ami strukturális jogállamisági hiányosságokra és kiterjedt korrupcióra utal; ennek alapján úgy véli, hogy szélesebb körű vitára van szükség a megosztott irányítás jövőjéről, mivel továbbra sem tekinthető minden nemzeti hatóság megbízható partnernek az uniós forrásokat érintő hatékony és eredményes pénzgazdálkodás terén; |
| --- | --- |

16.

Főbb kihívások a kohézió és a mezőgazdaság terén

| 17. | hangsúlyozza, hogy a gazdasági, társadalmi és területi kohéziót erősíteni hivatott, az uniós költségvetés nagy részét kitevő uniós eszköz, a kohéziós politika tekintetében a 2014 és 2020 közötti programozási időszak során az európai strukturális és beruházási alapok keretében finanszírozott projektek esetében a csalárd szabálytalanságok leggyakoribb típusai a túlárazás, a helytelen, hiányzó, hamis vagy meghamisított igazoló dokumentumok, a szerződéses rendelkezések megsértése, az egyetlen ajánlattételes közbeszerzések, a támogathatósági és a közbeszerzési szabályok megsértése, valamint az etikával és feddhetetlenséggel – többek között az összeférhetetlenséggel és a korrupcióval – kapcsolatos jogsértések voltak; |
| --- | --- |

17.

| 18. | megjegyzi, hogy léteznek olyan bevett közös gyakorlatok, amelyek jelzik a közös agrárpolitika (KAP) forrásaival való esetleges visszaéléseket, mint például a dokumentumok meghamisítása és a mesterséges feltételek megteremtése, például a mezőgazdasági üzemek felosztása az uniós mezőgazdasági kifizetések felső határának elkerülése érdekében, valamint a támogatási kérelmek benyújtása több kapcsolt vállalkozáson keresztül vagy az intézkedések hiányos végrehajtását követően; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rámutat, hogy számos országban komoly problémát jelent az összeférhetetlenség és a forgóajtó-jelenség; kiemeli, hogy a piaci intézkedések tekintetében számos összeférhetetlenségi esetben magas pénzösszegek érintettsége merült fel a promócióhoz kapcsolódó egyéb jogsértésekkel együtt, és hogy ezeket az OLAF jelenleg vizsgálja; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rámutat, hogy a KAP-alapok végrehajtásáról szóló tanulmány (22) feltárta, hogy az uniós mezőgazdasági alapok folyósítása legalább öt tagállamban (23) rendkívül problematikus kérdés, és hogy egyértelmű egyenlőtlenség áll fenn a kis- és nagyüzemi termelők számára elkülönített források között, ami rendszerszintű előnyökkel jár a nagy mezőgazdasági üzemek számára, amelyek kedvezményezettjei néha szoros kapcsolatban állnak az országukban hatalmon lévő politikai pártokkal vagy maguk is e pártok tagjai; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy haladéktalanul fokozzák a nagyarányú földszerzéssel, a szabálytalan pályázatokkal és más elosztási eljárásokkal, valamint az uniós forrásokkal való visszaélésekkel szembeni intézkedéseket, különösen a nemzeti kormányok és hatóságok érintettsége esetén; |
| --- | --- |

20.

| 21. | aggodalommal veszi tudomásul továbbá az EMVA költségvetési sorát érintő strukturális visszaélésekről szóló jelentéseket, miszerint több tagállamban is vendégháznak álcázott magánvillákat építettek politikai döntéshozók számára; kéri a Bizottságot, hogy tegyen határozott lépéseket e költségvetési sort érintő strukturális visszaélések jövőbeli megakadályozására, ideértve szükség esetén az EMVA-pénzeszközökre vonatkozó kifizetési feltételek módosítását is; |
| --- | --- |

21.

| 22. | megjegyzi, hogy számos leleplező, tényfeltáró és oknyomozó cikk szerint Magyarországon Orbán Viktor a mezőgazdasági támogatások révén központosította és a belső köre számára újraosztotta a vagyont; hangsúlyozza, hogy a 2015–2019-es időszakban a tagállamok közül Magyarországon zárult a legtöbb OLAF-vizsgálat pénzügyi ajánlással; |
| --- | --- |

22.

| 23. | sajnálatát fejezi ki az uniós alapok, és különösen a KAP-források aszimmetrikus elosztása miatt, mivel 2020-ban az összes kedvezményezett 0,5 %-a több mint 100 000 EUR-t kapott, ami a teljes közvetlen kifizetési keret 16,6 %-át teszi ki, míg a kedvezményezettek 75 %-a 5 000 EUR-nál kisebb összegű támogatásban részesült, ami a közvetlen kifizetések teljes keretének 15 %-át teszi ki (24); |
| --- | --- |

23.

| 24. | rámutat, hogy bár az EU megkövetel egy bizonyos szintű átláthatóságot, az átláthatósági intézkedések végrehajtása gyakran akadályokba ütközik, így a támogatások elosztására vonatkozó adatokhoz való nyilvános hozzáférés rendkívül nagy problémát jelent az EU-ban; |
| --- | --- |

24.

| 25. | rámutat, hogy a közelmúltban lehetséges aggályként vetették fel az uniós pénzeszközök csehországi kezelését; emlékeztet arra, hogy a 2016–2018-as időszakban a csehországi mezőgazdasági alapok közel 75 %-a mezőgazdasági nagyvállalatokhoz került; aggodalmát fejezi ki azon bizottsági ellenőrzéssel kapcsolatban, amely megerősítette, hogy Andrej Babiš miniszterelnökként befolyást gyakorolt arra, hogy az Agrofertnek – egy általa alapított agrokémiai konglomerátumnak – uniós támogatásokat ítéljenek oda; hangsúlyozza, hogy Andrej Babiš az Agrofert tényleges tulajdonosa, az összeférhetetlenség tehát nyilvánvaló; |
| --- | --- |

25.

| 26. | mélységesen sajnálja, hogy a jelenlegi helyzet, amely lehetővé teszi, hogy egy személy korlátlan összegekhez jusson a megosztott irányítás alá tartozó alapokból, bizonyos tagállamokban az oligarchikus struktúrák, a nepotizmus és a korrupció kialakulását ösztönzi; ismét azon véleményének ad hangot, miszerint a megosztott irányítás alá tartozó alapokból egy személy által megszerezhető teljes összeg felső határának meghatározása határt szabna az oligarchikus struktúrák megerősödésének; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kéri a Bizottságot, hogy a költségvetési rendelet felülvizsgálatára irányuló javaslatában módosítsa a 63. cikk (8) bekezdését, kiegészítve azzal, hogy a Bizottságnak biztosítania kell, hogy az uniós költségvetésből egy adott pénzügyi évben egy adott kedvezményezett vagy tényleges tulajdonos részére teljesített kifizetések összege nem haladhatja meg az alkalmazandó ágazati szabályokban előírt határértékeket, és semmiképpen sem haladhatja meg az egy természetes személyre vonatkozó éves összesített teljes összeget; kéri a Bizottságot, hogy a felülvizsgálat keretében tegyen konkrét javaslatokat az egy természetes személyre vonatkozó éves összesített teljes összegre; úgy véli, hogy a KAP tekintetében az első pillérből egy adott természetes személynek teljesített kifizetések esetében az 500 000 EUR, a második pillérből egy adott természetes személynek teljesített kifizetések esetében pedig az 1 000 000 EUR éves teljes összeghatár a megfelelő; |
| --- | --- |

27.

| 28. | rámutat, hogy az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelméről szóló 2018. és 2019. évi éves jelentések (PIF-jelentések) I. melléklete szerint Románia aktív csalás elleni vizsgálat révén képes volt az uniós tagállamok között az adott években észlelt, messze legtöbb csalárd szabálytalanságot feltárni és bejelenteni; |
| --- | --- |

28.

| 29. | emlékeztet arra, hogy 2020 a Covid19-járvány miatt példátlan körülmények éve volt; rámutat, hogy a világjárványból kifolyólag a pénzügyi érdekek védelme szempontjából a bevételi és a kiadási oldalon egyaránt új kockázatok merültek fel; |
| --- | --- |

29.

| 30. | hangsúlyozza, hogy ezek a kockázatok nemcsak 2020-ra vonatkoznak, hanem még több évig is fennállnak; felkéri a tagállamokat és a Bizottságot, hogy e téren fokozzák erőfeszítéseiket és együttműködésüket; |
| --- | --- |

30.

Aggodalomra okot adó egyéb területek

| 31. | mély aggodalommal veszi tudomásul, hogy az egységes piaci eredménytábla szerint a csupán egyetlen ajánlattevővel kötött szerződések aránya 2018-ban és 2019-ben Csehországban és Lengyelországban mintegy 50 %, 2019-ben Magyarországon és Görögországban 40 %, Portugáliában pedig 38 % volt; ugyanilyen aggodalommal tölti el az olyan közbeszerzési eljárások aránya, amelyekről ajánlattételi felhívás nélkül egy vállalattal folytattak tárgyalást: ez Cipruson 2016-ban 40 %, majd 2018-ban és 2019-ben némi javulást követően 25 % volt, Bulgária esetében pedig 2019-ben 29 %-ott tett ki; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az olyan ajánlati felhívás után odaítélt szerződések aránya, amelyek neve és feltételei nem voltak egyértelműek, 2019-ben az Egyesült Királyságban 65 %, Litvániában 59 %, Romániában 44 %, Portugáliában pedig 41 % volt; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kiemeli, hogy a szervezett bűnözés – többek között a maffiajellegű bűnözés – egyre többször érinti a határokon átnyúló tevékenységeket és az EU pénzügyi érdekeit érintő ágazatokat; sajnálja, hogy a maffiajellegű szervezett bűnözés elleni küzdelmet illetően számos tagállam nem rendelkezik külön jogszabályokkal, és kéri a Bizottságot, hogy foglalkozzon a tagállamok között e téren meglévő különbségekkel, és vegyen fontolóra új harmonizációs intézkedéseket; |
| --- | --- |

32.

| 33. | hangsúlyozza, hogy e számadatok azt mutatják, hogy számos tagállamban továbbra is súlyos hiányosságok tapasztalhatók a közbeszerzés terén; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a nem megfelelő ajánlati felhívások átláthatatlan struktúráknak és a szerződések nepotista odaítélésének kedvezhetnek; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ismételten aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság a megelőző rendszerellenőrzései során súlyos hiányosságokat tárt fel a közbeszerzési szerződések ellenőrzéséért felelős magyar hatóságnál, aminek következtében Magyarországnak a 2007 és 2013 közötti időszakban odaítélt uniós finanszírozású szerződések kapcsán 10 %-os átalánykorrekciót kellett fizetnie (25), ami megközelítőleg 1,2 milliárd EUR-t tett ki, továbbá a 2007 és 2013 közötti időszakra további 1,5 milliárd EUR összegű pénzügyi korrekciót kellett eszközölnie; hangsúlyozza, hogy ez a magyarországi közbeszerzés működését illetően súlyos rendszerszintű hiányosságokra enged következtetni; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ismételten aggodalmát fejezi ki az OLAF vizsgálatai és a Bizottság ellenőrzései miatt, amelyek súlyos hiányosságokat tártak fel a szlovák földterület-nyilvántartásban, miután nagyarányú földszerzésről és csalásról számoltak be; kiemeli, hogy a szlovák hatóságok csak kettős igénylés esetén ellenőrzik, hogy a kérelmező jogszerűen rendelkezik-e a földterülettel; úgy véli, hogy az ilyen ellenőrzéseket minden tagállamban és minden kifizetési kérelem esetében digitális és automatizált formában kellene végezni, hogy megakadályozzák a bűnszervezetek és oligarchikus struktúrák általi nagyarányú földszerzést; |
| --- | --- |

35.

| 36. | hangsúlyozza, hogy Máltán és Cipruson az tapasztalható, hogy a pénzeszközök jelentős mértékben néhány kedvezményezett kezében koncentrálódnak; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság ellenőrzései mindkét országban jelentős hiányosságokat tártak fel az irányítási és kontrollrendszerekben; hangsúlyozza, hogy a gyenge irányítási és kontrollrendszerek nem nyújtanak megfelelő védelmet az uniós pénzeszközök számára az összeférhetetlenséggel és az oligarchikus struktúrák által elkövetett visszaélésekkel szemben; |
| --- | --- |

36.

