# Eiropas Savienības C 476/2022

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 476 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 65. gadagājums2022. gada 15. decembris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 476

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

65. gadagājums2022. gada 15. decembris

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | IETEIKUMI |
| | Padome |
| 2022/C 476/01 | Padomes Ieteikums (2022. gada 8. decembris) par piekļuvi cenas ziņā pieejamai un kvalitatīvai ilgtermiņa aprūpei | 1 |

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Padome

2022/C 476/01

Padomes Ieteikums (2022. gada 8. decembris) par piekļuvi cenas ziņā pieejamai un kvalitatīvai ilgtermiņa aprūpei

1

---

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2022/C 476/02 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10619 – SNAM / ENI / JV) (
  1
  ) | 12 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2022/C 476/02

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10619 – SNAM / ENI / JV) (
  1
  )

1

12

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | PADOME |
| 2022/C 476/03 | Padomes Nostāja (ES) Nr. 4/2022 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko izveido instrumentu atbalsta sniegšanai Ukrainai 2023. gadā (makrofinansiālā palīdzība +) Padome pieņēmusi 2022. gada 10. decembrī | 13 |
| 2022/C 476/04 | Padomes paskaidrojuma raksts: Padomes Nostāja (ES) Nr. 4/2022 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko izveido instrumentu atbalsta sniegšanai Ukrainai 2023. gadā (makrofinansiālā palīdzība +) | 27 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

PADOME

2022/C 476/03

Padomes Nostāja (ES) Nr. 4/2022 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko izveido instrumentu atbalsta sniegšanai Ukrainai 2023. gadā (makrofinansiālā palīdzība +) Padome pieņēmusi 2022. gada 10. decembrī

13

2022/C 476/04

Padomes paskaidrojuma raksts: Padomes Nostāja (ES) Nr. 4/2022 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko izveido instrumentu atbalsta sniegšanai Ukrainai 2023. gadā (makrofinansiālā palīdzība +)

27

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2022/C 476/05 | Euro maiņas kurss – 2022. gada 14. decembris | 29 |
| | Revīzijas palāta |
| 2022/C 476/06 | Īpašais ziņojums 28/2022: – Atbalsts bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā (SURE) | 30 |
| | INFORMĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ EIROPAS EKONOMIKAS ZONU |
| | EBTA Uzraudzības iestāde |
| 2022/C 476/07 | EBTA Uzraudzības iestādes paziņojums par valsts atbalsta atgūšanas procentu likmēm un atsauces/diskonta likmēm, ko EBTA valstīm piemēro no 2022. gada 1. septembra Publicēts saskaņā ar Uzraudzības iestādes Valsts atbalsta pamatnostādņu VII daļā minētajiem noteikumiem par atsauces un diskonta likmēm
  un Uzraudzības iestādes 2004. gada 14. jūlija Lēmuma Nr. 195/04/COL
  10. pantu | 31 |
| 2022/C 476/08 | Valsts atbalsts — lēmums necelt iebildumus | 32 |
| 2022/C 476/09 | Valsts atbalsts — lēmums, ar ko reģistrē atbilstīgu pasākumu pieņemšanu saskaņā ar Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 1. punktu un II daļas 19. panta 1. punktu, kuri ierosināti, pamatojoties uz jaunām pamatnostādnēm par valsts atbalstu ar mērķi veicināt riska finansējuma ieguldījumus | 33 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2022/C 476/05

Euro maiņas kurss – 2022. gada 14. decembris

29

Revīzijas palāta

2022/C 476/06

Īpašais ziņojums 28/2022: – Atbalsts bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā (SURE)

SURE

30

INFORMĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ EIROPAS EKONOMIKAS ZONU

EBTA Uzraudzības iestāde

2022/C 476/07

EBTA Uzraudzības iestādes paziņojums par valsts atbalsta atgūšanas procentu likmēm un atsauces/diskonta likmēm, ko EBTA valstīm piemēro no 2022. gada 1. septembra Publicēts saskaņā ar Uzraudzības iestādes Valsts atbalsta pamatnostādņu VII daļā minētajiem noteikumiem par atsauces un diskonta likmēm
  un Uzraudzības iestādes 2004. gada 14. jūlija Lēmuma Nr. 195/04/COL
  10. pantu

un Uzraudzības iestādes 2004. gada 14. jūlija Lēmuma Nr. 195/04/COL

10. pantu

31

2022/C 476/08

Valsts atbalsts — lēmums necelt iebildumus

32

2022/C 476/09

Valsts atbalsts — lēmums, ar ko reģistrē atbilstīgu pasākumu pieņemšanu saskaņā ar Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 1. punktu un II daļas 19. panta 1. punktu, kuri ierosināti, pamatojoties uz jaunām pamatnostādnēm par valsts atbalstu ar mērķi veicināt riska finansējuma ieguldījumus

33

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Padome

| 15.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 476/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 476/1

---

PADOMES IETEIKUMS

(2022. gada 8. decembris)

par piekļuvi cenas ziņā pieejamai un kvalitatīvai ilgtermiņa aprūpei

(2022/C 476/01)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 292. pantu saistībā ar 153. panta 1. punkta k) apakšpunktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Piekļūstama, cenas ziņā pieejama un kvalitatīva ilgtermiņa aprūpe ļauj cilvēkiem, kam vajadzīga aprūpe, pēc iespējas ilgāk saglabāt patstāvību un dzīvot cienīgu dzīvi. Tā palīdz aizsargāt cilvēktiesības, veicināt sociālo progresu un paaudžu solidaritāti, cīnīties pret sociālo atstumtību un diskrimināciju un var veicināt darbvietu radīšanu. |
| --- | --- |

(1)

Piekļūstama, cenas ziņā pieejama un kvalitatīva ilgtermiņa aprūpe ļauj cilvēkiem, kam vajadzīga aprūpe, pēc iespējas ilgāk saglabāt patstāvību un dzīvot cienīgu dzīvi. Tā palīdz aizsargāt cilvēktiesības, veicināt sociālo progresu un paaudžu solidaritāti, cīnīties pret sociālo atstumtību un diskrimināciju un var veicināt darbvietu radīšanu.

| (2) | Eiropas Parlaments, Padome un Komisija 2017. gada novembrī proklamēja Eiropas sociālo tiesību pīlāru (1), kurā izklāstīti 20 principi, kas atbalstīs labi funkcionējošus un taisnīgus darba tirgus un sociālās drošības sistēmas. 2. princips veicina dzimumu līdztiesību, veicinot vienlīdzīgu attieksmi pret sievietēm un vīriešiem un vienlīdzīgas iespējas tiem visās jomās. 9. princips veicina tiesības uz darba un privātās dzīves līdzsvaru tām personām, kam ir aprūpes pienākumi. 10. principā uzsver darba ņēmēju tiesības uz augstu darba drošības un veselības aizsardzības līmeni. 17. principā ir atzītas personu ar invaliditāti tiesības uz iekļaušanu, jo īpaši uz pakalpojumiem, kas ļauj tām piedalīties darba tirgū un sabiedrībā. Saskaņā ar 18. principu par ilgtermiņa aprūpi ikvienam ir tiesības uz kvalitatīviem un cenas ziņā pieejamiem ilgtermiņa aprūpes pakalpojumiem, jo īpaši aprūpi mājās un kopienā balstītiem pakalpojumiem. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Parlaments, Padome un Komisija 2017. gada novembrī proklamēja Eiropas sociālo tiesību pīlāru (1), kurā izklāstīti 20 principi, kas atbalstīs labi funkcionējošus un taisnīgus darba tirgus un sociālās drošības sistēmas. 2. princips veicina dzimumu līdztiesību, veicinot vienlīdzīgu attieksmi pret sievietēm un vīriešiem un vienlīdzīgas iespējas tiem visās jomās. 9. princips veicina tiesības uz darba un privātās dzīves līdzsvaru tām personām, kam ir aprūpes pienākumi. 10. principā uzsver darba ņēmēju tiesības uz augstu darba drošības un veselības aizsardzības līmeni. 17. principā ir atzītas personu ar invaliditāti tiesības uz iekļaušanu, jo īpaši uz pakalpojumiem, kas ļauj tām piedalīties darba tirgū un sabiedrībā. Saskaņā ar 18. principu par ilgtermiņa aprūpi ikvienam ir tiesības uz kvalitatīviem un cenas ziņā pieejamiem ilgtermiņa aprūpes pakalpojumiem, jo īpaši aprūpi mājās un kopienā balstītiem pakalpojumiem.

| (3) | Ilgtermiņa aprūpes pakalpojumus, ko organizē valsts iestādes valsts, reģionālā vai vietējā līmenī, galvenokārt uzskata par vispārējas nozīmes sociālajiem pakalpojumiem, jo tiem ir skaidra sociālā funkcija. Tie veicina visu to cilvēku sociālo iekļaušanu, kuriem nepieciešama aprūpe, tostarp vecāka gadagājuma cilvēkus, un aizsargā viņu pamattiesības. |
| --- | --- |

(3)

Ilgtermiņa aprūpes pakalpojumus, ko organizē valsts iestādes valsts, reģionālā vai vietējā līmenī, galvenokārt uzskata par vispārējas nozīmes sociālajiem pakalpojumiem, jo tiem ir skaidra sociālā funkcija. Tie veicina visu to cilvēku sociālo iekļaušanu, kuriem nepieciešama aprūpe, tostarp vecāka gadagājuma cilvēkus, un aizsargā viņu pamattiesības.

| (4) | Saskaņā ar Eiropas Komisijas un Sociālās aizsardzības komitejas “2021. gada ziņojumu par ilgtermiņa aprūpi: tendences, problēmas un iespējas novecojošā sabiedrībā” (2) (“2021. gada ziņojums par ilgtermiņa aprūpi”) lielākā daļa aprūpētāju ir sievietes. Atšķirības aprūpes pienākumu sadalījumā starp vīriešiem un sievietēm ir viens no galvenajiem dzimumu nevienlīdzības faktoriem darba tirgū. Sievietēm vidēji ir zemāki ienākumi, tostarp pensijas, un viņām, iespējams, ir mazāk iespēju atļauties aprūpi, taču viņas dzīvo ilgāk nekā vīrieši, tāpēc viņām ir vairāk nepieciešama ilgtermiņa aprūpe un viņas dzīves laikā ir pakļautas lielākam nabadzības un sociālās atstumtības riskam. Tāpēc pienācīgi un cenas ziņā pieejami formālās ilgtermiņa aprūpes pakalpojumi kopā ar politiku, kas ļauj uzlabot darba apstākļus nozarē un saskaņot algotu darbu ar neformālas aprūpes pienākumiem, varētu veicināt dzimumu līdztiesību. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Eiropas Komisijas un Sociālās aizsardzības komitejas “2021. gada ziņojumu par ilgtermiņa aprūpi: tendences, problēmas un iespējas novecojošā sabiedrībā” (2) (“2021. gada ziņojums par ilgtermiņa aprūpi”) lielākā daļa aprūpētāju ir sievietes. Atšķirības aprūpes pienākumu sadalījumā starp vīriešiem un sievietēm ir viens no galvenajiem dzimumu nevienlīdzības faktoriem darba tirgū. Sievietēm vidēji ir zemāki ienākumi, tostarp pensijas, un viņām, iespējams, ir mazāk iespēju atļauties aprūpi, taču viņas dzīvo ilgāk nekā vīrieši, tāpēc viņām ir vairāk nepieciešama ilgtermiņa aprūpe un viņas dzīves laikā ir pakļautas lielākam nabadzības un sociālās atstumtības riskam. Tāpēc pienācīgi un cenas ziņā pieejami formālās ilgtermiņa aprūpes pakalpojumi kopā ar politiku, kas ļauj uzlabot darba apstākļus nozarē un saskaņot algotu darbu ar neformālas aprūpes pienākumiem, varētu veicināt dzimumu līdztiesību.

| (5) | Šis ieteikums veicina Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (3) 21., 23., 24., 25., 26., 31., 33. un 34. panta piemērošanu, aptverot diskriminācijas aizliegumu, sieviešu un vīriešu līdztiesību, bērnu tiesības, vecāka gadagājuma cilvēku tiesības, invalīdu integrāciju, godīgus un taisnīgus darba apstākļus, un tiesības uz ģimenes dzīvi un darbu un sociālo nodrošinājumu un sociālo palīdzību. |
| --- | --- |

(5)

Šis ieteikums veicina Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (3) 21., 23., 24., 25., 26., 31., 33. un 34. panta piemērošanu, aptverot diskriminācijas aizliegumu, sieviešu un vīriešu līdztiesību, bērnu tiesības, vecāka gadagājuma cilvēku tiesības, invalīdu integrāciju, godīgus un taisnīgus darba apstākļus, un tiesības uz ģimenes dzīvi un darbu un sociālo nodrošinājumu un sociālo palīdzību.

| (6) | Šajā ieteikumā ir ievērota Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencija par personu ar invaliditāti tiesībām, kurā visām personām ar invaliditāti ir atzītas vienlīdzīgas tiesības dzīvot neatkarīgi kopienā ar tādām pašām izvēles iespējām kā citiem. |
| --- | --- |

(6)

Šajā ieteikumā ir ievērota Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencija par personu ar invaliditāti tiesībām, kurā visām personām ar invaliditāti ir atzītas vienlīdzīgas tiesības dzīvot neatkarīgi kopienā ar tādām pašām izvēles iespējām kā citiem.

| (7) | Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plānā, ko Komisija pieņēma 2021. gada 4. martā, tika izziņota ilgtermiņa aprūpes iniciatīva ar mērķi noteikt pamatu politikas reformām, kuras virzīs ilgtspējīgas ilgtermiņa aprūpes attīstību, kas nodrošina labāku piekļuvi kvalitatīviem pakalpojumiem tiem, kam tā ir vajadzīga, un dalībvalstis tika mudinātas veikt ieguldījumus veselības un aprūpes darbiniekos, uzlabojot viņu darba apstākļus un piekļuvi apmācībai. |
| --- | --- |

(7)

Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plānā, ko Komisija pieņēma 2021. gada 4. martā, tika izziņota ilgtermiņa aprūpes iniciatīva ar mērķi noteikt pamatu politikas reformām, kuras virzīs ilgtspējīgas ilgtermiņa aprūpes attīstību, kas nodrošina labāku piekļuvi kvalitatīviem pakalpojumiem tiem, kam tā ir vajadzīga, un dalībvalstis tika mudinātas veikt ieguldījumus veselības un aprūpes darbiniekos, uzlabojot viņu darba apstākļus un piekļuvi apmācībai.

| (8) | 2021. gada ziņojumā par ilgtermiņa aprūpi ir uzsvērts, ka kvalitatīvas ilgtermiņa aprūpes pieprasījums pieaugs un tās nodrošinājuma palielināšana var veicināt dzimumu līdztiesību un sociālo taisnīgumu. Minētajā ziņojumā ir norādīts, ka piekļuve, pieejamība cenas ziņā un kvalitāte ir galvenās ilgtermiņa aprūpes problēmas, piemērots darbaspēks ir galvenais aspekts, lai apmierinātu augošo pieprasījumu pēc kvalitatīviem pakalpojumiem, vienlaikus uzsverot, ka neformālā aprūpe bieži vien ir saistīta ar izmaksām, kuras netiek pienācīgi ņemtas vērā. |
| --- | --- |

(8)

2021. gada ziņojumā par ilgtermiņa aprūpi ir uzsvērts, ka kvalitatīvas ilgtermiņa aprūpes pieprasījums pieaugs un tās nodrošinājuma palielināšana var veicināt dzimumu līdztiesību un sociālo taisnīgumu. Minētajā ziņojumā ir norādīts, ka piekļuve, pieejamība cenas ziņā un kvalitāte ir galvenās ilgtermiņa aprūpes problēmas, piemērots darbaspēks ir galvenais aspekts, lai apmierinātu augošo pieprasījumu pēc kvalitatīviem pakalpojumiem, vienlaikus uzsverot, ka neformālā aprūpe bieži vien ir saistīta ar izmaksām, kuras netiek pienācīgi ņemtas vērā.

| (9) | Paredzams, ka sabiedrības novecošana palielinās ilgtermiņa aprūpes pieprasījumu, jo funkcionālās spējas samazināšanās un ilgtermiņa aprūpes vajadzība ir saistīta ar vecāka gadagājuma cilvēkiem. Saskaņā ar 2021. gada ziņojumu par ilgtermiņa aprūpi tiek prognozēts, ka 65 gadus vecu vai vecāku cilvēku skaits nākamajos 30 gados palielināsies par 41 % – no 92,1 miljona 2020. gadā līdz 130,2 miljoniem 2050. gadā, savukārt 80 gadus vecu vai vecāku cilvēku skaits palielināsies par 88 % – no 26,6 miljoniem 2020. gadā līdz 49,9 miljoniem 2050. gadā. |
| --- | --- |

(9)

Paredzams, ka sabiedrības novecošana palielinās ilgtermiņa aprūpes pieprasījumu, jo funkcionālās spējas samazināšanās un ilgtermiņa aprūpes vajadzība ir saistīta ar vecāka gadagājuma cilvēkiem. Saskaņā ar 2021. gada ziņojumu par ilgtermiņa aprūpi tiek prognozēts, ka 65 gadus vecu vai vecāku cilvēku skaits nākamajos 30 gados palielināsies par 41 % – no 92,1 miljona 2020. gadā līdz 130,2 miljoniem 2050. gadā, savukārt 80 gadus vecu vai vecāku cilvēku skaits palielināsies par 88 % – no 26,6 miljoniem 2020. gadā līdz 49,9 miljoniem 2050. gadā.

| (10) | Covid-19 pandēmija ir negatīvi ietekmējusi ilgtermiņa aprūpes sistēmas un saasinājusi daudzas strukturālas nepilnības, kuras pastāvēja iepriekš, jo īpaši nepietiekamu skaitu kvalitatīvu pakalpojumu un darbinieku, un ir uzsvērusi steidzamo vajadzību stiprināt ilgtermiņa aprūpes sistēmu noturību un pastiprināt centienus uzlabot personīgo autonomiju un atvieglotu neatkarīgu dzīvi. |
| --- | --- |

(10)

Covid-19 pandēmija ir negatīvi ietekmējusi ilgtermiņa aprūpes sistēmas un saasinājusi daudzas strukturālas nepilnības, kuras pastāvēja iepriekš, jo īpaši nepietiekamu skaitu kvalitatīvu pakalpojumu un darbinieku, un ir uzsvērusi steidzamo vajadzību stiprināt ilgtermiņa aprūpes sistēmu noturību un pastiprināt centienus uzlabot personīgo autonomiju un atvieglotu neatkarīgu dzīvi.

| (11) | Saskaņā ar Eiropas Komisijas un Ekonomikas politikas komitejas “2021. gada ziņojumu par novecošanu – Ekonomikas un budžeta prognozes ES dalībvalstīm (2019–2070)” dalībvalstīs būtiski atšķiras ilgtermiņa aprūpes publiskā finansējuma apmērs – dažas valstis iegulda mazāk nekā 1 % no IKP, savukārt citas tērē vairāk nekā 3 % no IKP. Saskaņā ar minēto ziņojumu 2019. gadā publiskie izdevumi ilgtermiņa aprūpei sasniedza 1,7 % no Savienības IKP, kas ir mazāk nekā aplēstā neformālo aprūpētāju sniegto ilgtermiņa aprūpes stundu vērtība, kura saskaņā ar aplēsēm ir aptuveni 2,5 % no Savienības IKP (4). Dalībvalstīs, kurās publiskā sektora izdevumi ilgtermiņa aprūpei ir nelieli, formālu ilgtermiņa aprūpes pakalpojumu izmantošana ir ierobežotāka. Pieaugošais ilgtermiņa aprūpes pieprasījums palielina slodzi publiskajiem izdevumiem, vienlaikus arī mudina uzlabot ilgtermiņa aprūpes izmaksu lietderību, piemēram, īstenot veselības veicināšanas un profilakses politiku, labāk integrēt un mērķtiecīgāk plānot pakalpojumus, vākt datus un pierādījumus, kā arī izmantot jaunās un digitālās tehnoloģijas. Politika, kas veicina ilgtspējīgu ilgtermiņa aprūpes finansēšanu, ir svarīga publisko finanšu ilgtspējai, jo īpaši ņemot vērā sabiedrības novecošanu un darbaspēka samazināšanos Savienībā. |
| --- | --- |

(11)

Saskaņā ar Eiropas Komisijas un Ekonomikas politikas komitejas “2021. gada ziņojumu par novecošanu – Ekonomikas un budžeta prognozes ES dalībvalstīm (2019–2070)” dalībvalstīs būtiski atšķiras ilgtermiņa aprūpes publiskā finansējuma apmērs – dažas valstis iegulda mazāk nekā 1 % no IKP, savukārt citas tērē vairāk nekā 3 % no IKP. Saskaņā ar minēto ziņojumu 2019. gadā publiskie izdevumi ilgtermiņa aprūpei sasniedza 1,7 % no Savienības IKP, kas ir mazāk nekā aplēstā neformālo aprūpētāju sniegto ilgtermiņa aprūpes stundu vērtība, kura saskaņā ar aplēsēm ir aptuveni 2,5 % no Savienības IKP (4). Dalībvalstīs, kurās publiskā sektora izdevumi ilgtermiņa aprūpei ir nelieli, formālu ilgtermiņa aprūpes pakalpojumu izmantošana ir ierobežotāka. Pieaugošais ilgtermiņa aprūpes pieprasījums palielina slodzi publiskajiem izdevumiem, vienlaikus arī mudina uzlabot ilgtermiņa aprūpes izmaksu lietderību, piemēram, īstenot veselības veicināšanas un profilakses politiku, labāk integrēt un mērķtiecīgāk plānot pakalpojumus, vākt datus un pierādījumus, kā arī izmantot jaunās un digitālās tehnoloģijas. Politika, kas veicina ilgtspējīgu ilgtermiņa aprūpes finansēšanu, ir svarīga publisko finanšu ilgtspējai, jo īpaši ņemot vērā sabiedrības novecošanu un darbaspēka samazināšanos Savienībā.

| (12) | Paļaušanās lielā mērā uz neformālo aprūpi nebūs ilgtspējīga, un paredzams, ka palielināsies formālās aprūpes vajadzības un spiediens uz valsts budžetu. |
| --- | --- |

(12)

Paļaušanās lielā mērā uz neformālo aprūpi nebūs ilgtspējīga, un paredzams, ka palielināsies formālās aprūpes vajadzības un spiediens uz valsts budžetu.

| (13) | Sociālās aizsardzības segums attiecībā uz ilgtermiņa aprūpi ir ierobežots, un izmaksas bieži vien ir būtisks šķērslis ilgtermiņa aprūpes piekļūstamībai. Daudzām mājsaimniecībām finansiālais aspekts ir galvenais iemesls, kāpēc netiek izmantoti vai netiek izmantoti vairāk profesionāli aprūpes mājās pakalpojumi. Bez pienācīgas sociālās aizsardzības aplēstās kopējās ilgtermiņa aprūpes izmaksas bieži vien var pārsniegt personas ienākumus. Lai gan sociālās aizsardzības kārtība dalībvalstīs ir atšķirīga, dažās valsts atbalsts ir pieejams tikai nelielai daļai cilvēku, kam vajadzīga ilgtermiņa aprūpe. Pat tad, ja sociālā aizsardzība ir pieejama, bieži tā ir nepietiekama, jo pat pēc atbalsta saņemšanas vidēji gandrīz puse vecāka gadagājuma cilvēku, kam vajadzīga ilgtermiņa aprūpe, būtu zem nabadzības sliekšņa pēc tam, kad būtu noseguši visus personiskos izdevumus par aprūpi mājās. |
| --- | --- |

(13)

Sociālās aizsardzības segums attiecībā uz ilgtermiņa aprūpi ir ierobežots, un izmaksas bieži vien ir būtisks šķērslis ilgtermiņa aprūpes piekļūstamībai. Daudzām mājsaimniecībām finansiālais aspekts ir galvenais iemesls, kāpēc netiek izmantoti vai netiek izmantoti vairāk profesionāli aprūpes mājās pakalpojumi. Bez pienācīgas sociālās aizsardzības aplēstās kopējās ilgtermiņa aprūpes izmaksas bieži vien var pārsniegt personas ienākumus. Lai gan sociālās aizsardzības kārtība dalībvalstīs ir atšķirīga, dažās valsts atbalsts ir pieejams tikai nelielai daļai cilvēku, kam vajadzīga ilgtermiņa aprūpe. Pat tad, ja sociālā aizsardzība ir pieejama, bieži tā ir nepietiekama, jo pat pēc atbalsta saņemšanas vidēji gandrīz puse vecāka gadagājuma cilvēku, kam vajadzīga ilgtermiņa aprūpe, būtu zem nabadzības sliekšņa pēc tam, kad būtu noseguši visus personiskos izdevumus par aprūpi mājās.

