# Официален вестник C 365/23 с

| | ISSN 1977-0855 |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 365 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 6523 септември 2022 г. |

ISSN 1977-0855

Официален вестник

на Европейския съюз

C 365

Издание на български език

Информация и известия

Година 6523 септември 2022 г.

---

| Съдържание | Страница |
| --- | --- |
| | I   Резолюции, препоръки и становища |
| | РЕЗОЛЮЦИИ |
| | Европейски икономически и социален комитет |
| | 570-а пленарна сесия на Европейския икономически и социален комитет – Interactio, 15.6.2022 г. – 16.6.2022 г. |
| 2022/C 365/01 | Резолюция на Европейския икономически и социален комитет относно Украйна: от подпомагане към възстановяване — предложения на европейското гражданско общество | 1 |
| | СТАНОВИЩА |
| | Европейски икономически и социален комитет |
| | 570-а пленарна сесия на Европейския икономически и социален комитет – Interactio, 15.6.2022 г. – 16.6.2022 г. |
| 2022/C 365/02 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Европейската мебелна промишленост — възстановяването ѝ към иновативна, екологосъобразна и кръгова икономика (становище по собствена инициатива) | 7 |

Съдържание

Страница

I   Резолюции, препоръки и становища

РЕЗОЛЮЦИИ

Европейски икономически и социален комитет

570-а пленарна сесия на Европейския икономически и социален комитет – Interactio, 15.6.2022 г. – 16.6.2022 г.

2022/C 365/01

Резолюция на Европейския икономически и социален комитет относно Украйна: от подпомагане към възстановяване — предложения на европейското гражданско общество

1

СТАНОВИЩА

Европейски икономически и социален комитет

570-а пленарна сесия на Европейския икономически и социален комитет – Interactio, 15.6.2022 г. – 16.6.2022 г.

2022/C 365/02

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Европейската мебелна промишленост — възстановяването ѝ към иновативна, екологосъобразна и кръгова икономика (становище по собствена инициатива)

7

---

| | III   Подготвителни актове |
| --- | --- |
| | Европейски икономически и социален комитет |
| | 570-а пленарна сесия на Европейския икономически и социален комитет – Interactio, 15.6.2022 г. – 16.6.2022 г. |
| 2022/C 365/03 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно а) Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите Създаване на Европейска декларация относно цифровите права и принципи за цифровото десетилетие(COM(2022) 27 final) и относно б) Цифрови права и принципи (проучвателно становище) | 13 |
| 2022/C 365/04 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно хармонизирани правила за справедлив достъп до данни и тяхното използване (Законодателен акт за данните) (COM(2022) 68 final — 2022/0047 (COD) | 18 |
| 2022/C 365/05 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Европейски законодателен акт за интегралните схеми(COM(2022) 45 final) | 23 |
| 2022/C 365/06 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на рамка от мерки за укрепване на европейската екосистема в областта на полупроводниците (Законодателен акт за интегралните схеми) (COM(2022) 46 final — 2022/0032 (COD) | 34 |
| 2022/C 365/07 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за Регламент на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) 2021/2085 за създаване на съвместните предприятия в рамките на програмата Хоризонт Европа по отношение на съвместното предприятие Интегрални схеми(COM(2022) 47 final — 2022/0033 (NLE) | 40 |
| 2022/C 365/08 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно флуорсъдържащите парникови газове, за изменение на Директива (ЕС) 2019/1937 и за отмяна на Регламент (ЕС) No 517/2014 (COM(2022) 150 final — 2022/0099 (COD) | 44 |
| 2022/C 365/09 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно веществата, които нарушават озоновия слой, и за отмяна на Регламент (ЕО) No 1005/2009 (COM(2022) 151 final — 2022/0100 (COD) | 50 |
| 2022/C 365/10 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) 2017/2107 за определяне на мерки за управление, опазване и контрол, приложими в зоната на конвенцията на Международната комисия за опазване на рибата тон в Атлантическия океан (ICCAT) и на Регламент (ЕС) .../2022 за установяване на многогодишен план за управление на червения тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море (COM(2022) 171 final — 2022/0111(COD)) | 55 |
| 2022/C 365/11 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) No 1305/2013 във връзка със специална мярка за предоставяне на извънредно временно подпомагане от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) в отговор на последиците от руското нашествие в Украйна (COM(2022) 242 final — 2022/0166 (COD) | 57 |
| 2022/C 365/12 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съвместно съобщение до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите Отговор на осъществяваното на държавно равнище инструментализиране на мигранти по външната граница на ЕС(JOIN(2021) 32) | 60 |
| 2022/C 365/13 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за определяне на правила за упражняването на правата на Съюза при изпълнението и прилагането на Споразумението за оттеглянето на Обединеното кралство Великобритания и Северна Ирландия от Европейския съюз и Европейската общност за атомна енергия и на Споразумението за търговия и сътрудничество между Европейския съюз и Европейската общност за атомна енергия, от една страна, и Обединеното кралство Великобритания и Северна Ирландия, от друга страна (COM(2022) 89 final — 2022/0068 (COD)) | 66 |

III   Подготвителни актове

Европейски икономически и социален комитет

570-а пленарна сесия на Европейския икономически и социален комитет – Interactio, 15.6.2022 г. – 16.6.2022 г.

2022/C 365/03

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно а) Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите Създаване на Европейска декларация относно цифровите права и принципи за цифровото десетилетие(COM(2022) 27 final) и относно б) Цифрови права и принципи (проучвателно становище)

(COM(2022) 27 final)

13

2022/C 365/04

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно хармонизирани правила за справедлив достъп до данни и тяхното използване (Законодателен акт за данните) (COM(2022) 68 final — 2022/0047 (COD)

(COM(2022) 68 final — 2022/0047 (COD)

18

2022/C 365/05

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Европейски законодателен акт за интегралните схеми(COM(2022) 45 final)

(COM(2022) 45 final)

23

2022/C 365/06

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на рамка от мерки за укрепване на европейската екосистема в областта на полупроводниците (Законодателен акт за интегралните схеми) (COM(2022) 46 final — 2022/0032 (COD)

(COM(2022) 46 final — 2022/0032 (COD)

34

2022/C 365/07

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за Регламент на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) 2021/2085 за създаване на съвместните предприятия в рамките на програмата Хоризонт Европа по отношение на съвместното предприятие Интегрални схеми(COM(2022) 47 final — 2022/0033 (NLE)

(COM(2022) 47 final — 2022/0033 (NLE)

40

2022/C 365/08

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно флуорсъдържащите парникови газове, за изменение на Директива (ЕС) 2019/1937 и за отмяна на Регламент (ЕС) No 517/2014 (COM(2022) 150 final — 2022/0099 (COD)

(COM(2022) 150 final — 2022/0099 (COD)

44

2022/C 365/09

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно веществата, които нарушават озоновия слой, и за отмяна на Регламент (ЕО) No 1005/2009 (COM(2022) 151 final — 2022/0100 (COD)

(COM(2022) 151 final — 2022/0100 (COD)

50

2022/C 365/10

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) 2017/2107 за определяне на мерки за управление, опазване и контрол, приложими в зоната на конвенцията на Международната комисия за опазване на рибата тон в Атлантическия океан (ICCAT) и на Регламент (ЕС) .../2022 за установяване на многогодишен план за управление на червения тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море (COM(2022) 171 final — 2022/0111(COD))

(COM(2022) 171 final — 2022/0111(COD))

55

2022/C 365/11

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) No 1305/2013 във връзка със специална мярка за предоставяне на извънредно временно подпомагане от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) в отговор на последиците от руското нашествие в Украйна (COM(2022) 242 final — 2022/0166 (COD)

(COM(2022) 242 final — 2022/0166 (COD)

57

2022/C 365/12

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съвместно съобщение до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите Отговор на осъществяваното на държавно равнище инструментализиране на мигранти по външната граница на ЕС(JOIN(2021) 32)

(JOIN(2021) 32)

60

2022/C 365/13

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за определяне на правила за упражняването на правата на Съюза при изпълнението и прилагането на Споразумението за оттеглянето на Обединеното кралство Великобритания и Северна Ирландия от Европейския съюз и Европейската общност за атомна енергия и на Споразумението за търговия и сътрудничество между Европейския съюз и Европейската общност за атомна енергия, от една страна, и Обединеното кралство Великобритания и Северна Ирландия, от друга страна (COM(2022) 89 final — 2022/0068 (COD))

(COM(2022) 89 final — 2022/0068 (COD))

66

---

| | Поправки |
| --- | --- |
| 2022/C 365/14 | Поправка на Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за Директива на Европейския парламент и на Съвета относно обмена на информация между правоприлагащите органи на държавите членки и за отмяна на Рамково решение 2006/960/ПВР на Съвета (COM(2021) 782 final — 2021/0411 (COD) — Предложение за Регламент на Европейския парламент и на Съвета за автоматизиран обмен на данни за целите на полицейското сътрудничество (Прюм II) и за изменение на решения 2008/615/ПВР и 2008/616/ПВР на Съвета и регламенти (ЕС) 2018/1726, (ЕС) 2019/817 и (ЕС) 2019/818 на Европейския парламент и на Съвета (COM(2021) 784 final — 2021/0410 (COD) — Предложение за Регламент на Европейския парламент и на Съвета за справяне със ситуации на инструментализиране в областта на миграцията и убежището (COM(2021) 890 final — 2021/0427 (COD) — Предложение за Регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) 2016/399 относно Кодекс на Съюза за режима на движение на лица през границите (COM(2021) 891 final — 2021/0428 (COD) ( ОВ C 323, 26.8.2022 г. ) | 70 |

Поправки

2022/C 365/14

Поправка на Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за Директива на Европейския парламент и на Съвета относно обмена на информация между правоприлагащите органи на държавите членки и за отмяна на Рамково решение 2006/960/ПВР на Съвета (COM(2021) 782 final — 2021/0411 (COD) — Предложение за Регламент на Европейския парламент и на Съвета за автоматизиран обмен на данни за целите на полицейското сътрудничество (Прюм II) и за изменение на решения 2008/615/ПВР и 2008/616/ПВР на Съвета и регламенти (ЕС) 2018/1726, (ЕС) 2019/817 и (ЕС) 2019/818 на Европейския парламент и на Съвета (COM(2021) 784 final — 2021/0410 (COD) — Предложение за Регламент на Европейския парламент и на Съвета за справяне със ситуации на инструментализиране в областта на миграцията и убежището (COM(2021) 890 final — 2021/0427 (COD) — Предложение за Регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) 2016/399 относно Кодекс на Съюза за режима на движение на лица през границите (COM(2021) 891 final — 2021/0428 (COD) ( ОВ C 323, 26.8.2022 г. )

( ОВ C 323, 26.8.2022 г. )

70

---

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

I Резолюции, препоръки и становища

РЕЗОЛЮЦИИ

Европейски икономически и социален комитет

570-а пленарна сесия на Европейския икономически и социален комитет – Interactio, 15.6.2022 г. – 16.6.2022 г.

| 23.9.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 365/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 365/1

---

Резолюция на Европейския икономически и социален комитет относно „Украйна: от подпомагане към възстановяване — предложения на европейското гражданско общество“

(2022/C 365/01)

| Правно основание | член 52, параграф 4 от Правилника за дейността |
| --- | --- |
| Приемане на пленарна сесия | 16.6.2022 г. |
| Пленарна сесия No | 570 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 206/2/2 |

Правно основание

член 52, параграф 4 от Правилника за дейността

Приемане на пленарна сесия

16.6.2022 г.