Rendelkezésre álló jogorvoslatok és megelőzés a jelenlegi helyzetben

| 37. | nagyra értékeli az OLAF hosszú távú intenzív vizsgálati tevékenységét, amely számos politikailag ellentmondásos és összetett ügyre terjed ki; sajnálja, hogy az OLAF a tagállamokhoz intézett ajánlásait követően a vádemelési arány a 2007–2014-es időszak 53 %-áról a 2016–2020 közötti időszakban 37 %-ra csökkent; megjegyzi továbbá, hogy az elmúlt években nem értékelték, hogy a visszafizettetésre javasolt pénzösszegeket ténylegesen milyen mértékben fizettették vissza, és hogy a 2009–2016 közötti évekre vonatkozó, legfrissebb értékelés szerint a visszafizettetési arány 21 %; felhívja az OLAF-ot és a Bizottságot, hogy vizsgálják ki ezen alacsony arány mögöttes okait; ismételten felhívja az OLAF-ot, hogy fokozza erőfeszítéseit és éberségét, különösen egyes olyan tagállamokban, ahol ezek az esetek gyakoriak, és hogy rendszeresen kövesse nyomon ajánlásait és a tagállamok által hozott intézkedéseket, és ezeket az információkat hozza nyilvánosságra éves jelentéseiben; felhívja a tagállamok hatóságait, hogy tegyenek meg minden tőlük telhetőt a vádemelési arány javítása érdekében, és szorosan működjenek együtt az uniós intézményekkel és szervekkel annak biztosítása érdekében, hogy a szervezett bűnözés és az oligarchák által eltulajdonított pénzeszközöket visszaszerezzék; |
| --- | --- |

37.

| 38. | hangsúlyozza, hogy az újonnan létrehozott Európai Ügyészség (EPPO) kulcsfontosságú szerepet tölt be és hozzáadott értékkel bír az uniós pénzügyi érdekek védelmében; mélységesen sajnálja, hogy öt tagállam továbbra sem vesz részt az EPPO-ban; sürgeti ezeket a tagállamokat, hogy csatlakozzanak az EPPO-hoz; nagyra értékeli az Európai Ügyészség arra irányuló törekvéseit, hogy nagyon nehéz körülmények között is működőképessé váljon; hangsúlyozza, hogy a vizsgálatok és a büntetőeljárások EPPO általi hatékony lefolytatásához elengedhetetlen a PIF-irányelv megfelelő átültetése; emlékeztet arra, hogy a PIF-irányelv átültetéséről szóló bizottsági jelentés megállapítja, hogy habár az irányelvet minden tagállam átültette, további intézkedésekre van szükség a még fennálló megfelelési problémák megoldásához, amelyek főként a bűncselekményi tényállások meghatározását, valamint a jogi és természetes személyek felelősségét, illetve a velük szemben alkalmazható szankciókat érintik; hangsúlyozza, hogy az Európai Ügyészség és a tagállamok közötti együttműködés szintén alapvető fontosságú annak érdekében, hogy az Európai Ügyészség a lehető leghatékonyabban tudja értékelni az irányítási és kontrollrendszerek megfelelő működését az ellenőrzési intézkedések lefolytatásához; |
| --- | --- |

38.

| 39. | megelégedéssel veszi tudomásul, hogy az említett bizottsági jelentés által érintett egyes ügyek a közelmúltban az Európai Ügyészség hatáskörébe tartozónak minősültek; |
| --- | --- |

39.

| 40. | elismerését fejezi ki az OLAF, az Európai Ügyészség és az Europol által a pénzügyi bűncselekmények, többek között a korrupció, a csalás, a pénzmosás és az adókijátszás elleni küzdelem terén végzett felbecsülhetetlen értékű munkáért, és hangsúlyozza, hogy ezek az intézmények tartósan munkaerő- és forráshiánnyal küzdenek, mivel a Tanács, mint az egyik költségvetési hatóság, nem hajlandó elegendő emberi és pénzügyi erőforrást engedélyezni az éves költségvetési eljárás során; üdvözli az Európai Ügyészség költségvetésének 3,8 millió euróval történő növelését a 2022. évi éves költségvetési eljárás során, és emlékeztet arra, hogy a nyomon követésre és a vizsgálatokra fordított minden egyes euró megtérül az uniós költségvetés szempontjából; felhívja ezért a Tanácsot, hogy vizsgálja felül álláspontját, és tegye lehetővé ezen ügynökségek és hivatalok humánerőforrás-finanszírozásának növelését, elősegítve fontos küldetésük megfelelő és hatékony végrehajtását; felhívja a Bizottságot, hogy folyamatosan nyújtson be támogató jellegű költségvetés-tervezeteket a költségvetési hatóságoknak; üdvözli az OLAF és az Europol arra irányuló összehangolt erőfeszítéseit, hogy megvizsgálják a gyorsreagálású erő eszközének kockázatait és sebezhetőségeit; felhívja a tagállamokat, hogy a több országot érintő csalások elleni küzdelem hatékonyabbá tétele érdekében szorosabban működjenek együtt egymással, illetve az uniós intézményekkel; |
| --- | --- |

40.

| 41. | megismétli, hogy a Bizottságnak számos eszköz áll rendelkezésére az Unió pénzügyi érdekeinek védelmére, ideértve a közös rendelkezésekről szóló rendeletet, a költségvetési rendeletet és a jogállamisági feltételrendszerről szóló rendeletet; hangsúlyozza, hogy szükség esetén a Bizottságnak az uniós pénzügyi jogszabályok és az alkalmazandó ágazatspecifikus és pénzügyi szabályok alapján rendelkezésre álló valamennyi eszközt azonnal és teljes körűen fel kell használnia az uniós költségvetés hatékony védelme érdekében, ideértve a kifizetési határidők megszakítását, a kifizetések felfüggesztését, a pénzügyi korrekciókat vagy a kiadások uniós finanszírozásból való kizárását, az EUMSZ 258. cikke szerinti kötelezettségszegési eljárásokat, az ellenőrzéseket és auditokat, az uniós költségvetési rendelet 61. cikkének való megfelelést, vagy kellően indokolt esetekben az EUSZ 7. cikkének alkalmazását, amely az EU alapvető értékeit érintő kockázatokkal foglalkozik a tagállamokban, ahogy az a közelmúltban Lengyelország és Magyarország esetében történt; |
| --- | --- |

41.

| 42. | sajnálja, hogy a jelenleg rendelkezésre álló, a hatékony adatbányászathoz, valamint a csalás és a korrupció felderítéséhez nagyban hozzájáruló informatikai eszközöket – Arachne és EDES – csak a tagállamok kis százaléka használja, és ösztönzi, hogy a csalás és az összeférhetetlenség megelőzéséhez vegyenek igénybe kialakulóban lévő technológiákat; felszólít a korai felismerési és kizárási rendszer használatának kötelezővé tételére a megosztott irányítás keretében, és arra, hogy hozzanak létre egy átlátható, uniós szintű feketelistát; megjegyzi továbbá, hogy a korai felismerési és kizárási rendszer nem tesz különbséget nagyobb vállalatok leányvállalatai között; felszólít az Arachne adatbányászati és adatgazdagítási eszköz tagállamok általi kötelező használatára a KAP-alapok és az európai strukturális és beruházási alapok kedvezményezettjeivel kapcsolatos nagyobb átláthatóság elérése, valamint a problémás gazdasági szereplők és a velük kapcsolatban álló magánszemélyek vagy természetes személyek hatékony és eredményes azonosítása, illetve a csalárd tevékenységek jobb megelőzése és feltárása érdekében; tudatában van, hogy az Arachne első kiigazításait már 2022 második negyedévének végéig végre kell hajtani; hangsúlyozza, hogy az Arachne, az EDES, valamint az intézményi és nemzeti adatbázisok interoperabilitása és harmonizációja elengedhetetlen az uniós költségvetéssel kapcsolatos csalások megelőzését és azonosítását célzó hatékony információcsere biztosításához; úgy véli, hogy az európai vizsgálati szervek számára teljes és közvetlen hozzáférést kell biztosítani az Arachne adatbázishoz; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ösztönzi a tagállamokat, hogy az ellenőrzési folyamat megkönnyítése és javítása céljából támogassák az interoperabilitást a földtulajdon-nyilvántartási rendszerek, a mezőgazdasági parcellaazonosító rendszer és az állatnyilvántartási rendszerek között, valamint az integrált igazgatási és kontrollrendszerek (IIER) összehasonlíthatóságát a végső kedvezményezettek és a különböző tagállamokban leányvállalatokkal rendelkező rejtett anyavállalatok átláthatóságának elérése érdekében; |
| --- | --- |

43.

| 44. | emlékeztet arra, hogy a vállalkozások és tényleges tulajdonosaik azonosítására szolgáló adatok gyakran nem könnyen hozzáférhetők és néha egyáltalán nem állnak rendelkezésre, mivel 292 jelentéstételi rendszer létezik a KAP és a kohéziós politika finanszírozásának kedvezményezettjeire vonatkozó információk közzétételére, és ezért a meglévő információk jelenleg több száz regionális, nemzeti és régióközi jelentéstételi rendszerre tagolódnak, amelyek csak a közvetlen kedvezményezettekre vonatkozó alapvető információkat szolgáltatnak; rámutat, hogy ez megnehezíti a tényleges tulajdonosokra és a megosztott irányítású mezőgazdasági alapok és a mezőgazdasági alapok végső kedvezményezettjeire vonatkozó adatok gyűjtését, feldolgozását és nyilvánosságra hozatalát, végső soron pedig az ilyen adatok és az általuk kapott uniós források összegének átfogó áttekintését, valamint a csalás és a korrupció eseteinek felderítését és az uniós forrásokkal való visszaélések megfelelő kivizsgálását; |
| --- | --- |

44.

| 45. | alapvető fontosságúnak tartja az adatgyűjtés szabványosítását, és hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a meglévő jelentéstételi rendszereket egy uniós szintű közös adatbázisba foglalják és hangolják össze; ismételten sürgeti a Bizottságot, hogy hozzon létre egy uniós szintű standardizált, interoperábilis, digitális jelentéstételi és nyomon követési rendszert, amely többek között az Arachne adatbázist is magában foglalja, valamint javítsa az ellenőrzést és kifizetést végző helyi ügynökök képzését; hangsúlyozza, hogy e rendszernek tartalmaznia kell a végső kedvezményezettekre és tényleges tulajdonosokra vonatkozó információkat, és lehetővé kell tennie, hogy az ugyanazon kedvezményezettre vagy tényleges tulajdonosra vonatkozó minden egyes összeget összesítsék, amelynek eredményeképp megkapjuk a megosztott irányítás alá tartozó alapokból kapott összes támogatás teljes összegét; |
| --- | --- |

45.

| 46. | megjegyzi, hogy a tényleges tulajdonos azonosítására vonatkozó kötelezettségnek legalább akkor érvényesülnie kell, ha bármely természetes vagy jogi személy a szóban forgó társaság több mint 15 %-ának tulajdonosa; hangsúlyozza, hogy a rokonok tulajdonában lévő társasági részesedéseket össze kell vonni és egy egésznek kell tekinteni; |
| --- | --- |

46.

| 47. | úgy véli, hogy a fent említett korrekciós intézkedések egyike sem zárja ki a feltételrendszerről szóló rendeletben meghatározott „jogállamisági feltételrendszer” alkalmazását azokban az esetekben, amikor a Bizottság úgy ítéli meg, hogy más eszközök nem elég hatékonyak az uniós költségvetés védelméhez; hangsúlyozza továbbá, hogy az Európai Ügyészségről szóló rendelet hatályával ellentétben, amely öt tagállamra nem terjed ki, a feltételrendszerről szóló rendelet közvetlenül és egyenlően alkalmazandó valamennyi tagállamban; |
| --- | --- |