| (14) | Daudzi cilvēki nevar piekļūt vajadzīgajai ilgtermiņa aprūpei arī tādu iemeslu dēļ, ka pakalpojumu piedāvājums kopumā ir mazs un ilgtermiņa aprūpes iespēju klāsts ir ierobežots un pastāv teritoriālas atšķirības. Daudzās dalībvalstīs ilgtermiņa aprūpes iespējas ir ierobežotas. Galvenokārt ir iespējams izvēlēties neformālu aprūpi, ko pārsvarā sniedz sievietes, vai aprūpi iestādēs. Ilgtermiņa aprūpes mājās un kopienā balstītas ilgtermiņa aprūpes piedāvājums joprojām ir mazs. Turklāt teritoriālās atšķirības ilgtermiņa aprūpes nodrošināšanā apgrūtina vienlīdzīgu piekļuvi ilgtermiņa aprūpei, jo īpaši lauku un mazapdzīvotās teritorijās. Izvēles iespējas personām ar invaliditāti ir vēl ierobežotākas, jo aprūpes pakalpojumi ir nevienmērīgi pieejami. Atzīstot ilgtermiņa aprūpes pasākumu dažādību dalībvalstīs, spēcīgi publiskie ilgtermiņa aprūpes pakalpojumu sniedzēju tīkli ar pietiekamiem cilvēkresursiem un finanšu resursiem var palīdzēt uzlabot piekļuvi ilgtermiņa aprūpes pakalpojumiem. |
| --- | --- |

(14)

Daudzi cilvēki nevar piekļūt vajadzīgajai ilgtermiņa aprūpei arī tādu iemeslu dēļ, ka pakalpojumu piedāvājums kopumā ir mazs un ilgtermiņa aprūpes iespēju klāsts ir ierobežots un pastāv teritoriālas atšķirības. Daudzās dalībvalstīs ilgtermiņa aprūpes iespējas ir ierobežotas. Galvenokārt ir iespējams izvēlēties neformālu aprūpi, ko pārsvarā sniedz sievietes, vai aprūpi iestādēs. Ilgtermiņa aprūpes mājās un kopienā balstītas ilgtermiņa aprūpes piedāvājums joprojām ir mazs. Turklāt teritoriālās atšķirības ilgtermiņa aprūpes nodrošināšanā apgrūtina vienlīdzīgu piekļuvi ilgtermiņa aprūpei, jo īpaši lauku un mazapdzīvotās teritorijās. Izvēles iespējas personām ar invaliditāti ir vēl ierobežotākas, jo aprūpes pakalpojumi ir nevienmērīgi pieejami. Atzīstot ilgtermiņa aprūpes pasākumu dažādību dalībvalstīs, spēcīgi publiskie ilgtermiņa aprūpes pakalpojumu sniedzēju tīkli ar pietiekamiem cilvēkresursiem un finanšu resursiem var palīdzēt uzlabot piekļuvi ilgtermiņa aprūpes pakalpojumiem.

| (15) | Ilgtermiņa aprūpes kvalitāte ir atkarīga no efektīva kvalitātes nodrošināšanas mehānisma, kas daudzās dalībvalstīs nav pieejams vai kam trūkst līdzekļu. Kvalitātes nodrošināšana bieži vien ir nepietiekama aprūpes mājās un kopienā balstītas aprūpes gadījumā. Lai gan aprūpes kvalitāte aprūpes iestādēs ir vairāk reglamentēta, kvalitātes standartos bieži vien galvenā uzmanība ir pievērsta klīniskajiem rezultātiem, nevis pietiekamā mērā to cilvēku dzīves kvalitātei, kuri saņem aprūpi, un viņu spējai dzīvot neatkarīgi. Pat tad, ja kvalitātes standarti ir ieviesti, to izpilde ne vienmēr ir efektīva – bieži vien tādēļ, ka nav atbilstošas administratīvās struktūras vai pietiekamu resursu. Tādu augstas kvalitātes standartu trūkums, ko stingri piemērotu gan valsts, gan privātiem aprūpes sniedzējiem, var izraisīt situāciju, kad aprūpes saņēmēji tiek atstāti novārtā un ļaunprātīgi izmantoti, un aprūpētājiem ir slikti darba apstākļi. Ilgtermiņa aprūpei paredzēta valsts kvalitātes sistēma, kas pielāgota valsts kontekstam un operatīvajai struktūrai, var palīdzēt risināt šīs problēmas. Šādu sistēmu var paredzēt īpašās kvalitātes sistēmās, kas attiecas uz ilgtermiņa aprūpes sniegšanu un administrēšanu dažādos līmeņos vai dažādās aprūpes iestādēs. |
| --- | --- |

(15)

Ilgtermiņa aprūpes kvalitāte ir atkarīga no efektīva kvalitātes nodrošināšanas mehānisma, kas daudzās dalībvalstīs nav pieejams vai kam trūkst līdzekļu. Kvalitātes nodrošināšana bieži vien ir nepietiekama aprūpes mājās un kopienā balstītas aprūpes gadījumā. Lai gan aprūpes kvalitāte aprūpes iestādēs ir vairāk reglamentēta, kvalitātes standartos bieži vien galvenā uzmanība ir pievērsta klīniskajiem rezultātiem, nevis pietiekamā mērā to cilvēku dzīves kvalitātei, kuri saņem aprūpi, un viņu spējai dzīvot neatkarīgi. Pat tad, ja kvalitātes standarti ir ieviesti, to izpilde ne vienmēr ir efektīva – bieži vien tādēļ, ka nav atbilstošas administratīvās struktūras vai pietiekamu resursu. Tādu augstas kvalitātes standartu trūkums, ko stingri piemērotu gan valsts, gan privātiem aprūpes sniedzējiem, var izraisīt situāciju, kad aprūpes saņēmēji tiek atstāti novārtā un ļaunprātīgi izmantoti, un aprūpētājiem ir slikti darba apstākļi. Ilgtermiņa aprūpei paredzēta valsts kvalitātes sistēma, kas pielāgota valsts kontekstam un operatīvajai struktūrai, var palīdzēt risināt šīs problēmas. Šādu sistēmu var paredzēt īpašās kvalitātes sistēmās, kas attiecas uz ilgtermiņa aprūpes sniegšanu un administrēšanu dažādos līmeņos vai dažādās aprūpes iestādēs.

| (16) | Ilgtermiņa aprūpei ir svarīga sociālā vērtība un darbvietu radīšanas potenciāls, taču dalībvalstīm ir grūti piesaistīt un noturēt aprūpes darbiniekus, arī nepietiekamu prasmju, sarežģītu darba apstākļu un zema atalgojuma dēļ. Pastāv neizmantotas iespējas novērst darbaspēka trūkumu šajā nozarē. Šādos pasākumos, ievērojot valsts vajadzības un apstākļus, varētu iesaistīt un nepilna laika darba ņēmējus, kuri vēlas palielināt savu darba laiku, bezdarbniekus un neaktīvus bijušos aprūpētājus, oficiālos ilgtermiņa aprūpes darbiniekus, kuri vēlas atlikt savu pensionēšanos, un studentus. Neskarot dalībvalstu kompetenci reglamentēt trešo valstu valstspiederīgo uzņemšanu, tostarp uzņemšanas apjomu, darba nolūkā, likumīgu un ētisku migrācijas ceļu izpēte attiecībā uz ilgtermiņa aprūpes darbiniekiem varētu palīdzēt novērst darbaspēka trūkumu. |
| --- | --- |

(16)

Ilgtermiņa aprūpei ir svarīga sociālā vērtība un darbvietu radīšanas potenciāls, taču dalībvalstīm ir grūti piesaistīt un noturēt aprūpes darbiniekus, arī nepietiekamu prasmju, sarežģītu darba apstākļu un zema atalgojuma dēļ. Pastāv neizmantotas iespējas novērst darbaspēka trūkumu šajā nozarē. Šādos pasākumos, ievērojot valsts vajadzības un apstākļus, varētu iesaistīt un nepilna laika darba ņēmējus, kuri vēlas palielināt savu darba laiku, bezdarbniekus un neaktīvus bijušos aprūpētājus, oficiālos ilgtermiņa aprūpes darbiniekus, kuri vēlas atlikt savu pensionēšanos, un studentus. Neskarot dalībvalstu kompetenci reglamentēt trešo valstu valstspiederīgo uzņemšanu, tostarp uzņemšanas apjomu, darba nolūkā, likumīgu un ētisku migrācijas ceļu izpēte attiecībā uz ilgtermiņa aprūpes darbiniekiem varētu palīdzēt novērst darbaspēka trūkumu.

| (17) | Aprūpes nozarē nepieciešamās prasmes kļūst arvien sarežģītākas. Prasmes ir zināšanu, spēju un attieksmes kombinācija, kas ļauj personai sekmīgi veikt uzdevumu vai darbību konkrētā kontekstā. Papildus tradicionālajām prasmēm un kompetencēm aprūpētājiem bieži vien ir vajadzīgas zināšanas, kas saistītas ar jauno tehnoloģiju, digitālo prasmju un komunikācijas prasmju izmantošanu, bieži vien svešvalodā, un prasmes, lai apmierinātu sarežģītas vajadzības un strādātu daudzdisciplīnu grupās. Bez atbilstošas izglītības un apmācības politikas, tostarp bez apmācības darba vietā, prasības attiecībā uz prasmēm daudziem var būt šķērslis ienākšanai vai turpmākai attīstībai šajā nozarē. |
| --- | --- |

(17)

Aprūpes nozarē nepieciešamās prasmes kļūst arvien sarežģītākas. Prasmes ir zināšanu, spēju un attieksmes kombinācija, kas ļauj personai sekmīgi veikt uzdevumu vai darbību konkrētā kontekstā. Papildus tradicionālajām prasmēm un kompetencēm aprūpētājiem bieži vien ir vajadzīgas zināšanas, kas saistītas ar jauno tehnoloģiju, digitālo prasmju un komunikācijas prasmju izmantošanu, bieži vien svešvalodā, un prasmes, lai apmierinātu sarežģītas vajadzības un strādātu daudzdisciplīnu grupās. Bez atbilstošas izglītības un apmācības politikas, tostarp bez apmācības darba vietā, prasības attiecībā uz prasmēm daudziem var būt šķērslis ienākšanai vai turpmākai attīstībai šajā nozarē.

| (18) | Profesionālie aprūpētāji bieži saskaras ar nepietiekamu apmācību par arodveselību un drošību, nestandarta darba režīmu, neregulāru darba laiku, darbu maiņās, sociālās aizsardzības nepilnībām, fizisku vai garīgu spriedzi un zemu atalgojumu. Tas, ka koplīgumi aptver nelielu skaitu ilgtermiņa aprūpes nozares darbinieku un publiskie izdevumi ilgtermiņa aprūpei ir ierobežoti, var veicināt zemu atalgojumu šajā nozarē. |
| --- | --- |

(18)

Profesionālie aprūpētāji bieži saskaras ar nepietiekamu apmācību par arodveselību un drošību, nestandarta darba režīmu, neregulāru darba laiku, darbu maiņās, sociālās aizsardzības nepilnībām, fizisku vai garīgu spriedzi un zemu atalgojumu. Tas, ka koplīgumi aptver nelielu skaitu ilgtermiņa aprūpes nozares darbinieku un publiskie izdevumi ilgtermiņa aprūpei ir ierobežoti, var veicināt zemu atalgojumu šajā nozarē.

| (19) | Dažas darba ņēmēju grupas, tostarp mājsaimniecībās dzīvojošie aprūpes darbinieki vai mājsaimniecībās nodarbinātas personas, kas nodrošina ilgtermiņa aprūpi, saskaras ar īpaši sarežģītiem darba apstākļiem, tostarp zemu atalgojumu, nelabvēlīgiem darba laika nosacījumiem, nedeklarētu darbu, nepietiekamu sociālo aizsardzību, būtisku darba aizsardzības noteikumu neievērošanu un nestandarta nodarbinātības veidiem. Starptautiskās Darba organizācijas 2011. gada Konvencijā par mājsaimniecībās nodarbinātajām personām (Nr. 189) ir noteiktas pamattiesības un principi, kā arī prasība valstu kompetentajām iestādēm veikt dažādus pasākumus, lai mājsaimniecībās nodarbinātajām personām nodrošinātu pienācīgus darba apstākļus. |
| --- | --- |

(19)

Dažas darba ņēmēju grupas, tostarp mājsaimniecībās dzīvojošie aprūpes darbinieki vai mājsaimniecībās nodarbinātas personas, kas nodrošina ilgtermiņa aprūpi, saskaras ar īpaši sarežģītiem darba apstākļiem, tostarp zemu atalgojumu, nelabvēlīgiem darba laika nosacījumiem, nedeklarētu darbu, nepietiekamu sociālo aizsardzību, būtisku darba aizsardzības noteikumu neievērošanu un nestandarta nodarbinātības veidiem. Starptautiskās Darba organizācijas 2011. gada Konvencijā par mājsaimniecībās nodarbinātajām personām (Nr. 189) ir noteiktas pamattiesības un principi, kā arī prasība valstu kompetentajām iestādēm veikt dažādus pasākumus, lai mājsaimniecībās nodarbinātajām personām nodrošinātu pienācīgus darba apstākļus.

| (20) | Neformālā aprūpe ir bijusi būtiska ilgtermiņa aprūpes nodrošināšanā, jo neformālie aprūpētāji, galvenokārt sievietes, parasti veic lielāko daļu aprūpes, bieži tāpēc, ka nav piekļuves cenas ziņā pieejamai formālajai ilgtermiņa aprūpei. No otras puses, daudzi cilvēki arī izvēlas sniegt vai saņemt neformālu aprūpi. Turklāt neformālās aprūpes sniegšana var negatīvi ietekmēt aprūpētāju fizisko un garīgo veselību un labbūtību un ir būtisks šķērslis nodarbinātībai, jo īpaši sievietēm. Tam ir tūlītēja ietekme uz viņu pašreizējiem ienākumiem un tas ietekmē viņu ienākumus vecumdienās mazāka pensijas tiesību uzkrājuma dēļ, kas var vēl vairāk skart aprūpētājus, kuru pienākumos ietilpst arī bērnu aprūpe. Tāpēc visiem neformālajiem aprūpētājiem – gan vīriešiem, gan sievietēm – ir vajadzīgs labs darba un privātās dzīves līdzsvars un labāka darba un aprūpes pienākumu apvienošana. Turklāt dažos gadījumos neformāliem aprūpētājiem nav piekļuves pienācīgai sociālajai aizsardzībai un viņi nesaņem pietiekamu tiešu un/vai netiešu atbalstu savām aprūpes darbībām, tostarp finansiālu atbalstu. Pasākumi, kas atbalsta viņu prasmju validēšanu, var palīdzēt tiem, kuri ir ieinteresēti pāriet uz formālās aprūpes darbībām. Bērniem un jauniešiem, kuriem ir kāds hroniski slims ģimenes loceklis, parasti ir vairāk garīgās veselības problēmu un nelabvēlīgāku rezultātu, kas ilgtermiņā ietekmē viņu ienākumus un iekļaušanos sabiedrībā. |
| --- | --- |

(20)

Neformālā aprūpe ir bijusi būtiska ilgtermiņa aprūpes nodrošināšanā, jo neformālie aprūpētāji, galvenokārt sievietes, parasti veic lielāko daļu aprūpes, bieži tāpēc, ka nav piekļuves cenas ziņā pieejamai formālajai ilgtermiņa aprūpei. No otras puses, daudzi cilvēki arī izvēlas sniegt vai saņemt neformālu aprūpi. Turklāt neformālās aprūpes sniegšana var negatīvi ietekmēt aprūpētāju fizisko un garīgo veselību un labbūtību un ir būtisks šķērslis nodarbinātībai, jo īpaši sievietēm. Tam ir tūlītēja ietekme uz viņu pašreizējiem ienākumiem un tas ietekmē viņu ienākumus vecumdienās mazāka pensijas tiesību uzkrājuma dēļ, kas var vēl vairāk skart aprūpētājus, kuru pienākumos ietilpst arī bērnu aprūpe. Tāpēc visiem neformālajiem aprūpētājiem – gan vīriešiem, gan sievietēm – ir vajadzīgs labs darba un privātās dzīves līdzsvars un labāka darba un aprūpes pienākumu apvienošana. Turklāt dažos gadījumos neformāliem aprūpētājiem nav piekļuves pienācīgai sociālajai aizsardzībai un viņi nesaņem pietiekamu tiešu un/vai netiešu atbalstu savām aprūpes darbībām, tostarp finansiālu atbalstu. Pasākumi, kas atbalsta viņu prasmju validēšanu, var palīdzēt tiem, kuri ir ieinteresēti pāriet uz formālās aprūpes darbībām. Bērniem un jauniešiem, kuriem ir kāds hroniski slims ģimenes loceklis, parasti ir vairāk garīgās veselības problēmu un nelabvēlīgāku rezultātu, kas ilgtermiņā ietekmē viņu ienākumus un iekļaušanos sabiedrībā.

| (21) | Savienībā ilgtermiņa aprūpes organizācija ir atšķirīga. Ilgtermiņa aprūpe bieži vien tiek organizēta sarežģītā veselības un sociālās aprūpes pakalpojumu sistēmā un dažkārt cita veida atbalsta sistēmā, piemēram, mājokļu un vietējo pasākumu jomā. Atšķiras arī profesionālo aprūpētāju nodarbinātības statuss un valsts, reģionālā un vietējā pārvaldes līmeņa, kā arī publiskā, privātā un kooperatīvā sektora loma. Atšķiras arī ilgtermiņa aprūpes uzraudzībai izmantotie rādītāji, un administratīvie dati bieži vien nav pieejami vai salīdzināmi Savienības līmenī. |
| --- | --- |

(21)

Savienībā ilgtermiņa aprūpes organizācija ir atšķirīga. Ilgtermiņa aprūpe bieži vien tiek organizēta sarežģītā veselības un sociālās aprūpes pakalpojumu sistēmā un dažkārt cita veida atbalsta sistēmā, piemēram, mājokļu un vietējo pasākumu jomā. Atšķiras arī profesionālo aprūpētāju nodarbinātības statuss un valsts, reģionālā un vietējā pārvaldes līmeņa, kā arī publiskā, privātā un kooperatīvā sektora loma. Atšķiras arī ilgtermiņa aprūpes uzraudzībai izmantotie rādītāji, un administratīvie dati bieži vien nav pieejami vai salīdzināmi Savienības līmenī.

| (22) | Ilgtermiņa aprūpē ieinteresētās personas ir personas, kam ir vajadzīga ilgtermiņa aprūpe, viņu ģimenes locekļi un organizācijas, kas tos pārstāv, attiecīgās iestādes valsts, reģionālā un vietējā līmenī, sociālie partneri, pilsoniskās sabiedrības organizācijas, ilgtermiņa aprūpes sniedzēji un struktūras, kas atbildīgas par sociālās iekļaušanas, integrācijas un pamattiesību aizsardzības veicināšanu, tostarp valstu līdztiesības struktūras. Sociālās ekonomikas struktūras, tostarp kooperatīvi, savstarpējās palīdzības sabiedrības, apvienības un fondi, kā arī sociālie uzņēmumi ir svarīgi valsts iestāžu partneri ilgtermiņa aprūpes nodrošināšanā. |
| --- | --- |

(22)

Ilgtermiņa aprūpē ieinteresētās personas ir personas, kam ir vajadzīga ilgtermiņa aprūpe, viņu ģimenes locekļi un organizācijas, kas tos pārstāv, attiecīgās iestādes valsts, reģionālā un vietējā līmenī, sociālie partneri, pilsoniskās sabiedrības organizācijas, ilgtermiņa aprūpes sniedzēji un struktūras, kas atbildīgas par sociālās iekļaušanas, integrācijas un pamattiesību aizsardzības veicināšanu, tostarp valstu līdztiesības struktūras. Sociālās ekonomikas struktūras, tostarp kooperatīvi, savstarpējās palīdzības sabiedrības, apvienības un fondi, kā arī sociālie uzņēmumi ir svarīgi valsts iestāžu partneri ilgtermiņa aprūpes nodrošināšanā.

| (23) | Eiropas pusgada procesā, ko atbalsta sociālo rezultātu pārskats, ir uzsvērtas ilgtermiņa aprūpes problēmas, un, pamatojoties uz tām, dažas dalībvalstis saņem konkrētām valstīm adresētus ieteikumus šajā jomā. Padomes Lēmumā (ES) 2022/2296 (5) pieņemtajās dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēs ir uzsvērts, cik svarīgi ir nodrošināt cenas un piekļuves ziņā pieejamu un kvalitatīvu ilgtermiņa aprūpi. Atvērtās koordinācijas metodes sociālās aizsardzības un sociālās iekļaušanas jomā ir paredzēta tam, lai veicinātu pieejamu, kvalitatīvu un ilgtspējīgu ilgtermiņa aprūpi, un tā palīdz sasniegt šo mērķi, nodrošinot iespēju veikt uzraudzību, daudzpusēji pārraudzīt reformas, īstenot tematisko darbu un savstarpēju mācīšanos. Sociālās aizsardzības komiteja izstrādāja Eiropas kvalitātes sistēmu sociālo pakalpojumu (6), tostarp ilgtermiņa aprūpes, jomā. Tomēr joprojām nav visaptverošas Savienības sistēmas, kas būtu pamatā valstu reformām ilgtermiņa aprūpes jomā. |
| --- | --- |

(23)

Eiropas pusgada procesā, ko atbalsta sociālo rezultātu pārskats, ir uzsvērtas ilgtermiņa aprūpes problēmas, un, pamatojoties uz tām, dažas dalībvalstis saņem konkrētām valstīm adresētus ieteikumus šajā jomā. Padomes Lēmumā (ES) 2022/2296 (5) pieņemtajās dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēs ir uzsvērts, cik svarīgi ir nodrošināt cenas un piekļuves ziņā pieejamu un kvalitatīvu ilgtermiņa aprūpi. Atvērtās koordinācijas metodes sociālās aizsardzības un sociālās iekļaušanas jomā ir paredzēta tam, lai veicinātu pieejamu, kvalitatīvu un ilgtspējīgu ilgtermiņa aprūpi, un tā palīdz sasniegt šo mērķi, nodrošinot iespēju veikt uzraudzību, daudzpusēji pārraudzīt reformas, īstenot tematisko darbu un savstarpēju mācīšanos. Sociālās aizsardzības komiteja izstrādāja Eiropas kvalitātes sistēmu sociālo pakalpojumu (6), tostarp ilgtermiņa aprūpes, jomā. Tomēr joprojām nav visaptverošas Savienības sistēmas, kas būtu pamatā valstu reformām ilgtermiņa aprūpes jomā.

| (24) | Savienība nodrošina daudzas ilgtermiņa aprūpes finansēšanas iespējas, pievēršoties dažādām ieguldījumu prioritātēm saskaņā ar dažādu finansēšanas programmu īpašajiem noteikumiem, kas ietver Eiropas Reģionālās attīstības fondu (prioritāri galveno uzmanību pievēršot ģimenē un kopienā balstītiem pakalpojumiem, kas nav saistīti ar aprūpi iestādēs), Eiropas Sociālo fondu plus un tā Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu, pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, programmu “ES – veselībai”, programmu “Digitālā Eiropa”, tehnisko atbalstu, lai uzlabotu valsts iestāžu spējas reformu izstrādei, izvēršanai un īstenošanai ar tehniskā atbalsta instrumenta palīdzību un Atveseļošanas un noturības mehānismu atbalsttiesīgām reformām un ieguldījumiem saistībā ar atveseļošanu no Covid-19 pandēmijas. |
| --- | --- |

(24)

Savienība nodrošina daudzas ilgtermiņa aprūpes finansēšanas iespējas, pievēršoties dažādām ieguldījumu prioritātēm saskaņā ar dažādu finansēšanas programmu īpašajiem noteikumiem, kas ietver Eiropas Reģionālās attīstības fondu (prioritāri galveno uzmanību pievēršot ģimenē un kopienā balstītiem pakalpojumiem, kas nav saistīti ar aprūpi iestādēs), Eiropas Sociālo fondu plus un tā Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu, pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, programmu “ES – veselībai”, programmu “Digitālā Eiropa”, tehnisko atbalstu, lai uzlabotu valsts iestāžu spējas reformu izstrādei, izvēršanai un īstenošanai ar tehniskā atbalsta instrumenta palīdzību un Atveseļošanas un noturības mehānismu atbalsttiesīgām reformām un ieguldījumiem saistībā ar atveseļošanu no Covid-19 pandēmijas.

| (25) | Šā ieteikuma pamatā ir Savienības tiesību akti par pārredzamiem un paredzamiem darba apstākļiem, piemēram, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 96/71/EK (7), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/1152 (8) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2022/2041 (9), par darba un privātās dzīves līdzsvaru, piemēram, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/1158 (10), un par veselību un drošību darbā, piemēram, Padomes Direktīva 89/391/EEK (11), Padomes Direktīva 89/656/EEK (12), Padomes Direktīva 90/269/EEK (13), Padomes Direktīva 98/24/EK (14),
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/54/EK (15), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/88/EK (16), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/37/EK (17) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/35/ES (18), kas ir piemērojami ilgtermiņa aprūpei un attiecas uz to. |
| --- | --- |

(25)

Šā ieteikuma pamatā ir Savienības tiesību akti par pārredzamiem un paredzamiem darba apstākļiem, piemēram, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 96/71/EK (7), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/1152 (8) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2022/2041 (9), par darba un privātās dzīves līdzsvaru, piemēram, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/1158 (10), un par veselību un drošību darbā, piemēram, Padomes Direktīva 89/391/EEK (11), Padomes Direktīva 89/656/EEK (12), Padomes Direktīva 90/269/EEK (13), Padomes Direktīva 98/24/EK (14),

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/54/EK (15), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/88/EK (16), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/37/EK (17) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/35/ES (18), kas ir piemērojami ilgtermiņa aprūpei un attiecas uz to.

| (26) | Pilnībā ievērojot subsidiaritātes principu un proporcionalitātes principu un ņemot vērā ilgtermiņa aprūpes sistēmu, tostarp decentralizēto sistēmu, dažādību un atšķirīgo organizatorisko struktūru, šis ieteikums neskar dalībvalstu pilnvaras organizēt savas sociālās aizsardzības sistēmas un neliedz tām saglabāt vai izstrādāt noteikumus par sociālo aizsardzību, kas pārsniedz ieteiktos noteikumus, |
| --- | --- |

(26)

Pilnībā ievērojot subsidiaritātes principu un proporcionalitātes principu un ņemot vērā ilgtermiņa aprūpes sistēmu, tostarp decentralizēto sistēmu, dažādību un atšķirīgo organizatorisko struktūru, šis ieteikums neskar dalībvalstu pilnvaras organizēt savas sociālās aizsardzības sistēmas un neliedz tām saglabāt vai izstrādāt noteikumus par sociālo aizsardzību, kas pārsniedz ieteiktos noteikumus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

MĒRĶIS UN DARBĪBAS JOMA

| 1. | Šā ieteikuma mērķis ir uzlabot piekļuvi cenas ziņā pieejamai un kvalitatīvai ilgtermiņa aprūpei visiem tiem cilvēkiem, kam tā ir vajadzīga. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Šis ieteikums attiecas uz visiem cilvēkiem, kuriem vajadzīga ilgtermiņa aprūpe, kā arī visiem formāliem un neformāliem aprūpētājiem. Tā attiecas uz ilgtermiņa aprūpi, ko sniedz visās aprūpes vidēs. |
| --- | --- |

2.