Пленарна сесия No

570

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

206/2/2

| Основни послания







  1. | Статут на страна — кандидатка за членство в ЕС, за Украйна. ЕИСК призовава Европейския съвет на заседанието си на 23 и 24 юни 2022 г. да предостави на Украйна статут на страна — кандидатка за членство в ЕС. Украйна трябва да получи статут на страна кандидатка, без това да е в ущърб на текущия процес на присъединяване на Западните Балкани. ЕИСК подкрепя въвеждането на система от стъпки за постепенна интеграция, основана на съответствието с достиженията на правото на ЕС. |
| --- | --- |

Основни послания

1.

Статут на страна — кандидатка за членство в ЕС, за Украйна. ЕИСК призовава Европейския съвет на заседанието си на 23 и 24 юни 2022 г. да предостави на Украйна статут на страна — кандидатка за членство в ЕС. Украйна трябва да получи статут на страна кандидатка, без това да е в ущърб на текущия процес на присъединяване на Западните Балкани. ЕИСК подкрепя въвеждането на система от стъпки за постепенна интеграция, основана на съответствието с достиженията на правото на ЕС.

| 2. | Европейското гражданско общество е солидарно с Украйна и украинския народ. Гражданското общество реагира бързо и ефикасно, предизвиквайки безпрецедентна мобилизация на гражданите по места. Хуманитарната помощ трябва да се увеличи и следва да се отпуска пряко в подкрепа на организациите на гражданското общество (ОГО). Специализираните НПО, заедно с ОГО, следва да бъдат привлечени за реално участие в планирането и наблюдението на хуманитарната помощ от ЕС и държавите членки. |
| --- | --- |

2.

Европейското гражданско общество е солидарно с Украйна и украинския народ. Гражданското общество реагира бързо и ефикасно, предизвиквайки безпрецедентна мобилизация на гражданите по места. Хуманитарната помощ трябва да се увеличи и следва да се отпуска пряко в подкрепа на организациите на гражданското общество (ОГО). Специализираните НПО, заедно с ОГО, следва да бъдат привлечени за реално участие в планирането и наблюдението на хуманитарната помощ от ЕС и държавите членки.

| 3. | Осигуряване на перспектива за бежанците. Комитетът призовава на бежанците да се предоставят същите права като на гражданите на ЕС по отношение на здравните грижи и достъпа до пазара на труда (признаване на квалификациите, достъп до услугите на агенциите по заетостта, езикови курсове, здравни и образователни системи), които са от ключово значение за избягване на ескалацията на бедността сред бежанците. Социалните партньори могат чрез колективно договаряне и ad hoc мерки да спомогнат за интегрирането на работниците и да предотвратят превръщането им в жертви на експлоатация и социален дъмпинг. Комитетът поставя особен акцент върху ролята на ОГО за защитата и реинтеграцията на често забравяните уязвими групи: непридружените малолетни и непълнолетни лица, отделените от семействата си деца и децата в институционални грижи, лицата с увреждания, ромските малцинства и жертвите на сексуално насилие. |
| --- | --- |

3.

Осигуряване на перспектива за бежанците. Комитетът призовава на бежанците да се предоставят същите права като на гражданите на ЕС по отношение на здравните грижи и достъпа до пазара на труда (признаване на квалификациите, достъп до услугите на агенциите по заетостта, езикови курсове, здравни и образователни системи), които са от ключово значение за избягване на ескалацията на бедността сред бежанците. Социалните партньори могат чрез колективно договаряне и ad hoc мерки да спомогнат за интегрирането на работниците и да предотвратят превръщането им в жертви на експлоатация и социален дъмпинг. Комитетът поставя особен акцент върху ролята на ОГО за защитата и реинтеграцията на често забравяните уязвими групи: непридружените малолетни и непълнолетни лица, отделените от семействата си деца и децата в институционални грижи, лицата с увреждания, ромските малцинства и жертвите на сексуално насилие.

| 4. | Възстановяване. Необходима е незабавна европейска и международна финансова помощ, за да се предотврати пълното разрушаване на украинската икономика. Трябва да се предостави финансова подкрепа за подпомагане на МСП, украинските земеделски стопани за следващата реколта и украинското гражданско общество, включително организациите на работодателите и профсъюзите, с цел те да продължат да функционират пълноценно по време на войната. Усилията за възстановяване трябва да се ръководят от иновациите. Организациите на гражданското общество трябва да участват непосредствено, за да се гарантира успешното осъществяване на реформите в областта на върховенството на закона, борбата с корупцията и екологичния и цифровия преход. |
| --- | --- |

4.

Възстановяване. Необходима е незабавна европейска и международна финансова помощ, за да се предотврати пълното разрушаване на украинската икономика. Трябва да се предостави финансова подкрепа за подпомагане на МСП, украинските земеделски стопани за следващата реколта и украинското гражданско общество, включително организациите на работодателите и профсъюзите, с цел те да продължат да функционират пълноценно по време на войната. Усилията за възстановяване трябва да се ръководят от иновациите. Организациите на гражданското общество трябва да участват непосредствено, за да се гарантира успешното осъществяване на реформите в областта на върховенството на закона, борбата с корупцията и екологичния и цифровия преход.

| 5. | Икономическите отражения. Войната не следва да подкопава прилагането на политиките за екологичен преход в ЕС. Комитетът призовава държавите членки и институциите на ЕС да предприемат необходимите мерки за ограничаване на прекомерните спекулации със суровини, за повишаване на прозрачността на пазара и за временно премахване на всички пречки пред вноса на селскостопански стоки, за да се облекчи кризата с цените на храните. Той предупреждава, че нито фондът NextGenerationEU, неговият компонент — Фондът възстановяване и устойчивост, нито гъвкавостта съгласно настоящата многогодишна финансова рамка за периода 2021—2027 г. са достатъчни за пълното покриване на финансовите нужди, породени от войната в Украйна. |
| --- | --- |

5.

Икономическите отражения. Войната не следва да подкопава прилагането на политиките за екологичен преход в ЕС. Комитетът призовава държавите членки и институциите на ЕС да предприемат необходимите мерки за ограничаване на прекомерните спекулации със суровини, за повишаване на прозрачността на пазара и за временно премахване на всички пречки пред вноса на селскостопански стоки, за да се облекчи кризата с цените на храните. Той предупреждава, че нито фондът NextGenerationEU, неговият компонент — Фондът възстановяване и устойчивост, нито гъвкавостта съгласно настоящата многогодишна финансова рамка за периода 2021—2027 г. са достатъчни за пълното покриване на финансовите нужди, породени от войната в Украйна.

| 6. | Ролята на гражданското общество. Дългогодишните дейности и връзки на ЕИСК с украинските ОГО играят важна роля за поддържането на отворени канали за комуникация и за осигуряването на възможност за участие в процеса на интеграция в ЕС. Комитетът призовава държавите членки да засилят значително изграждането на капацитет, организационната и финансовата подкрепа за украинските ОГО. Той насърчава партньорствата между ЕС и украинските младежки организации и предлага организирането на проява, съсредоточена върху младежкия активизъм и неговата роля за бъдещото възстановяване на Украйна. Самият ЕИСК се ангажира да засили сътрудничеството и обмена с украинските ОГО и да продължи да се застъпва за запазване на солидарността и щедростта на ЕС по отношение на Украйна. За тази цел ЕИСК ще организира проява с украинското гражданско общество и гражданското общество в ЕС на 19 юли в Краков.
  Същевременно ЕИСК подчертава, че не бива да бъдат изоставяни оставащите независими ОГО в Русия. |
| --- | --- |

6.

Ролята на гражданското общество. Дългогодишните дейности и връзки на ЕИСК с украинските ОГО играят важна роля за поддържането на отворени канали за комуникация и за осигуряването на възможност за участие в процеса на интеграция в ЕС. Комитетът призовава държавите членки да засилят значително изграждането на капацитет, организационната и финансовата подкрепа за украинските ОГО. Той насърчава партньорствата между ЕС и украинските младежки организации и предлага организирането на проява, съсредоточена върху младежкия активизъм и неговата роля за бъдещото възстановяване на Украйна. Самият ЕИСК се ангажира да засили сътрудничеството и обмена с украинските ОГО и да продължи да се застъпва за запазване на солидарността и щедростта на ЕС по отношение на Украйна. За тази цел ЕИСК ще организира проява с украинското гражданско общество и гражданското общество в ЕС на 19 юли в Краков.

Същевременно ЕИСК подчертава, че не бива да бъдат изоставяни оставащите независими ОГО в Русия.

ЕВРОПЕЙСКИЯТ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ (ЕИСК)

| 1. | изразява солидарност с украинския народ и отново осъжда категорично неоправданата и непровокирана агресия срещу Украйна, предприета от Руската федерация под ръководството на президента Владимир Путин; обръща внимание на предишната си резолюция относно „Войната в Украйна и нейното икономическо, социално и екологично въздействие“ (1), приета на 24 март 2022 г.; |
| --- | --- |

1.

| 2. | подчертава, че тази трагична война на европейска територия, която продължава вече почти четири месеца, доведе до много голям брой жертви, в това число цивилни граждани, и причини масови разрушения и страдания; тя повиши глобалните равнища на бедност и доведе до неизчислими социални, икономически и екологични щети и безпрецедентна вълна от бежанци и разселени лица. Призовава за зачитане на международното хуманитарно право и за правилното регистриране, разследване и наказателно преследване на военните престъпления, които се извършват в украинските градове и села от страна на нападателите; |
| --- | --- |

2.

| 3. | призовава за незабавно прекратяване на огъня от всички страни, отново изтъква първостепенното значение на дипломацията и подчертава, че стремежът към мироопазващ подход и преговори следва да бъде приоритет на всички равнища на политическия дебат, като същевременно отправя искане за пълното изтегляне на руските войски от Украйна; настоятелно призовава ЕС да продължи с помощта, която предоставя на Украйна и нейния народ още от първия ден на войната; призовава за подробно наблюдение на икономическото, социалното и екологичното въздействие на санкциите, наложени вследствие на военната агресия на Русия; |
| --- | --- |

3.

| 4. | отбелязва, че войната по източната граница на ЕС противоречи на историята, философията и идентичността на ЕС; подчертава, че последиците от войната създават заплаха за ценностите на ЕС, за свободата и правата на гражданите на ЕС и други жители, както и за европейския модел на социална пазарна икономика; изтъква, че мирът и просперитетът са основополагащи стълбове на Европейския съюз и че през последните десетилетия организациите на гражданското общество (ОГО) изиграха ключова роля за активното насърчаване, допринасяне за и поддържане на култура на мир на европейския континент; |
| --- | --- |

4.

| 5. | изтъква, че Руската федерация и сегашните ѝ представители трябва да бъдат временно изключени от международните органи и организации, като се започне с онези, които имат за цел поддържането на мира, защитата на правата на човека и гарантирането на устойчиво развитие и безопасна среда; |
| --- | --- |

5.