47.

| 48. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy 2021. január 1. óta a Bizottság nem tudott megfelelő lépéseket tenni az akkor hatályba lépett feltételrendszerről szóló rendelet alkalmazása érdekében; megismétli az Európai Parlament álláspontját, miszerint a feltételrendszerről szóló rendeletet 2021. január 1-jétől kivétel nélkül alkalmazni kell; megjegyzi, hogy a Bizottság 2021. november közepén levelek küldésével párbeszédet indított Magyarországgal és Lengyelországgal; sajnálja, hogy a Bizottság megtagadja az Európai Parlamenttől az e levelekhez való hozzáférést, valamint arra kényszeríti az Európai Parlamentet, hogy médiabeszámolókból tájékozódjon a legújabb fejleményekről; mindazonáltal úgy véli, hogy a küldött informális levelek nem elegendőek a rendelet alkalmazásához, és ezért ragaszkodik ahhoz, hogy a Bizottság haladéktalanul és megkülönböztetés nélkül kezdje meg a rendelet alkalmazását; |
| --- | --- |

48.

| 49. | üdvözli a Bizottság Regionális és Várospolitikai Főigazgatóságának nemrégiben tett kijelentését, amely szerint az összeférhetetlenségek elkerülése érdekében jövőre öt tagállamban (26) alapos helyszíni ellenőrzéseket fognak végezni, az ellenőrzési mechanizmusok megbízhatóságára összpontosítva; |
| --- | --- |

49.

| 50. | hangsúlyozza az oknyomozó újságírók fontos szerepét az uniós költségvetést negatívan érintő korrupció, csalások és illegális tevékenységek elleni küzdelemben; e tekintetben megismétli, hogy az oknyomozó újságírást meg kell védeni a közéleti részvételt akadályozó stratégiai perekkel, valamint a személyes zaklatással, a megfélemlítéssel és az életveszélyes fenyegetésekkel szemben; hangsúlyozza a visszaélések bejelentésére való ösztönzés és ugyanakkor az uniós jogszabályozás által előírt jogi védelem biztosításának fontosságát is; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ennek kapcsán mély aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy Andrej Babiš egykori cseh miniszterelnök is szerepel a Pandóra-iratokban, mert franciaországi ingatlanja vásárlásakor offshore finanszírozást használt, pedig ugyanabban az időben személyesen vett részt az Európai Tanács döntéshozatalában, többek között a többéves pénzügyi keretről és a pénzmosás elleni küzdelemről szóló jogszabályokra vonatkozó döntések meghozatalában is; |
| --- | --- |

51.

| 52. | felhívja a Bizottságot, hogy ragaszkodjon az alkalmazandó szabályok szigorú és következetes végrehajtásához, használja fel az összes rendelkezésre álló forrást és alkalmazzon hatékony irányítási és ellenőrzési rendszereket a korrupció, a csalás és az összeférhetetlenség kockázatának kezelésére, valamint hogy jobban kövesse nyomon a mezőgazdasági kifizető ügynökségek helyzetét, illetve hivatalos és nem hivatalos függetlenségét; úgy véli, hogy a tételes ellenőrzés és audit mind nemzeti, mind európai szinten kulcsfontosságú feltétele az uniós alapok védelmének; sajnálja, hogy az új KAP keretében nem történt kellő előrelépés az oligarchikus struktúrák elleni küzdelemben, ideértve például a végső kedvezményezettekkel kapcsolatos korlátozott mértékű tájékoztatást és átláthatóságot, valamint a felső határérték önkéntes jellegének fenntartását, ami akadályozza a mezőgazdasági alapok méltányosabb elosztását; aggasztónak tartja, hogy az új KAP nem erősíti meg az európai szintű ellenőrzési rendszerek szerepét; |
| --- | --- |

52.

| 53. | hangsúlyozza, hogy a csalásellenes koordinációs szolgálatok saját országukban fontos szerepet játszanak az uniós költségvetés csalással szembeni védelmében; ezért megismétli, hogy a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az irányító hatóságok és a csalásellenes koordinációs szolgálatok elegendő erőforrással, valamint megfelelő készségekkel és kompetenciákkal rendelkezzenek a csalás elleni stratégiák kidolgozásához, valamint a hatékony csalás elleni intézkedések és gyakorlatok végrehajtásához; |
| --- | --- |

53.

| 54. | rámutat, hogy a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret részét képező Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet értelmében a tagállamoknak biztosítaniuk kell az összeférhetetlenség, a korrupció és a csalás hatékony megelőzését, feltárását és korrekcióját, a kettős finanszírozás és a javak hamis tulajdonba adásának elkerülését, valamint az alapok kifizetésének átláthatóságát és az alapok végső felhasználóinak megfelelő azonosítását érintő szabályok megerősítését; kéri a Bizottságot, hogy gondoskodjon arról, hogy a költségvetési hatóságokat minden olyan helyzetről tájékoztassák, amikor a költségvetésen kívüli eszközökből származó forrásokat visszaélés, korrupció, csalás vagy a jogállamiság megsértése gyanújára hivatkozva nem fizetik ki, és amikor a tagállamok nem rendelkeznek a csalások kiszűrését célzó, kellően hatékony rendszerrel; felhívja a Tanácsot, hogy csak azokat a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközre vonatkozó terveket fogadja el, amelyek teljesítik a támogatás valamennyi jogi, szociális és szakpolitikai feltételét; hangsúlyozza, hogy helyreállítási és rezilienciaépítési terveikben a tagállamoknak ki kell fejteniük a vonatkozó intézkedéseket, amelyeknek tartalmazniuk kell a nemzeti szintű konzultációs folyamat összefoglalását, valamint az EU pénzügyi érdekei védelmének biztosítása érdekében bevezetett kontroll- és ellenőrzési rendszer ismertetését; |
| --- | --- |

54.

| 55. | emlékeztet arra, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz eredménytáblája a helyreállítási és rezilienciaépítési párbeszéd alapjául fog szolgálni, és azt a Bizottságnak évente kétszer aktualizálnia kell; ezzel összefüggésben kéri a Bizottságot, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelettel teljes összhangban, valamint a kialakított közös mutatók és jelentéstételi módszertan alapján biztosítsa az előirányzott mérföldkövek és célok végrehajtása tekintetében elért eredmények alapos nyomon követését; emlékeztet arra, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz olyan feltételekhez kötött, amelyek szavatolják a források átlátható felhasználását, és elviekben kiküszöbölik a korrupciót vagy a csalást, a kettős finanszírozást vagy az összeférhetetlenséget; úgy véli, hogy az ellenőrzéseket ki kell terjeszteni a végső kedvezményezetteknél ténylegesen felmerült költségekre is; kiemeli az Európai Parlament és a Bizottság közös erőfeszítéseit, amelyek eredményeként a tagállamok mostantól kötelesek tájékoztatást adni a végső kedvezményezettekről; |
| --- | --- |

55.

| 56. | hangsúlyozza, hogy az EU pénzügyi érdekeinek védelme és különösen a csalás, a korrupció és az összeférhetetlenség megelőzése és felderítése érdekében fontos tudni, hogyan költik el az uniós forrásokat, és ki részesül ténylegesen az uniós forrásokból, mivel a legnagyobb kedvezményezettek gyakran összetett tulajdonosi struktúrák mögé rejtőznek, amelyek székhelye akár az azonosítási folyamatot még átláthatatlanabbá tevő adóparadicsom is lehet; |
| --- | --- |

56.

| 57. | a 2020. december 16-i intézményközi megállapodást követően és amint azt már több állásfoglalásban is kifejezésre juttatta, megismétli a tagállamokhoz intézett azon felhívását, hogy hozzanak létre egy, a Bizottság által kifejlesztett egységes, integrált és interoperábilis jelentéstételi és nyomonkövetési rendszert, amely magában foglal többek között egy egységes adatbányászati és kockázatértékelési eszközt az uniós finanszírozásból végső soron közvetlenül vagy közvetve részesülőkre vonatkozó adatokhoz való hozzáférés, azok tárolása, összesítése és elemzése érdekében; |
| --- | --- |

57.

| 58. | úgy véli, hogy az uniós források felhasználásának lehető legnagyobb átláthatósága érdekében elengedhetetlen, hogy egy ilyen adatbázist a lehető legnagyobb mértékben az alkalmazandó adatvédelmi szabályokkal és az Európai Unió Bíróságának vonatkozó ítélkezési gyakorlatával összhangban fejlesszenek ki, és a vonatkozó és nem érzékeny adatokat tömören, átfogóan és felhasználóbarát módon tegyék hozzáférhetővé a nyilvánosság számára az uniós közkiadásokba vetett bizalom és a nyilvános ellenőrzés fokozása érdekében; |
| --- | --- |

58.

| 59. | megismétli, hogy rendkívül fontos az uniós forrásokkal való hatékony és eredményes pénzgazdálkodás; sajnálja, hogy az uniós források kedvezményezettjeiről vezetett adatbázisok nem tartalmaznak információkat a végső kedvezményezettekről és azok tényleges tulajdonosairól; sajnálja, hogy az ellenőrző hatóságok nem tudják azonosítani a finanszírozások végső kedvezményezettjeit; mélységesen sajnálja, hogy nem kormányzati szervezeteket használtak a terrorista és szélsőséges szervezeteknek nyújtott finanszírozás leplezésére; hangsúlyozza, hogy a kedvezményezettek átláthatóságára vonatkozó közös szabályokat azokra az ernyőszervezetekre is alkalmazni kell, amelyek uniós forrásokban részesülnek, és azokat a hálózatukba tartozó nem kormányzati szervezeteknek továbbítják, annak biztosítása érdekében, hogy a Bizottság és az ellenőrző hatóságok ellenőrizni tudják a projekt céljait és végső kedvezményezettjeit; sajnálja, hogy a Bizottság nem tett javaslatot a nem kormányzati szervezetek harmonizált fogalommeghatározására, amely alapján ellenőrizni lehetne a végső kedvezményezetteket; megjegyzi, hogy a költségvetési rendelet meghatározza az ilyen szervezetek kiválasztására és a pénzeszközök ilyen szervezetek részére történő odaítélésére vonatkozó szabályokat, valamint az ellenőrzési mechanizmusokat; kéri a Bizottságot, hogy a fogalommeghatározás szempontjából is vizsgálja felül a költségvetési rendeletet, és vezesse be a nem kormányzati szervezetek egyértelmű kategóriáit, valamint az ellenőrzéseket a végső kedvezményezetteknél ténylegesen felmerülő költségekre is terjessze ki; |
| --- | --- |

59.

| 60. | mély sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az uniós költségvetés védelme – beleértve az információk átfogó feldolgozását, a könnyű hozzáférhetőséget, a részletes auditálás megvalósíthatóságát, az érdemi ellenőrzést és a finanszírozott intézkedések nyomon követésének és értékelésének lehetőségét, amint azt a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközről szóló rendelet előirányozta – nem épült be megfelelően a többéves pénzügyi keretre vonatkozó csomag egészébe; elismeri, hogy ez a hiányosság hatalmas mértékben gyengíti mind a végrehajtási intézkedések átláthatóságának szintjét, mind az ellenőrzés és a nyomon követés hatékonyságát; |
| --- | --- |

60.

| 61. | arra a következtetésre jut, hogy bár az új többéves pénzügyi keret bevezet bizonyos eszközöket, mint például a speciális eszközökre előirányzott megnövelt összegek vagy a jogállamiság fenntartására szolgáló költségvetési mechanizmus létrehozása, még mindig szükség van az oligarchia-ellenes gyakorlatok megerősítését szolgáló olyan további eszközökre, amelyeket a költségvetési rendelet következő felülvizsgálata keretében be lehetne vezetni; |
| --- | --- |

61.

o

o o

| 62. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

62.