DEFINĪCIJAS

| 3. | Šajā ieteikumā piemēro turpmāk minētās definīcijas:






  a) | “ilgtermiņa aprūpe” ir pakalpojumu un palīdzības klāsts cilvēkiem, kuri ilgstošas garīgas un/vai fiziskas nespējas, slimības un/vai invaliditātes dēļ ir atkarīgi no atbalsta ikdienas darbībās un/vai kuriem ir vajadzīga pastāvīga aprūpe. Ikdienas darbības, kurās ir vajadzīgs atbalsts, var būt pašaprūpe, kas personai jāveic katru dienu, proti, tādas ikdienas darbības kā mazgāšanās, ģērbšanās, ēšana, iekāpšana gultā un izkāpšana no tās, apsēšanās krēslā vai piecelšanās no tā, tualetes izmantošana, urīnpūšļa un zarnu darbības kontrole, vai tās var būt saistītas ar neatkarīgu dzīvi, proti, tādas ikdienas palīgdarbības kā maltīšu gatavošana, naudas pārvaldība, pārtikas produktu vai personisko mantu iegāde, vieglu vai smagu mājas darbu veikšana un tālruņa izmantošana; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

“ilgtermiņa aprūpe” ir pakalpojumu un palīdzības klāsts cilvēkiem, kuri ilgstošas garīgas un/vai fiziskas nespējas, slimības un/vai invaliditātes dēļ ir atkarīgi no atbalsta ikdienas darbībās un/vai kuriem ir vajadzīga pastāvīga aprūpe. Ikdienas darbības, kurās ir vajadzīgs atbalsts, var būt pašaprūpe, kas personai jāveic katru dienu, proti, tādas ikdienas darbības kā mazgāšanās, ģērbšanās, ēšana, iekāpšana gultā un izkāpšana no tās, apsēšanās krēslā vai piecelšanās no tā, tualetes izmantošana, urīnpūšļa un zarnu darbības kontrole, vai tās var būt saistītas ar neatkarīgu dzīvi, proti, tādas ikdienas palīgdarbības kā maltīšu gatavošana, naudas pārvaldība, pārtikas produktu vai personisko mantu iegāde, vieglu vai smagu mājas darbu veikšana un tālruņa izmantošana;

| b) | “formālā ilgtermiņa aprūpe” ir ilgtermiņa aprūpe, ko sniedz profesionāli ilgtermiņa aprūpes darbinieki un kas var izpausties kā aprūpe mājās, kopienā balstīta aprūpe vai aprūpe iestādēs; |
| --- | --- |

b)

“formālā ilgtermiņa aprūpe” ir ilgtermiņa aprūpe, ko sniedz profesionāli ilgtermiņa aprūpes darbinieki un kas var izpausties kā aprūpe mājās, kopienā balstīta aprūpe vai aprūpe iestādēs;

| c) | “aprūpe mājās” ir formāla ilgtermiņa aprūpe, ko saņēmēja privātajā mājā sniedz viens vai vairāki profesionāli ilgtermiņa aprūpes darbinieki; |
| --- | --- |

c)

“aprūpe mājās” ir formāla ilgtermiņa aprūpe, ko saņēmēja privātajā mājā sniedz viens vai vairāki profesionāli ilgtermiņa aprūpes darbinieki;

| d) | “kopienā balstīta aprūpe” ir formāla ilgtermiņa aprūpe, ko sniedz un organizē kopienas līmenī, piemēram, pieaugušo dienas pakalpojumu vai periodiskas aprūpes veidā; |
| --- | --- |

d)

“kopienā balstīta aprūpe” ir formāla ilgtermiņa aprūpe, ko sniedz un organizē kopienas līmenī, piemēram, pieaugušo dienas pakalpojumu vai periodiskas aprūpes veidā;

| e) | “aprūpe iestādē” ir formāla ilgtermiņa aprūpe, ko sniedz cilvēkiem, kuri uzturas ilgtermiņa aprūpes iestādē; |
| --- | --- |

e)

“aprūpe iestādē” ir formāla ilgtermiņa aprūpe, ko sniedz cilvēkiem, kuri uzturas ilgtermiņa aprūpes iestādē;

| f) | “neformālā aprūpe” ir ilgtermiņa aprūpe, ko sniedz neformāls aprūpētājs, proti, persona, kura atrodas tās personas sociālajā vidē, kurai nepieciešama aprūpe, tostarp partneris, bērns, vecāks vai cita persona, kas nav pieņemta darbā kā profesionāls ilgtermiņa aprūpes darbinieks; |
| --- | --- |

f)

“neformālā aprūpe” ir ilgtermiņa aprūpe, ko sniedz neformāls aprūpētājs, proti, persona, kura atrodas tās personas sociālajā vidē, kurai nepieciešama aprūpe, tostarp partneris, bērns, vecāks vai cita persona, kas nav pieņemta darbā kā profesionāls ilgtermiņa aprūpes darbinieks;

| g) | “neatkarīga dzīve” nozīmē, ka visi cilvēki, kam ir vajadzīga ilgtermiņa aprūpe, var dzīvot kopienā ar tādām pašām izvēles iespējām kā citiem, iespēju izvēlēties dzīvesvietu, kā arī to, kur un ar ko viņi dzīvo, vienlīdzīgi ar citiem un viņiem nav pienākuma dzīvot konkrētos apstākļos; |
| --- | --- |

g)

“neatkarīga dzīve” nozīmē, ka visi cilvēki, kam ir vajadzīga ilgtermiņa aprūpe, var dzīvot kopienā ar tādām pašām izvēles iespējām kā citiem, iespēju izvēlēties dzīvesvietu, kā arī to, kur un ar ko viņi dzīvo, vienlīdzīgi ar citiem un viņiem nav pienākuma dzīvot konkrētos apstākļos;

| h) | “mājsaimniecībā nodarbināts ilgtermiņa aprūpes darbinieks” ir jebkura persona, kura veic mājsaimniecības darbu un kuras darba pienākumos ietilpst ilgtermiņa aprūpes sniegšana; |
| --- | --- |

h)

“mājsaimniecībā nodarbināts ilgtermiņa aprūpes darbinieks” ir jebkura persona, kura veic mājsaimniecības darbu un kuras darba pienākumos ietilpst ilgtermiņa aprūpes sniegšana;

| i) | “mājsaimniecībā dzīvojošs aprūpētājs” ir mājsaimniecībā nodarbināts ilgtermiņa aprūpes darbinieks, kas dzīvo ar aprūpes saņēmēju un nodrošina ilgtermiņa aprūpi. |
| --- | --- |

i)

“mājsaimniecībā dzīvojošs aprūpētājs” ir mājsaimniecībā nodarbināts ilgtermiņa aprūpes darbinieks, kas dzīvo ar aprūpes saņēmēju un nodrošina ilgtermiņa aprūpi.

ATBILSTĪBA, PIEEJAMĪBA UN KVALITĀTE

| 4. | Dalībvalstīm tiek ieteikts nodrošināt sociālās aizsardzības adekvātumu ilgtermiņa aprūpei, jo īpaši nodrošinot, ka visiem cilvēkiem ar ilgtermiņa aprūpes vajadzībām ir piekļuve ilgtermiņa aprūpei, kas ir:






  a) | savlaicīga – ļauj cilvēkiem, kam ir vajadzīga ilgtermiņa aprūpe, saņemt nepieciešamo aprūpi, tiklīdz tas ir nepieciešams un tik ilgi, cik tas ir nepieciešams; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

savlaicīga – ļauj cilvēkiem, kam ir vajadzīga ilgtermiņa aprūpe, saņemt nepieciešamo aprūpi, tiklīdz tas ir nepieciešams un tik ilgi, cik tas ir nepieciešams;

| b) | visaptveroša – aptver visas ilgtermiņa aprūpes vajadzības, kas rodas tādas garīgas un/vai fiziskas funkcionālo spēju pasliktināšanās dēļ, kura ir noteikta ar novērtējumu uz skaidru un objektīvu atbilstības kritēriju pamata, un koordinācijā ar citiem atbalsta un labklājības dienestiem; |
| --- | --- |

b)

visaptveroša – aptver visas ilgtermiņa aprūpes vajadzības, kas rodas tādas garīgas un/vai fiziskas funkcionālo spēju pasliktināšanās dēļ, kura ir noteikta ar novērtējumu uz skaidru un objektīvu atbilstības kritēriju pamata, un koordinācijā ar citiem atbalsta un labklājības dienestiem;

| c) | cenas ziņā pieejama – ļauj cilvēkiem, kam ir vajadzīga ilgtermiņa aprūpe, saglabāt pienācīgu dzīves līmeni un pasargā viņus no nabadzības un sociālās atstumtības viņu ilgtermiņa aprūpes vajadzību dēļ, kā arī saglabā viņu cieņu. |
| --- | --- |

c)

cenas ziņā pieejama – ļauj cilvēkiem, kam ir vajadzīga ilgtermiņa aprūpe, saglabāt pienācīgu dzīves līmeni un pasargā viņus no nabadzības un sociālās atstumtības viņu ilgtermiņa aprūpes vajadzību dēļ, kā arī saglabā viņu cieņu.

| 5. | Dalībvalstīm tiek ieteikts pastāvīgi saskaņot ilgtermiņa aprūpes pakalpojumu piedāvājumu ar ilgtermiņa aprūpes vajadzībām, vienlaikus nodrošinot līdzsvarotu ilgtermiņa aprūpes iespēju un aprūpes vides kombināciju, lai apmierinātu dažādas ilgtermiņa aprūpes vajadzības, un atbalstot to cilvēku izvēles brīvību un līdzdalību lēmumu pieņemšanā, kuriem vajadzīga aprūpe, tostarp:






  a) | attīstīt un/vai uzlabot aprūpi mājās un kopienā balstītu aprūpi; |
| --- | --- | --- |

5.

a)

attīstīt un/vai uzlabot aprūpi mājās un kopienā balstītu aprūpi;

| b) | novērst teritoriālās atšķirības attiecībā uz ilgtermiņa aprūpes pieejamību un piekļuvi tām, jo īpaši lauku un mazapdzīvotās teritorijās; |
| --- | --- |

b)

novērst teritoriālās atšķirības attiecībā uz ilgtermiņa aprūpes pieejamību un piekļuvi tām, jo īpaši lauku un mazapdzīvotās teritorijās;

| c) | ieviest pieejamas inovatīvas tehnoloģijas un digitālus risinājumus aprūpes pakalpojumu sniegšanā, tostarp lai atbalstītu autonomiju un neatkarīgu dzīvi, vienlaikus risinot iespējamās digitalizācijas problēmas; |
| --- | --- |

c)

ieviest pieejamas inovatīvas tehnoloģijas un digitālus risinājumus aprūpes pakalpojumu sniegšanā, tostarp lai atbalstītu autonomiju un neatkarīgu dzīvi, vienlaikus risinot iespējamās digitalizācijas problēmas;

| d) | nodrošināt, ka personas ar īpašām vajadzībām un invaliditāti var piekļūt ilgtermiņa aprūpes pakalpojumiem un iestādēm, un ievērot visu personu ar invaliditāti vienlīdzīgas tiesības uz neatkarīgu dzīvi kopienā ar tādām pašām izvēles iespējām kā citiem; |
| --- | --- |

d)

nodrošināt, ka personas ar īpašām vajadzībām un invaliditāti var piekļūt ilgtermiņa aprūpes pakalpojumiem un iestādēm, un ievērot visu personu ar invaliditāti vienlīdzīgas tiesības uz neatkarīgu dzīvi kopienā ar tādām pašām izvēles iespējām kā citiem;

| e) | nodrošināt, ka ilgtermiņa aprūpes pakalpojumi ir labi koordinēti ar profilaksi, veselīgu un aktīvu novecošanu un veselības aprūpes pakalpojumiem un ka tie atbalsta autonomiju un neatkarīgu dzīvi, pēc iespējas atjaunojot vai novēršot fizisko vai garīgo apstākļu pasliktināšanos. |
| --- | --- |

e)

nodrošināt, ka ilgtermiņa aprūpes pakalpojumi ir labi koordinēti ar profilaksi, veselīgu un aktīvu novecošanu un veselības aprūpes pakalpojumiem un ka tie atbalsta autonomiju un neatkarīgu dzīvi, pēc iespējas atjaunojot vai novēršot fizisko vai garīgo apstākļu pasliktināšanos.

| 6. | Dalībvalstīm tiek ieteikts nodrošināt, ka attiecībā uz jebkuru ilgtermiņa aprūpes vidi tiek noteikti augstas kvalitātes kritēriji un standarti, kas pielāgoti attiecīgās vides īpatnībām, un tie tiek piemēroti visiem ilgtermiņa aprūpes sniedzējiem neatkarīgi no to juridiskā statusa. Šajā nolūkā dalībvalstis tiek aicinātas nodrošināt valsts ilgtermiņa aprūpes kvalitātes sistēmu saskaņā ar pielikumā izklāstītajiem kvalitātes principiem un kurā būtu iekļauts atbilstošs kvalitātes nodrošināšanas mehānisms, kas:






  a) | nodrošina, ka visās ilgtermiņa aprūpes vidēs visi pakalpojumu sniedzēji ievēro kvalitātes kritērijus un standartus sadarbībā ar ilgtermiņa aprūpes sniedzējiem un cilvēkiem, kas saņem ilgtermiņa aprūpi; |
| --- | --- | --- |

6.

a)

nodrošina, ka visās ilgtermiņa aprūpes vidēs visi pakalpojumu sniedzēji ievēro kvalitātes kritērijus un standartus sadarbībā ar ilgtermiņa aprūpes sniedzējiem un cilvēkiem, kas saņem ilgtermiņa aprūpi;

| b) | sniedz stimulus ilgtermiņa aprūpes sniedzējiem un uzlabo viņu spēju pārsniegt obligātos kvalitātes standartus un pastāvīgi uzlabot kvalitāti; |
| --- | --- |

b)

sniedz stimulus ilgtermiņa aprūpes sniedzējiem un uzlabo viņu spēju pārsniegt obligātos kvalitātes standartus un pastāvīgi uzlabot kvalitāti;

| c) | piešķir resursus kvalitātes nodrošināšanai valsts, reģionālā un vietējā līmenī un mudina ilgtermiņa aprūpes sniedzējus piešķirt finanšu resursus kvalitātes pārvaldībai; |
| --- | --- |

c)

piešķir resursus kvalitātes nodrošināšanai valsts, reģionālā un vietējā līmenī un mudina ilgtermiņa aprūpes sniedzējus piešķirt finanšu resursus kvalitātes pārvaldībai;

| d) | attiecīgā gadījumā nodrošina, ka prasības attiecībā uz ilgtermiņa aprūpes kvalitāti tiek integrētas publiskajā iepirkumā; |
| --- | --- |

d)

attiecīgā gadījumā nodrošina, ka prasības attiecībā uz ilgtermiņa aprūpes kvalitāti tiek integrētas publiskajā iepirkumā;

| e) | veicina autonomiju, neatkarīgu dzīvi un iekļaušanu sabiedrībā visās ilgtermiņa aprūpes vidēs; |
| --- | --- |

e)

veicina autonomiju, neatkarīgu dzīvi un iekļaušanu sabiedrībā visās ilgtermiņa aprūpes vidēs;

| f) | visām personām, kurām vajadzīga aprūpe, un visiem aprūpētājiem nodrošina aizsardzību pret ļaunprātīgu izmantošanu, aizskaršanu, nevērīgu attieksmi un visu veidu vardarbību. |
| --- | --- |

f)

visām personām, kurām vajadzīga aprūpe, un visiem aprūpētājiem nodrošina aizsardzību pret ļaunprātīgu izmantošanu, aizskaršanu, nevērīgu attieksmi un visu veidu vardarbību.

APRŪPĒTĀJI

| 7. | Dalībvalstīm tiek ieteikts atbalstīt kvalitatīvu nodarbinātību un taisnīgus darba apstākļus ilgtermiņa aprūpē, jo īpaši:






  a) | veicināt valsts sociālo dialogu un darba koplīgumu slēgšanas sarunas ilgtermiņa aprūpes nozarē, tostarp, nozarē atbalstot saistoša atalgojuma attīstību, pienācīgu darba režīmu un nediskrimināciju, vienlaikus ievērojot sociālo partneru autonomiju; |
| --- | --- | --- |

7.

a)

veicināt valsts sociālo dialogu un darba koplīgumu slēgšanas sarunas ilgtermiņa aprūpes nozarē, tostarp, nozarē atbalstot saistoša atalgojuma attīstību, pienācīgu darba režīmu un nediskrimināciju, vienlaikus ievērojot sociālo partneru autonomiju;

| b) | neskarot Savienības tiesību aktus par arodveselību un drošību un vienlaikus nodrošinot to efektīvu piemērošanu, veicināt augstākos arodveselības un drošības standartus, tostarp aizsardzību pret uzmākšanos, ļaunprātīgu izmantošanu un visu veidu vardarbību, attiecībā uz visiem ilgtermiņa aprūpes darbiniekiem; |
| --- | --- |

b)

neskarot Savienības tiesību aktus par arodveselību un drošību un vienlaikus nodrošinot to efektīvu piemērošanu, veicināt augstākos arodveselības un drošības standartus, tostarp aizsardzību pret uzmākšanos, ļaunprātīgu izmantošanu un visu veidu vardarbību, attiecībā uz visiem ilgtermiņa aprūpes darbiniekiem;

| c) | risināt problēmas, ar kurām saskaras neaizsargātas darba ņēmēju grupas, piemēram, mājsaimniecībā nodarbināti ilgtermiņa aprūpes darbinieki, mājsaimniecībās dzīvojoši aprūpes darbinieki un aprūpes darbinieki – migranti, tostarp nodrošinot efektīvu šāda aprūpes darba regulējumu un profesionalizāciju. |
| --- | --- |

c)

risināt problēmas, ar kurām saskaras neaizsargātas darba ņēmēju grupas, piemēram, mājsaimniecībā nodarbināti ilgtermiņa aprūpes darbinieki, mājsaimniecībās dzīvojoši aprūpes darbinieki un aprūpes darbinieki – migranti, tostarp nodrošinot efektīvu šāda aprūpes darba regulējumu un profesionalizāciju.

| 8. | Dalībvalstīm tiek ieteikts, attiecīgā gadījumā sadarbojoties ar sociālajiem partneriem, ilgtermiņa aprūpes sniedzējiem un citām ieinteresētajām personām, uzlabot aprūpes profesionalizāciju un risināt vajadzīgo prasmju trūkuma un darbinieku skaita nepietiekamības problēmu ilgtermiņa aprūpē, jo īpaši:






  a) | izstrādāt un uzlabot sākotnējo un turpmāko izglītību un apmācību, lai pašreizējiem un nākotnes ilgtermiņa aprūpes darbiniekiem nodrošinātu vajadzīgās prasmes un kompetences, tostarp digitālās prasmes un kompetences; |
| --- | --- | --- |

8.

a)

izstrādāt un uzlabot sākotnējo un turpmāko izglītību un apmācību, lai pašreizējiem un nākotnes ilgtermiņa aprūpes darbiniekiem nodrošinātu vajadzīgās prasmes un kompetences, tostarp digitālās prasmes un kompetences;

| b) | nodrošināt karjeras veidošanas iespējas ilgtermiņa aprūpes nozarē, tostarp izmantojot prasmju pilnveidi, pārkvalifikāciju, prasmju validēšanu un informācijas un profesionālās orientācijas pakalpojumus; |
| --- | --- |

b)

nodrošināt karjeras veidošanas iespējas ilgtermiņa aprūpes nozarē, tostarp izmantojot prasmju pilnveidi, pārkvalifikāciju, prasmju validēšanu un informācijas un profesionālās orientācijas pakalpojumus;

| c) | nodrošināt iespējas nedeklarētiem ilgtermiņa aprūpes darbiniekiem iegūt pastāvīgas nodarbinātības statusu; |
| --- | --- |

c)

nodrošināt iespējas nedeklarētiem ilgtermiņa aprūpes darbiniekiem iegūt pastāvīgas nodarbinātības statusu;

| d) | izpētīt legālās migrācijas iespējas ilgtermiņa aprūpes darbiniekiem; |
| --- | --- |

d)

izpētīt legālās migrācijas iespējas ilgtermiņa aprūpes darbiniekiem;

| e) | stiprināt profesionālos standartus, piedāvāt pievilcīgas profesionālā statusa un karjeras iespējas un pienācīgu sociālo aizsardzību ilgtermiņa aprūpes darbiniekiem, tostarp personām ar zemu kvalifikāciju vai bez tās; |
| --- | --- |

e)

stiprināt profesionālos standartus, piedāvāt pievilcīgas profesionālā statusa un karjeras iespējas un pienācīgu sociālo aizsardzību ilgtermiņa aprūpes darbiniekiem, tostarp personām ar zemu kvalifikāciju vai bez tās;

| f) | īstenot pasākumus, lai novērstu dzimumu stereotipus un dzimumu segregāciju un padarītu ilgtermiņa aprūpes profesiju saistošu gan vīriešiem, gan sievietēm. |
| --- | --- |

f)

īstenot pasākumus, lai novērstu dzimumu stereotipus un dzimumu segregāciju un padarītu ilgtermiņa aprūpes profesiju saistošu gan vīriešiem, gan sievietēm.

| 9. | Dalībvalstīm tiek ieteikts izveidot skaidras procedūras, kā identificēt neformālos aprūpētājus un palīdzēt viņiem sniegt aprūpi:






  a) | veicinot viņu sadarbību ar ilgtermiņa aprūpes darbiniekiem; |
| --- | --- | --- |

9.

a)

veicinot viņu sadarbību ar ilgtermiņa aprūpes darbiniekiem;

| b) | palīdzot viņiem piekļūt nepieciešamajai apmācībai, tostarp par arodveselību un drošību, konsultācijām, veselības aprūpi, psiholoģisko atbalstu un atkārtotu aprūpi, kā arī palīdzot viņiem līdzsvarot darba un aprūpes pienākumus; |
| --- | --- |

b)

palīdzot viņiem piekļūt nepieciešamajai apmācībai, tostarp par arodveselību un drošību, konsultācijām, veselības aprūpi, psiholoģisko atbalstu un atkārtotu aprūpi, kā arī palīdzot viņiem līdzsvarot darba un aprūpes pienākumus;

| c) | sniedzot viņiem piekļuvi sociālajai aizsardzībai un/vai pienācīgam finansiālajam atbalstam, vienlaikus nodrošinot, ka šādi atbalsta pasākumi nekavē dalību darba tirgū. |
| --- | --- |

c)

sniedzot viņiem piekļuvi sociālajai aizsardzībai un/vai pienācīgam finansiālajam atbalstam, vienlaikus nodrošinot, ka šādi atbalsta pasākumi nekavē dalību darba tirgū.