Относно хуманитарната ситуация

| 6. | отбелязва, че от началото на военните действия, предприети от Русия, над 6,8 милиона души (2) са избягали от Украйна, което се превръща в най-бързо разрастващата се бежанска криза от Втората световна война насам; добавя, че осем милиона души са били вътрешно разселени в Украйна (3) и че около една трета от украинците са били принудени да напуснат домовете си; |
| --- | --- |

6.

| 7. | отчита, че европейските държави, по-специално Полша, Румъния, Унгария, Чешката република, Словакия и Молдова (4), бяха сериозно засегнати от притока на украински бежанци и че тези държави и особено техните ОГО реагираха бързо и ефикасно, предизвиквайки безпрецедентна доброволна мобилизация на гражданите по места; |
| --- | --- |

7.

| 8. | подчертава, че средствата на ЕС за хуманитарна помощ трябва да бъдат увеличени и следва да бъдат отпускани по-специално на регионално и местно равнище, за пряка подкрепа и ангажиране на ОГО, които работят за социално-икономическата интеграция на бежанците; |
| --- | --- |

8.

| 9. | призовава настоятелно държавите членки, регионите на ЕС и организациите на гражданското общество да използват по възможно най-бърз и ефективен начин възможностите за подкрепа на бежанците от Украйна, създадени с Регламента на Европейския парламент и на Съвета относно действията по линия на сближаването за бежанците в Европа (CARE), предложен от Европейската комисия на 8 март 2022 г., във връзка с предложеното от Комисията на 23 март 2022 г. изменение на регламента REACT-EU; подчертава, че тази подкрепа следва да бъде разпределена предимно от организации на гражданското общество, включително специализирани НПО, и че организациите на гражданското общество следва да бъдат непосредствено включени в организирането и наблюдението на хуманитарната помощ от ЕС и държавите членки; |
| --- | --- |

9.

| 10. | препоръчва промяна на предназначението на икономиите, реализирани в многогодишната финансова рамка за периода 2014—2020 г. и в инструмента REACT EU, при зачитане на върховенството на закона, така че те да могат бързо и гъвкаво да бъдат пренасочени в подкрепа на бежанците, и насърчава създаването на отделен фонд за тази цел, в случай че наличните понастоящем средства се окажат недостатъчни за приемането и социалната интеграция и интеграцията на пазара на труда на бежанците, включително за услуги за полагане на грижи, жилищно настаняване, храна, материална помощ, програми за обучение и за публичните служби по заетостта; |
| --- | --- |

10.

| 11. | изтъква, че европейският отговор на кризата, предизвикана от COVID-19, даде на европейските граждани чувството, че ЕС ги защитава и открива перспективи, по-специално чрез създаването на програмата SURE и NextGenerationEU; подчертава, че нито фондът NextGenerationEU, неговият компонент — Фондът за възстановяване и устойчивост, нито гъвкавостта съгласно настоящата многогодишна финансова рамка (МФР) за периода 2021—2027 г. са достатъчни за пълното покриване на финансовите нужди, породени от войната в Украйна; отбелязва, че по отношение на мащаба тези инструменти не бяха предназначени да отговорят на новите предизвикателства, произтичащи от руската агресия и нашествие, и същевременно да поддържат инвестициите в програмите и политиките на ЕС, включително важни приоритети като справедливия, екологичния и цифровия преход; |
| --- | --- |

11.

| 12. | подчертава спешната необходимост от по-добро картографиране и координация между всички заинтересовани страни, участващи в предоставянето на хуманитарна и медицинска помощ, за да се гарантира, че помощта достига бързо и ефикасно до всички засегнати от войната; |
| --- | --- |

12.

| 13. | подчертава, че трябва да се предприемат мерки и дейности за наблюдение в различни области, например зачитането на правата на човека и документирането на военните престъпления, и приветства създаването от Европейския съюз, Съединените щати и Обединеното кралство на Консултативна група за разследване на престъпленията и зверствата в Украйна; |
| --- | --- |

13.

| 14. | подчертава, че на бежанците от Украйна следва да се предоставя достъп до системата за обществено здравеопазване на същата основа, както и за гражданите на ЕС, както и основна помощ в областта на сексуалното и репродуктивното здраве, спешната контрацепция и аборт и акушерски грижи за жертвите на изнасилване; |
| --- | --- |

14.

| 15. | призовава Комисията и държавите членки да обърнат специално внимание на положението на непридружените малолетни и непълнолетни лица, отделените от семействата си деца и децата в институционални грижи от Украйна, за да се гарантира, че техните непосредствени нужди са удовлетворени, че те са правилно идентифицирани и проследени и че данните се споделят между държавите членки с цел събирането им с техните семейства или последващото им реинтегриране в украинското общество, като същевременно се гарантира тяхната защита от малтретиране или трафик; |
| --- | --- |

15.

| 16. | подчертава ужасяващото положение на хората с увреждания, които се опитват да напуснат военните зони в Украйна или които са изправени пред значителни предизвикателства като бежанци в приемащите държави; настоява всички бежанци да бъдат третирани еднакво, независимо от техния етнически произход, националност или увреждания; що се отнася до последната група, те следва да получават пълна помощ за започване на независим живот и не следва да бъдат принуждавани да влизат в институции в приемащите държави; |
| --- | --- |

16.

| 17. | подчертава, че участието на пазара на труда има ключова роля за интеграцията и за намаляване на равнищата на бедност; предупреждава, че бежанците от Украйна са изложени на риск да се превърнат в най-малко защитените и най-ниско платените работници, да заемат работни места, които не отговарят на равнището на тяхната квалификация и да се превърнат в най-уязвимата група на пазара на труда без социална закрила и свобода на сдружаване и трудови права; във връзка с това подчертава, че е необходимо да се подходи адекватно към случаи на неравностойни условия на труд и да се гарантира, че работниците се ползват от същите права като гражданите на ЕС и че не са подложени на експлоатация и социален дъмпинг; призовава за разработването на средносрочни и дългосрочни стратегии за онези украинци, които желаят да останат в приемащата ги държава, за да бъдат те напълно интегрирани на пазарите на труда в ЕС; |
| --- | --- |

17.

| 18. | подчертава решаващата роля, която социалните партньори могат да играят чрез колективно договаряне и ad hoc мерки и споразумения за улесняване на интеграцията на работниците, идващи от Украйна, на пазара на труда в ЕС; посочва, че агенциите по заетостта следва да подкрепят бежанците с пълния си набор от услуги, включително консултации, подготовка на профилите на кандидатите, дейности по настаняване и предлагане на инструменти за подкрепа, и призовава държавите членки да създадат или да подкрепят услуги за свързване на бежанците с потенциални работодатели; |
| --- | --- |

18.

| 19. | подчертава, че основна предпоставка за интеграцията на бежанците от Украйна на пазара на труда на приемащите държави и за избягването на несигурни условия на труд е признаването на квалификациите, и настоява за установяване на ефективни правила и насоки за бързо, но висококачествено признаване на квалификациите, достъп до езикови курсове и достъп до образование и професионално обучение за младите хора, бягащи от Украйна; |
| --- | --- |

19.

| 20. | подчертава, че трябва да се предприемат всички необходими мерки, за да се гарантира, че възрастните и децата, търсещи убежище в ЕС, могат да продължат образователния си път, и подчертава, че на училищно равнище трябва да се обърне специално внимание не само на преодоляването на езиковите бариери, но и на лечението на симптоми на травми, които биха могли да имат дългосрочни отрицателни последици; |
| --- | --- |

20.

| 21. | подчертава, че бежанците от Украйна трябва да получат същия достъп до системите за социална сигурност и до социални услуги като гражданите на ЕС; |
| --- | --- |

21.

Относно възстановяването на Украйна и перспективата за членство в ЕС

| 22. | приветства създаването на международна „Платформа за възстановяване на Украйна“, както е предвидено в съобщението на Комисията относно „Подпомагане и възстановяване на Украйна“, и водещата роля на ЕС в мобилизирането на международна помощ за Украйна; |
| --- | --- |

22.

| 23. | призовава Европейския съюз да предостави спешно финансиране за МСП в Украйна, което следва да се насочи първо към запазването им и след това към тяхното разрастване. Предотвратяването на пълното разрушаване на икономиката на Украйна трябва да бъде друга ключова цел на усилията на ЕС в Украйна; |
| --- | --- |

23.

| 24. | изтъква, че следвоенното възстановяване на Украйна, което ще се извърши след войната, е уникална ситуация, която следва да доведе до развитието на по-силно гражданско общество и на нова икономика, основана на последните екологични и цифрови технологии и водена от иновациите; |
| --- | --- |

24.

| 25. | настоява обаче, че реформите в областта на върховенството на закона, борбата с корупцията и екологичният и цифровият преход, върху които се поставя акцент, не могат да бъдат осъществени без истинско участие на гражданското общество и призовава ОГО да бъдат привлечени за активно участие в усилията за възстановяване, включително планирането и прилагането на механизма RebuildUkraine, тъй като те са в най-добра позиция да изразяват потребностите на украинските граждани и да подпомагат последващите действия във връзка с усилията за възстановяване и привеждането им в съответствие със законодателството на ЕС; |
| --- | --- |

25.

| 26. | подчертава, че конфликтът и последиците от него не бива да подкопават политиките за екологичен преход в ЕС, а по-скоро да ускорят тяхното изпълнение; |
| --- | --- |

26.

| 27. | призовава настоятелно Съвета и Парламента да обмислят използването на газохранилища в съседни трети държави, което ще донесе добавена стойност за гарантиране на сигурността на доставките, особено в Украйна; |
| --- | --- |

27.

| 28. | привлича вниманието към световната криза с цените на храните, изострена от войната в Украйна, и призовава държавите членки и институциите на ЕС да предприемат необходимите мерки за ограничаване на прекомерните спекулации със суровини и за повишаване на прозрачността на пазара; |
| --- | --- |

28.

| 29. | подчертава, че сега трябва да се предприемат мерки за подпомагане на украинските земеделски стопани за следващата реколта; освен това призовава за незабавно временно премахване на всички пречки, както административни, така и физически, пред движението на селскостопански стоки с цел бързо увеличаване на обема на вноса на вътрешния пазар на ЕС и в други части на света, например Африка, в сектори, в които Украйна все още може да изнася; призовава за спешно отваряне на украинските пристанища и за разминиране на района под егидата на ООН, за да се даде възможност за износ на селскостопански продукти като царевица, слънчогледово масло, слънчогледово семе, соя и мед; |
| --- | --- |

29.

| 30. | призовава Европейския съвет на заседанието си през юни 2022 г. да предостави на Украйна статут на страна кандидатка; |
| --- | --- |

30.

| 31. | подкрепя присъединяване на Украйна към ЕС въз основа на нейните заслуги и в съответствие с договорените стандарти за присъединяване към ЕС; без това да бъде в ущърб на текущия процес на присъединяване на Западните Балкани (5), призовава политиката на сближаване и нейните финансови инструменти да бъдат съответно адаптирани през следващите години, за да се отговори на предизвикателствата на следвоенното възстановяване на страната; призовава за щателен анализ на икономическия и социалния потенциал на интегрирането на Украйна в единния пазар; |
| --- | --- |

31.

| 32. | счита, че, запазвайки критериите за членство ЕС може да въведе постепенни стъпки за постигането на съответствие с достиженията на правото на ЕС; подчертава, че пред лицето на военната агресия единството между държавите — членки на ЕС, трябва да трябва да остане правило по отношение на политиката на разширяване; насърчава проучването на други начини за присъединяване на държави извън ЕС към европейската икономическа и социална архитектура и европейската система за сигурност; посочва обаче, че такива партньорства или форми на асоцииране не следва да се разглеждат като алтернатива на членството в ЕС; |
| --- | --- |

32.