---

(1)  HL L 433. I, 2020.12.22., 11. o.

(2)  HL L 57., 2021.2.18., 17. o.

(3)  HL L 193., 2018.7.30., 1. o.

(4)  HL L 433. I, 2020.12.22., 1. o.

(5)  HL L 198., 2017.7.28., 29. o.

(6)  HL L 283., 2017.10.31., 1. o.

(7)  HL L 433. I, 2020.12.22., 28. o.

(8)  HL C 445., 2021.10.29., 15. o.

(9)  A C-156/21. sz., Magyarország kontra Parlament és Tanács ügyben (EU:C:2022:97) és a C-157/21. sz., Lengyelország kontra Parlament és Tanács ügyben (EU:C:2022:98) 2022. február 16-án hozott ítéletek.

(10)  HL C 388., 2020.11.13., 157. o.

(11)  HL C 362., 2021.9.8., 37. o.

(12)  HL C 67., 2022.2.8., 56. o.

(13)  HL C 395., 2021.9.29., 63. o.

(14)  HL C 506., 2021.12.15., 64. o.

(15)  HL C 99., 2022.3.13., 218. o.

(16)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2021)0439.

(17)  HL C 494., 2021.12.8., 61. o.

(18)  HL C 67., 2022.2.8., 86. o.

(19)  Elfogadott szövegek, P9_TA(2021)0438.

(20)  26 tagállamban végrehajtották, Dánia kivételével.

(21)  A T-277/97. sz., Ismeri Europa Srl kontra Számvevőszék ügyben 1999. június 16-án hozott ítélet, ECLI:EU:T:1999:124.]

(22)  Sabeb et al, Mire költik az uniós pénzeket? A KAP-alapok végrehajtásának elemzése Bulgáriában, a Cseh Köztársaságban, Magyarországon, Szlovákiában és Romániában, a Greens/EFA képviselőcsoport megbízásából készült jelentés, Európai Parlament, 2021. február.

(23)  Bulgária, Cseh Köztársaság, Magyarország, Szlovákia és Románia.

(24)  Az Európai Bizottság „Mezőgazdasági termelők számára teljesített közvetlen kifizetések – grafikonok és ábrák – 2020-as pénzügyi év” című jelentése.

(25)  Johannes Hahn biztos válaszai a CONT bizottság írásbeli kérdőívére, amelyet a 2019. november 11-i meghallgatáson ismertettek. Elérhető a következő internetcímen: https://emeeting.europarl.europa.eu/emeeting/committee/en/agenda/201911/CONT?meeting=CONT-2019-1111_1&session=11-11-09-00, 63–64. o.

(26)  Románia, Lengyelország, Bulgária, Ciprus és Málta.

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2022. március 24., csütörtök

| 2022.9.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 361/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.9.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 361/26

---

P9_TA(2022)0086

Włodzimierz Cimoszewicz mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelem

Az Európai Parlament 2022. március 24-i határozata a Włodzimierz Cimoszewicz mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2021/2256(IMM))

(2022/C 361/03)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Lengyel Köztársaság főügyésze által 2021. július 14-én eljuttatott és 2021. november 24-én a plenáris ülésen bejelentett kérelemre, amely Włodzimierz Cimoszewicz európai parlamenti képviselő mentelmi jogának felfüggesztését kéri Białystok város kerületi ügyésze által vele szemben megindítani kívánt büntető eljárás keretében, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Lengyel Köztársaság főügyésze által 2021. július 14-én eljuttatott és 2021. november 24-én a plenáris ülésen bejelentett kérelemre, amely Włodzimierz Cimoszewicz európai parlamenti képviselő mentelmi jogának felfüggesztését kéri Białystok város kerületi ügyésze által vele szemben megindítani kívánt büntető eljárás keretében,

| — | tekintettel arra, hogy a Włodzimierz Cimoszewicz az eljárási szabályzat 9. cikkének (6) bekezdésével összhangban lemondott a meghallgatáshoz való jogáról, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy a Włodzimierz Cimoszewicz az eljárási szabályzat 9. cikkének (6) bekezdésével összhangban lemondott a meghallgatáshoz való jogáról,

| — | tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. és 9. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. és 9. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió Bírósága által 2008. október 21-én, 2010. március 19-én, 2011. szeptember 6-án, 2013. január 17-én és 2019. december 19-én hozott ítéletekre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bírósága által 2008. október 21-én, 2010. március 19-én, 2011. szeptember 6-án, 2013. január 17-én és 2019. december 19-én hozott ítéletekre (1),

| — | tekintettel a Lengyel Köztársaság Alkotmánya 105. cikkének (2) bekezdésére és 108. cikkére, valamint az 1996. május 9-i, a képviselői vagy szenátori mandátumok gyakorlásáról szóló lengyel törvény 7b. cikkének (1) bekezdésére és 7c. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Lengyel Köztársaság Alkotmánya 105. cikkének (2) bekezdésére és 108. cikkére, valamint az 1996. május 9-i, a képviselői vagy szenátori mandátumok gyakorlásáról szóló lengyel törvény 7b. cikkének (1) bekezdésére és 7c. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 5. cikkének (2) bekezdésére, 6. cikkének (1) bekezdésére és 9. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 5. cikkének (2) bekezdésére, 6. cikkének (1) bekezdésére és 9. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A9-0057/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A9-0057/2022),

| A. | mivel a Lengyel Köztársaság főügyésze által eljuttatott kérelemben Białystok város kerületi ügyésze Włodzimierz Cimoszewicz európai parlamenti képviselő mentelmi jogának felfüggesztését kéri annak érdekében, hogy engedélyt kapjon büntető eljárás megindítására a nevezett képviselővel szemben, a lengyel büntető törvénykönyv 177. cikkének (1) bekezdését kimerítő és 178. cikkének (1) bekezdésével összefüggésben értelmezendő jogsértéssel kapcsolatban; mivel a fent nevezett, a parlamenti mentelmi jog felfüggesztésére irányuló kérelmet az igazságügyi hatóság az eljárási szabályzata 9. cikkének (12) bekezdésével összhangban továbbította, és ugyanakkor felhívta a figyelmet arra, hogy eljárási szabályzata 9. cikkének (1) bekezdése megköveteli, hogy a mentelmi jog felfüggesztésére irányuló kérelmet „egy tagállam illetékes hatósága” nyújtsa be, a két fogalom ugyanis nem azonos; |
| --- | --- |

A.

mivel a Lengyel Köztársaság főügyésze által eljuttatott kérelemben Białystok város kerületi ügyésze Włodzimierz Cimoszewicz európai parlamenti képviselő mentelmi jogának felfüggesztését kéri annak érdekében, hogy engedélyt kapjon büntető eljárás megindítására a nevezett képviselővel szemben, a lengyel büntető törvénykönyv 177. cikkének (1) bekezdését kimerítő és 178. cikkének (1) bekezdésével összefüggésben értelmezendő jogsértéssel kapcsolatban; mivel a fent nevezett, a parlamenti mentelmi jog felfüggesztésére irányuló kérelmet az igazságügyi hatóság az eljárási szabályzata 9. cikkének (12) bekezdésével összhangban továbbította, és ugyanakkor felhívta a figyelmet arra, hogy eljárási szabályzata 9. cikkének (1) bekezdése megköveteli, hogy a mentelmi jog felfüggesztésére irányuló kérelmet „egy tagállam illetékes hatósága” nyújtsa be, a két fogalom ugyanis nem azonos;

| B. | mivel 2019. május 4-én 8.50-kor Włodzimierz Cimoszewicz a lengyelországi Hajnówka városban személygépkocsijával állítólag elütött egy kerékpárost, aki egy gyalogos-átkelőn haladt át; mivel Włodzimierz Cimoszewicz a balesetet követően megpróbálta rávenni a sérültet, hogy kórházba szállítsák, aki azonban ezt visszautasította, és azt kérte, hogy kerékpárjával együtt vigyék haza az otthonába; mivel ezután Włodzimierz Cimoszewicz a sérültet hajnówkai otthonába szállította, azaz a baleset színhelyét elhagyta anélkül, hogy a mentőket vagy a rendőrséget értesítette, illetve a balesetet bármely más módon bejelentette volna, ami állítólag sérti a közúti közlekedésről szóló 1997. június 20-i törvény 44. cikkének (2) bekezdésében foglalt jogi kötelezettséget; mivel a sérült az otthonában, 9.30 körül végül mégis úgy döntött, hogy beviteti magát a hajnówkai kórházba; mivel a kórházban az áldozat elmondta a személyzetnek, hogy közúti baleset áldozata lett, a kórház pedig telefonon azonnal tájékoztatta erről a bűnüldöző hatóságot, amely az információkat továbbította Hajnówka város illetékes kerületi rendőrőrsére; mivel a sérült a szükséges orvosi vizsgálatokat és ellátást követően még ugyanazon a napon elhagyta a kórházat; mivel Włodzimierz Cimoszewicz-t alkoholvizsgálatnak vetették alá, és az elvégzett vizsgálatok nem mutatták ki az alkohol jelenlétét a vérében; |
| --- | --- |

B.

mivel 2019. május 4-én 8.50-kor Włodzimierz Cimoszewicz a lengyelországi Hajnówka városban személygépkocsijával állítólag elütött egy kerékpárost, aki egy gyalogos-átkelőn haladt át; mivel Włodzimierz Cimoszewicz a balesetet követően megpróbálta rávenni a sérültet, hogy kórházba szállítsák, aki azonban ezt visszautasította, és azt kérte, hogy kerékpárjával együtt vigyék haza az otthonába; mivel ezután Włodzimierz Cimoszewicz a sérültet hajnówkai otthonába szállította, azaz a baleset színhelyét elhagyta anélkül, hogy a mentőket vagy a rendőrséget értesítette, illetve a balesetet bármely más módon bejelentette volna, ami állítólag sérti a közúti közlekedésről szóló 1997. június 20-i törvény 44. cikkének (2) bekezdésében foglalt jogi kötelezettséget; mivel a sérült az otthonában, 9.30 körül végül mégis úgy döntött, hogy beviteti magát a hajnówkai kórházba; mivel a kórházban az áldozat elmondta a személyzetnek, hogy közúti baleset áldozata lett, a kórház pedig telefonon azonnal tájékoztatta erről a bűnüldöző hatóságot, amely az információkat továbbította Hajnówka város illetékes kerületi rendőrőrsére; mivel a sérült a szükséges orvosi vizsgálatokat és ellátást követően még ugyanazon a napon elhagyta a kórházat; mivel Włodzimierz Cimoszewicz-t alkoholvizsgálatnak vetették alá, és az elvégzett vizsgálatok nem mutatták ki az alkohol jelenlétét a vérében;

| C. | mivel az állítólagos jogsértésnek sem közvetlen, sem nyilvánvaló kapcsolata nincs Włodzimierz Cimoszewicz európai parlamenti képviselői feladatainak ellátásával, és az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. cikke értelmében nem minősül európai parlamenti képviselői feladatainak ellátása során leadott véleménynek vagy szavazásnak; |
| --- | --- |

C.

mivel az állítólagos jogsértésnek sem közvetlen, sem nyilvánvaló kapcsolata nincs Włodzimierz Cimoszewicz európai parlamenti képviselői feladatainak ellátásával, és az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. cikke értelmében nem minősül európai parlamenti képviselői feladatainak ellátása során leadott véleménynek vagy szavazásnak;

| D. | mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 9. cikke értelmében az Európai Parlament képviselői saját államuk területén az adott állam parlamenti képviselőire vonatkozó mentességeket élvezik; |
| --- | --- |

D.

mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 9. cikke értelmében az Európai Parlament képviselői saját államuk területén az adott állam parlamenti képviselőire vonatkozó mentességeket élvezik;

| E. | mivel a Lengyel Köztársaság 1997. április 2-i Alkotmánya 105. cikkének 1. paragrafusa és 108. cikke, valamint a parlamenti képviselői és szenátori feladatok ellátásáról szóló 1996. május 9-i törvény (2) 7. cikkének 1., 2. és 4. paragrafusa, 7b. cikkének 1. paragrafusa és 7c. cikkének 1. paragrafusa értelmében egy európai parlamenti képviselő az Európai Parlament engedélye nélkül nem hallgatható ki gyanúsítottként és nem vonható büntetőjogi felelősségre; |
| --- | --- |