PĀRVALDĪBA, UZRAUDZĪBA UN ZIŅOŠANA|

| 10. | Dalībvalstīm tiek ieteikts nodrošināt pareizu ilgtermiņa aprūpes politikas pārvaldību, tostarp efektīvu koordinācijas mehānismu, lai izstrādātu, ieviestu un uzraudzītu politikas darbības un ieguldījumus šajā jomā, jo īpaši:






  a) | izveidot ilgtermiņa aprūpes koordinatoru vai citu piemērotu koordinācijas mehānismu saskaņā ar valsts apstākļiem, kas atbalsta šā ieteikuma īstenošanu valsts līmenī; |
| --- | --- | --- |

10.

a)

izveidot ilgtermiņa aprūpes koordinatoru vai citu piemērotu koordinācijas mehānismu saskaņā ar valsts apstākļiem, kas atbalsta šā ieteikuma īstenošanu valsts līmenī;

| b) | ilgtermiņa aprūpes politikas sagatavošanā, īstenošanā, uzraudzībā un novērtēšanā iesaistīt attiecīgās ieinteresētās personas, piemēram, sociālos partnerus, pilsoniskās sabiedrības organizācijas, sociālās ekonomikas dalībniekus, profesionālās apmācības un izglītības iestādes, aprūpes saņēmējus un citas ieinteresētās personas valsts, reģionālā un vietējā līmenī, un uzlabot ilgtermiņa aprūpes politikas saskaņotību ar citām attiecīgām politikas jomām, tostarp ar politiku tādās jomās kā veselības aprūpe, nodarbinātība, izglītība un apmācība, plašāka sociālā aizsardzība un sociālā iekļaušana, dzimumu līdztiesība, personu ar invaliditāti tiesības un bērnu tiesības; |
| --- | --- |

b)

ilgtermiņa aprūpes politikas sagatavošanā, īstenošanā, uzraudzībā un novērtēšanā iesaistīt attiecīgās ieinteresētās personas, piemēram, sociālos partnerus, pilsoniskās sabiedrības organizācijas, sociālās ekonomikas dalībniekus, profesionālās apmācības un izglītības iestādes, aprūpes saņēmējus un citas ieinteresētās personas valsts, reģionālā un vietējā līmenī, un uzlabot ilgtermiņa aprūpes politikas saskaņotību ar citām attiecīgām politikas jomām, tostarp ar politiku tādās jomās kā veselības aprūpe, nodarbinātība, izglītība un apmācība, plašāka sociālā aizsardzība un sociālā iekļaušana, dzimumu līdztiesība, personu ar invaliditāti tiesības un bērnu tiesības;

| c) | nodrošināt valsts datu vākšanas un izvērtēšanas sistēmu, kuras pamatā būtu attiecīgi rādītāji, ja tas ir būtiski un iespējams, sadalījumā pēc dzimuma un vecuma, vākt pierādījumus, tostarp par nepilnībām ilgtermiņa aprūpes sniegšanā: |
| --- | --- |

c)

nodrošināt valsts datu vākšanas un izvērtēšanas sistēmu, kuras pamatā būtu attiecīgi rādītāji, ja tas ir būtiski un iespējams, sadalījumā pēc dzimuma un vecuma, vākt pierādījumus, tostarp par nepilnībām ilgtermiņa aprūpes sniegšanā:

| d) | apkopot gūto pieredzi, veiksmīgu praksi un atsauksmes par ilgtermiņa aprūpes politiku un praksi, tostarp no aprūpes saņēmējiem, aprūpes sniedzējiem un citām ieinteresētajām personām, lai sniegtu informāciju politikas izstrādē; |
| --- | --- |

d)

apkopot gūto pieredzi, veiksmīgu praksi un atsauksmes par ilgtermiņa aprūpes politiku un praksi, tostarp no aprūpes saņēmējiem, aprūpes sniedzējiem un citām ieinteresētajām personām, lai sniegtu informāciju politikas izstrādē;

| e) | izstrādāt mehānismu ilgtermiņa aprūpes vajadzību prognozēšanai valsts, reģionālā un vietējā līmenī un to integrēt ilgtermiņa aprūpes pakalpojumu plānošanā; |
| --- | --- |

e)

izstrādāt mehānismu ilgtermiņa aprūpes vajadzību prognozēšanai valsts, reģionālā un vietējā līmenī un to integrēt ilgtermiņa aprūpes pakalpojumu plānošanā;

| f) | stiprināt ārkārtas rīcības plānošanu un spēju, lai nodrošinātu ilgtermiņa aprūpes nepārtrauktību neparedzētu apstākļu un ārkārtas situāciju gadījumā; |
| --- | --- |

f)

stiprināt ārkārtas rīcības plānošanu un spēju, lai nodrošinātu ilgtermiņa aprūpes nepārtrauktību neparedzētu apstākļu un ārkārtas situāciju gadījumā;

| g) | veikt pasākumus, lai palielinātu informētību, veicinātu un atvieglotu pieejamo ilgtermiņa aprūpes pakalpojumu un atbalsta izmantošanu tiem cilvēkiem, kuriem vajadzīga ilgtermiņa aprūpe, viņu ģimenēm, ilgtermiņa aprūpes darbiniekiem un neformālajiem aprūpētājiem, tostarp reģionālā un vietējā līmenī; |
| --- | --- |

g)

veikt pasākumus, lai palielinātu informētību, veicinātu un atvieglotu pieejamo ilgtermiņa aprūpes pakalpojumu un atbalsta izmantošanu tiem cilvēkiem, kuriem vajadzīga ilgtermiņa aprūpe, viņu ģimenēm, ilgtermiņa aprūpes darbiniekiem un neformālajiem aprūpētājiem, tostarp reģionālā un vietējā līmenī;

| h) | mobilizēt un rentabli izmantot atbilstīgu un ilgtspējīgu finansējumu ilgtermiņa aprūpei, tostarp izmantojot Savienības fondus un instrumentus un īstenojot politiku, kas veicina ilgtermiņa aprūpes pakalpojumu ilgtspējīgu finansēšanu, kas ir saskanīga ar publisko finanšu vispārējo ilgtspēju. |
| --- | --- |

h)

mobilizēt un rentabli izmantot atbilstīgu un ilgtspējīgu finansējumu ilgtermiņa aprūpei, tostarp izmantojot Savienības fondus un instrumentus un īstenojot politiku, kas veicina ilgtermiņa aprūpes pakalpojumu ilgtspējīgu finansēšanu, kas ir saskanīga ar publisko finanšu vispārējo ilgtspēju.

| 11. | Dalībvalstīm tiek ieteikts 18 mēnešu laikā pēc šā ieteikuma pieņemšanas paziņot Komisijai to pasākumu kopumu, kas veikti vai plānoti, lai to īstenotu, attiecīgā gadījumā pamatojoties uz esošajām valsts stratēģijām vai plāniem un ņemot vērā valsts, reģionālos un vietējos apstākļus. Attiecīgā gadījumā turpmākie progresa ziņojumi būtu jābalsta uz attiecīgiem ziņošanas mehānismiem un forumiem, tostarp tiem, kas paredzēti saskaņā ar sociālo atvērto koordinācijas metodi, Eiropas pusgadu un citiem attiecīgiem Savienības plānošanas un ziņošanas mehānismiem, piemēram, valstu ekonomikas atveseļošanas plāniem. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Padome pauž gandarījumu par Komisijas nodomu:






  a) | piesaistīt Savienības finansējumu un tehnisko atbalstu, lai veicinātu valstu reformas un sociālo inovāciju ilgtermiņa aprūpē; |
| --- | --- | --- |

12.

a)

piesaistīt Savienības finansējumu un tehnisko atbalstu, lai veicinātu valstu reformas un sociālo inovāciju ilgtermiņa aprūpē;

| b) | uzraudzīt progresu šā ieteikuma īstenošanā Eiropas pusgada un sociālās jomas atvērtās koordinācijas metodes kontekstā, regulāri izvērtējot progresu Sociālās aizsardzības komitejā un attiecīgā gadījumā Nodarbinātības komitejā, pamatojoties uz 11. punktā minētajiem pasākumiem, valsts reformu programmām vai citiem attiecīgiem dokumentiem, dalībvalstu progresa ziņojumiem un e) apakšpunktā minēto rādītāju sistēmu, un piecu gadu laikā pēc šā ieteikuma pieņemšanas ziņot Padomei; |
| --- | --- |

b)

uzraudzīt progresu šā ieteikuma īstenošanā Eiropas pusgada un sociālās jomas atvērtās koordinācijas metodes kontekstā, regulāri izvērtējot progresu Sociālās aizsardzības komitejā un attiecīgā gadījumā Nodarbinātības komitejā, pamatojoties uz 11. punktā minētajiem pasākumiem, valsts reformu programmām vai citiem attiecīgiem dokumentiem, dalībvalstu progresa ziņojumiem un e) apakšpunktā minēto rādītāju sistēmu, un piecu gadu laikā pēc šā ieteikuma pieņemšanas ziņot Padomei;

| c) | strādāt kopā ar dalībvalstīm, izmantojot Sociālās aizsardzības komiteju, Nodarbinātības komiteju, un attiecīgā gadījumā ar ilgtermiņa aprūpes koordinatoriem vai 10. punkta a) apakšpunktā minēto koordinācijas mehānismu locekļiem, kā arī ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, lai veicinātu savstarpēju mācīšanos, dalītos pieredzē un sekotu līdzi darbībām, kas veiktas, reaģējot uz šo ieteikumu, kā izklāstīts 11. punktā; |
| --- | --- |

c)

strādāt kopā ar dalībvalstīm, izmantojot Sociālās aizsardzības komiteju, Nodarbinātības komiteju, un attiecīgā gadījumā ar ilgtermiņa aprūpes koordinatoriem vai 10. punkta a) apakšpunktā minēto koordinācijas mehānismu locekļiem, kā arī ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, lai veicinātu savstarpēju mācīšanos, dalītos pieredzē un sekotu līdzi darbībām, kas veiktas, reaģējot uz šo ieteikumu, kā izklāstīts 11. punktā;

| d) | sadarboties ar dalībvalstīm, lai uzlabotu salīdzināmu datu par ilgtermiņa aprūpi pieejamību, tvērumu un atbilstību Savienības līmenī, pamatojoties uz gaidāmajiem rezultātiem, ko sniegs Komisijas ilgtermiņa aprūpes statistikas darba grupa; |
| --- | --- |

d)

sadarboties ar dalībvalstīm, lai uzlabotu salīdzināmu datu par ilgtermiņa aprūpi pieejamību, tvērumu un atbilstību Savienības līmenī, pamatojoties uz gaidāmajiem rezultātiem, ko sniegs Komisijas ilgtermiņa aprūpes statistikas darba grupa;

| e) | sadarboties ar Sociālās aizsardzības komiteju, lai izveidotu rādītāju sistēmu šā ieteikuma īstenošanas uzraudzībai, pamatojoties uz kopīgo darbu pie kopīgiem ilgtermiņa aprūpes rādītājiem un citām uzraudzības sistēmām, lai izvairītos no darba dublēšanās un ierobežotu administratīvo slogu; |
| --- | --- |

e)

sadarboties ar Sociālās aizsardzības komiteju, lai izveidotu rādītāju sistēmu šā ieteikuma īstenošanas uzraudzībai, pamatojoties uz kopīgo darbu pie kopīgiem ilgtermiņa aprūpes rādītājiem un citām uzraudzības sistēmām, lai izvairītos no darba dublēšanās un ierobežotu administratīvo slogu;

| f) | kopā ar Sociālās aizsardzības komiteju izstrādāt kopīgus ziņojumus par ilgtermiņa aprūpi, kuros analizētas kopīgas ilgtermiņa aprūpes problēmas un dalībvalstu pieņemtie pasākumi to risināšanai; |
| --- | --- |

f)

kopā ar Sociālās aizsardzības komiteju izstrādāt kopīgus ziņojumus par ilgtermiņa aprūpi, kuros analizētas kopīgas ilgtermiņa aprūpes problēmas un dalībvalstu pieņemtie pasākumi to risināšanai;

| g) | stiprināt izpratnes veicināšanas un saziņas centienus Savienības līmenī, kā arī starp dalībvalstīm un attiecīgajām ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

g)

stiprināt izpratnes veicināšanas un saziņas centienus Savienības līmenī, kā arī starp dalībvalstīm un attiecīgajām ieinteresētajām personām.

Briselē, 2022. gada 8. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. JUREČKA

---

(1)  Iestāžu kopīgā proklamācija par Eiropas sociālo tiesību pīlāru (OV C 428, 13.12.2017., 10. lpp.).

1

(2)  Eiropas Komisija, Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāta un Sociālās aizsardzības komiteja, Ziņojums par ilgtermiņa aprūpi: tendences, problēmas un iespējas novecojošā sabiedrībā, Publikāciju birojs, 2021.

2

Ziņojums par ilgtermiņa aprūpi: tendences, problēmas un iespējas novecojošā sabiedrībā

(3)  OV C 326, 26.10.2012., 391. lpp.

3

(4)  Van der Ende, M. un citi, 2021, Study on exploring the incidence and costs of informal long-term care in the EU.

4

Van der Ende

Study on exploring the incidence and costs of informal long-term care in the EU

(5)  Padomes Lēmums (ES) 2022/2296 (2022. gada 21. novembris) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (OV L 304, 24.11.2022., 67. lpp.).

5

(6)  Brīvprātīga Eiropas kvalitātes sistēma sociālo pakalpojumu jomā, SPC/2010/10/8 final.

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 96/71/EK (1996. gada 16. decembris) par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā (OV L 18, 21.1.1997, 1. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/1152 (2019. gada 20. jūnijs) par pārredzamiem un paredzamiem darba apstākļiem Eiropas Savienībā (OV L 186, 11.7.2019., 105. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2022/2041 (2022. gada 19. oktobris) par adekvātām minimālajām algām Eiropas Savienībā (OV L 275, 25.10.2022., 33. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/1158 (2019. gada 20. jūnijs) par darba un privātās dzīves līdzsvaru vecākiem un aprūpētājiem un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 2010/18/ES (OV L 188, 12.7.2019., 79. lpp.).

10

(11)  Padomes Direktīva 89/391/EEK (1989. gada 12. jūnijs) par pasākumiem, kas ieviešami, lai uzlabotu darba ņēmēju drošību un veselības aizsardzību darbā (OV L 183, 29.6.1989., 1. lpp.).

11

(12)  Padomes Direktīva 89/656/EEK (1989. gada 30. novembris) par drošības un veselības aizsardzības minimālajām prasībām, lietojot individuālos aizsardzības līdzekļus darba vietās (trešā atsevišķā direktīva Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē) (OV L 393, 30.12.1989., 18. lpp.).

12

(13)  Padomes Direktīva 90/269/EEK (1990. gada 29. maijs) par minimālajām prasībām attiecībā uz drošību un veselības aizsardzību kravu apstrādē ar rokām, pastāvot īpašam riskam darba ņēmējiem gūt muguras traumas (ceturtā atsevišķā direktīva Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē) (OV L 156, 21.6.1990., 9. lpp.).

13

(14)  Padomes Direktīva 98/24/EK (1998. gada 7. aprīlis) par darba ņēmēju veselības un drošības aizsardzību pret risku, kas saistīts ar ķimikāliju izmantošanu darbā (četrpadsmitā atsevišķā direktīva Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē) (OV L 131, 5.5.1998., 11. lpp.).

14

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/54/EK (2000. gada 18. septembris) par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar bioloģisku aģentu iedarbību darba vietā (septītā atsevišķā direktīva saskaņā ar Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punktu) (OV L 262, 17.10.2000., 21. lpp.).

15

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/88/EK (2003. gada 4. novembris) par konkrētiem darba laika organizēšanas aspektiem (OV L 299, 18.11.2003., 9. lpp.).

16

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/37/EK (2004. gada 29. aprīlis) par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar kancerogēnu, mutagēnu vai reproduktīvajai sistēmai toksisku vielu iedarbību darbā (Sestā atsevišķā direktīva Padomes Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē) (OV L 158, 30.4.2004., 50. lpp.).

17

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/35/ES (2013. gada 26. jūnijs) par minimālajām veselības aizsardzības un drošuma prasībām attiecībā uz darba ņēmēju pakļaušanu riskam, ko rada fizikāli faktori (elektromagnētiskie lauki) (20. atsevišķā direktīva Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē), un ar ko atceļ Direktīvu 2004/40/EK (OV L 179, 29.6.2013., 1. lpp.).

18

---

PIELIKUMS

ILGTERMIŅA APRŪPES KVALITĀTES PRINCIPI

Dalībvalstis tiek aicinātas nodrošināt valsts kvalitātes sistēmu ilgtermiņa aprūpei, kas minēta 6. punktā, saskaņā ar šādiem principiem. Šie principi attiecas uz visiem ilgtermiņa aprūpes sniedzējiem neatkarīgi no to juridiskā statusa un visās aprūpes vidēs. Tie pauž kopīgas vērtības un vienotu izpratni par ilgtermiņa aprūpes kvalitāti.

Cieņa

Ilgtermiņa aprūpē tiek cienīti cilvēki, kuriem ir vajadzīga ilgtermiņa aprūpe, kā arī viņu ģimenes locekļi un aprūpētāji, respektētas citas viņu pamattiesības un pamatbrīvības. Tas ietver vienlīdzīgas visu personu, jo īpaši personu ar invaliditāti, tiesības uz neatkarīgu dzīvi kopienā ar tādām pašām izvēles iespējām kā citiem. Ilgtermiņa aprūpe tiek sniegta bez diskriminācijas dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ. Cilvēki, kas saņem aprūpi, ir aizsargāti pret ļaunprātīgu izmantošanu, aizskaršanu, nevērīgu attieksmi un visu veidu vardarbību.

Prevencija

Ilgtermiņa aprūpes mērķis ir pēc iespējas atjaunot fizisko un/vai garīgo veselību vai novērst tās pasliktināšanos cilvēkiem, kuriem ir vajadzīga ilgtermiņa aprūpe, un stiprināt viņu spēju dzīvot neatkarīgi, vienlaikus mazinot viņu vientulības vai sociālās izolācijas pieredzi.

Cilvēkorientēta pieeja

Ilgtermiņa aprūpes pakalpojumi tiek sniegti bez jebkādas diskriminācijas un atbilst katras personas, kurai ir vajadzīga ilgtermiņa aprūpe, īpašajām un mainīgajām vajadzībām. Tajos pilnīgi tiek ievērota to cilvēku personiskā integritāte, kuriem ir vajadzīga aprūpe, ņemts vērā viņu dzimums, fiziskā, intelektuālā, kultūras, etniskā, reliģiskā, lingvistiskā un sociālā daudzveidība, kā arī attiecīgā gadījumā ģimeņu vai tuvākā sociālā loka daudzveidība. Uzmanības centrā ir persona, kurai ir vajadzīga ilgtermiņa aprūpe, un tas ir pamats pakalpojumu plānošanai, aprūpes pārvaldībai, darba ņēmēju pilnveidei un kvalitātes uzraudzībai.

Vispusība un nepārtrauktība

Ilgtermiņa aprūpe ir izstrādāta un tiek sniegta integrēti ar visiem citiem attiecīgajiem pakalpojumiem, tostarp veselības aprūpi un tālveselības pakalpojumiem, un efektīvi savstarpēji koordinēta valsts, reģionālā un vietējā līmenī, tostarp iesaistot ieinteresētās personas kopienā. Ilgtermiņa aprūpe ir organizēta tā, lai cilvēki, kam ir vajadzīga ilgtermiņa aprūpe, varētu paļauties uz nepārtrauktu pakalpojumu klāstu, tiklīdz tas ir nepieciešams un tik ilgi, cik tas ir nepieciešams, vienlaikus atbalstot viņu iekļaušanu sabiedrībā un saišu uzturēšanu ar ģimeni un draugiem. Pāreja starp dažādiem ilgtermiņa aprūpes pakalpojumiem ir vienmērīga, un tās mērķis ir nepieļaut pakalpojuma pārtraukšanu vai jebkādu negatīvu ietekmi uz saņemto aprūpi.

Koncentrēšanās uz rezultātiem

Ilgtermiņa aprūpē galvenā uzmanība ir pievērsta tās sniegtajiem ieguvumiem personām, kas saņem aprūpi, proti, attiecībā uz viņu dzīves kvalitāti un spēju dzīvot neatkarīgi, attiecīgā gadījumā ņemot vērā arī ieguvumus, ko tā sniedz viņu ģimenēm, neformālajiem aprūpētājiem un sabiedrībai.

Pārredzamība

Cilvēkiem, kam ir vajadzīga ilgtermiņa aprūpe, viņu ģimenēm vai aprūpētājiem tiek sniegta pilnīga, pieejama un saprotama informācija un padomi par pieejamām ilgtermiņa aprūpes iespējām un pakalpojumu sniedzējiem, kvalitātes standartiem un kvalitātes nodrošināšanas pasākumiem, tādējādi ļaujot viņiem izvēlēties vispiemērotāko aprūpes iespēju.

Darbaspēks

Ilgtermiņa aprūpi nodrošina prasmīgi un kompetenti darba ņēmēji, kas saņem pienācīgu atalgojumu un strādā taisnīgos darba apstākļos. Tiek noteikta un ievērota darba ņēmēju skaita atbilstīgā proporcionalitāte to cilvēku skaitam un vajadzībām, kuri saņem ilgtermiņa aprūpi, un attiecīgajai aprūpes videi. Tiek ievērotas darba ņēmēju tiesības, konfidencialitāte, profesionālā ētika un profesionālā autonomija. Aprūpētāji tiek aizsargāti pret ļaunprātīgu izmantošanu, aizskaršanu un visu veidu vardarbību.

Visiem ilgtermiņa aprūpes darbiniekiem ir pieejama iespēja pastāvīgi mācīties.

Darba vide

Visi ilgtermiņa aprūpes pakalpojumi atbilst veselības aizsardzības un drošības noteikumiem, kā arī piekļuves, vides un energotaupības prasībām.