Относно подкрепата за организациите на гражданското общество

| 33. | изтъква ролята на Европейския икономически и социален комитет в контактите с украинските ОГО и поддържането на отворени канали за комуникация с тях благодарение на дългогодишните двустранни контакти между ЕС и украинското гражданско общество; във връзка с това подчертава постиженията на утвърдените механизми, по-специално платформата на гражданското общество „ЕС-Украйна“ и вътрешната консултативна група „ЕС-Украйна“, създадена съгласно Споразумението за асоцииране между ЕС и Украйна; призовава ЕС да подкрепи участието на украинските ОГО в мрежите на ОГО в ЕС; |
| --- | --- |

33.

| 34. | подчертава необходимостта от започване на процес на изграждане на капацитет за украинските ОГО, за да могат те да участват в процеса на интеграция в ЕС и да им се даде възможност да оформят и наблюдават този процес; |
| --- | --- |

34.

| 35. | подчертава необходимостта от засилване на подкрепата за украинското гражданско общество, включително организациите на работодателите и профсъюзите, чрез специални фондове на ЕС, с цел те да продължат да функционират пълноценно по време на войната; предупреждава за опитите за използване на войната за оправдаване на действия, насочени към намаляване на равнището на защита на правата на работниците и социалната закрила, което ще изостри отрицателните икономически и социални последици от войната; |
| --- | --- |

35.

| 36. | изтъква ролята на европейските ОГО, които работят за намиране на мироопазващи решения и справяне с различните въздействия на украинската криза от социална, хуманитарна, икономическа и политическа гледна точка, и подчертава, че е важно да им се предостави всеобхватна подкрепа и помощ чрез финансирани от ЕС, специално разработени за тази цел програми; |
| --- | --- |

36.

| 37. | отдава дължимото на приноса на ОГО в държавите — членки на ЕС, при предоставянето на подкрепа на украинските бежанци, която надхвърля помощта, предоставяна от съответните публични власти, и призовава държавите членки да увеличат значително своята организационна и финансова подкрепа за тези организации, включително от фондовете на ЕС; |
| --- | --- |

37.

| 38. | препоръчва включването на младите хора, бягащи от Украйна, в университетските програми на ЕС за обмен и подчертава значението на мобилизирането на младите хора в Европа, които подкрепят европейските ценности, и на укрепването на техния капацитет; насърчава партньорствата между ЕС и украинските национални младежки съвети, както и обмена между ЕС и младите хора от Украйна и младежките организации; сътрудничеството би могло да включва организиране на проява, съсредоточена върху младежкия активизъм и неговата роля за бъдещото възстановяване на Украйна; |
| --- | --- |

38.

| 39. | призовава за подкрепа на хранителните банки, които играят решаваща роля за преодоляване на предизвикателствата и пречките пред доставянето на дарения на храни, тъй като продоволствената помощ придоби критично значение за подпомагане на спешните нужди на украинското население и бежанците от Украйна; |
| --- | --- |

39.

| 40. | изтъква необходимостта от продължаване на международната подкрепа за ОГО от Украйна и други страни, които се борят за опазването на околната среда, и отчита факта, че конфликтът ще окаже сериозно въздействие върху околната среда; |
| --- | --- |

40.

| 41. | подчертава необходимостта от засилване на подкрепата за независимите качествени медии и проверители на факти, включително в съседните на ЕС държави, тъй като те са от решаващо значение за укрепването на устойчивостта срещу пропагандата и дезинформацията; призовава ЕС да проведе по-енергична кампания за противодействие на пропагандата, особено в трети държави в Африка и Азия, за да противодейства на кампанията за дезинформация; |
| --- | --- |

41.

| 42. | изразява дълбока загриженост относно положението на независимото гражданско общество в Русия, както и на медиите и журналистите, предоставящи алтернативни източници на информация на руските граждани с цел борба с руската пропаганда; призовава за подкрепа от страна на ЕС за онези ОГО и лицата, които желаят да продължат дейността си в Русия, и за хуманитарни визи за активистите на гражданското общество, които желаят да напуснат страната; посочва, че редица руски организации помагат на украинците, разселени в Русия, да достигнат до ЕС или до западните части на Украйна и че тези организации се нуждаят от специална подкрепа, за да получат визи за украинските бежанци, които желаят да напуснат Русия; |
| --- | --- |

42.

| 43. | се ангажира да укрепи сътрудничеството и обмена с украинските ОГО, да продължи да се застъпва за запазването на солидарността и щедростта на ЕС по отношение на Украйна и е готов да предостави своя експертен опит в консолидирането на социалния и гражданския диалог на ЕС и украинските власти. За тази цел ЕИСК ще организира проява с украинското гражданско общество и гражданското общество в ЕС на 19 юли в Краков. |
| --- | --- |

43.

Брюксел, 16 юни 2022 година.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  ОВ С 290, 29.7.2022 г.

1

(2)  ВКБООН — 31 май.

2

(3)  ВКБООН — 23 май.

3

(4)  ВКБООН — 31 май.

4

(5)  Резолюция на Европейския икономически и социален комитет относно войната в Украйна и нейното икономическо, социално и екологично въздействие (ОВ C 290, 29.7.2022 г., стp. 1).

5

---

СТАНОВИЩА

Европейски икономически и социален комитет

570-а пленарна сесия на Европейския икономически и социален комитет – Interactio, 15.6.2022 г. – 16.6.2022 г.

| 23.9.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 365/7 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 365/7

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Европейската мебелна промишленост — възстановяването ѝ към иновативна, екологосъобразна и кръгова икономика“

(становище по собствена инициатива)

(2022/C 365/02)

| Докладчик: | Anastasis YIAPANIS |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | Rolf GEHRING |

Докладчик:

Anastasis YIAPANIS

Съдокладчик:

Rolf GEHRING

| Решение на пленарната асамблея | 21.10.2021 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 52, параграф 2 от Правилника за дейността |
| | становище по собствена инициатива |
| Компетентна секция | „Консултативна комисия по индустриални промени“ (CCMI) |
| Приемане от секцията | 13.5.2022 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 15.6.2022 г. |
| Пленарна сесия No | 570 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 207/1/2 |

Решение на пленарната асамблея

21.10.2021 г.

Правно основание

член 52, параграф 2 от Правилника за дейността

становище по собствена инициатива

Компетентна секция

„Консултативна комисия по индустриални промени“ (CCMI)

Приемане от секцията

13.5.2022 г.

Приемане на пленарна сесия

15.6.2022 г.

Пленарна сесия No

570

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

207/1/2

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | Мебелният сектор в Европа е много динамичен и се отличава с голямо многообразие по отношение на големината на предприятията и работните процеси, а също и на дизайна на продуктите. Секторът обхваща целия жизнен цикъл и предлага добри възможности за постигане на устойчивост и преход към кръгови икономически модели. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Европейските предприятия трябва да спазват строги правила в областта на околната среда, продуктите, здравето и безопасността, които естествено увеличават разходите за дейността. Международната конкуренция е нарушена от държавните субсидии, предлагани на външни конкуренти, и от нелоялни практики, използвани за придобиване на достъп до пазара, особено от икономически субекти от Азия. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ЕИСК подчертава, че подходящата цел, за да се осигури бъдещето на мебелния сектор в Европа, е да се намери правилният баланс между икономически растеж, устойчивост и социално благополучие. Комитетът счита, че предприятията се нуждаят от съгласувана законодателна рамка за интелектуалната собственост, която защитава техните интереси и е съобразена с екологичния и цифровия преход. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ЕИСК се застъпва категорично за строго съответствие на всички внасяни мебелни продукти с правилата на ЕС, включително задълженията за информиране на потребителите. ЕИСК призовава също така за съгласувано законодателство на ЕС, което налага етикети със стандартизиран формат за всички продукти. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Тъй като в промишлеността се използват много суровини, от изключителна важност за сектора са надеждният и безпрепятствен достъп до висококачествени ресурси и стабилни вериги за създаване на стойност. Освен това, тъй като търсенето на основната суровина за мебелната промишленост — дървесината, се увеличава непрекъснато, ЕИСК счита, че е от жизненоважно значение да се разширят и модернизират горската инфраструктура и нейната устойчивост, както и да се подобрят уменията и технологиите. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ЕИСК счита, че произвежданата в Европа дървесина е много важен актив, който следва да се използва за производство на продукти с висока добавена стойност. Комитетът счита, че няма никакъв икономически смисъл от износа на суров дървен материал, и призовава за инструменти за търговска защита на местните производители на мебели. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Освен това Комитетът призовава държавите членки да прекратят субсидиите и другите стимули за горене на дървесина за енергийни цели и да насърчават принципа на каскадната употреба. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ЕИСК призовава за намаляване или премахване на митата за вноса на първичен и вторичен суров дървен материал. Освен това Комитетът отправя искане към създателите на политики да гарантират, че критериите за устойчивост в търговските споразумения се прилагат и че вносът включва критерии за проверка на условията на труд, свободата на сдружаване и справедливото отношение към работниците. ЕИСК призовава настоятелно правата на човека да бъдат включени в процедурите за надлежна проверка при пълно зачитане на конвенциите на МОТ за правата на човека и на работниците. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Мебелният сектор трябва да бъде част от инициативата „Нов европейски Баухаус“ (1) и да допринася за създаването на устойчиви и приобщаващи продукти за нов начин на живот, който е в хармония с устойчивостта. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Споразумението на социалните партньори относно намаляването на формалдехида в производството на плоскости е отличен пример как доброволните споразумения на социалните партньори на европейско равнище също могат да помогнат за намаляване на рисковете за здравето. Комитетът също така призовава за устойчиви и подлежащи на пълно рециклиране опаковки и се застъпва за преразглеждане на Директива 94/62/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 20 декември 1994 г. относно опаковките и отпадъците от опаковки (2). |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ЕИСК счита, че е необходим бърз преход от линейния поток на материали и енергия към кръгов модел, който да позволява оползотворяване на ценното от продуктите и да гарантира икономически растеж и създаване на работни места. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Комитетът посочва, че е от съществено значение производителите на мебели да проектират своите продукти по начин, който позволява оползотворяване на ценното и улеснява повторната употреба, ремонта, реставрирането и рециклирането. Въвеждането на схема за разширена отговорност на производителя в мебелния сектор има потенциала да увеличи капацитета за повторна употреба и рециклиране в Съюза. Освен това Комитетът призовава за европейска законодателна забрана за депониране на мебели в депата за отпадъци, за да се повишат оползотворяването и повторното използване на ценни материали. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Секторът се нуждае от висококвалифицирана работна ръка и придобиване на по-голяма популярност сред по-младото поколение. Той трябва да се стреми непрекъснато да подобрява условията на труд, като същевременно създава възможности за обучение и се стреми да мотивира висококвалифицираните специалисти и експертите в областта на цифровите технологии да се присъединят към него. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | Комитетът призовава европейските законодатели да подкрепят активно транснационални инициативи, които повишават качеството на всички форми на чиракуване в мебелния сектор. Една по-амбициозна програма „Еразъм“ за чираци би подпомогнала по-успешното предаване на богатите и многообразни традиции и иновативния потенциал на мебелното производство в Европа. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | Трябва да бъдат разработени образователни програми, инициативи за учене през целия живот и професионално обучение чрез активно привличане на социалните партньори, образователни институции и други съответни НПО. Подготовката на работната ръка за бъдещите предизвикателства пред сектора е от съществено значение. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | ЕИСК призовава за инвестиции в умения, дизайн, творчество и развитие на веригите за създаване на стойност, както и за подобрен достъп до програми за финансиране на научни изследвания, развойна дейност и иновации (НИРИ) за производителите на мебели. На МСП трябва да бъдат предоставени подходящи ресурси, за да анализират развитието на своята стопанска дейност по кръгов, иновативен и устойчив начин. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | Комитетът счита, че създаването на търсене за мебели втора употреба и подкрепата за субекти с нестопанска цел, заети в процеса на рециклиране или вторично използване на използвани мебели, може да има положително въздействие по отношение на целите на екологичния преход. |
| --- | --- |