E.

mivel a Lengyel Köztársaság 1997. április 2-i Alkotmánya 105. cikkének 1. paragrafusa és 108. cikke, valamint a parlamenti képviselői és szenátori feladatok ellátásáról szóló 1996. május 9-i törvény (2) 7. cikkének 1., 2. és 4. paragrafusa, 7b. cikkének 1. paragrafusa és 7c. cikkének 1. paragrafusa értelmében egy európai parlamenti képviselő az Európai Parlament engedélye nélkül nem hallgatható ki gyanúsítottként és nem vonható büntetőjogi felelősségre;

| F. | mivel egyrészről a Parlamentet nem lehet bírósághoz hasonlítani, másrészről pedig a mentelmi jog felfüggesztésére irányuló eljárásban az érintett képviselő nem tekinthető „vádlottnak” (3); |
| --- | --- |

F.

mivel egyrészről a Parlamentet nem lehet bírósághoz hasonlítani, másrészről pedig a mentelmi jog felfüggesztésére irányuló eljárásban az érintett képviselő nem tekinthető „vádlottnak” (3);

| G. | mivel a parlamenti mentelmi jog célja a Parlament és képviselői megóvása a parlamenti megbízatás teljesítése során végzett, és e megbízatástól elválaszthatatlan tevékenységekkel összefüggésben velük szemben kezdeményezett jogi eljárásoktól; |
| --- | --- |

G.

mivel a parlamenti mentelmi jog célja a Parlament és képviselői megóvása a parlamenti megbízatás teljesítése során végzett, és e megbízatástól elválaszthatatlan tevékenységekkel összefüggésben velük szemben kezdeményezett jogi eljárásoktól;

| H. | mivel a jelen esetben a Parlament nem talált fumus persecutionisra utaló bizonyítékot, azaz arra utaló tényeket, hogy az eljárás mögött a képviselő politikai tevékenysége és ezáltal az Európai Parlament hátráltatásának szándéka húzódna meg; |
| --- | --- |

H.

mivel a jelen esetben a Parlament nem talált fumus persecutionisra utaló bizonyítékot, azaz arra utaló tényeket, hogy az eljárás mögött a képviselő politikai tevékenysége és ezáltal az Európai Parlament hátráltatásának szándéka húzódna meg;

| 1. | úgy határoz, hogy felfüggeszti Włodzimierz Cimoszewicz mentelmi jogát; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és az illetékes bizottság jelentését a Lengyel Köztársaság illetékes hatóságának és Włodzimierz Cimoszewicznek. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  A Bíróság 2008. október 21-i Marra kontra De Gregorio és Clemente ítélete, C-200/07 és C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; a Törvényszék 2010. március 19-i ítélete, Gollnisch kontra Európai Parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; a Bíróság 2011. szeptember 6-i Patriciello ítélete, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; a Törvényszék 2013. január 17-i Gollnisch kontra Parlament ítélete, T-346/11 és T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23; a Bíróság 2019. december 19-i Junqueras Vies ítélete, C-502/19, ECLI:EU:C:2019:1115.

(2)  Hivatalos Közlöny, 2018.1799, kodifikált változat.

(3)  A Törvényszék 2019. április 30-i Briois kontra Európai Parlament ítélete, T-214/18, ECLI:EU:T:2019:266.

---

| 2022.9.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 361/28 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.9.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 361/28

---

P9_TA(2022)0087

Ioannis Lagos mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelem

Az Európai Parlament 2022. március 24-i határozata a Ioannis Lagos mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2021/2225(IMM))

(2022/C 361/04)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az athéni elsőfokú bíróság ügyész-helyettesének a Legfelsőbb Bíróság helyettes ügyésze által 2021. szeptember 10-én esetleges büntetőjogi vádakkal (Re. ABM: RB 2020/193-EG: 6-21/50) összefüggésben eljuttatott és 2021. október 18-án a plenáris ülésen bejelentett, a Ioannis Lagos mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az athéni elsőfokú bíróság ügyész-helyettesének a Legfelsőbb Bíróság helyettes ügyésze által 2021. szeptember 10-én esetleges büntetőjogi vádakkal (Re. ABM: RB 2020/193-EG: 6-21/50) összefüggésben eljuttatott és 2021. október 18-án a plenáris ülésen bejelentett, a Ioannis Lagos mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemre,

| — | miután eljárási szabályzata 9. cikke (6) bekezdésének megfelelően meghallgatta Ioannis Lagost, |
| --- | --- |

—

miután eljárási szabályzata 9. cikke (6) bekezdésének megfelelően meghallgatta Ioannis Lagost,

| — | tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió Bírósága által 2008. október 21-én, 2010. március 19-én, 2011. szeptember 6-án, 2013. január 17-én és 2019. december 19-én hozott ítéletekre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bírósága által 2008. október 21-én, 2010. március 19-én, 2011. szeptember 6-án, 2013. január 17-én és 2019. december 19-én hozott ítéletekre (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 5. cikkének (2) bekezdésére, 6. cikkének (1) bekezdésére és 9. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 5. cikkének (2) bekezdésére, 6. cikkének (1) bekezdésére és 9. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A9-0055/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A9-0055/2022),

| A. | mivel az athéni elsőfokú bíróság ügyész-helyettese kérelmet nyújtott be Ioannis Lagos parlamenti mentelmi jogának felfüggesztése iránt annak érdekében, hogy büntetőeljárást indítson ellene az Európai Parlamentben tartott plenáris vita során tett bizonyos nyilatkozatai alapján; |
| --- | --- |

A.

mivel az athéni elsőfokú bíróság ügyész-helyettese kérelmet nyújtott be Ioannis Lagos parlamenti mentelmi jogának felfüggesztése iránt annak érdekében, hogy büntetőeljárást indítson ellene az Európai Parlamentben tartott plenáris vita során tett bizonyos nyilatkozatai alapján;

| B. | mivel 2020. szeptember 14-én az Európai Parlamentben tartott plenáris vita során Ioannis Lagos olyan nyilatkozatokat tett, amelyek állítólag idegengyűlölő és iszlamofób álhíreket terjesztenek a Moriában tartózkodó migránsokról; |
| --- | --- |

B.

mivel 2020. szeptember 14-én az Európai Parlamentben tartott plenáris vita során Ioannis Lagos olyan nyilatkozatokat tett, amelyek állítólag idegengyűlölő és iszlamofób álhíreket terjesztenek a Moriában tartózkodó migránsokról;

| C. | mivel Ioannis Lagos e nyilatkozatok megtételével állítólag bűnös a faji, bőrszín szerinti, nemzeti vagy etnikai hovatartozásuk alapján azonosított személyekkel szembeni erőszakra és gyűlöletre való nyilvános uszításban, ami veszélyezteti a közrendet és veszélyezteti a fent említett személyek testi épségét, ami a 4285/2014. sz. görög törvény 1. cikkével felváltott 927/1979. sz. görög törvény 1. cikkének (1) bekezdése értelmében bűncselekménynek minősül; |
| --- | --- |

C.

mivel Ioannis Lagos e nyilatkozatok megtételével állítólag bűnös a faji, bőrszín szerinti, nemzeti vagy etnikai hovatartozásuk alapján azonosított személyekkel szembeni erőszakra és gyűlöletre való nyilvános uszításban, ami veszélyezteti a közrendet és veszélyezteti a fent említett személyek testi épségét, ami a 4285/2014. sz. görög törvény 1. cikkével felváltott 927/1979. sz. görög törvény 1. cikkének (1) bekezdése értelmében bűncselekménynek minősül;

| D. | mivel a parlamenti mentelmi jog nem a képviselők személyes kiváltsága, hanem a teljes Parlament és az egyes képviselők függetlenségének biztosítéka; |
| --- | --- |

D.

mivel a parlamenti mentelmi jog nem a képviselők személyes kiváltsága, hanem a teljes Parlament és az egyes képviselők függetlenségének biztosítéka;

| E. | mivel egyrészről a Parlamentet nem lehet bírósághoz hasonlítani, másrészről pedig a mentelmi jog felfüggesztésére irányuló eljárásban az érintett képviselő nem tekinthető „vádlottnak” (2); |
| --- | --- |

E.

mivel egyrészről a Parlamentet nem lehet bírósághoz hasonlítani, másrészről pedig a mentelmi jog felfüggesztésére irányuló eljárásban az érintett képviselő nem tekinthető „vádlottnak” (2);

| F. | mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. cikke szerint feladataik ellátása során kifejtett véleményük vagy leadott szavazatuk miatt az Európai Parlament képviselői ellen nem folytatható vizsgálat, nem vehetők őrizetbe, és nem indítható velük szemben bírósági eljárás; |
| --- | --- |

F.

mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. cikke szerint feladataik ellátása során kifejtett véleményük vagy leadott szavazatuk miatt az Európai Parlament képviselői ellen nem folytatható vizsgálat, nem vehetők őrizetbe, és nem indítható velük szemben bírósági eljárás;

| G. | mivel Ioannis Lagos a fent említett nyilatkozatokat az Európai Parlament egyik plenáris ülésén tette meg, azon a területen belül, ahol magát a plenáris ülést tartották, európai parlamenti képviselői feladatainak ellátása során; |
| --- | --- |

G.

mivel Ioannis Lagos a fent említett nyilatkozatokat az Európai Parlament egyik plenáris ülésén tette meg, azon a területen belül, ahol magát a plenáris ülést tartották, európai parlamenti képviselői feladatainak ellátása során;

| H. | mivel ezért Ioannis Lagos nyilatkozatait európai parlamenti képviselői feladataival és európai parlamenti munkájával összefüggésben tette; |
| --- | --- |

H.

mivel ezért Ioannis Lagos nyilatkozatait európai parlamenti képviselői feladataival és európai parlamenti munkájával összefüggésben tette;

| 1. | úgy határoz, hogy nem függeszti fel Ioannis Lagos mentelmi jogát; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és az illetékes bizottság jelentését a Görög Köztársaság illetékes hatóságának és Ioannis Lagosnak. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  A Bíróság 2008. október 21-i Marra kontra De Gregorio és Clemente ítélete, C-200/07 és C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; a Törvényszék 2010. március 19-i Gollnisch kontra Európai Parlament ítélete, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; a Bíróság 2011. szeptember 6-i Patriciello ítélete, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; a Törvényszék 2013. január 17-i Gollnisch kontra Parlament ítélete, T-346/11 és T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23; a Bíróság 2019. december 19-i Junqueras Vies ítélete, C-502/19, ECLI:EU:C:2019:1115.

(2)  A Törvényszék 2019. április 30-i Briois kontra Európai Parlament ítélete, T-214/18, ECLI:EU:T:2019:266.

---

III Előkészítő jogi aktusok

Európai Parlament

2022. március 24., csütörtök

| 2022.9.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 361/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.9.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 361/30

---

P9_TA(2022)0083

Az Európában lévő menekültek: CARE ***I

Az Európai Parlament 2022. március 24-i jogalkotási állásfoglalása az 1303/2013/EU és a 223/2014/EU rendeletnek az európai menekültekre irányuló kohéziós fellépés (CARE) tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2022)0109 – C9-0057/2022 – 2022/0075(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2022/C 361/05)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2022)0109), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2022)0109),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 175. cikkének harmadik bekezdésére és 177. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C9-0057/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 175. cikkének harmadik bekezdésére és 177. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C9-0057/2022),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2022. március 23-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2022. március 23-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2022. március 16-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2022. március 16-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. és 163. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. és 163. cikkére,

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát másik szöveggel váltja fel, lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

---

P9_TC1-COD(2022)0075

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. március 24-én került elfogadásra az 1303/2013/EU és a 223/2014/EU rendeletnek az Európában lévő menekültekre irányuló kohéziós fellépés (CARE) tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2022/562 rendelettel.)