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 15.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 476/12 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 476/12

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.10619 – SNAM / ENI / JV)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2022/C 476/02)

Komisija 2022. gada 13. oktobrī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32022M10619. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32022M10619. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

PADOME

| 15.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 476/13 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 476/13

---

PADOMES NOSTĀJA (ES) Nr. 4/2022 PIRMAJĀ LASĪJUMĀ,

lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko izveido instrumentu atbalsta sniegšanai Ukrainai 2023. gadā (makrofinansiālā palīdzība +)

Padome pieņēmusi 2022. gada 10. decembrī

(2022/C 476/03)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 212. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (1),

tā kā:

| (1) | Asociācijas nolīgums starp Savienību un Ukrainu (2), tostarp par padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu, stājās spēkā 2017. gada 1. septembrī. |
| --- | --- |

(1)

Asociācijas nolīgums starp Savienību un Ukrainu (2), tostarp par padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu, stājās spēkā 2017. gada 1. septembrī.

| (2) | Ukraina 2014. gadā uzsāka vērienīgu reformu programmu ar mērķi stabilizēt valsts ekonomiku un uzlabot iedzīvotāju dzīves apstākļus. Starp programmas galvenajām prioritātēm ir korupcijas apkarošana, kā arī konstitucionālā, vēlēšanu un tiesu reforma. Šo reformu īstenošana tika atbalstīta ar secīgām makrofinansiālās palīdzības programmām, kuru ietvaros Ukraina no Savienības ir saņēmusi palīdzību aizdevumu veidā par kopējo summu 6,6 miljardi EUR. |
| --- | --- |

(2)

Ukraina 2014. gadā uzsāka vērienīgu reformu programmu ar mērķi stabilizēt valsts ekonomiku un uzlabot iedzīvotāju dzīves apstākļus. Starp programmas galvenajām prioritātēm ir korupcijas apkarošana, kā arī konstitucionālā, vēlēšanu un tiesu reforma. Šo reformu īstenošana tika atbalstīta ar secīgām makrofinansiālās palīdzības programmām, kuru ietvaros Ukraina no Savienības ir saņēmusi palīdzību aizdevumu veidā par kopējo summu 6,6 miljardi EUR.

| (3) | Ārkārtas makrofinansiālā palīdzība, kas, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2022/313 (3), tika darīta pieejama pieaugošo draudu kontekstā tieši pirms Krievijas iebrukuma, nodrošināja aizdevumus Ukrainai 1,2 miljardu EUR apmērā, kuri tika izmaksāti divos maksājumos, katrs 600 miljonu EUR apmērā, 2022. gada martā un maijā. |
| --- | --- |

(3)

Ārkārtas makrofinansiālā palīdzība, kas, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2022/313 (3), tika darīta pieejama pieaugošo draudu kontekstā tieši pirms Krievijas iebrukuma, nodrošināja aizdevumus Ukrainai 1,2 miljardu EUR apmērā, kuri tika izmaksāti divos maksājumos, katrs 600 miljonu EUR apmērā, 2022. gada martā un maijā.

| (4) | Savienības ārkārtas makrofinansiālā palīdzība līdz 1 miljardam EUR, kas tika darīta pieejama saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2022/1201 (4), sniedza ātru un steidzamu atbalstu Ukrainas budžetam un tika pilnībā izmaksāta divās daļās 2022. gada 1. un 2. augustā. Minētā palīdzība bija pirmais posms no plānotās ārkārtas makrofinansiālās palīdzības Ukrainai līdz 9 miljardu EUR apmērā, ko Komisija izziņoja savā 2022. gada 18. maija paziņojumā “Palīdzība Ukrainai un Ukrainas atjaunošana” un ko Eiropadome apstiprināja 2022. gada 23.–24. jūnijā. |
| --- | --- |

(4)

Savienības ārkārtas makrofinansiālā palīdzība līdz 1 miljardam EUR, kas tika darīta pieejama saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2022/1201 (4), sniedza ātru un steidzamu atbalstu Ukrainas budžetam un tika pilnībā izmaksāta divās daļās 2022. gada 1. un 2. augustā. Minētā palīdzība bija pirmais posms no plānotās ārkārtas makrofinansiālās palīdzības Ukrainai līdz 9 miljardu EUR apmērā, ko Komisija izziņoja savā 2022. gada 18. maija paziņojumā “Palīdzība Ukrainai un Ukrainas atjaunošana” un ko Eiropadome apstiprināja 2022. gada 23.–24. jūnijā.

| (5) | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2022/1628 (5) bija nākamais solis plānotās Savienības ārkārtas makrofinansiālās palīdzības īstenošanā. Tas izveidoja pamatu, lai Ukrainai piešķirtu papildu summu līdz 5 miljardu EUR apmērā aizdevumu veidā ar ļoti izdevīgiem nosacījumiem, no kuriem 2 miljardi EUR tika izmaksāti 18. oktobrī, bet atlikušie 3 miljardi EUR jāizmaksā līdz 2022. gada beigām. |
| --- | --- |

(5)

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2022/1628 (5) bija nākamais solis plānotās Savienības ārkārtas makrofinansiālās palīdzības īstenošanā. Tas izveidoja pamatu, lai Ukrainai piešķirtu papildu summu līdz 5 miljardu EUR apmērā aizdevumu veidā ar ļoti izdevīgiem nosacījumiem, no kuriem 2 miljardi EUR tika izmaksāti 18. oktobrī, bet atlikušie 3 miljardi EUR jāizmaksā līdz 2022. gada beigām.

| (6) | Neprovocētais un nepamatotais Krievijas agresijas karš pret Ukrainu kopš 2022. gada 24. februāra ir izraisījis Ukrainai finanšu tirgus piekļuves zudumu un publisko ieņēmumu ievērojamu samazināšanos, savukārt publiskie izdevumi humanitārās situācijas risināšanai un valsts pakalpojumu nepārtrauktības saglabāšanai ir ievērojami palielinājušies. Minētajā ļoti nenoteiktajā un nestabilajā situācijā Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) 2022. gada vasarā veiktās labākās aplēses par Ukrainas finansējuma vajadzībām norādīja uz ārkārtas finansējuma deficītu aptuveni 39 miljardu ASV dolāru apmērā 2022. gadā, no kā aptuveni pusi varēja segt, pateicoties starptautiskajai palīdzībai. Savienības makrofinansiālās palīdzības ātra sniegšana Ukrainai saskaņā ar Lēmumu (ES) 2022/1628, ņemot vērā ārkārtas apstākļus, tika uzskatīta par piemērotu īstermiņa reakciju uz būtiskajiem riskiem Ukrainas makrofinansiālajai stabilitātei. Minētajā lēmumā noteiktajai ārkārtas makrofinansiālajai palīdzībai vēl līdz 5 miljardu EUR apmērā bija jāatbalsta Ukrainas makrofinansiālā stabilizācija, jāstiprina valsts tūlītējā noturība un jāsaglabā tās spēja atgūties, tādējādi veicinot Ukrainas valsts parāda atmaksājamību un tās spēju galu galā izpildīt savas finansiālās saistības. |
| --- | --- |

(6)

Neprovocētais un nepamatotais Krievijas agresijas karš pret Ukrainu kopš 2022. gada 24. februāra ir izraisījis Ukrainai finanšu tirgus piekļuves zudumu un publisko ieņēmumu ievērojamu samazināšanos, savukārt publiskie izdevumi humanitārās situācijas risināšanai un valsts pakalpojumu nepārtrauktības saglabāšanai ir ievērojami palielinājušies. Minētajā ļoti nenoteiktajā un nestabilajā situācijā Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) 2022. gada vasarā veiktās labākās aplēses par Ukrainas finansējuma vajadzībām norādīja uz ārkārtas finansējuma deficītu aptuveni 39 miljardu ASV dolāru apmērā 2022. gadā, no kā aptuveni pusi varēja segt, pateicoties starptautiskajai palīdzībai. Savienības makrofinansiālās palīdzības ātra sniegšana Ukrainai saskaņā ar Lēmumu (ES) 2022/1628, ņemot vērā ārkārtas apstākļus, tika uzskatīta par piemērotu īstermiņa reakciju uz būtiskajiem riskiem Ukrainas makrofinansiālajai stabilitātei. Minētajā lēmumā noteiktajai ārkārtas makrofinansiālajai palīdzībai vēl līdz 5 miljardu EUR apmērā bija jāatbalsta Ukrainas makrofinansiālā stabilizācija, jāstiprina valsts tūlītējā noturība un jāsaglabā tās spēja atgūties, tādējādi veicinot Ukrainas valsts parāda atmaksājamību un tās spēju galu galā izpildīt savas finansiālās saistības.

| (7) | Kopš Krievijas agresijas kara sākuma pret Ukrainu Savienība, tās dalībvalstis un Eiropas finanšu iestādes ir piesaistījušas 19,7 miljardus EUR Ukrainas ekonomiskajai, sociālajai un finansiālajai noturībai. Šī summa apvieno atbalstu no Savienības budžeta 12,4 miljardu EUR apmērā, tostarp ārkārtas makrofinansiālo palīdzību un Eiropas Investīciju bankas un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas atbalstu, ko pilnībā vai daļēji garantē no Savienības budžeta, kā arī turpmāku finansiālu atbalstu no dalībvalstīm 7,3 miljardu EUR apmērā. |
| --- | --- |

(7)

Kopš Krievijas agresijas kara sākuma pret Ukrainu Savienība, tās dalībvalstis un Eiropas finanšu iestādes ir piesaistījušas 19,7 miljardus EUR Ukrainas ekonomiskajai, sociālajai un finansiālajai noturībai. Šī summa apvieno atbalstu no Savienības budžeta 12,4 miljardu EUR apmērā, tostarp ārkārtas makrofinansiālo palīdzību un Eiropas Investīciju bankas un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas atbalstu, ko pilnībā vai daļēji garantē no Savienības budžeta, kā arī turpmāku finansiālu atbalstu no dalībvalstīm 7,3 miljardu EUR apmērā.

| (8) | Turklāt Padome ar Padomes Lēmumu (KĀDP) 2021/509 (6) nolēma par palīdzības pasākumiem 3,1 miljardu EUR apmērā Ukrainas bruņoto spēku atbalstam no Eiropas Miera mehānisma un ar Padomes Lēmumu (KĀDP) 2022/1968 (7) – par militārās palīdzības misiju Ukrainas atbalstam ar 0,1 miljardu EUR kopējām izmaksām. Savienība un tās dalībvalstis ir arī īstenojušas vēl nepieredzētu ārkārtas reakciju natūrā, izmantojot Savienības civilās aizsardzības mehānismu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/836 (8), kas ir lielākā ārkārtas operācija kopš minētā mehānisma izveides, un novirzot miljoniem ārkārtas preču Ukrainai un reģionam. |
| --- | --- |

(8)

Turklāt Padome ar Padomes Lēmumu (KĀDP) 2021/509 (6) nolēma par palīdzības pasākumiem 3,1 miljardu EUR apmērā Ukrainas bruņoto spēku atbalstam no Eiropas Miera mehānisma un ar Padomes Lēmumu (KĀDP) 2022/1968 (7) – par militārās palīdzības misiju Ukrainas atbalstam ar 0,1 miljardu EUR kopējām izmaksām. Savienība un tās dalībvalstis ir arī īstenojušas vēl nepieredzētu ārkārtas reakciju natūrā, izmantojot Savienības civilās aizsardzības mehānismu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/836 (8), kas ir lielākā ārkārtas operācija kopš minētā mehānisma izveides, un novirzot miljoniem ārkārtas preču Ukrainai un reģionam.

| (9) | Eiropadome 2022. gada 23. jūnijā nolēma piešķirt Ukrainai kandidātvalsts statusu. Turpināt spēcīgu atbalstu Ukrainai ir būtiska Savienības prioritāte. Tā kā Krievijas agresijas kara radītais kaitējums Ukrainas ekonomikai, iedzīvotājiem un uzņēmumiem ir milzīgs, lai turpinātu spēcīgu atbalstu Ukrainai, ir vajadzīga organizēta kolektīva pieeja, kas izklāstīta instrumentā Savienības atbalsta sniegšanai Ukrainai (makrofinansiālā palīdzība +), kas izveidots ar šo regulu (“instruments”). |
| --- | --- |

(9)

Eiropadome 2022. gada 23. jūnijā nolēma piešķirt Ukrainai kandidātvalsts statusu. Turpināt spēcīgu atbalstu Ukrainai ir būtiska Savienības prioritāte. Tā kā Krievijas agresijas kara radītais kaitējums Ukrainas ekonomikai, iedzīvotājiem un uzņēmumiem ir milzīgs, lai turpinātu spēcīgu atbalstu Ukrainai, ir vajadzīga organizēta kolektīva pieeja, kas izklāstīta instrumentā Savienības atbalsta sniegšanai Ukrainai (makrofinansiālā palīdzība +), kas izveidots ar šo regulu (“instruments”).

| (10) | Krievijas agresijas karš pret Ukrainu ir stratēģisks ģeopolitisks drauds Savienībai kopumā un liek dalībvalstīm būt spēcīgām un vienotām. Tāpēc ir būtiski, lai Savienības atbalsts tiktu izmantots ātri un spētu elastīgi un pakāpeniski pielāgoties tūlītējai palīdzībai un īstermiņa rehabilitācijai ceļā uz turpmāku atjaunošanu. |
| --- | --- |

(10)

Krievijas agresijas karš pret Ukrainu ir stratēģisks ģeopolitisks drauds Savienībai kopumā un liek dalībvalstīm būt spēcīgām un vienotām. Tāpēc ir būtiski, lai Savienības atbalsts tiktu izmantots ātri un spētu elastīgi un pakāpeniski pielāgoties tūlītējai palīdzībai un īstermiņa rehabilitācijai ceļā uz turpmāku atjaunošanu.

| (11) | Instrumenta vispārīgais mērķis ir palīdzēt 2023. gadā novērst finansējuma deficītu Ukrainā, jo īpaši, prognozējamā, nepārtrauktā, sakārtotā un savlaicīgā veidā sniedzot ļoti izdevīgu īstermiņa finansiālo atbalstu Ukrainas valsts budžetam, tostarp attiecīgā gadījumā finansēt rehabilitāciju un sākotnējo atbalstu pēckara atjaunošanai, lai atbalstītu Ukrainu tās virzībā uz Eiropas integrāciju. |
| --- | --- |

(11)

Instrumenta vispārīgais mērķis ir palīdzēt 2023. gadā novērst finansējuma deficītu Ukrainā, jo īpaši, prognozējamā, nepārtrauktā, sakārtotā un savlaicīgā veidā sniedzot ļoti izdevīgu īstermiņa finansiālo atbalstu Ukrainas valsts budžetam, tostarp attiecīgā gadījumā finansēt rehabilitāciju un sākotnējo atbalstu pēckara atjaunošanai, lai atbalstītu Ukrainu tās virzībā uz Eiropas integrāciju.

| (12) | Lai sasniegtu instrumenta vispārīgo mērķi, palīdzība būtu jāsniedz nolūkā atbalstīt makrofinansiālo stabilitāti Ukrainā un mazināt Ukrainas ārējā finansējuma ierobežojumus. Komisijai būtu jāīsteno atbalsts saskaņā ar instrumentu atbilstīgi to pasākumu pamatprincipiem un mērķiem, ko veic dažādās jomās ārējā darbībā un citos attiecīgos Savienības politikas virzienos. |
| --- | --- |

(12)

Lai sasniegtu instrumenta vispārīgo mērķi, palīdzība būtu jāsniedz nolūkā atbalstīt makrofinansiālo stabilitāti Ukrainā un mazināt Ukrainas ārējā finansējuma ierobežojumus. Komisijai būtu jāīsteno atbalsts saskaņā ar instrumentu atbilstīgi to pasākumu pamatprincipiem un mērķiem, ko veic dažādās jomās ārējā darbībā un citos attiecīgos Savienības politikas virzienos.

| (13) | Starp galvenajām atbalsta jomām saskaņā ar instrumentu būtu jāiekļauj arī rehabilitācijas atbalsta sniegšana, kritisko funkciju un infrastruktūras remonts un uzturēšana, kā arī palīdzība grūtībās nonākušiem cilvēkiem un visvairāk skartajām teritorijām materiālā un sociālā atbalsta, pagaidu mājokļu, dzīvojamo ēku un infrastruktūras būvniecības ziņā. |
| --- | --- |

(13)

Starp galvenajām atbalsta jomām saskaņā ar instrumentu būtu jāiekļauj arī rehabilitācijas atbalsta sniegšana, kritisko funkciju un infrastruktūras remonts un uzturēšana, kā arī palīdzība grūtībās nonākušiem cilvēkiem un visvairāk skartajām teritorijām materiālā un sociālā atbalsta, pagaidu mājokļu, dzīvojamo ēku un infrastruktūras būvniecības ziņā.

| (14) | Ar instrumentu būtu arī jāatbalsta Ukrainas iestāžu spēju stiprināšana, lai sagatavotos turpmākajai pēckara atjaunošanai un attiecīgā gadījumā pirmspievienošanās procesa agrīnajam sagatavošanas posmam, tostarp stiprinot Ukrainas iestādes, reformējot un stiprinot valsts pārvaldes efektivitāti, kā arī pārredzamību, strukturālās reformas un labu pārvaldību visos līmeņos. |
| --- | --- |

(14)

Ar instrumentu būtu arī jāatbalsta Ukrainas iestāžu spēju stiprināšana, lai sagatavotos turpmākajai pēckara atjaunošanai un attiecīgā gadījumā pirmspievienošanās procesa agrīnajam sagatavošanas posmam, tostarp stiprinot Ukrainas iestādes, reformējot un stiprinot valsts pārvaldes efektivitāti, kā arī pārredzamību, strukturālās reformas un labu pārvaldību visos līmeņos.

| (15) | Instruments atbalstīs Savienības ārpolitiku attiecībā uz Ukrainu. Komisijai un Eiropas Ārējās darbības dienestam būtu cieši jāsadarbojas visā atbalsta sniegšanas laikā, lai koordinētu Savienības ārpolitiku un nodrošinātu tās saskaņotību. Atbalsts Ukrainai saskaņā ar instrumentu joprojām sniegs būtisku ieguldījumu Ukrainas finansējuma vajadzību segšanā saskaņā ar SVF, Pasaules Bankas un citu starptautisko finanšu iestāžu aplēsēm, ņemot vērā Ukrainas spēju finansēt sevi ar saviem resursiem. Atbalsta apmēra noteikšanā ņem vērā arī paredzētās finanšu iemaksas no divpusējiem un daudzpusējiem līdzekļu devējiem, kā arī citu Savienības ārējās finansēšanas instrumentu līdzšinējo izmantošanu Ukrainā un Savienības vispārējās iesaistes pievienoto vērtību. |
| --- | --- |

(15)

Instruments atbalstīs Savienības ārpolitiku attiecībā uz Ukrainu. Komisijai un Eiropas Ārējās darbības dienestam būtu cieši jāsadarbojas visā atbalsta sniegšanas laikā, lai koordinētu Savienības ārpolitiku un nodrošinātu tās saskaņotību. Atbalsts Ukrainai saskaņā ar instrumentu joprojām sniegs būtisku ieguldījumu Ukrainas finansējuma vajadzību segšanā saskaņā ar SVF, Pasaules Bankas un citu starptautisko finanšu iestāžu aplēsēm, ņemot vērā Ukrainas spēju finansēt sevi ar saviem resursiem. Atbalsta apmēra noteikšanā ņem vērā arī paredzētās finanšu iemaksas no divpusējiem un daudzpusējiem līdzekļu devējiem, kā arī citu Savienības ārējās finansēšanas instrumentu līdzšinējo izmantošanu Ukrainā un Savienības vispārējās iesaistes pievienoto vērtību.

| (16) | Ukrainas situācija prasa pakāpenisku pieeju, saskaņā ar kuru instruments, kas vērsts uz makrofinansiālo stabilitāti, kā arī tūlītēju palīdzību un rehabilitāciju, būtu jāpapildina ar pastāvīgu atbalstu saskaņā ar Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu “Eiropa pasaulē”, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/947 (9), un Humānās palīdzības instrumentu, kas izveidots ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1257/96 (10). |
| --- | --- |

(16)

Ukrainas situācija prasa pakāpenisku pieeju, saskaņā ar kuru instruments, kas vērsts uz makrofinansiālo stabilitāti, kā arī tūlītēju palīdzību un rehabilitāciju, būtu jāpapildina ar pastāvīgu atbalstu saskaņā ar Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu “Eiropa pasaulē”, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/947 (9), un Humānās palīdzības instrumentu, kas izveidots ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1257/96 (10).

| (17) | Šajā regulā būtu jānosaka instrumentam pieejamie resursi laikposmam no 2023. gada 1. janvāra līdz 2023. gada 31. decembrim ar iespējamām izmaksām līdz 2024. gada 31. martam. Aizdevumu veidā būtu jādara pieejama maksimālā summa 18 miljardu EUR apmērā. Turklāt attiecībā uz laikposmu no 2023. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim šajā regulā būtu jāparedz procentu likmes subsīdija. Lai nodrošinātu procentu izmaksu segšanu aizdevumu darbības laikā, dalībvalstu iemaksas pēc 2027. gada būtu jāatjauno un jāturpina kā ārējie piešķirtie ieņēmumi, ja vien tos nesedz ar citiem līdzekļiem turpmākajās daudzgadu finanšu shēmās. Tāpēc dalībvalstu iemaksu sniegšanu varētu būt iespējams pagarināt arī pēc 2027. gada. |
| --- | --- |

(17)

Šajā regulā būtu jānosaka instrumentam pieejamie resursi laikposmam no 2023. gada 1. janvāra līdz 2023. gada 31. decembrim ar iespējamām izmaksām līdz 2024. gada 31. martam. Aizdevumu veidā būtu jādara pieejama maksimālā summa 18 miljardu EUR apmērā. Turklāt attiecībā uz laikposmu no 2023. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim šajā regulā būtu jāparedz procentu likmes subsīdija. Lai nodrošinātu procentu izmaksu segšanu aizdevumu darbības laikā, dalībvalstu iemaksas pēc 2027. gada būtu jāatjauno un jāturpina kā ārējie piešķirtie ieņēmumi, ja vien tos nesedz ar citiem līdzekļiem turpmākajās daudzgadu finanšu shēmās. Tāpēc dalībvalstu iemaksu sniegšanu varētu būt iespējams pagarināt arī pēc 2027. gada.

| (18) | Šajā regulā būtu jāparedz iespēja dalībvalstīm kā ārējos piešķirtos ieņēmumus darīt pieejamus papildu resursus, kas īstenojami saskaņā ar instrumenta saprašanās memorandu. Šāda iespēja veikt papildu iemaksas būtu jāparedz arī ieinteresētajām trešām valstīm un personām kā ārējie piešķirtie ieņēmumi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (11) (“Finanšu regula”) 21. panta 2. punkta d) un e) apakšpunktu. Lai veicinātu sinerģiju un papildināmību, ir lietderīgi atļaut, ka šādas dalībvalstu, ieinteresēto trešo valstu un personu papildu iemaksas varētu darīt pieejamas arī programmām, kas izveidotas saskaņā ar Regulām (ES) 2021/947 un (EK) Nr. 1257/96, lai finansētu pasākumus, kas veicina instrumenta mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

(18)

Šajā regulā būtu jāparedz iespēja dalībvalstīm kā ārējos piešķirtos ieņēmumus darīt pieejamus papildu resursus, kas īstenojami saskaņā ar instrumenta saprašanās memorandu. Šāda iespēja veikt papildu iemaksas būtu jāparedz arī ieinteresētajām trešām valstīm un personām kā ārējie piešķirtie ieņēmumi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (11) (“Finanšu regula”) 21. panta 2. punkta d) un e) apakšpunktu. Lai veicinātu sinerģiju un papildināmību, ir lietderīgi atļaut, ka šādas dalībvalstu, ieinteresēto trešo valstu un personu papildu iemaksas varētu darīt pieejamas arī programmām, kas izveidotas saskaņā ar Regulām (ES) 2021/947 un (EK) Nr. 1257/96, lai finansētu pasākumus, kas veicina instrumenta mērķu sasniegšanu.

| (19) | Dalībvalstu brīvprātīgajām iemaksām vajadzētu būt neatsaucamām, beznosacījumu un pēc pieprasījuma. Šajā nolūkā dalībvalstīm, kuras sniedz atbalstu, ar Komisiju būtu jānoslēdz iemaksu nolīgums Finanšu regulas 22. panta 2. punkta nozīmē. Šādam iemaksu nolīgumam būtu jāaptver iemaksa procentu likmes subsīdijā un, ja dalībvalstis to vēlas, arī papildu summas. |
| --- | --- |

(19)

Dalībvalstu brīvprātīgajām iemaksām vajadzētu būt neatsaucamām, beznosacījumu un pēc pieprasījuma. Šajā nolūkā dalībvalstīm, kuras sniedz atbalstu, ar Komisiju būtu jānoslēdz iemaksu nolīgums Finanšu regulas 22. panta 2. punkta nozīmē. Šādam iemaksu nolīgumam būtu jāaptver iemaksa procentu likmes subsīdijā un, ja dalībvalstis to vēlas, arī papildu summas.

| (20) | Atbalsts saskaņā ar instrumentu būtu jādara pieejams ar priekšnosacījumu, ka Ukrainā joprojām tiek ievēroti efektīvi demokrātiskie mehānismi un to institūti, tostarp daudzpartiju parlamentārā sistēma, un tiesiskums un tiek garantēta cilvēktiesību ievērošana. |
| --- | --- |

(20)

Atbalsts saskaņā ar instrumentu būtu jādara pieejams ar priekšnosacījumu, ka Ukrainā joprojām tiek ievēroti efektīvi demokrātiskie mehānismi un to institūti, tostarp daudzpartiju parlamentārā sistēma, un tiesiskums un tiek garantēta cilvēktiesību ievērošana.

| (21) | Atbalstam saskaņā ar instrumentu vajadzētu būt saistītam ar politikas nosacījumiem, kas jāizklāsta saprašanās memorandā. Minētajos nosacījumos būtu jāiekļauj arī apņemšanās stiprināt valsts ekonomisko sniegumu un noturību, uzņēmējdarbības vidi, veicināt kritiski svarīgu atjaunošanu un risināt problēmas enerģētikas nozarē. |
| --- | --- |

(21)