1.17

| 1.18 | И накрая, ЕИСК призовава за разработването на европейска платформа, която включва предприятия, социални партньори, организации на гражданското общество, научно-изследователски институти, университети и други съответни заинтересовани страни и насърчава развитието на стопанска дейност в мебелния сектор. |
| --- | --- |

1.18

2.   Уводни бележки

| 2.1 | В новата промишлена стратегия за Европа (3) се поставя акцент върху необратимия и постепенен преход към устойчива икономическа система, в която никой не е пренебрегнат, възприемат се цифровизацията и екологичните промени и се изграждат партньорства между промишлеността, социалните партньори, публичните органи и съответните организации на гражданското общество. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Мебелният сектор в Европа е динамичен и се отличава с голямо многообразие по отношение на големината на предприятията и работните процеси. Като цяло секторът се характеризира с висока трудоемкост и с вериги за създаване на стойност, които все още са на местно и регионално равнище, като в него преобладават най-вече МСП и микропредприятия. В него са заети около един милион работници и се създава една четвърт от общото мебелно производство в света (4). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Секторът обхваща целия жизнен цикъл на продуктите — суровини, обработване, използване, поддръжка, повторна употреба, рециклиране, биомаса за производство на енергия. Ето защо той предлага добри възможности за постигане на устойчивост и преход към кръгови икономически модели. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Пандемията от COVID-19 се отрази много тежко на мебелния сектор, особено на трансграничните вериги за създаване на стойност, които бяха силно засегнати от многобройните ограничения върху свободното движение на стоки и хора. Това показа значението на интегрирания и добре функциониращ единен пазар. |
| --- | --- |

2.4

3.   Аспекти, свързани с конкурентоспособността

| 3.1 | Различните национални правила, стандарти, схеми за сертифициране и изисквания за етикетиране представляват пречка за производителите в ЕС и са свързани с огромни разходи за предприятията. Стандартизацията и хармонизираните в целия ЕС правила имат потенциал да сведат до минимум пречките и да внесат сигурност и еднакво тълкуване за всички участници на пазара. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Неотдавнашното нарастване на цените на енергията в Европа се отразява неблагоприятно на конкурентоспособността на сектора и засилва проблема с липсата на ресурси и увеличените цени на суровините. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Наред с общото засилване на конкуренцията на международния пазар, понякога се използват нелоялни практики за достъп до пазара от страна на предприятия от трети държави, особено стопански субекти от Азия, които в някои случаи получават субсидии от своите правителства. Освен това европейските предприятия трябва да спазват по-строги правила в областта на околната среда, продуктите, здравето и безопасността, които естествено увеличават разходите за дейността. Ниските екологични стандарти в трети държави също поставят в неизгодно положение европейските мебелни продукти, произведени от истинска дървесина. ЕИСК счита, че тези аспекти нарушават конкурентоспособността на местните предприятия на глобалните пазари. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Във връзка с вътрешния пазар ЕИСК се застъпва категорично за строго съответствие на всички внасяни мебелни продукти с правилата на ЕС, включително със задълженията за информиране на потребителите, например чрез подходящи за потребителите етикети. ЕИСК призовава също така за съгласувано законодателство на ЕС, което налага изискване мебелните продукти да бъдат придружавани от информация на етикети със стандартизиран формат, например държава на произход, използвани материали, ясно обозначаване на всички компоненти на продукта, безопасност на продукта, трайност, инструкции за употреба, почистване и поддръжка, гаранция за продукта и т.н. С действия по засилен надзор на пазара, които оценяват качеството на внесените мебели, трябва да се гарантират информиране на потребителите и еднакви условия на конкуренция за местните производители в ЕС. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ЕИСК приветства инициативата на Комисията за електронни продуктови паспорти като част от предстоящата инициатива за устойчиви продукти (5). Ако са добре разработени и хармонизирани, тези инструменти имат потенциал да допринесат за напредък към кръговата икономика чрез пренос на информация за продуктите по веригите за създаване на стойност и, наред с другото, чрез стимулиране на търсенето на продукти на кръговата икономика, както и чрез предоставяне на необходимата информация на потребителите, за да имат възможност да направят информиран избор. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Производителите от трети държави наваксват пропуските в технологично отношение, така че конкурентното предимство на ЕС в тази област става все по-незначително. Ето защо са необходими нови бизнес модели, които да съчетават конкурентоспособността с устойчивост и да осигуряват достъп до пазара за местните производители. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Освен това секторът е много чувствителен по отношение на закрилата на правата върху интелектуалната собственост, особено защото качеството, иновативността и дизайнът все още представляват главните конкурентни предимства на ЕС. Комитетът счита, че предприятията се нуждаят от съгласувана законодателна рамка, която ще защитава техните интереси и ще бъде съобразена с екологичния и цифровия преход. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | ЕИСК би искал да подчертае, че подходящата цел за бъдещето на мебелния сектор в ЕС в частност и на икономиката като цяло е да се намери правилният баланс между икономически растеж, устойчивост и социално благополучие. |
| --- | --- |

3.8

4.   Достъп до суровини

| 4.1 | Мебелният сектор използва много суровини в производствения процес (като дървесина, тръстика, кожа, метал, пластмаса, текстил, стъкло, пяна и т.н.). Надеждният и безпрепятствен достъп до висококачествени суровини е от изключителна важност за европейските производители и ЕИСК призовава за укрепване на веригите за създаване на стойност, което би довело до разцвет на промишлеността. Освен това ЕИСК призовава за подходящо за потребителите етикетиране на недървесните материали, които навлизат на европейския пазар, за да се защити европейската мебелна промишленост от евтини и често неустойчиви суровини от трети държави. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Дървесината е една от най-леснодостъпните и естествено възобновяеми суровини. Търсенето се повишава постоянно, като цената за суровините, които съответстват на правилата и стандартите на ЕС, се увеличава и създава допълнителен натиск. За да се отговори на нарасналото търсене на дървесина на вътрешния пазар, е от жизненоважно значение да се разшири и модернизира горската инфраструктура и нейната устойчивост, както и да се подобрят уменията, технологиите и логистиката на дърводобивните предприятия. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Комитетът изразява загриженост във връзка с повсеместната намаляваща наличност на основната суровина за сектора и повишаването на цената ѝ поради широкото ѝ приложение, особено за производството на възобновяема енергия. ЕИСК счита, че мебелната и дървообработвателната промишленост осигуряват много по-големи ползи от гледна точка на добавена стойност и заетост в сравнение с прякото изгаряне на дървесина, и призовава държавите членки да прекратят субсидиите и другите стимули за горене на дървесина за енергийни цели, като отново призовава за насърчаване на принципа „на каскадната употреба (производство на продукти, повторна употреба, ремонт и рециклиране, оползотворяване на енергийното съдържание)“ (6). Освен това ЕИСК предлага да се засили популяризирането на европейската дървесина на вътрешния пазар, като се повиши видимостта и използването на продукти и мебели от истинска дървесина. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Освен това субсидиите, предлагани на купувачите извън ЕС за дървесина от Европа, нарушават търсенето. ЕИСК призовава за инструменти за търговска защита в полза на местните производители на мебели и изразява убеждението си, че няма никакъв икономически смисъл от износа на суров дървен материал. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Що се отнася до вноса на дървесина, изключително важно е търговските споразумения на ЕС да благоприятстват лесния достъп до първични ресурси от дървен материал извън ЕС. Във връзка с това ЕИСК би искал да призове за намаляване или премахване на митата за вноса на първичен и вторичен суров дървен материал. Освен това системите за сертифициране на вносен дървен материал от някои държави не са напълно ефективни. ЕИСК отправя искане към създателите на политики да гарантират, че критериите за устойчивост в търговските споразумения се прилагат и че вносът включва критерии за проверка на условията на труд, свободата на сдружаване и справедливото отношение към работниците. ЕИСК призовава настоятелно правата на човека да бъдат част от процедурите за надлежна проверка при пълно зачитане на конвенцията на МОТ за правата на човека и на работниците. Това би осигурило равни условия на конкуренция на пазара. |
| --- | --- |

4.5

5.   Устойчивост и екологичен преход

| 5.1 | ЕИСК счита, че съобщението на ЕК относно „Нов европейски Баухаус“ представлява отлична възможност за мебелната промишленост да допринесе за създаването на устойчиви и приобщаващи продукти за нов начин на живот, който е в хармония с устойчивостта. Цялостният преход на сектора във всичките му аспекти ще бъде успешен само ако увеличим активното участие на работниците и техните представители. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Комитетът отбелязва нарастващата тенденция потребителите да търсят екологосъобразни продукти, които са произведени, като се спазват достойни условия на труд. Освен това мебелният сектор може да подобри въздействието, което оказва върху околната среда, като произвежда по-трайни продукти и използва рециклирани материали или устойчива (като дъб, бор, акация и т.н.) и регенерирана дървесина. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | ЕИСК призовава за съгласувана европейска законодателна рамка, която би забранила продажбата на вътрешния пазар на всички продукти, съдържащи опасни забавители на горенето. Опасните вещества следва да бъдат заменени — например с пяна на водна основа, по-малко опасни лепила или вещества с ниско съдържание на летливи органични съединения. Споразумението на социалните партньори относно намаляването на формалдехида в производството на плоскости е отличен пример как доброволните споразумения на социалните партньори на европейско равнище също могат да помогнат за намаляване на рисковете за здравето, свързани с опасни вещества. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Комитетът се застъпва и за задължителни устойчиви и подлежащи на пълно рециклиране опаковки и призовава за преразглеждане на Директива 94/62/ЕО относно опаковките и отпадъците от опаковки. ЕИСК счита също така, че данъчните стимули могат да имат важна роля за насърчаване на проекти за устойчивост. |
| --- | --- |