---

| 2022.9.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 361/31 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.9.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 361/31

---

P9_TA(2022)0084

A Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapról szóló rendeletek szerinti források rugalmasabb felhasználása az ukrajnai háború fényében ***I

Az Európai Parlament 2022. március 24-i jogalkotási állásfoglalása a Menekültügyi, a Migrációs és az Integrációs alapra, valamint a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló 514/2014/EU rendelet módosításáról, valamint a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap létrehozásáról szóló 516/2014/EU rendelet módosításáról, valamint a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap létrehozásáról szóló (EU) 2021/1147 rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2022)0112 – C9-0056/2022 – 2022/0077(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2022/C 361/06)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2022)0112), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2022)0112),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 78. cikkének (2) bekezdésére, 79. cikkének (2) és (4) bekezdésére, 82. cikkének (1) bekezdésére, 84. cikkére és 87. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C9-0056/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 78. cikkének (2) bekezdésére, 79. cikkének (2) és (4) bekezdésére, 82. cikkének (1) bekezdésére, 84. cikkére és 87. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C9-0056/2022),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2022. március 16-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2022. március 16-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. és 163. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. és 163. cikkére,

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát másik szöveggel váltja fel, lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0077

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. március 24-én került elfogadásra a Menekültügyi, a Migrációs és az Integrációs alapra, valamint a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló 514/2014/EU rendelet, a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap létrehozásáról szóló 516/2014/EU rendelet és a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap létrehozásáról szóló (EU) 2021/1147 rendelet módosításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2022/585 rendelettel.)

---

| 2022.9.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 361/32 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.9.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 361/32

---

P9_TA(2022)0085

Az EU és Moldova közötti, a Frontex műveleti tevékenységeivel kapcsolatos, jogállásról szóló megállapodás***

Az Európai Parlament 2022. március 24-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Moldovai Köztársaság közötti, az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által a Moldovai Köztársaságban végzett műveleti tevékenységekről szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (07202/2022 – C9-0120/2022 – 2022/0087(NLE))

(Egyetértés)

(2022/C 361/07)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (07202/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (07202/2022),

| — | tekintettel az Európai Unió és a Moldovai Köztársaság közötti, az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által a Moldovai Köztársaságban végzett műveleti tevékenységekről szóló megállapodás tervezetére (07204/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és a Moldovai Köztársaság közötti, az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség által a Moldovai Köztársaságban végzett műveleti tevékenységekről szóló megállapodás tervezetére (07204/2022),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 77. cikke (2) bekezdése b) és d) pontjával, 79. cikke (2) bekezdése c) pontjával és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C9-0120/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 77. cikke (2) bekezdése b) és d) pontjával, 79. cikke (2) bekezdése c) pontjával és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C9-0120/2022),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 105. cikkének (1) és (4) bekezdésére, 114. cikkének (7) bekezdésére és 163. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 105. cikkének (1) és (4) bekezdésére, 114. cikkének (7) bekezdésére és 163. cikkére,

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok és a Moldovai Köztársaság kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

---

| 2022.9.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 361/33 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.9.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 361/33

---

P9_TA(2022)0088

A megosztott főkönyvi technológián alapuló piaci infrastruktúrák kísérleti rendszere ***I

Az Európai Parlament 2022. március 24-i jogalkotási állásfoglalása a megosztott főkönyvi technológián alapuló piaci infrastruktúrák kísérleti rendszeréről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2020)0594 – C9-0305/2020 – 2020/0267(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2022/C 361/08)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2020)0594), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2020)0594),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C9-0305/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C9-0305/2020),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Központi Bank 2021. április 28-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Központi Bank 2021. április 28-i véleményére (1),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2021. február 24-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2021. február 24-i véleményére (2),

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 74. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2021. december 21-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 74. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2021. december 21-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A9-0240/2021), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A9-0240/2021),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát másik szöveggel váltja fel, lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  HL C 244., 2021.6.22., 4. o.

(2)  HL C 155., 2021.4.30., 31. o.

---

P9_TC1-COD(2020)0267

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. március 24-én került elfogadásra a megosztott főkönyvi technológián alapuló piaci infrastruktúrák kísérleti rendszeréről, valamint a 600/2014/EU és a 909/2014/EU rendelet, továbbá a 2014/65/EU irányelv módosításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2022/858 rendelettel.)

---

| 2022.9.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 361/34 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.9.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 361/34

---

P9_TA(2022)0089

A barangolásról (roaming) szóló rendelet (átdolgozás) ***I

Az Európai Parlament 2022. március 24-i jogalkotási állásfoglalása az Unión belüli nyilvános mobilhírközlő hálózatok közötti barangolásról (roaming) szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2021)0085 – C9-0085/2021 – 2021/0045(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás – átdolgozás)

(2022/C 361/09)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2021)0085), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2021)0085),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C9-0085/2021), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C9-0085/2021),

| — | tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapra vonatkozó véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapra vonatkozó véleményére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2021. július 7-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2021. július 7-i véleményére (1),

| — | tekintettel a jogi aktusok átdolgozási technikájának szervezettebb használatáról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogi aktusok átdolgozási technikájának szervezettebb használatáról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (2),

| — | tekintettel az eljárási szabályzata 110. cikkének (3) bekezdése alapján a Jogi Bizottság által az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottsághoz küldött, 2021. október 1-jei levélre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az eljárási szabályzata 110. cikkének (3) bekezdése alapján a Jogi Bizottság által az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottsághoz küldött, 2021. október 1-jei levélre,

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 74. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2021. december 15-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 74. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2021. december 15-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110., 59. és 40. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110., 59. és 40. cikkére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére (A9-0286/2021), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére (A9-0286/2021),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a Bizottság javaslata a benne akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő jogi aktusok változatlanul hagyott rendelkezései és e módosítások egységes szerkezetbe foglalása tekintetében a javaslat a meglévő jogi aktusok érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a Bizottság javaslata a benne akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő jogi aktusok változatlanul hagyott rendelkezései és e módosítások egységes szerkezetbe foglalása tekintetében a javaslat a meglévő jogi aktusok érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza,

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot, figyelembe véve az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásait; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát másik szöveggel váltja fel, lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  HL C 374., 2021.9.16., 28. o.

(2)  HL C 77., 2002.3.28., 1. o.

---

P9_TC1-COD(2021)0045

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. március 24-én került elfogadásra az Unión belüli nyilvános mobilhírközlő hálózatok közötti barangolásról (roaming) (átdolgozás) szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2022/612 rendelettel.)

---

| 2022.9.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 361/36 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.9.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 361/36

---

P9_TA(2022)0090

A Moldovai Köztársaságnak nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatás ***I

Az Európai Parlament 2022. március 24-i jogalkotási állásfoglalása a Moldovai Köztársaságnak nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatásról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2022)0004 – C9-0007/2022 – 2021/0438(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2022/C 361/10)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2022)0004), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2022)0004),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 212. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C9-0007/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 212. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C9-0007/2022),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2022. március 21-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2022. március 21-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A9-0043/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A9-0043/2022),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát másik szöveggel váltja fel, lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2021)0438

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. március 24-én került elfogadásra a Moldovai Köztársaságnak nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatásról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2022/563 határozattal.)

---

| 2022.9.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 361/37 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.9.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 361/37

---

P9_TA(2022)0091

A polgári és büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés területén történő, határokon átnyúló elektronikus adatcserére szolgáló számítógépes rendszer (e-CODEX rendszer) ***I

Az Európai Parlament 2022. március 24-i jogalkotási állásfoglalása a polgári és büntetőügyekben történő határokon átnyúló kommunikációra szolgáló számítógépes rendszerről (e-CODEX rendszer) és az (EU) 2018/1726 rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2020)0712 – C9-0389/2020 – 2020/0345(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2022/C 361/11)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2020)0712), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2020)0712),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 81. cikkének (2) bekezdésére és 82. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C9-0389/2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 81. cikkének (2) bekezdésére és 82. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C9-0389/2020),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2021. április 27-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2021. április 27-i véleményére (1),

| — | tekintettel az illetékes bizottságok által az eljárási szabályzat 74. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2021. december 15-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottságok által az eljárási szabályzat 74. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2021. december 15-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság által az eljárási szabályzat 58. cikke alapján folytatott közös tanácskozásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság által az eljárási szabályzat 58. cikke alapján folytatott közös tanácskozásra,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A9-0288/2021), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A9-0288/2021),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát másik szöveggel váltja fel, lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  HL C 286., 2021.7.16., 82. o.

---

P9_TC1-COD(2020)0345

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2022. március 24-én került elfogadásra a polgári és büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés területén történő, határokon átnyúló elektronikus adatcserére szolgáló számítógépes rendszerről (e-CODEX-rendszer) és az (EU) 2018/1726 rendelet módosításáról szóló (EU) 2022/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2022/850 rendelettel.)

---

| 2022.9.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 361/38 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.9.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 361/38

---

P9_TA(2022)0092

A DNS-adatokra vonatkozó, Olaszországgal való automatizált adatcsere *

Az Európai Parlament 2022. március 24-i jogalkotási állásfoglalása a DNS-adatokra vonatkozó, Olaszországgal való automatizált adatcsere megindításáról szóló tanácsi végrehajtási határozatra irányuló tervezetről (14836/2021 – C9-0002/2022 – 2021/0806(CNS))

(Konzultáció)

(2022/C 361/12)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács tervezetére (14836/2021), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács tervezetére (14836/2021),

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 39. cikke (1) bekezdésének az Amszterdami Szerződés által módosított formájára, valamint az átmeneti rendelkezésekről szóló 36. jegyzőkönyv 9. cikkére, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C9-0002/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 39. cikke (1) bekezdésének az Amszterdami Szerződés által módosított formájára, valamint az átmeneti rendelkezésekről szóló 36. jegyzőkönyv 9. cikkére, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C9-0002/2022),

| — | tekintettel a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló, 2008. június 23-i 2008/615/IB tanácsi határozatra (1) és különösen annak 33. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló, 2008. június 23-i 2008/615/IB tanácsi határozatra (1) és különösen annak 33. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 82. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 82. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A9-0046/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A9-0046/2022),

| 1. | jóváhagyja a Tanács tervezetét; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felszólítja a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Parlament által jóváhagyott szöveget; |
| --- | --- |

3.

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  HL L 210., 2008.8.6., 1. o.

---

| 2022.9.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 361/39 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.9.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 361/39

---

P9_TA(2022)0093

A daktiloszkópiai adatokra vonatkozó, Olaszországgal való automatizált adatcsere *

Az Európai Parlament 2022. március 24-i jogalkotási állásfoglalása a daktiloszkópiai adatokra vonatkozó, Olaszországgal való automatizált adatcsere megindításáról szóló tanácsi végrehajtási határozatra irányuló tervezetről (14837/2021 – C9-0003/2022 – 2021/0807(CNS))

(Konzultáció)

(2022/C 361/13)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács tervezetére (14837/2021), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács tervezetére (14837/2021),

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 39. cikke (1) bekezdésének az Amszterdami Szerződés által módosított formájára, valamint az átmeneti rendelkezésekről szóló 36. jegyzőkönyv 9. cikkére, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C9-0003/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 39. cikke (1) bekezdésének az Amszterdami Szerződés által módosított formájára, valamint az átmeneti rendelkezésekről szóló 36. jegyzőkönyv 9. cikkére, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C9-0003/2022),

| — | tekintettel a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló, 2008. június 23-i 2008/615/IB tanácsi határozatra (1) és különösen annak 33. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló, 2008. június 23-i 2008/615/IB tanácsi határozatra (1) és különösen annak 33. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 82. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 82. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A9-0050/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A9-0050/2022),

| 1. | jóváhagyja a Tanács tervezetét; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felszólítja a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Parlament által jóváhagyott szöveget; |
| --- | --- |

3.