Atbalstam saskaņā ar instrumentu vajadzētu būt saistītam ar politikas nosacījumiem, kas jāizklāsta saprašanās memorandā. Minētajos nosacījumos būtu jāiekļauj arī apņemšanās stiprināt valsts ekonomisko sniegumu un noturību, uzņēmējdarbības vidi, veicināt kritiski svarīgu atjaunošanu un risināt problēmas enerģētikas nozarē.

| (22) | Politikas nosacījumi būtu jāpapildina ar stingrām ziņošanas prasībām, kuru mērķis ir nodrošināt, ka līdzekļi tiek izmantoti efektīvi, pārredzami un atbildīgi. |
| --- | --- |

(22)

Politikas nosacījumi būtu jāpapildina ar stingrām ziņošanas prasībām, kuru mērķis ir nodrošināt, ka līdzekļi tiek izmantoti efektīvi, pārredzami un atbildīgi.

| (23) | Ņemot vērā situāciju Ukrainā, ir lietderīgi paredzēt saprašanās memoranda vidusposma pārskatu. |
| --- | --- |

(23)

Ņemot vērā situāciju Ukrainā, ir lietderīgi paredzēt saprašanās memoranda vidusposma pārskatu.

| (24) | Atbalsts saskaņā ar instrumentu būtu jāatbrīvo izmaksai tad, ja ir ievēroti priekšnosacījumi, panākta apmierinoša īstenošana un progress politikas nosacījumu īstenošanā. |
| --- | --- |

(24)

Atbalsts saskaņā ar instrumentu būtu jāatbrīvo izmaksai tad, ja ir ievēroti priekšnosacījumi, panākta apmierinoša īstenošana un progress politikas nosacījumu īstenošanā.

| (25) | Ir lietderīgi paredzēt iespēju atkārtoti novērtēt Ukrainas finansējuma vajadzības un samazināt, apturēt vai atcelt atbalstu, ja saskaņā ar instrumentu sniegtā atbalsta izmaksāšanas laikposmā minētās vajadzības būtiski samazinās salīdzinājumā ar sākotnējām prognozēm. Ir arī lietderīgi paredzēt iespēju apturēt vai atcelt izmaksāšanu, ja nav izpildītas prasības par atbalsta atbrīvošanu izmaksai saskaņā ar instrumentu. |
| --- | --- |

(25)

Ir lietderīgi paredzēt iespēju atkārtoti novērtēt Ukrainas finansējuma vajadzības un samazināt, apturēt vai atcelt atbalstu, ja saskaņā ar instrumentu sniegtā atbalsta izmaksāšanas laikposmā minētās vajadzības būtiski samazinās salīdzinājumā ar sākotnējām prognozēm. Ir arī lietderīgi paredzēt iespēju apturēt vai atcelt izmaksāšanu, ja nav izpildītas prasības par atbalsta atbrīvošanu izmaksai saskaņā ar instrumentu.

| (26) | Ņemot vērā Ukrainas steidzamās finansējuma vajadzības, ir lietderīgi organizēt finansiālo palīdzību saskaņā ar Finanšu regulas 220.a pantā paredzēto diversificēto finansēšanas stratēģiju, kas tajā noteikta, kā vienota finansēšanas metode, kas, paredzams, uzlabos Savienības obligāciju likviditāti un Savienības emisijas pievilcību un rentabilitāti. |
| --- | --- |

(26)

Ņemot vērā Ukrainas steidzamās finansējuma vajadzības, ir lietderīgi organizēt finansiālo palīdzību saskaņā ar Finanšu regulas 220.a pantā paredzēto diversificēto finansēšanas stratēģiju, kas tajā noteikta, kā vienota finansēšanas metode, kas, paredzams, uzlabos Savienības obligāciju likviditāti un Savienības emisijas pievilcību un rentabilitāti.

| (27) | Ņemot vērā Krievijas agresijas kara izraisīto sarežģīto situāciju Ukrainā un lai atbalstītu Ukrainas ilgtermiņa stabilitāti, ir lietderīgi piešķirt Ukrainai aizdevumus ar ļoti izdevīgiem nosacījumiem uz laiku, kas nepārsniedz 35 gadus, ar pamatsummas atmaksas sākumu ne agrāk kā 2033. gadā. Ir lietderīgi arī atkāpties no Finanšu regulas 220. panta 5. punkta e) apakšpunkta un atļaut, ka Savienībai ir iespēja segt procentu likmes izmaksas un atbrīvot Ukrainu no administratīvajām izmaksām, kas citādi Ukrainai būtu jāmaksā. Procentu likmes subsīdija būtu jāpiešķir kā instruments, kas tiek uzskatīts par piemērotu atbalsta efektivitātes nodrošināšanai saskaņā ar instrumentu, Finanšu regulas 220. panta 1. punkta nozīmē. Tā būtu jāfinansē no dalībvalstu papildu brīvprātīgām iemaksām, un tai vajadzētu kļūt pieejamai pakāpeniski, tiklīdz ir stājušies spēkā nolīgumi ar dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(27)

Ņemot vērā Krievijas agresijas kara izraisīto sarežģīto situāciju Ukrainā un lai atbalstītu Ukrainas ilgtermiņa stabilitāti, ir lietderīgi piešķirt Ukrainai aizdevumus ar ļoti izdevīgiem nosacījumiem uz laiku, kas nepārsniedz 35 gadus, ar pamatsummas atmaksas sākumu ne agrāk kā 2033. gadā. Ir lietderīgi arī atkāpties no Finanšu regulas 220. panta 5. punkta e) apakšpunkta un atļaut, ka Savienībai ir iespēja segt procentu likmes izmaksas un atbrīvot Ukrainu no administratīvajām izmaksām, kas citādi Ukrainai būtu jāmaksā. Procentu likmes subsīdija būtu jāpiešķir kā instruments, kas tiek uzskatīts par piemērotu atbalsta efektivitātes nodrošināšanai saskaņā ar instrumentu, Finanšu regulas 220. panta 1. punkta nozīmē. Tā būtu jāfinansē no dalībvalstu papildu brīvprātīgām iemaksām, un tai vajadzētu kļūt pieejamai pakāpeniski, tiklīdz ir stājušies spēkā nolīgumi ar dalībvalstīm.

| (28) | Ukrainai vajadzētu būt iespējai katru gadu pieprasīt procentu likmes subsīdiju un atbrīvojumu no administratīvajām izmaksām. |
| --- | --- |

(28)

Ukrainai vajadzētu būt iespējai katru gadu pieprasīt procentu likmes subsīdiju un atbrīvojumu no administratīvajām izmaksām.

| (29) | Atkāpjoties no Regulas (ES) 2021/947 31. panta 3. punkta otrā teikuma, finansiālās saistības no aizdevumiem saskaņā ar šo regulu nebūtu jāatbalsta ar Ārējās darbības garantiju. Atbalstam, ko sniedz saskaņā ar instrumentu, vajadzētu būt finansiālai palīdzībai Finanšu regulas 220. panta 1. punkta nozīmē. Ņemot vērā finanšu riskus un budžeta segumu, finansiālajai palīdzībai aizdevumu veidā saskaņā ar instrumentu nebūtu jāveido uzkrājumi, un, atkāpjoties no Finanšu regulas 211. panta 1. punkta, nebūtu jānosaka uzkrājumu likme procentos no šīs regulas 4. panta 1. punktā minētās summas. |
| --- | --- |

(29)

Atkāpjoties no Regulas (ES) 2021/947 31. panta 3. punkta otrā teikuma, finansiālās saistības no aizdevumiem saskaņā ar šo regulu nebūtu jāatbalsta ar Ārējās darbības garantiju. Atbalstam, ko sniedz saskaņā ar instrumentu, vajadzētu būt finansiālai palīdzībai Finanšu regulas 220. panta 1. punkta nozīmē. Ņemot vērā finanšu riskus un budžeta segumu, finansiālajai palīdzībai aizdevumu veidā saskaņā ar instrumentu nebūtu jāveido uzkrājumi, un, atkāpjoties no Finanšu regulas 211. panta 1. punkta, nebūtu jānosaka uzkrājumu likme procentos no šīs regulas 4. panta 1. punktā minētās summas.

| (30) | Padomes Regula (ES, Euratom) 2020/2093 (12) pašlaik neļauj segt finanšu saistības, kas izriet no aizdevumiem saskaņā ar instrumentu. Kamēr nav izdarīts tās iespējamais grozījums, kurš kā garantiju ļautu izmantot budžeta resursus, kas pārsniedz daudzgadu finanšu shēmas (DFS) maksimālās robežvērtības un nepārsniedz Padomes Lēmuma (ES, Euratom) 2020/2053 (13) 3. panta 1. un 2. punktā minētos maksimālās robežvērtības sliekšņus, ir lietderīgi meklēt alternatīvu risinājumu, ar ko nodrošina papildu resursus. |
| --- | --- |

(30)

Padomes Regula (ES, Euratom) 2020/2093 (12) pašlaik neļauj segt finanšu saistības, kas izriet no aizdevumiem saskaņā ar instrumentu. Kamēr nav izdarīts tās iespējamais grozījums, kurš kā garantiju ļautu izmantot budžeta resursus, kas pārsniedz daudzgadu finanšu shēmas (DFS) maksimālās robežvērtības un nepārsniedz Padomes Lēmuma (ES, Euratom) 2020/2053 (13) 3. panta 1. un 2. punktā minētos maksimālās robežvērtības sliekšņus, ir lietderīgi meklēt alternatīvu risinājumu, ar ko nodrošina papildu resursus.

| (31) | Ir konstatēts, ka dalībvalstu brīvprātīgās iemaksas garantiju veidā ir piemērots instruments, lai nodrošinātu aizsardzību, ļaujot veikt aizņēmumu un aizdevumu operācijas saskaņā ar šo regulu. Dalībvalstu garantijām vajadzētu būt atbilstīgam aizsardzības pasākumam, kas nodrošina Savienības spēju atmaksāt aizdevumus atbalstošos aizņēmumus saskaņā ar šo instrumentu. |
| --- | --- |

(31)

Ir konstatēts, ka dalībvalstu brīvprātīgās iemaksas garantiju veidā ir piemērots instruments, lai nodrošinātu aizsardzību, ļaujot veikt aizņēmumu un aizdevumu operācijas saskaņā ar šo regulu. Dalībvalstu garantijām vajadzētu būt atbilstīgam aizsardzības pasākumam, kas nodrošina Savienības spēju atmaksāt aizdevumus atbalstošos aizņēmumus saskaņā ar šo instrumentu.

| (32) | Dalībvalstu sniegtajām garantijām būtu jāsedz atbalsts saskaņā ar instrumentu aizdevumu veidā līdz 18 000 000 000 EUR. Ir svarīgi, lai dalībvalstis noteiktu par augstāko prioritāti to piemērojamo valsts procedūru pabeigšanu, kuras nepieciešamas garantiju sniegšanai. Ņemot vērā situācijas steidzamību, laikam, kas vajadzīgs minēto procedūru pabeigšanai, nebūtu jākavē nepieciešamā finansiālā atbalsta izmaksāšana Ukrainai aizdevumu veidā saskaņā ar šo regulu. Tajā pašā laikā finansiālais atbalsts, ko aizdevumu veidā sniedz saskaņā ar instrumentu, būtu jādara pieejams pakāpeniski līdz ar dalībvalstu sniegto garantiju stāšanos spēkā. Ņemot vērā pareizas finanšu pārvaldības un piesardzības principu, Komisijai aizdevumi būtu jāorganizē, pienācīgi ņemot vērā tās kredītspēju. Tomēr atbalstam vajadzētu būt pieejamam par pilnu summu līdz 18 000 000 000 EUR no dienas, kad sāk piemērot Regulas (ES, Euratom) 2020/2093 grozījumu vai tās pēcteci, kas paredz garantiju tādiem aizdevumiem saskaņā ar instrumentu no Savienības budžeta, kuri pārsniedz DFS maksimālās robežvērtības un nepārsniedz Lēmuma (ES, Euratom) 2020/2053 3. panta 1. un 2. punktā minētos maksimālās robežvērtības sliekšņus. |
| --- | --- |

(32)

Dalībvalstu sniegtajām garantijām būtu jāsedz atbalsts saskaņā ar instrumentu aizdevumu veidā līdz 18 000 000 000 EUR. Ir svarīgi, lai dalībvalstis noteiktu par augstāko prioritāti to piemērojamo valsts procedūru pabeigšanu, kuras nepieciešamas garantiju sniegšanai. Ņemot vērā situācijas steidzamību, laikam, kas vajadzīgs minēto procedūru pabeigšanai, nebūtu jākavē nepieciešamā finansiālā atbalsta izmaksāšana Ukrainai aizdevumu veidā saskaņā ar šo regulu. Tajā pašā laikā finansiālais atbalsts, ko aizdevumu veidā sniedz saskaņā ar instrumentu, būtu jādara pieejams pakāpeniski līdz ar dalībvalstu sniegto garantiju stāšanos spēkā. Ņemot vērā pareizas finanšu pārvaldības un piesardzības principu, Komisijai aizdevumi būtu jāorganizē, pienācīgi ņemot vērā tās kredītspēju. Tomēr atbalstam vajadzētu būt pieejamam par pilnu summu līdz 18 000 000 000 EUR no dienas, kad sāk piemērot Regulas (ES, Euratom) 2020/2093 grozījumu vai tās pēcteci, kas paredz garantiju tādiem aizdevumiem saskaņā ar instrumentu no Savienības budžeta, kuri pārsniedz DFS maksimālās robežvērtības un nepārsniedz Lēmuma (ES, Euratom) 2020/2053 3. panta 1. un 2. punktā minētos maksimālās robežvērtības sliekšņus.

| (33) | Dalībvalstu garantijām vajadzētu būt neatsaucamām, beznosacījumu un pēc pieprasījuma. Minētajām garantijām būtu jānodrošina Savienības spēja atmaksāt līdzekļus, kas aizņemti kapitāla tirgos vai no finanšu iestādēm. Garantijām vairs nevajadzētu būt pieprasāmām no dienas, kad sāk piemērot Regulas (ES, Euratom) 2020/2093 grozījumu vai tās pēcteci, kas paredz garantiju tādiem aizdevumiem saskaņā ar instrumentu no Savienības budžeta, kuri pārsniedz DFS maksimālās robežvērtības un nepārsniedz Lēmuma (ES, Euratom) 2020/2053 3. panta 1. un 2. punktā minētos maksimālās robežvērtības sliekšņus. Garantijas būtu jāpieprasa gadījumā, ja Savienība nesaņem savlaicīgu maksājumu no Ukrainas par aizdevumiem saskaņā ar instrumentu, tostarp jo īpaši gadījumos, kad maksājumu grafiks tiek mainīts jebkāda iemesla dēļ, kā arī gadījumos, kad ir sagaidāms, ka maksājums netiks veikts, un neparedzētas nemaksāšanas gadījumos. |
| --- | --- |

(33)

Dalībvalstu garantijām vajadzētu būt neatsaucamām, beznosacījumu un pēc pieprasījuma. Minētajām garantijām būtu jānodrošina Savienības spēja atmaksāt līdzekļus, kas aizņemti kapitāla tirgos vai no finanšu iestādēm. Garantijām vairs nevajadzētu būt pieprasāmām no dienas, kad sāk piemērot Regulas (ES, Euratom) 2020/2093 grozījumu vai tās pēcteci, kas paredz garantiju tādiem aizdevumiem saskaņā ar instrumentu no Savienības budžeta, kuri pārsniedz DFS maksimālās robežvērtības un nepārsniedz Lēmuma (ES, Euratom) 2020/2053 3. panta 1. un 2. punktā minētos maksimālās robežvērtības sliekšņus. Garantijas būtu jāpieprasa gadījumā, ja Savienība nesaņem savlaicīgu maksājumu no Ukrainas par aizdevumiem saskaņā ar instrumentu, tostarp jo īpaši gadījumos, kad maksājumu grafiks tiek mainīts jebkāda iemesla dēļ, kā arī gadījumos, kad ir sagaidāms, ka maksājums netiks veikts, un neparedzētas nemaksāšanas gadījumos.

| (34) | Summas, kas atgūtas atbilstoši aizdevuma līgumiem saistībā ar aizdevumiem saskaņā ar instrumentu, būtu jāatmaksā tām dalībvalstīm, kuras ir izpildījušas garantijas pieprasījumus, atkāpjoties no Finanšu regulas 211. panta 4. punkta c) apakšpunkta. |
| --- | --- |

(34)

Summas, kas atgūtas atbilstoši aizdevuma līgumiem saistībā ar aizdevumiem saskaņā ar instrumentu, būtu jāatmaksā tām dalībvalstīm, kuras ir izpildījušas garantijas pieprasījumus, atkāpjoties no Finanšu regulas 211. panta 4. punkta c) apakšpunkta.

| (35) | Pirms Komisija pieprasa dalībvalstu sniegtās garantijas, tai, pēc saviem ieskatiem un uzņemoties atbildību kā Savienības iestādei, kurai ir uzticēta Savienības vispārējā budžeta izpilde saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 317. pantu, būtu jāpārbauda visi pasākumi, kas pieejami saskaņā ar Finanšu regulas 220.a pantā paredzēto diversificēto finansēšanas stratēģiju, ievērojot šajā regulā noteiktos ierobežojumus. Attiecīgajā garantiju pieprasījumā Komisijai vajadzības gadījumā būtu jāinformē dalībvalstis par minēto pārbaudi. |
| --- | --- |

(35)

Pirms Komisija pieprasa dalībvalstu sniegtās garantijas, tai, pēc saviem ieskatiem un uzņemoties atbildību kā Savienības iestādei, kurai ir uzticēta Savienības vispārējā budžeta izpilde saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 317. pantu, būtu jāpārbauda visi pasākumi, kas pieejami saskaņā ar Finanšu regulas 220.a pantā paredzēto diversificēto finansēšanas stratēģiju, ievērojot šajā regulā noteiktos ierobežojumus. Attiecīgajā garantiju pieprasījumā Komisijai vajadzības gadījumā būtu jāinformē dalībvalstis par minēto pārbaudi.

| (36) | Katras dalībvalsts iemaksu relatīvajai daļai (iemaksu sadalījums) kopējā garantētajā summā būtu jāatbilst dalībvalstu relatīvajai daļai no Savienības kopējā nacionālā kopienākuma (NKI). Garantiju pieprasījumus vajadzētu veikt proporcionāli, piemērojot minēto iemaksu sadalījumu. Līdz brīdim, kad stāsies spēkā visi garantijas nolīgumi starp Komisiju un dalībvalstīm, iemaksu sadalījums būtu uz laiku proporcionāli jāpielāgo. |
| --- | --- |

(36)

Katras dalībvalsts iemaksu relatīvajai daļai (iemaksu sadalījums) kopējā garantētajā summā būtu jāatbilst dalībvalstu relatīvajai daļai no Savienības kopējā nacionālā kopienākuma (NKI). Garantiju pieprasījumus vajadzētu veikt proporcionāli, piemērojot minēto iemaksu sadalījumu. Līdz brīdim, kad stāsies spēkā visi garantijas nolīgumi starp Komisiju un dalībvalstīm, iemaksu sadalījums būtu uz laiku proporcionāli jāpielāgo.

| (37) | Ir lietderīgi, ka Komisija un Ukraina noslēdz aizdevuma nolīgumu par aizdevuma atbalstu saskaņā ar saprašanās memorandā izklāstītajiem noteikumiem. Lai nodrošinātu, ka Savienības finansiālās intereses, kas saistītas ar atbalstu saskaņā ar instrumentu, tiek efektīvi aizsargātas, Ukrainai būtu jāveic atbilstīgi pasākumi, lai novērstu un apkarotu krāpšanu, korupciju un jebkurus citus pārkāpumus saistībā ar minēto palīdzību. Turklāt aizdevuma nolīgumā un finansēšanas nolīgumā būtu jāparedz noteikums, ka Komisija veic pārbaudes, ka Revīzijas palāta veic revīzijas un ka Eiropas Prokuratūra īsteno savas kompetences saskaņā ar Finanšu regulas 129. un 220. pantu. |
| --- | --- |

(37)

Ir lietderīgi, ka Komisija un Ukraina noslēdz aizdevuma nolīgumu par aizdevuma atbalstu saskaņā ar saprašanās memorandā izklāstītajiem noteikumiem. Lai nodrošinātu, ka Savienības finansiālās intereses, kas saistītas ar atbalstu saskaņā ar instrumentu, tiek efektīvi aizsargātas, Ukrainai būtu jāveic atbilstīgi pasākumi, lai novērstu un apkarotu krāpšanu, korupciju un jebkurus citus pārkāpumus saistībā ar minēto palīdzību. Turklāt aizdevuma nolīgumā un finansēšanas nolīgumā būtu jāparedz noteikums, ka Komisija veic pārbaudes, ka Revīzijas palāta veic revīzijas un ka Eiropas Prokuratūra īsteno savas kompetences saskaņā ar Finanšu regulas 129. un 220. pantu.

| (38) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, palīdzēt novērst finansējuma deficītu Ukrainai 2023. gadā, jo īpaši, prognozējamā, nepārtrauktā, sakārtotā un savlaicīgā veidā sniedzot ļoti izdevīgu īstermiņa atbalstu Ukrainas valsts budžetam, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet tā mēroga un iedarbības dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(38)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, palīdzēt novērst finansējuma deficītu Ukrainai 2023. gadā, jo īpaši, prognozējamā, nepārtrauktā, sakārtotā un savlaicīgā veidā sniedzot ļoti izdevīgu īstermiņa atbalstu Ukrainas valsts budžetam, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet tā mēroga un iedarbības dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

| (39) | Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (14). |
| --- | --- |

(39)

Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (14).

| (40) | Ņemot vērā steidzamību, ko radījuši neprovocētā un nepamatotā Krievijas agresijas kara izraisītie ārkārtas apstākļi, tiek uzskatīts par lietderīgu izmantot izņēmumu attiecībā uz astoņu nedēļu laikposmu, kas paredzēts Līgumam par Eiropas Savienību, Līgumam par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam pievienotā Protokola Nr. 1 par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā 4. pantā. |
| --- | --- |

(40)

Ņemot vērā steidzamību, ko radījuši neprovocētā un nepamatotā Krievijas agresijas kara izraisītie ārkārtas apstākļi, tiek uzskatīts par lietderīgu izmantot izņēmumu attiecībā uz astoņu nedēļu laikposmu, kas paredzēts Līgumam par Eiropas Savienību, Līgumam par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam pievienotā Protokola Nr. 1 par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā 4. pantā.

| (41) | Ņemot vērā situāciju Ukrainā, šai regulai steidzamības kārtā būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(41)

Ņemot vērā situāciju Ukrainā, šai regulai steidzamības kārtā būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I NODAĻA

SAVIENĪBAS ATBALSTS UKRAINAI

1. IEDAĻA

Vispārīgi noteikumi

1. pants

Priekšmets

1.   Ar šo regulu izveido instrumentu Savienības atbalsta sniegšanai Ukrainai (makrofinansiālā palīdzība +) (“instruments”) aizdevumu, neatmaksājama atbalsta un procentu likmes subsīdijas veidā.

2.   Tajā ir noteikti instrumenta mērķi, tā finansēšana, Savienības finansējuma formas saskaņā ar to un šāda finansējuma sniegšanas noteikumi.

2. pants

Instrumenta mērķi

1.   Instrumenta vispārīgais mērķis ir prognozējamā, nepārtrauktā, sakārtotā un savlaicīgā veidā sniegt īstermiņa finansiālo atbalstu Ukrainai, vajadzības gadījumā finansējot rehabilitācijas un sākotnēju atbalstu pēckara atjaunošanai, lai atbalstītu Ukrainu virzībā uz Eiropas integrāciju.

2.   Lai sasniegtu vispārīgo mērķi, galvenie konkrētie mērķi jo īpaši ir atbalstīt:

| a) | makrofinansiālo stabilitāti un atvieglot Ukrainas ārējā un iekšējā finansējuma ierobežojumus; |
| --- | --- |

a)

makrofinansiālo stabilitāti un atvieglot Ukrainas ārējā un iekšējā finansējuma ierobežojumus;

| b) | reformu programmu, kas attiecīgā gadījumā vērsta uz pirmspievienošanās procesa agrīno sagatavošanas posmu, tostarp stiprinot Ukrainas iestādes, reformējot un stiprinot valsts pārvaldes efektivitāti, kā arī pārredzamību, strukturālās reformas un labu pārvaldību visos līmeņos; |
| --- | --- |

b)

reformu programmu, kas attiecīgā gadījumā vērsta uz pirmspievienošanās procesa agrīno sagatavošanas posmu, tostarp stiprinot Ukrainas iestādes, reformējot un stiprinot valsts pārvaldes efektivitāti, kā arī pārredzamību, strukturālās reformas un labu pārvaldību visos līmeņos;

| c) | kritisko funkciju un infrastruktūras rehabilitāciju un palīdzību grūtībās nonākušiem cilvēkiem. |
| --- | --- |

c)

kritisko funkciju un infrastruktūras rehabilitāciju un palīdzību grūtībās nonākušiem cilvēkiem.