5.4

6.   Кръговост

| 6.1 | В съответствие със заявените амбиции в Европейския зелен пакт (7) и в Плана за действие относно кръговата икономика (8), в икономиката на ЕС се забелязват признаци на преминаване към кръговост и насърчаване на иновациите към устойчиви нови икономически модели. Отделянето на икономическия растеж от използването на ресурсите е от решаващо значение за постигането на неутралност по отношение на климата до 2050 г. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Данните показват, че между 80 % и 90 % от отпадъците от мебели в ЕС в твърдите битови отпадъци се изгарят или изпращат за депониране. ЕИСК изразява особена загриженост във връзка с липсата на информация за потребителите и на резервни части, в условията на която се стимулира закупуването на нови мебели вместо кръговостта. Чрез европейска законодателна забрана за депониране на мебели в депата за отпадъци би се повишило оползотворяването и повторното използване на ценни материали. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Единственото решение за борба с изменението на климата и прекомерния натиск върху природните ресурси на Земята е бързият преход от линеен поток на материали и енергия към кръгов модел. Моделите на кръгова икономика, прилагани в мебелния сектор, могат да позволят оползотворяване на ценното от продуктите и да гарантират икономически растеж и създаване на работни места. ЕИСК подчертава, че мебелите, и по-специално продуктите от истинска дървесина, са от ключово значение за съхраняването на въглерод, като по този начин ефективно допринасят за борбата с изменението на климата. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Комитетът счита, че е от съществено значение производителите на мебели да проектират своите продукти по начин, който позволява оползотворяване на ценното и улеснява повторната употреба, ремонта, реставрирането и рециклирането. Производствените процеси трябва да се ориентират към стимулиране на ресурсната и енергийната ефективност и към намаляване на производствените разходи. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | Въвеждането на схема за разширена отговорност на производителя в мебелния сектор има потенциала да увеличи капацитета за повторна употреба и рециклиране в Съюза, като предостави стимули за производителите да отчитат въздействието върху околната среда от етапа на проектиране до края на жизнения цикъл на даден продукт. |
| --- | --- |

6.5

7.   Образование, цифровизация и условия на труд

| 7.1 | Неотдавнашно проучване показа, че повечето служители в мебелния сектор нямат висше образование и не са запознати с аспектите на кръговата икономика (9). При все това нуждата от висококвалифицирана работна ръка е осезаема, а секторът, който е изправен пред проблеми, свързани с трайното застаряване на работниците, има трудности в привличането на по-младото поколение. За да се подобри привлекателността на сектора, е изключително важно непрекъснато да се подобряват условията на труд (безопасност и здраве на работното място) и възможностите за допълнително обучение, и да се постави акцент върху мотивирането на висококвалифицирани специалисти и експерти в областта на цифровите технологии да се занимават с мебелна промишленост. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Разходите за труд в ЕС са малко по-високи в сравнение с други части на света, но и производителността и иновациите са по-високи, отколкото в други региони. ЕИСК вече посочи, че „за да повиши производителността си и да надделее над конкуренцията, секторът се нуждае от работници, които притежават най-актуалните умения и са подготвени да работят с най-новите технологии“ (10). |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Комитетът призовава европейските законодатели да подкрепят активно транснационални инициативи, които повишават качеството на всички форми на чиракуване в мебелния сектор, като например идеята за европейски основни профили на квалификации (11). |
| --- | --- |

7.3

| 7.4 | Както основното, така и по-нататъшното професионално образование трябва да се развиват, за да се насърчават уменията и новите специфични за сектора компетентности. Те трябва да включват социалните партньори, образователни институции и други съответни НПО. Бъдещето на работната сила в мебелния сектор са работните места, в които водещи са високите технологии и интензивното използване на знания и които се основават на задълбочен социален диалог и на колективни трудови договори с достойно заплащане и условия на труд, така че да могат да привлекат по-младото поколение. |
| --- | --- |

7.4

| 7.5 | Една по-амбициозна програма „Еразъм“ за чираци би подпомогнала по-успешното предаване на богатите и многообразни традиции и иновативния потенциал на мебелното производство в Европа и би направила мебелния сектор по-привлекателен в очите на младите хора и на обществото като цяло. Освен това ЕИСК препоръчва да се насърчават системи за валидиране, подкрепящи взаимното признаване на квалификациите. |
| --- | --- |

7.5

8.   Финансиране и инвестиции

| 8.1 | Европейските предприятия се нуждаят от достъп до програми за НИРИ, които могат да им помогнат да се разрастват, да повишат производителността си и да въвеждат кръговост и нови технологии. Необходими са и инвестиции за насърчаване на кръговите вериги, както и за популяризиране на жизнения цикъл на продуктите и на възможностите за ремонт и обновяване или за рециклиране. Освен това създаването на търсене за мебели втора употреба и подкрепата за субекти с нестопанска цел, заети в процеса на рециклиране или вторично използване на използвани мебели, може да има положително въздействие за постигането на целите на екологичния преход. |
| --- | --- |

8.1

| 8.2 | Възможностите за финансиране остават една от най-значимите слабости в сектор, в който преобладават МСП. Изключително важно е МСП да разполагат с подходящи ресурси, за да анализират развитието на своята стопанска дейност по кръгов, иновативен и устойчив начин, и следва да им бъде оказвана подкрепа чрез временни данъчни стимули и намалени ставки на ДДС за реставрирани и преправени мебели. |
| --- | --- |

8.2

| 8.3 | По-изгодните цени, предлагани от производители от държави с ниско равнище на заплащане, могат да се компенсират с по-добри характеристики в областта на дизайна, качеството, функционалността, устойчивостта и ергономичността на мебелните продукти. Към това се добавят иновациите в използването на материалите и съоръженията с модерни производствени технологии, осигуряващи допълнително повишаване на конкурентоспособността. Ето защо Комитетът призовава за инвестиции в дизайн, творчество, умения и развитие на веригите за създаване на стойност. |
| --- | --- |

8.3

| 8.4 | И накрая, ЕИСК призовава за разработването на европейска платформа, която насърчава развитието на стопанска дейност в мебелния сектор, и на предпазна оценка на социалното въздействие на новите технологии. Тя следва да включва предприятията, социалните партньори, организации на гражданското общество, научно-изследователски институти, университети и други съответни заинтересовани страни и да предоставя подкрепа за растежа на сектора, както Европейска платформа на заинтересованите страни в областта на кръговата икономика (12), която е отличен пример в това отношение. |
| --- | --- |

8.4

Брюксел, 15 юни 2022 година.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  „Нов европейски Баухаус: красиво, устойчиво, заедно“, COM(2021) 573 final.

1

(2)  ОВ L 365, 31.12.1994 г., стр. 10.

2

(3)  „Нова промишлена стратегия за Европа“, COM(2020) 102 final.

3

(4)  ЕК — „Вътрешен пазар, промишленост, предприемачество и МСП“.

4

(5)  Инициатива за устойчиви продукти

5

(6)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Възможности и предизвикателства пред развитието на по-конкурентоспособен европейски сектор на дървообработването и производството на мебели“ (становище по собствена инициатива) (ОВ C 24, 28.1.2012 г., стр. 18).

6

(7)  COM(2019) 640 final.

7

(8)  COM/2020/98 final.

8

(9)  Innovation in the Furniture Industry in the era of circular economy (Иновации в мебелната промишленост в ерата на кръговата икономика).

9

(10)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Възможности и предизвикателства пред развитието на по-конкурентоспособен европейски сектор на дървообработването и производството на мебели“ (становище по собствена инициатива) (ОВ C 24, 28.1.2012 г., стр. 18).

10

(11)  European Furniture Professions (Европейски професии в мебелния сектор).

11

(12)  Европейска платформа на заинтересованите страни в областта на кръговата икономика.

12

---

III Подготвителни актове

Европейски икономически и социален комитет

570-а пленарна сесия на Европейския икономически и социален комитет – Interactio, 15.6.2022 г. – 16.6.2022 г.

| 23.9.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 365/13 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 365/13

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно а) Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите „Създаване на Европейска декларация относно цифровите права и принципи за цифровото десетилетие“

(COM(2022) 27 final)

и относно б) „Цифрови права и принципи“

(проучвателно становище)

(2022/C 365/03)

| Докладчик: | Philip von BROCKDORFF |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | Violeta JELIĆ |

Докладчик:

Philip von BROCKDORFF

Съдокладчик:

Violeta JELIĆ

| Консултация | а) | Европейска комисия, 2.5.2022 г. |
| --- | --- | --- |

Консултация

а)

Европейска комисия, 2.5.2022 г.

| б) | Чешкото председателство, 26.1.2022 г. |
| --- | --- |

б)

Чешкото председателство, 26.1.2022 г.

Правно основание

| а) | член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| --- | --- |

а)

член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

| б) | член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| --- | --- |

б)

член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Единен пазар, производство и потребление“

Приемане от секцията

1.6.2022 г.

Приемане на пленарна сесия

15.6.2022 г.