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  HL L 210., 2008.8.6., 1. o.

---

| 2022.9.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 361/40 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.9.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 361/40

---

P9_TA(2022)0094

A gépjármű-nyilvántartási adatokra vonatkozó, Olaszországgal való automatizált adatcsere *

Az Európai Parlament 2022. március 24-i jogalkotási állásfoglalása a gépjármű-nyilvántartási adatokra vonatkozó, Olaszországgal való automatizált adatcsere megindításáról szóló tanácsi végrehajtási határozatra irányuló tervezetről (14838/2021 – C9-0004/2022 – 2021/0808(CNS))

(Konzultáció)

(2022/C 361/14)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács tervezetére (14838/2021), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács tervezetére (14838/2021),

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 39. cikke (1) bekezdésének az Amszterdami Szerződés által módosított formájára, valamint az átmeneti rendelkezésekről szóló 36. jegyzőkönyv 9. cikkére, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C9-0004/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 39. cikke (1) bekezdésének az Amszterdami Szerződés által módosított formájára, valamint az átmeneti rendelkezésekről szóló 36. jegyzőkönyv 9. cikkére, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C9-0004/2022),

| — | tekintettel a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló, 2008. június 23-i 2008/615/IB tanácsi határozatra (1) és különösen annak 33. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló, 2008. június 23-i 2008/615/IB tanácsi határozatra (1) és különösen annak 33. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 82. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 82. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A9-0047/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A9-0047/2022),

| 1. | jóváhagyja a Tanács tervezetét; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felszólítja a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Parlament által jóváhagyott szöveget; |
| --- | --- |

3.

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  HL L 210., 2008.8.6., 1. o.

---

| 2022.9.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 361/41 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.9.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 361/41

---

P9_TA(2022)0095

A gépjármű-nyilvántartási adatokra vonatkozó, Görögországgal való automatizált adatcsere *

Az Európai Parlament 2022. március 24-i jogalkotási állásfoglalása a gépjármű-nyilvántartási adatokra vonatkozó, Görögországgal való automatizált adatcsere megindításáról szóló tanácsi végrehajtási határozatra irányuló tervezetről (14839/2021 – C9-0005/2022 – 2021/0809(CNS))

(Konzultáció)

(2022/C 361/15)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács tervezetére (14839/2021), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács tervezetére (14839/2021),

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 39. cikke (1) bekezdésének az Amszterdami Szerződés által módosított formájára, valamint az átmeneti rendelkezésekről szóló 36. jegyzőkönyv 9. cikkére, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C9-0005/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 39. cikke (1) bekezdésének az Amszterdami Szerződés által módosított formájára, valamint az átmeneti rendelkezésekről szóló 36. jegyzőkönyv 9. cikkére, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C9-0005/2022),

| — | tekintettel a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló, 2008. június 23-i 2008/615/IB tanácsi határozatra (1) és különösen annak 33. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló, 2008. június 23-i 2008/615/IB tanácsi határozatra (1) és különösen annak 33. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 82. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 82. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A9-0049/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A9-0049/2022),

| 1. | jóváhagyja a Tanács tervezetét; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Parlament által jóváhagyott szöveget; |
| --- | --- |

3.

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  HL L 210., 2008.8.6., 1. o.

---

| 2022.9.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 361/42 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.9.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 361/42

---

P9_TA(2022)0096

Az EU és Brazília közötti megállapodás: a közönséges útlevéllel rendelkező személyeknek a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentessége ***

Az Európai Parlament 2022. március 24-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti, a közönséges útlevéllel rendelkező személyeknek a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességéről szóló megállapodást módosító, az Európai Unió és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (13448/2018 – C9-0416/2021 – 2018/0084(NLE))

(Egyetértés)

(2022/C 361/16)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (13448/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (13448/2018),

| — | tekintettel az Európai Unió és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti, a közönséges útlevéllel rendelkező személyeknek a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességéről szóló megállapodást módosító, az Európai Unió és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti megállapodás tervezetére (13449/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti, a közönséges útlevéllel rendelkező személyeknek a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességéről szóló megállapodást módosító, az Európai Unió és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti megállapodás tervezetére (13449/2018),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 77. cikke (2) bekezdésének a) pontjával és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C9-0416/2021), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 77. cikke (2) bekezdésének a) pontjával és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C9-0416/2021),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 105. cikkének (1) és (4) bekezdésére és 114. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 105. cikkének (1) és (4) bekezdésére és 114. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására (A9-0029/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására (A9-0029/2022),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok és a Brazil Szövetségi Köztársaság kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

---

| 2022.9.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 361/43 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.9.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 361/43

---

P9_TA(2022)0097

Az EU és Brazília közötti megállapodás: a diplomata-, szolgálati vagy hivatali útlevéllel rendelkező személyeknek a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentessége ***

Az Európai Parlament 2022. március 24-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti, a diplomata, szolgálati vagy hivatalos útlevéllel rendelkező személyeknek a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességéről szóló megállapodást módosító, az Európai Unió és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (13445/2018 – C9-0415/2021 – 2018/0086(NLE))

(Egyetértés)

(2022/C 361/17)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (13445/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (13445/2018),

| — | tekintettel az Európai Unió és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti, a diplomata-, szolgálati vagy hivatali útlevéllel rendelkező személyeknek a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességéről szóló megállapodást módosító, az Európai Unió és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti megállapodás tervezetére (13446/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti, a diplomata-, szolgálati vagy hivatali útlevéllel rendelkező személyeknek a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességéről szóló megállapodást módosító, az Európai Unió és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti megállapodás tervezetére (13446/2018),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 77. cikke (2) bekezdésének a) pontjával és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C9-0415/2021), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 77. cikke (2) bekezdésének a) pontjával és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C9-0415/2021),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 105. cikkének (1) és (4) bekezdésére és 114. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 105. cikkének (1) és (4) bekezdésére és 114. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására (A9-0030/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására (A9-0030/2022),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok és a Brazil Szövetségi Köztársaság kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

---

| 2022.9.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 361/44 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.9.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 361/44

---

P9_TA(2022)0098

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele – EGF/2021/007 FR/Selecta –Franciaország

Az Európai Parlament 2022. március 24-i állásfoglalása Franciaország EGF/2021/007 FR/Selecta referenciaszámú kérelme nyomán az elbocsátott munkavállalók támogatását szolgáló Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2022)0035 – C9-0036/2022 – 2022/0023(BUD))

(2022/C 361/18)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2022)0035 – C9-0036/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2022)0035 – C9-0036/2022),

| — | tekintettel az elbocsátott munkavállalók támogatását szolgáló Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (EGAA) és az 1309/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2021. április 28-i (EU) 2021/691 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az EGAA-rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az elbocsátott munkavállalók támogatását szolgáló Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (EGAA) és az 1309/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2021. április 28-i (EU) 2021/691 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az EGAA-rendelet),

| — | tekintettel a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2020. december 17-i (EU, Euratom) 2020/2093 tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 8. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2021–2027-es időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2020. december 17-i (EU, Euratom) 2020/2093 tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 8. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról, valamint az új saját forrásokról és az új saját források bevezetésére irányuló ütemtervről szóló, 2020. december 16-i intézményközi megállapodásra (3) és különösen annak 9. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról, valamint az új saját forrásokról és az új saját források bevezetésére irányuló ütemtervről szóló, 2020. december 16-i intézményközi megállapodásra (3) és különösen annak 9. pontjára,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság és a Regionális Fejlesztési Bizottság leveleire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság és a Regionális Fejlesztési Bizottság leveleire,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A9-0048/2022), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A9-0048/2022),

| A. | mivel az Unió jogalkotási és költségvetési eszközöket hozott létre annak érdekében, hogy további támogatást nyújtson a globalizáció, valamint a technológiai és környezeti változások következményei – például a világkereskedelemben bekövetkező változások, a kereskedelmi viták, az Unió kereskedelmi kapcsolataiban vagy a belső piac összetételében bekövetkező jelentős változások, a pénzügyi vagy gazdasági válságok, az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való átállás, valamint a digitalizáció vagy az automatizálás következményei – által sújtott munkavállalóknak; |
| --- | --- |

A.

mivel az Unió jogalkotási és költségvetési eszközöket hozott létre annak érdekében, hogy további támogatást nyújtson a globalizáció, valamint a technológiai és környezeti változások következményei – például a világkereskedelemben bekövetkező változások, a kereskedelmi viták, az Unió kereskedelmi kapcsolataiban vagy a belső piac összetételében bekövetkező jelentős változások, a pénzügyi vagy gazdasági válságok, az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való átállás, valamint a digitalizáció vagy az automatizálás következményei – által sújtott munkavállalóknak;

| B. | mivel az Unió kiterjesztette az elbocsátott munkavállalók támogatását szolgáló Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) hatályát, hogy jelentős szerkezetátalakítások esetén pénzügyi támogatást nyújtson, és ezáltal fedezze a koronavírus-válság gazdasági hatásait; |
| --- | --- |

B.

mivel az Unió kiterjesztette az elbocsátott munkavállalók támogatását szolgáló Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) hatályát, hogy jelentős szerkezetátalakítások esetén pénzügyi támogatást nyújtson, és ezáltal fedezze a koronavírus-válság gazdasági hatásait;

| C. | mivel Franciaország „EGF/2021/007 FR/Selecta” referenciaszámmal kérelmet nyújtott be az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránt a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 46. gazdasági ágazatban (Nagykereskedelem, kivéve: gépjármű és motorkerékpár) Limousin (FRI2) kivételével valamennyi franciaországi szárazföldi NUTS II szintű régióban a kérelem tárgyát képező 2021. június 1. és 2021. október 1. közötti referencia-időszakon belül történt 294 elbocsátást követően; |
| --- | --- |

C.

mivel Franciaország „EGF/2021/007 FR/Selecta” referenciaszámmal kérelmet nyújtott be az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránt a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 46. gazdasági ágazatban (Nagykereskedelem, kivéve: gépjármű és motorkerékpár) Limousin (FRI2) kivételével valamennyi franciaországi szárazföldi NUTS II szintű régióban a kérelem tárgyát képező 2021. június 1. és 2021. október 1. közötti referencia-időszakon belül történt 294 elbocsátást követően;

| D. | mivel a kérelem 294 elbocsátott munkavállalóra vonatkozik, akiknek a tevékenysége a Selecta vállalatnál a referencia-időszak alatt szűnt meg, míg 179 munkavállalót a referencia-időszak előtt vagy az után bocsátottak el ugyanazon események következtében, amelyek miatt az elbocsátott munkavállalók tevékenysége a referencia-időszak alatt megszűnt, és így ők is támogatható kedvezményezetteknek minősülnek; |
| --- | --- |

D.

mivel a kérelem 294 elbocsátott munkavállalóra vonatkozik, akiknek a tevékenysége a Selecta vállalatnál a referencia-időszak alatt szűnt meg, míg 179 munkavállalót a referencia-időszak előtt vagy az után bocsátottak el ugyanazon események következtében, amelyek miatt az elbocsátott munkavállalók tevékenysége a referencia-időszak alatt megszűnt, és így ők is támogatható kedvezményezetteknek minősülnek;

| E. | mivel a kérelem az EGAA-rendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerinti beavatkozási kritériumokon alapul, amelyek a támogatást legalább 200 elbocsátott munkavállaló tevékenységének megszűnéséhez kötik egy négy hónapos referencia-időszak alatt egy vállalkozáson belül egy tagállamban; |
| --- | --- |

E.