3. pants

Atbalsta jomas

Lai sasniegtu savus mērķus, instruments jo īpaši atbalsta:

| a) | Ukrainas finansējuma vajadzību finansēšanu, lai saglabātu valsts makrofinansiālo stabilitāti; |
| --- | --- |

a)

Ukrainas finansējuma vajadzību finansēšanu, lai saglabātu valsts makrofinansiālo stabilitāti;

| b) | rehabilitāciju, piemēram, atjaunojot tādu kritisko infrastruktūru kā enerģētikas infrastruktūru, ūdensapgādes sistēmas, transporta tīklus, iekšējos ceļus vai tiltus, vai stratēģiskās ekonomikas nozarēs un sociālo infrastruktūru, piemēram, veselības aprūpes iestādes, skolas un pārvietoto personu mājokļus, tostarp pagaidu un sociālos mājokļus; |
| --- | --- |

b)

rehabilitāciju, piemēram, atjaunojot tādu kritisko infrastruktūru kā enerģētikas infrastruktūru, ūdensapgādes sistēmas, transporta tīklus, iekšējos ceļus vai tiltus, vai stratēģiskās ekonomikas nozarēs un sociālo infrastruktūru, piemēram, veselības aprūpes iestādes, skolas un pārvietoto personu mājokļus, tostarp pagaidu un sociālos mājokļus;

| c) | nozaru un institucionālās reformas, tostarp korupcijas apkarošanas un tiesu iestāžu reformas, tiesiskuma ievērošanu, labu pārvaldību un valsts un vietējo iestāžu modernizāciju; |
| --- | --- |

c)

nozaru un institucionālās reformas, tostarp korupcijas apkarošanas un tiesu iestāžu reformas, tiesiskuma ievērošanu, labu pārvaldību un valsts un vietējo iestāžu modernizāciju;

| d) | gatavošanos Ukrainas atjaunošanai; |
| --- | --- |

d)

gatavošanos Ukrainas atjaunošanai;

| e) | Ukrainas tiesiskā regulējuma saskaņošanu ar Savienības tiesisko regulējumu un Ukrainas integrāciju vienotajā tirgū, kā arī ekonomikas attīstības stiprināšanu un konkurētspējas uzlabošanu; |
| --- | --- |

e)

Ukrainas tiesiskā regulējuma saskaņošanu ar Savienības tiesisko regulējumu un Ukrainas integrāciju vienotajā tirgū, kā arī ekonomikas attīstības stiprināšanu un konkurētspējas uzlabošanu;

| f) | Ukrainas administratīvās spējas stiprināšanu ar piemērotiem līdzekļiem, tostarp tehniskās palīdzības izmantošanu. |
| --- | --- |

f)

Ukrainas administratīvās spējas stiprināšanu ar piemērotiem līdzekļiem, tostarp tehniskās palīdzības izmantošanu.

4. pants

Pieejamais atbalsts saskaņā ar instrumentu

1.   Atbalsts saskaņā ar instrumentu aizdevumu veidā ir pieejams, ievērojot 5. pantu, par summu līdz 18 000 000 000 EUR laikposmam no 2023. gada 1. janvāra līdz 2023. gada 31. decembrim ar iespējamu izmaksu līdz 2024. gada 31. martam.

Atbalsts kļūst pieejams pakāpeniski līdz ar dalībvalstu sniegto garantiju stāšanos spēkā saskaņā ar 5. panta 4. punktu, bet nekad nepārsniedz summas, kuras aptver minētie garantijas nolīgumi.

Tomēr no dienas, kad sāk piemērot Regulas (ES, Euratom) 2020/2093 grozījumu vai tās pēcteci, kas paredz garantiju tādiem šā punkta pirmajā daļā minētajiem aizdevumiem no Savienības budžeta, kuri pārsniedz DFS maksimālās robežvērtības un nepārsniedz Lēmuma (ES, Euratom) 2020/2053 3. panta 1. un 2. punktā minētos maksimālās robežvērtības sliekšņus, beidz piemērot šā punkta otro daļu un šā punkta pirmajā daļā minētais atbalsts kļūst pieejams pilnībā.

2.   Papildu atbalsts saskaņā ar instrumentu laikposmam no 2023. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim, ievērojot 7. panta 1. punktu, ir pieejams arī izdevumu segšanai saskaņā ar 17. pantu. Šis papildu atbalsts var būt pieejams pēc 2027. gada 31. decembra, ievērojot 7. panta 1. punktu.

3.   Papildu summas, kas pieejamas saskaņā ar šīs regulas 7. panta 2. un 4. punktu, var īstenot kā neatmaksājamu atbalstu, ja tas paredzēts saprašanās memorandā, kas jānoslēdz saskaņā ar šīs regulas 9. pantu vai saskaņā ar Regulām (ES) 2021/947 un (EK) Nr. 1257/96, lai finansētu pasākumus, ar kuriem sasniedz šīs regulas 2. panta 2. punkta b) un c) apakšpunktā minētos mērķus, saskaņā ar minēto regulu noteikumiem.

4.   Summas, kas minētas 3. punktā, var segt atbalsta izdevumus, kuri paredzēti instrumenta īstenošanai un tā mērķu sasniegšanai, tostarp administratīvo atbalstu, kas saistīts ar šādai īstenošanai vajadzīgajām sagatavošanas, turpmāku pasākumu, pārraudzības, kontroles, revīzijas un izvērtēšanas aktivitātēm, kā arī izdevumus, kuri galvenajiem birojiem un Savienības delegācijām rodas, tiem nodrošinot instrumentam nepieciešamo administratīvo un koordinācijas atbalstu un lai pārvaldītu saskaņā ar šo instrumentu finansētās operācijas, tostarp informācijas un komunikācijas darbības, un korporatīvās informācijas tehnoloģiju sistēmas.

5. pants

Dalībvalstu iemaksas garantiju veidā

1.   Dalībvalstis var veikt iemaksas, sniedzot garantijas, kuru kopējā summa nepārsniedz 18 000 000 000 EUR attiecībā uz atbalstu, ko saskaņā ar instrumentu sniedz 4. panta 1. punktā minēto aizdevumu veidā.

2.   Ja dalībvalstis veic iemaksas, tās sniedz tādu garantiju veidā, kuras ir neatsaucamas, beznosacījumu un sniegtas pēc pieprasījuma, izmantojot ar Komisiju noslēgtu garantijas nolīgumu saskaņā ar 6. pantu.

3.   Attiecīgās dalībvalsts iemaksas relatīvā daļa (iemaksu sadalījums) šā panta 1. punktā minētajā summā atbilst minētās dalībvalsts relatīvajai daļai Savienības kopējā NKI, kas izriet no 2022. gada 23. novembrī galīgi pieņemtajā 2023. finanšu gada Savienības vispārējā budžeta A daļas (“Savienības gada budžeta finansējums, ievads”) 4. tabulas 1. slejā izklāstītās 2023. gada budžeta pozīcijas “Kopējie ieņēmumi”.

4.   Garantijas attiecībā uz katru dalībvalsti ir spēkā no dienas, kad stājas spēkā 6. pantā minētais garantijas nolīgums starp Komisiju un attiecīgo dalībvalsti.

5.   Summas, kas izriet no garantiju pieprasījumiem, veido ārējos piešķirtos ieņēmumus saskaņā ar Finanšu regulas 21. panta 2. punkta a) apakšpunkta ii) punktu finanšu saistību atmaksai no atbalsta, ko saskaņā ar instrumentu sniedz šīs regulas 4. panta 1. punktā minēto aizdevumu veidā.

6.   Pirms Komisija pieprasa dalībvalstu sniegtās garantijas, tā pēc saviem ieskatiem un pēc savas atbildības pārbauda visus pasākumus, kas pieejami saskaņā ar Finanšu regulas 220.a pantā paredzēto diversificēto finansēšanas stratēģiju, ievērojot šajā regulā noteiktos ierobežojumus. Šāda pārbaude neietekmē to, ka saskaņā ar šā panta 2. punktu sniegtās garantijas ir neatsaucamas, beznosacījumu un sniegtas pēc pieprasījuma. Pieprasot garantijas, Komisija attiecīgā gadījumā informē dalībvalstis par pārbaudi.

7.   Atkāpjoties no Finanšu regulas 211. panta 4. punkta c) apakšpunkta, summas, kas atgūtas no Ukrainas attiecībā uz atbalstu, ko saskaņā ar instrumentu sniedz šīs regulas 4. panta 1. punktā minēto aizdevumu veidā, minētajām dalībvalstīm atmaksā, nepārsniedzot garantijas pieprasījumu summu, ko dalībvalstis izpildījušas saskaņā ar šīs regulas 6. panta a) punktu.

6. pants

Garantijas nolīgumi

Komisija ar katru dalībvalsti, kas sniedz 5. pantā minēto garantiju, noslēdz garantijas nolīgumu. Minētajā nolīgumā paredz noteikumus, kas reglamentē garantiju un ir vienādi visām dalībvalstīm, jo īpaši iekļaujot noteikumus, ar ko:

| a) | nosaka dalībvalstu pienākumu izpildīt garantijas pieprasījumus, ar ko Komisija nākusi klajā attiecībā uz atbalstu, ko saskaņā ar instrumentu sniedz 4. panta 1. punktā minēto aizdevumu veidā; |
| --- | --- |

a)

nosaka dalībvalstu pienākumu izpildīt garantijas pieprasījumus, ar ko Komisija nākusi klajā attiecībā uz atbalstu, ko saskaņā ar instrumentu sniedz 4. panta 1. punktā minēto aizdevumu veidā;

| b) | nodrošina, ka garantijas pieprasījumi tiek veikti proporcionāli, piemērojot 5. panta 3. punktā minēto iemaksu sadalījumu. Iemaksu sadalījumu uz laiku proporcionāli pielāgo līdz brīdim, kad saskaņā ar 5. panta 4. punktu stājas spēkā visi garantijas nolīgumi starp Komisiju un dalībvalstīm; |
| --- | --- |

b)

nodrošina, ka garantijas pieprasījumi tiek veikti proporcionāli, piemērojot 5. panta 3. punktā minēto iemaksu sadalījumu. Iemaksu sadalījumu uz laiku proporcionāli pielāgo līdz brīdim, kad saskaņā ar 5. panta 4. punktu stājas spēkā visi garantijas nolīgumi starp Komisiju un dalībvalstīm;

| c) | paredz, ka garantijas pieprasījumi nodrošina Savienības spēju atmaksāt saskaņā ar 16. panta 1. punktu kapitāla tirgos vai no finanšu iestādēm aizņemtos līdzekļus, kad Ukraina nav izpildījusi maksājumus, tostarp gadījumos, kad ir notikusi maksājumu grafika maiņa jebkāda iemesla vai gaidāmas atmaksājumu neizpildes dēļ; |
| --- | --- |

c)

paredz, ka garantijas pieprasījumi nodrošina Savienības spēju atmaksāt saskaņā ar 16. panta 1. punktu kapitāla tirgos vai no finanšu iestādēm aizņemtos līdzekļus, kad Ukraina nav izpildījusi maksājumus, tostarp gadījumos, kad ir notikusi maksājumu grafika maiņa jebkāda iemesla vai gaidāmas atmaksājumu neizpildes dēļ;

| d) | nodrošina, ka gadījumā, ja kāda dalībvalsts pilnībā vai daļēji laikus neizpilda garantijas pieprasījumu, Komisijai, lai segtu daļu, kas atbilst attiecīgajai dalībvalstij, ir tiesības nākt klajā ar papildu garantijas pieprasījumiem attiecībā uz garantijām, ko sniedz citas dalībvalstis. Šādus papildu pieprasījumus veic proporcionāli tai relatīvajai daļai, kāda katrai no pārējām dalībvalstīm ir 5. panta 3. punktā minētajā Savienības NKI, un pielāgo tā, ka netiek ņemta vērā attiecīgās dalībvalsts relatīvā daļa. Dalībvalsts, kas nav izpildījusi garantijas pieprasījumu, joprojām ir atbildīga par tā izpildi, kā arī ir atbildīga par visām no tā izrietošajām izmaksām. No summām, ko Komisija atguvusi no attiecīgās dalībvalsts, kas nebija izpildījusi pieprasījumu, pārējās dalībvalstis saņem atlīdzinājumu par jebkurām papildu iemaksām. Garantija, kas tiek pieprasīta no dalībvalsts, jebkurā gadījumā ir limitēta, proti, tā nepārsniedz minētās dalībvalsts saskaņā ar garantijas nolīgumu sniegtās garantijas kopējo summu; |
| --- | --- |

d)

nodrošina, ka gadījumā, ja kāda dalībvalsts pilnībā vai daļēji laikus neizpilda garantijas pieprasījumu, Komisijai, lai segtu daļu, kas atbilst attiecīgajai dalībvalstij, ir tiesības nākt klajā ar papildu garantijas pieprasījumiem attiecībā uz garantijām, ko sniedz citas dalībvalstis. Šādus papildu pieprasījumus veic proporcionāli tai relatīvajai daļai, kāda katrai no pārējām dalībvalstīm ir 5. panta 3. punktā minētajā Savienības NKI, un pielāgo tā, ka netiek ņemta vērā attiecīgās dalībvalsts relatīvā daļa. Dalībvalsts, kas nav izpildījusi garantijas pieprasījumu, joprojām ir atbildīga par tā izpildi, kā arī ir atbildīga par visām no tā izrietošajām izmaksām. No summām, ko Komisija atguvusi no attiecīgās dalībvalsts, kas nebija izpildījusi pieprasījumu, pārējās dalībvalstis saņem atlīdzinājumu par jebkurām papildu iemaksām. Garantija, kas tiek pieprasīta no dalībvalsts, jebkurā gadījumā ir limitēta, proti, tā nepārsniedz minētās dalībvalsts saskaņā ar garantijas nolīgumu sniegtās garantijas kopējo summu;

| e) | paredz maksājumu nosacījumus; |
| --- | --- |

e)

paredz maksājumu nosacījumus;

| f) | nodrošina, ka garantija vairs nav pieprasāma no dienas, kad sāk piemērot grozījumu Regulā (ES, Euratom) 2020/2093 vai tās pēcteci, kas paredz šīs regulas 4. panta 1. punktā minēto garantiju tādiem aizdevumiem no Savienības budžeta, kuri pārsniedz DFS maksimālās robežvērtības un nepārsniedz Lēmuma (ES, Euratom) 2020/2053 3. panta 1. un 2. punktā minētos maksimālās robežvērtības sliekšņus. |
| --- | --- |

f)

nodrošina, ka garantija vairs nav pieprasāma no dienas, kad sāk piemērot grozījumu Regulā (ES, Euratom) 2020/2093 vai tās pēcteci, kas paredz šīs regulas 4. panta 1. punktā minēto garantiju tādiem aizdevumiem no Savienības budžeta, kuri pārsniedz DFS maksimālās robežvērtības un nepārsniedz Lēmuma (ES, Euratom) 2020/2053 3. panta 1. un 2. punktā minētos maksimālās robežvērtības sliekšņus.

7. pants

Dalībvalstu un trešo personu iemaksas

1.   Dalībvalstis var veikt iemaksas instrumentā ar 4. panta 2. punktā minētajām summām. Attiecīgās dalībvalsts iemaksas relatīvā daļa minētajās summās atbilst attiecīgās dalībvalsts relatīvajai daļai no Savienības kopējā NKI. Attiecībā uz iemaksām par n gadu relatīvo daļu, kas balstīta uz NKI, aprēķina kā daļu no Savienības kopējā NKI, kas izriet no attiecīgās slejas pēdējā Savienības gada budžeta ieņēmumu daļā vai Savienības gada budžeta grozījumā, kas pieņemts n-1 gadam.

Atbalsts saskaņā ar instrumentu atbilstīgi šim punktam kļūst pieejams attiecībā uz jebkuru summu, kas noteikta nolīgumā starp Komisiju un attiecīgo dalībvalsti pēc minētā nolīguma stāšanās spēkā.

2.   Dalībvalstis var iemaksāt instrumentā 4. panta 3. punktā minētās papildu summas.

3.   Iemaksas, kas minētas šā panta 1. un 2. punktā, veido ārējos piešķirtos ieņēmumus saskaņā ar Finanšu regulas 21. panta 2. punkta a) apakšpunkta ii) punktu.

4.   Ieinteresētās trešās valstis un personas var arī iemaksāt neatmaksājamā atbalstā saskaņā ar instrumentu šīs regulas 4. panta 3. punktā minētās papildu summas, jo īpaši saistībā ar šīs regulas 2. panta 2. punkta b) un c) apakšpunktā minētajiem konkrētajiem mērķiem. Minētās iemaksas veido ārējos piešķirtos ieņēmumus saskaņā ar Finanšu regulas 21. panta 2. punkta d) un e) apakšpunktu.

2. IEDAĻA

2. IEDAĻA

Saskaņā ar instrumentu sniegtā atbalsta nosacījumi

Saskaņā ar instrumentu sniegtā atbalsta nosacījumi

8. pants

Saskaņā ar instrumentu sniegtā atbalsta priekšnosacījums

1.   Priekšnosacījums atbalsta piešķiršanai saskaņā ar instrumentu ir tas, ka Ukrainā joprojām tiek atbalstīti un ievēroti efektīvi demokrātiskie mehānismi, tostarp daudzpartiju parlamentārā sistēma, un tiesiskums un tiek garantēta cilvēktiesību ievērošana.

2.   Komisija un Eiropas Ārējās darbības dienests uzrauga 1. punktā noteiktā priekšnosacījuma izpildi visā saskaņā ar instrumentu sniegtā atbalsta laikposmā, jo īpaši pirms izmaksāšanas, attiecīgā gadījumā pienācīgi ņemot vērā Komisijas regulāro paplašināšanās ziņojumu. Tiek ņemti vērā arī apstākļi Ukrainā un karastāvokļa piemērošanas sekas šajā valstī.

3.   Šā panta 1. un 2. punktu piemēro saskaņā ar Padomes Lēmumu 2010/427/ES (15).

9. pants

Saprašanās memorands

1.   Komisija noslēdz ar Ukrainu saprašanās memorandu, kurā jo īpaši nosaka politikas nosacījumus, indikatīvo finanšu plānošanu un ziņošanas prasības, kā minēts 10. pantā, ar ko jāsaista Savienības atbalsts saskaņā ar instrumentu.

Politikas nosacījumus attiecīgā gadījumā, ņemot vērā vispārējo situāciju Ukrainā, saista ar mērķiem un to īstenošanu, kas minēti attiecīgi 2. un 3. pantā, un ar 8. pantā izklāstīto priekšnosacījumu. Tie ietver apņemšanos ievērot pareizas finanšu pārvaldības principus, galveno uzmanību pievēršot korupcijas apkarošanai, cīņai pret organizēto noziedzību, krāpšanas apkarošanai un interešu konfliktu novēršanai, un pārredzamas un pārskatatbildīgas sistēmas izveidei rehabilitācijas un attiecīgā gadījumā atjaunošanas pārvaldībai.

2.   Komisija var pārskatīt saprašanās memorandu termiņa vidusposmā. Pēc pārskatīšanas Komisija var grozīt saprašanās memorandu.

3.   Saprašanās memorandu pieņem un groza saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 19. panta 2. punktā.

10. pants

Ziņošanas prasības

1.   Ukrainai izvirzītās ziņošanas prasības iekļauj saprašanās memorandā un jo īpaši nodrošina saskaņā ar instrumentu sniegtā atbalsta izmantošanas efektivitāti, pārredzamību un pārskatatbildību.

2.   Komisija regulāri pārbauda, kā tiek īstenotas ziņošanas prasības, un progresu to politikas nosacījumu īstenošanā, kuri izklāstīti saprašanās memorandā. Komisija par šīs pārbaudes rezultātiem informē Eiropas Parlamentu un Padomi.

3. IEDAĻA

3. IEDAĻA

Saskaņā ar instrumentu sniegtā atbalsta atbrīvošana izmaksai, novērtēšanas un informēšanas pienākumi

Saskaņā ar instrumentu sniegtā atbalsta atbrīvošana izmaksai, novērtēšanas un informēšanas pienākumi

11. pants

Saskaņā ar instrumentu sniegtā atbalsta atbrīvošana izmaksai

1.   Ievērojot 12. pantā minētās prasības, atbalstu saskaņā ar instrumentu Komisija dara pieejamu pa daļām. Komisija lemj par katras daļas izmaksas grafiku. Daļu var izmaksāt vienā vai vairākos maksājumos.

2.   Saskaņā ar instrumentu sniegtā atbalsta atbrīvošanu izmaksai pārvalda Komisija, pamatojoties uz tās novērtējumu par saprašanās memorandā iekļauto politikas nosacījumu īstenošanu.

12. pants

Lēmums atbrīvot izmaksai atbalstu saskaņā ar instrumentu

1.   Ukraina iesniedz līdzekļu pieprasījumu pirms katras daļas izmaksas, pievienojot ziņojumu saskaņā ar saprašanās memoranda noteikumiem.

2.   Komisija pieņem lēmumu par maksājumu daļu atbrīvošanu izmaksai, novērtējot šādas prasības:

| a) | ievērots 8. pantā izklāstītais priekšnosacījums; |
| --- | --- |

a)

ievērots 8. pantā izklāstītais priekšnosacījums;

| b) | sekmīgi īstenotas ziņošanas prasības, kas saskaņotas saprašanās memorandā; |
| --- | --- |

b)

sekmīgi īstenotas ziņošanas prasības, kas saskaņotas saprašanās memorandā;

| c) | vērojams apmierinošs progress ceļā uz to politikas nosacījumu īstenošanu, kuri izklāstīti saprašanās memorandā. |
| --- | --- |

c)

vērojams apmierinošs progress ceļā uz to politikas nosacījumu īstenošanu, kuri izklāstīti saprašanās memorandā.

3.   Pirms saskaņā ar instrumentu sniegtā atbalsta maksimālās summas izmaksāšanas Komisija pārbauda, vai ir izpildīti visi politikas nosacījumi, kuri izklāstīti saprašanās memorandā.

13. pants

Saskaņā ar instrumentu sniegtā atbalsta samazināšana, apturēšana un atcelšana

1.   Ja Ukrainas finansējuma vajadzības Savienības atbalsta saskaņā ar instrumentu izmaksāšanas laikā salīdzinājumā ar sākotnējām prognozēm būtiski samazinās, Komisija var samazināt atbalsta apjomu, to apturēt vai atcelt.

2.   Ja 12. panta 2. punktā izklāstītās prasības netiek izpildītas, Komisija aptur vai atceļ atbalsta izmaksāšanu saskaņā ar instrumentu.

14. pants

Novērtējums par atbalsta īstenošanu saskaņā ar instrumentu

Instrumenta īstenošanas laikā Komisija, izmantojot operatīvo novērtējumu, ko var veikt kopā ar Lēmumos (ES) 2022/1201 un (ES) 2022/1628 paredzēto operatīvo novērtējumu, novērtē to Ukrainas finanšu noteikumu, administratīvo procedūru un iekšējās un ārējās kontroles mehānismu pareizību, kas ir būtiski atbalsta sniegšanai saskaņā ar instrumentu.

15. pants

Informācija Eiropas Parlamentam un Padomei

Komisija informē Eiropas Parlamentu un Padomi par Savienības atbalstu saskaņā ar instrumentu, tostarp par tā izmaksāšanu, un 11. pantā minēto darbību attīstību un laikus iesniedz minētajām iestādēm attiecīgos dokumentus. Apturēšanas vai atcelšanas gadījumā saskaņā ar 13. panta 2. punktu tā nekavējoties informē Eiropas Parlamentu un Padomi par apturēšanas vai atcelšanas iemesliem.

II NODAĻA

ĪPAŠI NOTEIKUMI SAISTĪBĀ AR ATBALSTA ĪSTENOŠANU

ĪPAŠI NOTEIKUMI SAISTĪBĀ AR ATBALSTA ĪSTENOŠANU

16. pants

Aizņēmumu un aizdevumu darbības

1.   Lai finansētu atbalstu aizdevumu veidā saskaņā ar instrumentu, Komisija ir pilnvarota Savienības vārdā vajadzīgos līdzekļus aizņemties kapitāla tirgos vai no finanšu iestādēm saskaņā ar Finanšu regulas 220.a pantu.