Пленарна сесия No

570

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

181/0/2

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК подчертава силната връзка между Пътя към цифровото десетилетие и Декларацията относно цифровите права и принципи, като първият документ поставя акцент върху количествените цели, а вторият — предимно върху качествените. ЕИСК счита, че и двата документа са от голямо значение за улесняването на цифровата трансформация на обществото и икономиката. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК счита, че декларацията би трябвало да работи за устойчивото развитие като цяло. Успехът на цифровата трансформация е комбинация от икономически, социални и екологични ползи, произтичащи от приноса ѝ за по-голяма конкурентоспособност, просперитет, работни места, благосъстояние и прехода към кръгова икономика с нулеви емисии,. придружена от мерки за предотвратяване и свеждане до минимум на нежеланите рискове, които това би могло да създаде за обществото. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК счита, че разглеждането на цифровите умения, цифровата инфраструктура, цифровата стопанска дейност и цифровите обществени услуги е от решаващо значение за подпомагане на икономическото възстановяване и растежа в Европа, като същевременно се гарантира, че напредъкът се осъществява в съответствие с основните права и по ориентиран към човека и приобщаващ начин, без никой да бъде изоставен. ЕИСК препоръчва също така да се вземат предвид заключенията на Конференцията за бъдещето на Европа по отношение на цифровата трансформация. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Въпреки че е предназначена да служи като солиден политически ангажимент, декларацията не би засегнала настоящите юридически права. ЕИСК счита, че цифровите права произтичат от съществуващите основни права и се определят от тях в смисъл, че са част от ценностите и принципите на ЕС, където едновременно съществуват различни права и свободи, а ценностите взаимно си поставят граници. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Различните принципи и права, описани в проекта на декларация, в много отношения се припокриват, а смесването на принципи и права затруднява възприемането на същността на съдържанието. Ето защо е абсолютно необходимо да се насърчава разбирането на тяхното практическо значение. Това се отнася за предприятията, работниците, потребителите и населението като цяло. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Основните права и ценности на ЕС са от съществено значение както за гражданите, така и за предприятията. Затова в декларацията би трябвало да се признае фактът, че при адаптирането си към цифровия свят повечето предприятия, особено МСП, са изправени пред почти същите предизвикателства като хората като цяло. ЕИСК посочва и предизвикателството да се избегне цифровото разделение по отношение на достъпа на застаряващото населението и населението в селските райони до обществени и частни услуги. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК подчертава значението на принципите на свързаност, умения и сигурност, които са от съществено значение както за хората и предприятията, така и за цялостното икономическо и обществено развитие. Войната между Русия и Украйна го направи още по-видимо, а войната също така засили необходимостта от развиване на уменията на хората и средствата за разпознаване и борба с дезинформацията. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК подчертава значението на измерването и наблюдението на напредъка в областта на цифровите технологии и препоръчва инструментите в тази област да не се умножават. Целите на декларацията трябва да бъдат измерени чрез конкретни показатели в рамките на Пътя към цифровото десетилетие, а годишният доклад за състоянието на цифровото десетилетие би трябвало да бъде включен в европейския семестър. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Доброто функциониране и справедливостта на единния пазар играят решаваща роля за цифровото развитие в ЕС. Поради тази причина ЕИСК счита, че самата същност на свободите в рамките на единния пазар трябва да бъде напълно защитена. Свободното движение на данни и собствеността върху данните придобиват все по-голямо значение, тъй като те не само засягат единния пазар на данни като такъв, но и са неразривно свързани с пазарите на капитали, стоки и услуги. Принципите, свързани с иновациите и интелектуалната собственост, както и със свободата на предприемачество, също би трябвало да бъдат признати в декларацията. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Единният пазар е също така трамплин, който да даде възможност на ЕС да разшири използването на външните пазари и веригите на доставки и да бъде влиятелен и силен глобален участник. Поради това декларацията би трябвало да бъде активно популяризирана в международен контекст, като се използва широк набор от инструменти, вариращи от глобални споразумения, създадени от социалните партньори в многонационални дружества, до дипломатически действия и сътрудничество в областта на иновациите, търговски и инвестиционни споразумения и условия за финансиране. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Контекст на становището

| 2.1. | По време на последната реч за състоянието на Съюза Европейската комисия представи съобщението „Път към цифровото десетилетие“ (1). Целта на този план е да се цифровизират уменията, инфраструктурата, предприятията и обществените услуги, за да се завърши цифровата трансформация на нашето общество и икономика до 2030 г. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Същевременно Комисията работи по финализиране на предложението си за съвместна декларация относно цифровите принципи на Европейския парламент, Съвета и Комисията, с цел да се гарантира, че европейските ценности и права се вземат предвид в цифровото пространство. Това ще позволи на всички да се възползват от възможностите, предлагани от цифровите технологии, като например универсален достъп до интернет, алгоритми, които зачитат основните права, посредством редовен одит на алгоритмите, извършван от независими трети страни, и безопасна и надеждна онлайн среда. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | За да се гарантира, че Европа напредва бързо към целите на цифровото десетилетие, предложената рамка за управление предвижда система за мониторинг, основана на засиления индекс за навлизането на цифровите технологии в икономиката и обществото (DESI), а докладът за състоянието на цифровото десетилетие ще послужи за годишна оценка на цифровата трансформация в Европа. По-специално, докладът: (i) ще определя областите, в които са необходими допълнителни действия; (ii) ще анализира недостига на инвестиции или други ресурси и ще очертава действията, необходими за укрепване на цифровия суверенитет на ЕС; и (iii) ще дава оценка на прилагането на съответните регулаторни предложения и на действията на равнище ЕС и на национално равнище. Докладът ще осигури и възможност да се направи преглед на това доколко се спазват цифровите принципи, които ще бъдат изложени в предстоящата декларация. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Общи бележки

| 3.1. | ЕИСК счита, че съобщението „Път към цифровото десетилетие“ е важна стъпка в подкрепа на цифровата трансформация в ЕС, тъй като отчита засилващите се тенденции и нарастващите нужди от цифровизация, които пандемията подчерта. Необходимостта от преодоляване на пропуските в цифровите способности на Европа продължава да буди безпокойство, както и необходимостта да се възприеме по-единен подход и да се инвестира в широкомащабни цифрови проекти, за да се извлекат ползите от цифровизацията. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | ЕИСК счита, че вниманието към цифровите умения, инфраструктурата, предприятията и обществените услуги е от съществено значение за подпомагане на икономическото възстановяване и растежа в Европа, което е жизненоважно за подобряване на доходите, жизнения стандарт и условията на труд. Би трябвало да се обърне специално внимание на застаряващото население и населението в селските райони в ЕС, за да се гарантира, че то няма да бъде пренебрегнато в цифровата трансформация. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Освен това успешната цифрова трансформация ще изведе Европа на челно място в световните тенденции, ще подкрепи нейната конкурентоспособност и ще улесни определянето на универсални стандарти. Освен това цифровите технологии са от съществено значение, за да може ЕС да постигне целите за устойчивост на своя Зелен пакт. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | ЕИСК приветства факта, че Комисията и държавите членки ще работят в тясно сътрудничество за постигане на целите и задачите на цифровото десетилетие. Като първа стъпка, веднага след влизането в сила на решението за създаване на Пътя към цифровото десетилетие, те ще определят съвместно бъдещите траектории на равнището на ЕС за всяка от целите. Тези траектории ще дадат възможност за оценка на напредъка при постигането на целите. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | ЕИСК признава, че е отговорност на държавите членки да включат своите национални траектории в цифровите стратегически пътни карти, както и настоящите или планираните политики или инструменти, които възнамеряват да използват. Разбира се, не всички цели на цифровото десетилетие изискват еднакви усилия във всички държави членки, защото някои от тях са постигнали значителен напредък. Освен това множество цели изискват целенасочени усилия от страна на някои държави членки. ЕИСК признава, че потенциалният принос на държавите членки за постигането на целите, определени на равнището на ЕС, варира значително в някои случаи, което също трябва да бъде взето предвид. Във връзка с това ЕИСК призовава за конкретни ключови показатели за ефективност на национално равнище, за да се наблюдава напредъкът и да се гарантира постигането на целите. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | ЕИСК очаква тези съображения да бъдат включени в годишния доклад на Комисията за напредъка относно състоянието на цифровото десетилетие. Във връзка с това Комитетът приветства ангажимента през петте месеца след публикуването на доклада Комисията и държавите членки да си сътрудничат тясно, за да определят областите на недостатъчен напредък и да се договорят относно мерките, които ще гарантират постигането на целите. И в този случай държавите членки ще трябва да адаптират своите национални стратегически пътни карти, за да вземат предвид препоръките, отправени в доклада. От съществено значение е те да се ангажират с предприемането на корективни действия и/или изпълнението на проекти, например многонационални. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | ЕИСК приветства също така всички предложени инструменти за вземане на решения, които да гарантират, че мерките, предприети от държавите членки, са достатъчни за постигането на целите на цифровото десетилетие. Тези механизми, които включват партньорска проверка, препоръки на Комисията, възможно по-нататъшно действие на равнище ЕС, както и конкретен диалог, изглеждат многообещаващи по отношение на ефективността, ако се приеме, разбира се, че всички препоръки се изпълняват. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | По отношение на докладването ЕИСК подчертава необходимостта от обвързване на целите на цифровото десетилетие с европейския семестър. Цифровите аспекти в контекста на европейския семестър и наблюдението на напредъка по отношение на цифровата трансформация в ЕС са от решаващо значение и ЕИСК подкрепя предложението годишният доклад относно състоянието на цифровото десетилетие да бъде включен в европейския семестър. Постигането на целите на декларацията би трябвало да се наблюдава с конкретни показатели, които измерват, например, напредъка в областта на цифровите професионални умения и уменията за откриване на невярна информация онлайн, както и намаляването на цифровото разделение и подкрепата за хората без достъп до онлайн услуги. Във връзка с това би трябвало да се вземат под внимание и аспектите, свързани с Механизма за възстановяване и устойчивост. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | ЕИСК потвърждава положителната си позиция, изразена в съответното становище относно многонационалните проекти, които са мащабни начинания, подпомагащи постигането на целите за цифрова трансформация на ЕС. Подходът на насочване на координирани инвестиции, включващи най-малко три държави членки, а когато е целесъобразно — други публични заинтересовани страни или заинтересовани страни от цялото гражданско общество, е подходящ (2). |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Тези проекти подпомагат производителността и устойчивостта на европейската икономика, поради което е необходимо да се формулират ясни насоки за това как могат да се осигурят средства за многонационални проекти. Възможните източници на финансиране включват комбинация от финансиране от ЕС и от държавите членки. От европейска страна можем да споменем Механизма за възстановяване и устойчивост, програмата „Цифрова Европа“, Механизма за свързване на Европа, програмата InvestEU, „Хоризонт Европа“, Европейския фонд за регионално развитие и Кохезионния фонд. Въпреки това силно се насърчава приносът на държавите членки към многонационалните проекти, които според ЕИСК са от съществено значение за една по-ефективна и координирана европейска цифрова трансформация. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | ЕИСК счита, че жизнеспособността на многонационалните проекти би трябвало да се оценява редовно и приветства предложението Комисията да съветва и да предоставя, когато е целесъобразно, подходящи насоки в подкрепа на изпълнението на многонационални проекти. |
| --- | --- |

3.11.