mivel a kérelem az EGAA-rendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerinti beavatkozási kritériumokon alapul, amelyek a támogatást legalább 200 elbocsátott munkavállaló tevékenységének megszűnéséhez kötik egy négy hónapos referencia-időszak alatt egy vállalkozáson belül egy tagállamban;

| F. | mivel az árusító automaták ágazatát súlyosan érintette a Covid19-világjárvány Európában a gépek kihelyezésének helyszínéül szolgáló helyek (vállalati és nyilvános helyek, például repülőterek, vasútállomások stb.) bezárása vagy a nyílt helyeken található árusító automatákhoz való hozzáférés nehézsége miatt, és Île-de-France régióban az automatákkal foglalkozó vállalkozások forgalma a távmunka miatt 70 %-kal csökkent (2020. szeptemberben az előző évhez képest) (4); |
| --- | --- |

F.

mivel az árusító automaták ágazatát súlyosan érintette a Covid19-világjárvány Európában a gépek kihelyezésének helyszínéül szolgáló helyek (vállalati és nyilvános helyek, például repülőterek, vasútállomások stb.) bezárása vagy a nyílt helyeken található árusító automatákhoz való hozzáférés nehézsége miatt, és Île-de-France régióban az automatákkal foglalkozó vállalkozások forgalma a távmunka miatt 70 %-kal csökkent (2020. szeptemberben az előző évhez képest) (4);

| G. | mivel a Selecta szerint annak ellenére, hogy 2020 nyarán helyreállt a tevékenység, a gépek feltöltése 47 %-kal csökkent 2020 februárjához, a világjárványt megelőző utolsó hónaphoz képest, miközben – annak ellenére, hogy a szerződéseket újratárgyalták az állandó költségek és a csökkenő értékesítés által súlyosbított veszteségek megfékezése érdekében – a Selecta 2020-ban 60 millió EUR működési veszteséget könyvelt el (5), és 473 munkavállaló elbocsátását szervezte meg; |
| --- | --- |

G.

mivel a Selecta szerint annak ellenére, hogy 2020 nyarán helyreállt a tevékenység, a gépek feltöltése 47 %-kal csökkent 2020 februárjához, a világjárványt megelőző utolsó hónaphoz képest, miközben – annak ellenére, hogy a szerződéseket újratárgyalták az állandó költségek és a csökkenő értékesítés által súlyosbított veszteségek megfékezése érdekében – a Selecta 2020-ban 60 millió EUR működési veszteséget könyvelt el (5), és 473 munkavállaló elbocsátását szervezte meg;

| H. | mivel a Bizottság kijelentette, hogy az egészségügyi válság gazdasági válsághoz vezetett, helyreállítási tervet dolgozott ki, és kiemelte az EGAA vészhelyzeti eszközként betöltött fontos szerepét (6); |
| --- | --- |

H.

mivel a Bizottság kijelentette, hogy az egészségügyi válság gazdasági válsághoz vezetett, helyreállítási tervet dolgozott ki, és kiemelte az EGAA vészhelyzeti eszközként betöltött fontos szerepét (6);

| I. | mivel az árusító automatákon keresztül történő értékesítéssel és szolgáltatásnyújtással foglalkozó francia szervezet (NAVSA) szerint az ágazat forgalma Franciaországban 2020-ban 50–90 %-kal csökkent 2019-hez képest, ami mintegy 25 000 munkahelyet veszélyeztetett; |
| --- | --- |

I.

mivel az árusító automatákon keresztül történő értékesítéssel és szolgáltatásnyújtással foglalkozó francia szervezet (NAVSA) szerint az ágazat forgalma Franciaországban 2020-ban 50–90 %-kal csökkent 2019-hez képest, ami mintegy 25 000 munkahelyet veszélyeztetett;

| J. | mivel az EGAA-ból nyújtott pénzügyi hozzájárulásoknak elsősorban olyan aktív munkaerőpiaci szakpolitikai intézkedésekre és személyre szabott szolgáltatásokra kell irányulniuk, amelyek célja a kedvezményezettek tisztességes és fenntartható foglalkoztatásba való gyors visszailleszkedése az eredeti tevékenységi ágazatukon belül vagy azon kívül, miközben felkészítik őket a zöldebb és digitálisabb európai gazdaságra; |
| --- | --- |

J.

mivel az EGAA-ból nyújtott pénzügyi hozzájárulásoknak elsősorban olyan aktív munkaerőpiaci szakpolitikai intézkedésekre és személyre szabott szolgáltatásokra kell irányulniuk, amelyek célja a kedvezményezettek tisztességes és fenntartható foglalkoztatásba való gyors visszailleszkedése az eredeti tevékenységi ágazatukon belül vagy azon kívül, miközben felkészítik őket a zöldebb és digitálisabb európai gazdaságra;

| K. | mivel a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 8. cikkében meghatározottaknak megfelelően az EGAA éves maximális összege (2018-as árakon számítva) nem haladhatja meg a 186 millió EUR-t; |
| --- | --- |

K.

mivel a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 8. cikkében meghatározottaknak megfelelően az EGAA éves maximális összege (2018-as árakon számítva) nem haladhatja meg a 186 millió EUR-t;

| 1. | egyetért a Bizottsággal abban, hogy az EGAA-rendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott feltételek teljesülnek, és hogy ezért Franciaország jogosult az említett rendelet értelmében nyújtandó 4 074 296 EUR összegű pénzügyi hozzájárulásra, amely a 4 793 290 EUR-t kitevő összes kiadás 85 %-ának felel meg; ez utóbbi a személyre szabott szolgáltatásokra fordított 4 766 930 EUR-t, továbbá az EGAA-rendelet 7. cikkének (5) bekezdésével összhangban az EGAA végrehajtásához kapcsolódó kiadásokra szánt 26 360 EUR-t foglalja magában; |
| --- | --- |

1.

| 2. | megállapítja, hogy a francia hatóságok 2021. október 12-én nyújtották be a kérelmet, és hogy annak értékelését a Bizottság 2022. február 7-én fejezte be, majd erről ugyanazon a napon értesítette a Parlamentet; |
| --- | --- |

2.

| 3. | megállapítja, hogy a kérelem 473 elbocsátott munkavállalóra vonatkozik, akik munkaviszonya megszűnt; üdvözli, hogy Franciaország előrejelzése szerint az összes támogatható kedvezményezett részt fog venni az intézkedésekben (a továbbiakban: a megcélzott kedvezményezettek); |
| --- | --- |

3.

| 4. | emlékeztet arra, hogy az elbocsátások társadalmi hatásai várhatóan jelentősek lesznek Franciaország számára, különösen Île-de-France régióban és Lille városában, ahol az elbocsátások 32, illetve 13 %-ára került sor; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rámutat, hogy a megcélzott kedvezményezettek 29,8 %-a alsó középfokú vagy annál alacsonyabb szintű végzettséggel rendelkezik; |
| --- | --- |

5.

| 6. | megjegyzi, hogy Franciaország 2021. április 1-jén kezdte meg személyre szabott szolgáltatások nyújtását a megcélzott kedvezményezetteknek, és hogy az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulásra való jogosultság időszaka ezért 2021. április 1-től a finanszírozási határozat hatálybalépésétől számított 24. hónap végéig fog tartani; |
| --- | --- |

6.

| 7. | emlékeztet arra, hogy a munkavállalóknak nyújtandó személyre szabott szolgáltatások az alábbiakat foglalják magukban: tanácsadás és pályaorientáció, pszichológiai támogatás, képzés, vállalkozásalapításhoz nyújtott hozzájárulás, álláskeresési támogatás, gyors újrafoglalkoztatás esetén járó támogatás, az újbóli elhelyezkedés esélyének javítására irányuló ösztönzők, valamint hozzájárulás a költözési és letelepedési költségekhez; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ezzel összefüggésben megismétli, hogy az Uniónak fontos szerepet kell játszania az európai zöld megállapodással összhangban az igazságos átalakuláshoz szükséges képesítések biztosításában; határozottan támogatja, hogy a 2021 és 2027 közötti időszakban az EGAA továbbra is tanúsítson szolidaritást az érintett személyekkel, és a hangsúly továbbra is a szerkezetátalakítás munkavállalókra gyakorolt hatásán legyen, továbbá felszólít arra, hogy a jövőbeli kérelmek esetén maximalizálják a szakpolitikai koherenciát; |
| --- | --- |

8.

| 9. | üdvözli, hogy Franciaország a munkavállalók és szakszervezetek képviselőivel egyeztetve állította össze a személyre szabott szolgáltatások koordinált csomagját, amelyhez az EGAA társfinanszírozását kérte; hangsúlyozza, hogy az eljárás minden szakaszában átláthatóságra van szükség, és kéri a szociális partnerek bevonását a szolgáltatási csomag végrehajtásába és értékelésébe; megállapítja, hogy valamennyi eljárási követelmény teljesült; |
| --- | --- |

9.

| 10. | úgy véli, hogy az EGAA-ból az elbocsátott munkavállalók támogatására nyújtott pénzügyi hozzájárulásoknak elsősorban olyan aktív munkaerő-piaci szakpolitikai intézkedésekre és személyre szabott szolgáltatásokra kell irányulniuk, amelyek célja a kedvezményezettek tisztességes és fenntartható foglalkoztatásba való gyors visszailleszkedése az eredeti tevékenységi ágazatukon belül vagy azon kívül, miközben felkészítik őket a zöldebb és digitálisabb európai gazdaságra; |
| --- | --- |

10.

| 11. | emlékeztet arra, hogy az EGAA-rendelet 7. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerint a koordinált csomag magában foglalhat különleges, korlátozott időre szóló – így többek között gyermekgondozási támogatások kifizetésére vonatkozó – intézkedéseket is az álláskeresők javasolt tevékenységekben való részvételének megkönnyítése érdekében; |
| --- | --- |

11.

| 12. | megjegyzi, hogy a francia hatóságok jelezték, hogy a személyzeti és a szakszervezeti képviselők szorosan részt vesznek a változásokhoz való alkalmazkodást célzó szervezeti tervek kidolgozásában. |
| --- | --- |

12.

| 13. | üdvözli, hogy a Selecta nagyon aktív képzési stratégiát vezetett be, amely messze túlmutat jogi kötelezettségein; |
| --- | --- |

13.

| 14. | megjegyzi, hogy a munkavállalók foglalkoztathatóságának és mobilitásának javítása érdekében az egy munkavállalóra jutó képzési költségvetés 2021-ben 30 %-kal magasabb volt, mint 2019-ben; |
| --- | --- |

14.

| 15. | hangsúlyozza, hogy a francia hatóságok által nyújtott megerősítés szerint a támogatható intézkedésekre más uniós pénzügyi eszközből nem folyósítanak támogatást; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ismételten hangsúlyozza, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem léphet azon intézkedések helyébe, amelyek a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a vállalkozások felelősségi körébe tartoznak, a juttatás teljes kiegészítő jellegének biztosítása érdekében pedig nem léphet az áthelyezett munkavállalók juttatásainak vagy jogainak helyébe sem; |
| --- | --- |

16.

| 17. | emlékeztet arra, hogy az EGAA célja a kedvezményezettek iránti szolidaritás kinyilvánítása, a kedvezményezettek támogatása, valamint a tisztességes és fenntartható foglalkoztatásba való gyors visszailleszkedésük segítése, az eredeti tevékenységi ágazaton belül vagy azon kívül; |
| --- | --- |

17.

| 18. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

18.

| 19. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, valamint gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

19.

| 20. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és annak mellékletét a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  HL L 153., 2021.5.3., 48. o.

(2)  HL L 433. I, 2020.12.22., 11. o.

(3)  HL L 433. I, 2020.12.22., 28. o.

(4)  NAVSA. Jelentés az ágazat helyzetéről. 2020. szeptember

(5)  https://www.droits-salaries.com/552014201-selecta/55201420101907-/T09321007764-accord-relatif-a-la-mise-en-place-d-un-dispositif-specifique-d-activite-partielle-longue-duree-apld--autres-temps-de-travail.shtml

(6)  COM(2020)0442.

---

MELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

Franciaország „EGF/2021/007 FR/Selecta” referenciaszámú kérelme nyomán az elbocsátott munkavállalók támogatását szolgáló Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, az (EU) 2022/548 határozattal.)

---