2.   Sīki izstrādātus noteikumus par atbalstu aizdevumu veidā saskaņā ar instrumentu nosaka aizdevuma nolīgumā saskaņā ar Finanšu regulas 220. pantu, kas jānoslēdz starp Komisiju un Ukrainu. Maksimālais aizdevumu atmaksas termiņš ir 35 gadi.

3.   Atkāpjoties no Regulas (ES) 2021/947 31. panta 3. punkta otrā teikuma, makrofinansiālo palīdzību, ko Ukrainai sniedz aizdevumu veidā saskaņā ar instrumentu, neatbalsta ar Ārējās darbības garantiju.

Aizdevumu uzkrājumus saskaņā ar šo regulu neveido, un, atkāpjoties no Finanšu regulas 211. panta 1. punkta, uzkrājumu likmi, kas izteikta procentos no šīs regulas 4. panta 1. punktā minētās summas, nenosaka.

17. pants

Procentu likmes subsīdija

1.   Atkāpjoties no Finanšu regulas 220. panta 5. punkta e) apakšpunkta un atkarībā no pieejamiem resursiem, Savienība var segt procentus, piešķirot procentu likmes subsīdiju, un administratīvās izmaksas saistībā ar aizņēmumiem un aizdevumiem, izņemot izmaksas, kas saistītas ar aizdevuma pirmstermiņa atmaksu, attiecībā uz aizdevumiem saskaņā ar šo regulu.

2.   Ukraina katru gadu var pieprasīt Savienībai procentu likmes subsīdiju un administratīvo izmaksu segšanu.

18. pants

Finansēšanas nolīgums neatmaksājamam atbalstam

Sīki izstrādātus noteikumus par šīs regulas 4. panta 3. punktā minēto neatmaksājamo atbalstu nosaka finansēšanas nolīgumā, kas jānoslēdz starp Komisiju un Ukrainu. Atkāpjoties no Finanšu regulas 220. panta 5. punkta, finansēšanas nolīgumā ietver tikai noteikumus, kas minēti tās 220. panta 5. punkta a), b) un c) apakšpunktā. Finansēšanas nolīgumā iekļauj noteikumus par Savienības finanšu interešu aizsardzību, pārbaudēm, revīzijām, krāpšanas un citu pārkāpumu novēršanu un līdzekļu atgūšanu.

III NODAĻA

KOPĪGI UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

KOPĪGI UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

19. pants

Komiteju procedūra

1.   Komisijai palīdz komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

20. pants

Gada ziņojums

1.   Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei novērtējumu par šīs regulas I nodaļas īstenošanu, tostarp minētās īstenošanas izvērtējumu. Minētajā ziņojumā:

| a) | izvērtē Savienības saskaņā ar instrumentu sniegtā atbalsta īstenošanā gūtos panākumus; |
| --- | --- |

a)

izvērtē Savienības saskaņā ar instrumentu sniegtā atbalsta īstenošanā gūtos panākumus;

| b) | novērtē Ukrainas ekonomikas stāvokli un perspektīvas, kā arī šīs regulas I nodaļas 2. iedaļā minēto prasību un nosacījumu īstenošanu; |
| --- | --- |

b)

novērtē Ukrainas ekonomikas stāvokli un perspektīvas, kā arī šīs regulas I nodaļas 2. iedaļā minēto prasību un nosacījumu īstenošanu;

| c) | norāda saistību starp saprašanās memorandā izklāstītajām prasībām un nosacījumiem, Ukrainas tābrīža makrofinansiālo situāciju un Komisijas lēmumiem atbrīvot izmaksai saskaņā ar instrumentu sniegtā atbalsta maksājumus. |
| --- | --- |

c)

norāda saistību starp saprašanās memorandā izklāstītajām prasībām un nosacījumiem, Ukrainas tābrīža makrofinansiālo situāciju un Komisijas lēmumiem atbrīvot izmaksai saskaņā ar instrumentu sniegtā atbalsta maksājumus.

2.   Ne vēlāk kā divus gadus pēc pieejamības perioda beigām Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ex post izvērtējuma ziņojumu, kurā novērtēti saskaņā ar instrumentu izmaksātā Savienības atbalsta rezultāti un efektivitāte un tas, kādā mērā tas ir veicinājis palīdzības mērķu sasniegšanu.

21. pants

Nobeiguma noteikumi

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētāja

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs / priekšsēdētāja

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. novembra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2022. gada 10. decembra nostāja pirmajā lasījumā (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta). Eiropas Parlamenta ... nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

1

Oficiālajā Vēstnesī

Oficiālajā Vēstnesī

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Asociācijas nolīgums starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses (OV L 161, 29.5.2014., 3. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2022/313 (2022. gada 24. februāris), ar ko piešķir makrofinansiālo palīdzību Ukrainai (OV L 55, 28.2.2022., 4. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2022/1201 (2022. gada 12. jūlijs), ar ko piešķir ārkārtas makrofinansiālo palīdzību Ukrainai (OV L 186, 13.7.2022., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2022/1628 (2022. gada 20. septembris), ar ko sniedz ārkārtas makrofinansiālo palīdzību Ukrainai, pastiprina kopējo uzkrājumu fondu ar dalībvalstu garantijām un ar īpašiem uzkrājumiem dažām finanšu saistībām, kuras saistītas ar Ukrainu un kuras garantētas saskaņā ar Lēmumu Nr. 466/2014/ES, un ar ko groza Lēmumu (ES) 2022/1201 (OV L 245, 22.9.2022., 1. lpp.).

5

(6)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2021/509 (2021. gada 22. marts), ar ko izveido Eiropas Miera mehānismu un atceļ Lēmumu (KĀDP) 2015/528 (OV L 102, 24.3.2021., 14. lpp.).

6

(7)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2022/1968 (2022. gada 17. oktobris) par Eiropas Savienības militārās palīdzības misiju Ukrainas atbalstam (EUMAM Ukraine) (OV L 270, 18.10.2022., 85. lpp.).

7

EUMAM Ukraine

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/836 (2021. gada 20. maijs), ar ko groza Lēmumu Nr. 1313/2013/ES par Savienības civilās aizsardzības mehānismu (OV L 185, 26.5.2021., 1. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/947 (2021. gada 9. jūnijs), ar ko izveido Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu “Eiropa pasaulē”, groza un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 466/2014/ES un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/1601 un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 480/2009 (OV L 209, 14.6.2021., 1. lpp.).

9

(10)  Padomes Regula (EK) Nr. 1257/96 (1996. gada 20. jūnijs) par humāno palīdzību (OV L 163, 2.7.1996., 1. lpp.).

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

11

(12)  Padomes Regula (ES, Euratom) 2020/2093 (2020. gada 17. decembris), ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (OV L 433I, 22.12.2020., 11. lpp.).

12

(13)  Padomes Lēmums (ES, Euratom) 2020/2053 (2020. gada 14. decembra) par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu un ar ko atceļ Lēmumu 2014/335/ES, Euratom (OV L 424, 15.12.2020., 1. lpp.).

13

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

14

(15)  Padomes Lēmums 2010/427/ES (2010. gada 26. jūlijs), ar ko nosaka Eiropas Ārējās darbības dienesta organizatorisko struktūru un darbību (OV L 201, 3.8.2010., 30. lpp.).

15

---

| 15.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 476/27 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 476/27

---

Padomes paskaidrojuma raksts: Padomes Nostāja (ES) Nr. 4/2022 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko izveido instrumentu atbalsta sniegšanai Ukrainai 2023. gadā (makrofinansiālā palīdzība +)

(2022/C 476/04)

I.   IEVADS

| 1. | Komisija 2022. gada 9. novembrī nāca klajā ar priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko izveido instrumentu atbalsta sniegšanai Ukrainai 2023. gadā (makrofinansiālā palīdzība +) (MFP+ instruments) (1). MFP+ instrumenta vispārīgais mērķis ir prognozējamā, nepārtrauktā, sakārtotā un savlaicīgā veidā sniegt īstermiņa finansiālo atbalstu, vajadzības gadījumā finansējot rehabilitācijas un sākotnēju atbalstu pēckara atjaunošanai, lai atbalstītu Ukrainu virzībā uz Eiropas integrāciju. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Eiropas Parlaments 2022. gada 24. novembra (2) plenārsēdē pieņēma nostāju par MFP+ instrumentu pirmajā lasījumā bez grozījumiem Komisijas priekšlikumā. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Finanšu padomnieku darba grupa ierosināto MFP+ instrumentu izskatīja 2022. gada 15. novembra un 8. decembra sanāksmēs un vienojās ieviest grozījumus Komisijas priekšlikumā (3). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Pastāvīgo pārstāvju komiteja 2022. gada 9. decembrī apstiprināja Padomes nostāju pirmajā lasījumā un ierosināja to pieņemt Padomē. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Padome 2022. gada 10. decembrī pieņēma nostāju pirmajā lasījumā saskaņā ar LESD 294. pantā noteikto parasto likumdošanas procedūru (4). |
| --- | --- |

5.

II.   MĒRĶIS

| 6. | Regula (ES, Euratom) 2020/2093 (5) (DFS regula) pašlaik neļauj segt finanšu saistības, kas izriet no aizdevumiem saskaņā ar MFP+ instrumentu. Tādēļ MFP+ instruments bija daļa no priekšlikumu kopuma par atbalsta Ukrainai finansēšanu kopā ar Komisijas priekšlikumu Padomes Regulai, ar kuru groza DFS regulu (6), un Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 groza attiecībā uz diversificētas finansēšanas stratēģijas kā vispārējas aizņemšanās metodes izveidi (7).
  Ņemot vērā to, ka ierosināto DFS regulas grozījumu, šķiet, nav iespējams pieņemt pietiekami savlaicīgi, lai varētu segt finansiālās saistības, kas izriet no aizdevumiem MFP+ instrumenta ietvaros, kā to ierosinājusi Komisija, ir lietderīgi meklēt alternatīvu risinājumu, kas ļautu ātri izmaksāt līdzekļus Ukrainai. |
| --- | --- |

6.

Ņemot vērā to, ka ierosināto DFS regulas grozījumu, šķiet, nav iespējams pieņemt pietiekami savlaicīgi, lai varētu segt finansiālās saistības, kas izriet no aizdevumiem MFP+ instrumenta ietvaros, kā to ierosinājusi Komisija, ir lietderīgi meklēt alternatīvu risinājumu, kas ļautu ātri izmaksāt līdzekļus Ukrainai.

| 7. | Ir konstatēts, ka dalībvalstu brīvprātīgās iemaksas garantiju veidā ir piemērots instruments, lai nodrošinātu aizsardzību, ļaujot veikt aizņēmumu un aizdevumu operācijas saskaņā ar MFP+ instrumentu. Dalībvalstu garantijas būtu atbilstošs aizsardzības pasākums, kas nodrošinātu Savienības spēju atmaksāt aizdevumus atbalstošos aizņēmumus. Šādas brīvprātīgās garantijas vairs nebūtu pieprasāmas no dienas, kad sāk piemērot grozījumu DFS regulā vai tās pēcteci, kas paredz garantiju tādiem aizdevumiem saskaņā ar MFP+ instrumentu no Savienības budžeta, kuri pārsniedz DFS maksimālās robežvērtības un nepārsniedz Lēmuma (ES, Euratom) 2020/2053 3. panta 1. un 2. punktā minētos maksimālās robežvērtības sliekšņus. |
| --- | --- |

7.

III.   PIRMAJĀ LASĪJUMĀ PIEŅEMTĀS PADOMES NOSTĀJAS ANALĪZE

| 8. | Padome ir veikusi grozījumus 4. pantā un pievienojusi divus jaunus pantus – 5. un 6. pantu. Šo pielāgojumu pamatojums ir izklāstīts jaunajos apsvērumos – 30.–36. apsvērumā. |
| --- | --- |

8.

a)   Pieejamais atbalsts saskaņā ar instrumentu (4. pants)

| 9. | Atbalsts no MFP+ instrumenta kļūtu pieejams pakāpeniski līdz ar dalībvalstu sniegto garantiju stāšanos spēkā, bet nekad nepārsniegtu summas, kuras aptver minētie garantijas nolīgumi. Tomēr minētā prasība atbalstu darīt pieejamu pakāpeniski vairs nebūtu spēkā no dienas, kad sāk piemērot DFS regulas grozījumu vai tās pēcteci, kas paredz garantiju tādiem aizdevumiem saskaņā ar MFP+ instrumentu no Savienības budžeta, kuri pārsniedz DFS maksimālās robežvērtības un nepārsniedz Lēmuma (ES, Euratom) 2020/2053 3. panta 1. un 2. punktā minētos maksimālās robežvērtības sliekšņus. |
| --- | --- |

9.

b)   Dalībvalstu garantijas (5. un 6. pants)

| 10. | Regulas 5. pantā dalībvalstīm ir paredzēta iespēja sniegt garantijas, kas ir neatsaucamas, beznosacījumu un sniegtas pēc pieprasījuma un kuru kopējā summa nepārsniedz 18 miljardus EUR attiecībā uz atbalstu, ko saskaņā ar instrumentu sniedz aizdevumu veidā. Dalībvalstu iemaksas relatīvā daļa atbilstu minētās dalībvalsts relatīvajai daļai kopējā nacionālajā kopienākumā (NKI). |
| --- | --- |

10.

| 11. | Regulas 6. pantā izklāstīti galvenie elementi garantijas nolīgumos, ko noslēgs Komisija un attiecīgā dalībvalsts. |
| --- | --- |

11.

IV.   NOBEIGUMS

| 12. | Padomes nostājā pirmajā lasījumā ir saglabāts sākotnējais Komisijas priekšlikums, kuram pievienoti papildu elementi, kas ļautu laicīgi izmaksāt finanšu atbalstu Ukrainai, tiklīdz būtu pieņemts un tiktu piemērots attiecīgais DFS grozījums. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  Dok. ST 14562/22.

(2)  Dok. PE-CONS 63/22.

(3)  Dok. 15231/22.

(4)  Dok. 15727/22.

(5)  Padomes Regula (ES, Euratom) 2020/2093 (2020. gada 17. decembris), ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (OV L 433 I, 22.12.2020., 11. lpp.).

(6)  Dok. 14442/22.

(7)  Dok. 14443/22.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 15.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 476/29 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 476/29

---

Euro maiņas kurss (1)

2022. gada 14. decembris

(2022/C 476/05)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,0649 |
| JPY | Japānas jena | 143,68 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4392 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,86118 |
| SEK | Zviedrijas krona | 10,8638 |
| CHF | Šveices franks | 0,9865 |
| ISK | Islandes krona | 150,90 |
| NOK | Norvēģijas krona | 10,3620 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 24,276 |
| HUF | Ungārijas forints | 406,63 |
| PLN | Polijas zlots | 4,6810 |
| RON | Rumānijas leja | 4,9248 |
| TRY | Turcijas lira | 19,8579 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,5510 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4441 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 8,2751 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,6508 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,4349 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 379,99 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 18,2563 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,4009 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,5380 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 16 599,51 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,6765 |
| PHP | Filipīnu peso | 59,326 |
| RUB | Krievijas rublis | |
| THB | Taizemes bāts | 36,851 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 5,6842 |
| MXN | Meksikas peso | 20,8635 |
| INR | Indijas rūpija | 87,8435 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,0649

JPY

Japānas jena

143,68

DKK

Dānijas krona

7,4392

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,86118

SEK

Zviedrijas krona

10,8638

CHF

Šveices franks

0,9865

ISK

Islandes krona

150,90

NOK

Norvēģijas krona

10,3620

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

24,276

HUF

Ungārijas forints

406,63

PLN

Polijas zlots

4,6810

RON

Rumānijas leja

4,9248

TRY

Turcijas lira

19,8579

AUD

Austrālijas dolārs

1,5510

CAD

Kanādas dolārs

1,4441

HKD

Hongkongas dolārs

8,2751

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,6508

SGD

Singapūras dolārs

1,4349

KRW

Dienvidkorejas vona

1 379,99

ZAR

Dienvidāfrikas rands

18,2563

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,4009

HRK

Horvātijas kuna

7,5380

IDR

Indonēzijas rūpija

16 599,51

MYR

Malaizijas ringits

4,6765

PHP

Filipīnu peso

59,326

RUB

Krievijas rublis

THB

Taizemes bāts

36,851

BRL

Brazīlijas reāls

5,6842

MXN

Meksikas peso

20,8635

INR

Indijas rūpija

87,8435

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

Revīzijas palāta

| 15.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 476/30 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 476/30

---

Īpašais ziņojums 28/2022:

“Atbalsts bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā (SURE)”

(2022/C 476/06)

Eiropas Revīzijas palāta ir publicējusi īpašo ziņojumu 28/2022 “Atbalsts bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā (SURE): SURE finansējums palīdzēja saglabāt darbvietas Covid-19 krīzes laikā, bet šā instrumenta pilna ietekme nav zināma”.

Ziņojumu var tieši skatīt vai lejupielādēt Eiropas Revīzijas palātas tīmekļa vietnē https://www.eca.europa.eu/lv/Pages/DocItem.aspx?did=62745

---

INFORMĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ EIROPAS EKONOMIKAS ZONU

EBTA Uzraudzības iestāde

| 15.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 476/31 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 476/31

---

EBTA Uzraudzības iestādes paziņojums par valsts atbalsta atgūšanas procentu likmēm un atsauces/diskonta likmēm, ko EBTA valstīm piemēro no 2022. gada 1. septembra Publicēts saskaņā ar Uzraudzības iestādes Valsts atbalsta pamatnostādņu VII daļā minētajiem noteikumiem par atsauces un diskonta likmēm

un Uzraudzības iestādes 2004. gada 14. jūlija Lēmuma Nr. 195/04/COL (1)
  10. pantu

(2022/C 476/07)

Bāzes likmes aprēķina saskaņā ar nodaļu par atsauces un diskonta likmju noteikšanas metodi Uzraudzības iestādes Valsts atbalsta pamatnostādnēs, kurās grozījumi izdarīti ar Uzraudzības iestādes 2008. gada 17. decembra Lēmumu Nr. 788/08/COL. Piemērojamās atsauces likmes iegūst, bāzes likmei pieskaitot attiecīgos uzcenojumus, kā noteikts Valsts atbalsta pamatnostādnēs.

Ir noteiktas šādas bāzes likmes:

| | Islande | Lihtenšteina | Norvēģija |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.9.2022. – | 5,08 | -0,57 | 1,57 |

Islande

Lihtenšteina

Norvēģija

1.9.2022. –

5,08

-0,57

1,57

---

(1)  OV L 139, 25.5.2006., 37. lpp., un OV EEZ papildinājums Nr. 26/2006, 25.5.2006., 1. lpp.

---

| 15.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 476/32 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 476/32

---

Valsts atbalsts — lēmums necelt iebildumus

(2022/C 476/08)

EBTA Uzraudzības iestādei nav iebildumu pret šādu valsts atbalsta pasākumu.

| Lēmuma pieņemšanas datums | 2022. gada 7. septembris |
| --- | --- |
| Lietas Nr. | 89101 |
| Lēmuma Nr. | 171/22/COL |
| EBTA valsts | Norvēģija |
| | |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Norvēģijas CO2 kompensācijas shēma pēc 2021. gada |
| Juridiskais pamats | Noteikumi, kas jāpieņem Norvēģijas Klimata un vides ministrijai
  Norvēģijas valsts budžets, ko katru gadu pieņem parlaments (Stortinget) |
| Pasākuma veids | Shēma |
| Mērķis | Vides aizsardzība |
| Atbalsta veids | Tiešā dotācija |
| Budžets | 2021. gads: 3,65 miljardi NOK (aplēse)
  Kopā: 101 miljards NOK (aplēse) |
| Atbalsta intensitāte | Līdz 75 % |
| Ilgums | 2021. gada 1. janvāris–2030. gada 31. decembris |
| Tautsaimniecības nozares | Nozares un apakšnozares I pielikumā EBTA Uzraudzības iestādes Pamatnostādnēs par atsevišķiem valsts atbalsta pasākumiem saistībā ar siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu pēc 2021. gada |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Norvēģijas Vides aģentūra P.O. Box 5672 Torgarden |
| N-7485 Trondheim |
| NORVĒĢIJA |

Lēmuma pieņemšanas datums

2022. gada 7. septembris

Lietas Nr.

89101

Lēmuma Nr.

171/22/COL

EBTA valsts

Norvēģija

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Norvēģijas CO2 kompensācijas shēma pēc 2021. gada

Juridiskais pamats

Noteikumi, kas jāpieņem Norvēģijas Klimata un vides ministrijai

Norvēģijas valsts budžets, ko katru gadu pieņem parlaments (Stortinget)

Pasākuma veids

Shēma

Mērķis

Vides aizsardzība

Atbalsta veids

Tiešā dotācija

Budžets

2021. gads: 3,65 miljardi NOK (aplēse)

Kopā: 101 miljards NOK (aplēse)

Atbalsta intensitāte

Līdz 75 %

Ilgums

2021. gada 1. janvāris–2030. gada 31. decembris

Tautsaimniecības nozares

Nozares un apakšnozares I pielikumā EBTA Uzraudzības iestādes Pamatnostādnēs par atsevišķiem valsts atbalsta pasākumiem saistībā ar siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu pēc 2021. gada

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Norvēģijas Vides aģentūra P.O. Box 5672 Torgarden

N-7485 Trondheim

NORVĒĢIJA

Cita informācija

Lēmuma autentiskais teksts bez konfidenciālās informācijas ir pieejams EBTA Uzraudzības iestādes tīmekļa vietnē: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 15.12.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 476/33 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 476/33

---

Valsts atbalsts — lēmums, ar ko reģistrē atbilstīgu pasākumu pieņemšanu saskaņā ar Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 1. punktu un II daļas 19. panta 1. punktu, kuri ierosināti, pamatojoties uz jaunām pamatnostādnēm par valsts atbalstu ar mērķi veicināt riska finansējuma ieguldījumus

(2022/C 476/09)

EBTA Uzraudzības iestāde ir ierosinājusi atbilstīgus pasākumus, kurus ir pieņēmušas visas EBTA valstis, attiecībā uz šādu valsts atbalsta pasākumu:

| Lēmuma pieņemšanas datums | 2022. gada 7. septembris |
| --- | --- |
| Lietas Nr. | 86868 |
| Lēmuma Nr. | 177/22/COL |
| EBTA valsts | Visas |
| Nosaukums | Lēmums, ar ko reģistrē tādu atbilstīgu pasākumu pieņemšanu saskaņā ar Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 1. punktu un II daļas 19. panta 1. punktu, kuri ierosināti, pamatojoties uz jaunām pamatnostādnēm par valsts atbalstu ar mērķi veicināt riska finansējuma ieguldījumus |
| Juridiskais pamats | EEZ līgums, jo īpaši tā 61.–63. pants un 26. protokols;
  nolīgums starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi (“Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīgums”) un jo īpaši tā 24. pants un 5. panta 2. punkta a) un b) apakšpunkts;
  Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīguma 3. protokols, jo īpaši tā I daļas 1. panta 1. punkts un II daļas 19. panta 1. punkts |
| Pasākuma veids | Lēmums, ar ko reģistrē ierosināto atbilstīgo pasākumu pieņemšanu |
| Mērķis | Nodrošināt, ka EBTA valstis vajadzības gadījumā groza savas esošās riska finansējuma atbalsta shēmas, lai tās saskaņotu ar jaunajām pamatnostādnēm par valsts atbalstu riska finansējuma ieguldījumu veicināšanai |

Lēmuma pieņemšanas datums

2022. gada 7. septembris

Lietas Nr.

86868

Lēmuma Nr.

177/22/COL

EBTA valsts

Visas

Nosaukums

Lēmums, ar ko reģistrē tādu atbilstīgu pasākumu pieņemšanu saskaņā ar Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 1. punktu un II daļas 19. panta 1. punktu, kuri ierosināti, pamatojoties uz jaunām pamatnostādnēm par valsts atbalstu ar mērķi veicināt riska finansējuma ieguldījumus

Juridiskais pamats

EEZ līgums, jo īpaši tā 61.–63. pants un 26. protokols;

nolīgums starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi (“Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīgums”) un jo īpaši tā 24. pants un 5. panta 2. punkta a) un b) apakšpunkts;

Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīguma 3. protokols, jo īpaši tā I daļas 1. panta 1. punkts un II daļas 19. panta 1. punkts

Pasākuma veids

Lēmums, ar ko reģistrē ierosināto atbilstīgo pasākumu pieņemšanu

Mērķis

Nodrošināt, ka EBTA valstis vajadzības gadījumā groza savas esošās riska finansējuma atbalsta shēmas, lai tās saskaņotu ar jaunajām pamatnostādnēm par valsts atbalstu riska finansējuma ieguldījumu veicināšanai

Lēmuma autentiskais teksts bez konfidenciālās informācijas ir pieejams EBTA Uzraudzības iestādes tīmekļa vietnē:

http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---