4.   Конкретни бележки

| 4.1. | Предложенията на Комисията предоставят основа и аргумент на Европейския парламент, Съвета и Комисията да изготвят и подпишат съвместна декларация. Според ЕИСК една декларация, обединяваща в един-единствен документ различните принципи, свързани с цифровата трансформация, би била полезен референтен документ в контекста на прилагането на Цифровия компас и Пътя към цифровото десетилетие. В най-добрия случай тази декларация би засилила доверието на хората и предприятията. Това изисква ясен и лесно разбираем текст и комуникация. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Въпреки че има политически характер и не е правно обвързваща сама по себе си, подобна декларация би послужила като солиден референтен документ и насока за бъдещи политически мерки. Както е посочено в съобщението, декларацията няма да засегне действащи юридически права. Поради това всяка друга мярка, основаваща се на нея, би трябвало надлежно да отчита съществуващите правни и други инструменти. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Важно е също така да се разшири голямото разнообразие от инструменти и мерки, които допринасят за изпълнението на декларацията. Например, абсолютно необходимо е да се повиши осведомеността за практическото значение на принципите и да се популяризира тяхното разбиране. Това се отнася за предприятията, работниците, потребителите и хората като цяло. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Разумно е да се използват съществуващите механизми за наблюдение на бъдещото и настоящото практическо прилагане на принципите. Механизмът за управление на Пътя към цифровото десетилетие, заедно с неговите общи цели, е най-подходящ в това отношение. Освен това е полезно да се наблюдава развитието на възприятията на хората чрез проучвания на Евробарометър. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | В няколко предходни становища ЕИСК подчерта значението на цифровата трансформация, която се извършва по ориентиран към човека, приобщаващ и устойчив начин, и декларацията би представлявала съществена препратка към тази цел. Съответните цели бяха включени и в съобщението „Път към цифровото десетилетие“ и ЕИСК счита, че те предоставят качествена рамка за количествените цели, определени в настоящия документ, и тези на Цифровия компас (3). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Различните принципи и права, описани в проекта на декларация, в много отношения се припокриват и всеки/всяко от тях има различни аспекти, някои от които са доста подробни. Това затруднява възприемането на същността на съдържанието. Съчетанието от принципи и права допълнително размива това съдържание. Първоначалният набор от цифрови принципи, представен от Комисията за консултация, беше по-ясен и по-лесен за разбиране, поради което беше по-подходящ подход, при който беше използван обогатяващият принос от консултацията. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | ЕИСК е на мнение, че цифровите права произтичат от съществуващите основни права и се определят от тях. Те са част от ценностите и принципите на ЕС, които представляват многостепенно и многоизмерно цяло, в което съществуват едновременно различни права и свободи и където ценностите също така определят граници и гарантират справедлив баланс. Такъв е случаят например с принципите на свободата на словото и недискриминацията в контекста на речта на омразата, която е все по-често срещано явление в онлайн пространството. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | ЕИСК счита, че цифровите принципи би трябвало да служат на всички аспекти на устойчивото развитие. Въпреки това принципът на устойчивост в проекта за декларация изглежда се отнася предимно до екологичната устойчивост, докато останалите пет принципа са съсредоточени основно върху социалната устойчивост. ЕИСК счита, че при разработването и използването на цифрови технологии устойчивостта би трябвало да се разглежда по два начина: като свеждане до минимум на вредното въздействие на технологиите и като увеличаване на положителното им въздействие върху икономиката и обществото. Следователно успехът на цифровата трансформация е комбинация от икономически, социални и екологични ползи, произтичащи от нейния принос за създаването на по-голяма конкурентоспособност, просперитет, работни места и благосъстояние и прехода към кръгова икономика с нулеви емисии. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Основните права и ценности на ЕС са от съществено значение както за гражданите, така и за предприятията. Повечето от аспектите, включени в проекта, са от значение не само за хората като цяло, но и за предприемачите, включително предприятията от социалната икономика и организациите на гражданското общество. Затова в декларацията би трябвало да се признае фактът, че при адаптирането си към цифровия свят повечето предприятия, особено МСП, са изправени пред почти същите предизвикателства като населението като цяло. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | ЕИСК смята, че би трябвало да се постави по-голям акцент и върху увеличаването на ползите от цифровата трансформация, включително икономическия просперитет. Това подчертава важността на принципите, отнасящи се до свързаността, уменията и сигурността, които са от съществено значение за социално-икономическото развитие. В допълнение към предложените в проекта за декларация принципи, принципите на иновациите и интелектуалната собственост, както и свободата на стопанска инициатива, са от голямо значение за предприятията в цифровия свят и би трябвало да бъдат признати в декларацията. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Войната между Русия и Украйна подчерта значението на правилното функциониране на цифровите връзки и киберсигурността на всички равнища и във всички сектори на обществото, както и в международните връзки. Тя засили и необходимостта от развиване на уменията на хората и средствата за разпознаване и борба с дезинформацията. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | ЕИСК вече изтъкна значението на цифровия суверенитет като ключов стълб на икономическото, социалното и екологичното развитие на Европа и подчерта, че този суверенитет трябва да се основава на глобална конкурентоспособност и на силно сътрудничество между държавите членки. Това е съществена предпоставка за това ЕС да се превърне в еталон на международната сцена, включително по отношение на надеждността на цифровите технологии. Що се отнася по-специално до хостинга на данните на европейците, ЕИСК подчертава необходимостта от завършване на европейския проект за изчисления в облак „Gaia X“, който би засилил доверието на европейското население и по този начин би насърчил потока от данни (4). |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Доброто и справедливо функциониране на единния пазар играе решаваща роля за цифровото развитие в ЕС. Поради тази причина ЕИСК счита, че самата същност на свободите в рамките на единния пазар трябва да бъде напълно защитена. Свободното движение и собствеността върху данните придобиват все по-голямо значение, тъй като не само засягат единния пазар на данни като такъв, но и са неразривно свързани с пазарите на капитали, стоки и услуги. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Единният пазар е също така отправна точка, която да даде възможност на ЕС да разшири използването на външните пазари и веригите на доставки и да бъде влиятелен и силен глобален участник. Поради това декларацията би трябвало да се популяризира активно на международната сцена. Въпреки че ценностите не могат да бъдат „изнасяни“, ЕС има потенциала да упражнява влияние в световен мащаб, като използва широк набор от инструменти — от глобални споразумения, създадени от социалните партньори в многонационални дружества, до дипломатически действия, сътрудничество в областта на иновациите, търговски и инвестиционни споразумения и условия за финансиране Това се отнася както за двустранните, така и за многостранните външни отношения. |
| --- | --- |

4.14.

Брюксел, 15 юни 2022 година.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2021) 574 final.

1

(2)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета за създаване на политическа програма до 2030 г. „Път към цифровото десетилетие“ (ОВ C 194, 12.5.2022 г., стр. 87).

2

(3)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета за създаване на политическа програма до 2030 г. „Път към цифровото десетилетие“ (ОВ C 194, 12.5.2022 г., стр. 87).

3

(4)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета за създаване на политическа програма до 2030 г. „Път към цифровото десетилетие“ (ОВ C 194, 12.5.2022 г., стр. 87).

4

---

| 23.9.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 365/18 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 365/18

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно хармонизирани правила за справедлив достъп до данни и тяхното използване (Законодателен акт за данните)

(COM(2022) 68 final — 2022/0047 (COD)

(2022/C 365/04)

| Докладчик: | Marinel Dănuț MURESAN |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | Maurizio MENSI |

Докладчик:

Marinel Dănuț MURESAN

Съдокладчик:

Maurizio MENSI

| Искане за консултация | Европейски парламент, 23.3.2022 г. |
| --- | --- |
| | Съвет, 29.3.2022 г. |
| Правно основание | член 114 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Единен пазар, производство и потребление“ |
| Приемане от секцията | 1.6.2022 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 15.6.2022 г. |
| Пленарна сесия No | 570 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 184/0/2 |

Искане за консултация

Европейски парламент, 23.3.2022 г.

Съвет, 29.3.2022 г.

Правно основание

член 114 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Единен пазар, производство и потребление“

Приемане от секцията

1.6.2022 г.

Приемане на пленарна сесия

15.6.2022 г.

Пленарна сесия No

570

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

184/0/2

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) приветства Законодателния акт за данните и подчертава необходимостта от прилагането му, без каквато и да е дискриминация по отношение на хората, които срещат затруднения при достъпа до интернет или данни. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК счита, че защитата на личните данни, цифровата самоличност и неприкосновеността на личния живот следва да се считат за основни аспекти на управлението на данните, пряко свързани със зачитането на човешкото достойнство и основните права. Ето защо са необходими проследимост, оперативна съвместимост и мултимодалност на различните дейности от веригите на доставки, за да се осигури ясно взаимодействие с показателите на Зеления пакт и Целите за устойчиво развитие (ЦУР). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК счита, че е важно да се гарантира спазване на стандартите за безопасност и етичност, многобройни и достатъчни условия за функционалност на данните, процедури за киберсигурност и правилно съхранение на данните на територията на ЕС, като се изхожда от предположението, че физическите лица следва да разполагат с контрол върху данните, които генерират, в съответствие с целите за стратегическа автономност и технологична независимост. Тъй като за администрирането на този огромен обем от данни ще се изразходва значително количество енергия, препоръчваме в акта да бъде включено изискване субектите, отговарящи за съхранението на данни, да използват предимно енергия от възобновяеми източници. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК счита, че гарантирането на лоялна конкуренция и справедливо разпределение на разходите и добавената стойност в рамките на веригата на доставки на данни, включваща всички участници, е уместно и важно. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК изтъква, че защитата на правата на гражданите е в основата на социалната система на ЕС и че икономическата конкурентоспособност трябва да се гарантира чрез високо ниво на неприкосновеност на личния живот и сигурността, спазване на стандартите за безопасност и етичност, многобройни и достатъчни условия за функционалност на данните, процедури за киберсигурност и правилно съхранение на данните в европейски пространства на данни и сертифицирани места. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК предлага да се разшири обхватът на предложения регламент, така че да обхване всички физически продукти, които получават, генерират или събират данни относно своите характеристики, използване или среда и които могат да съобщават тези данни чрез публично достъпна електронна съобщителна услуга. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК счита, че потребителите и получателите на данни следва да имат безпрепятствен достъп до данните, които са от съществено значение за функционирането, ремонта или обслужването на свързаните продукти и съответните свързани с тях услуги. Това би включвало всички необработени данни и метаданни, но също така и други подходящи масиви от обработени, прецизирани или обобщени данни. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Контекст

| 2.1. | Европейската комисия предлага да се въведе Законодателен акт за данните, чиято цел е да гарантира справедливост при разпределянето на стойността от данните и по-добро и по-ефективно използване на данните и достъпа до тях. Регулирането на достъпа до данни и тяхното използване е основна предпоставка за възползване от възможностите, предлагани от цифровата ера, в която живеем. Освен това в предложението се определя начинът на прилагане на съответните права, увеличава се достъпът на потребителите и предприятията до използването на данни и се гарантира достъпност на данните за публичните институции, когато това е необходимо. Неговата цел е да се отключи стойността на данните, генерирани от свързани обекти в Европа, като се премахнат пречките пред достъпа до данни за органите както от частния, така и от публичния сектор, като същевременно се запазят стимулите за инвестиране в генерирането на данни, като се гарантира балансиран контрол върху данните за техните създатели. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Предложението е последният хоризонтален градивен елемент на стратегията за данните на Европейската комисия и интегрира цялостните достижения на правото на ЕС в областта на цифровата политика, включително ОРЗД, Директивата за ИОС, Регламента за свободното движение на данни и текущите преговори по Законодателния акт за изкуствения интелект, Регламента относно неприкосновеността на личния живот и електронните съобщения и Законодателния акт за цифровите услуги. И накрая, неговата цел е да създаде по-справедливо разпределение на стойността, като разглежда ситуации, при които данните се използват изключително от няколко участници. ЕИСК препоръчва да има по-ясно определение на потребителите, както и на категориите данни, като същевременно се гарантират правата на потребителите. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Целта на предложението е да се гарантира справедливост в цифровата среда, като на потребителите и предприятията се предостави възможност за повече контрол върху техните данни и като се уточни кой може да има достъп до тях и при какви условия; да се стимулира конкурентен пазар на данни чрез „отключване на богатство от промишлени данни“; да се разкрият възможности за иновации, основани на данни, и данните да станат по-достъпни за всички. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | В предложението се посочват цели, свързани с улесняване на ясното и ефективно взаимодействие между доставчици на услуги в облак и периферни услуги, предпазни мерки срещу незаконно предаване на данни без уведомяване от страна на доставчиците на услуги в облак и разработване на стандарти за оперативна съвместимост на данните, които да се използват повторно между секторите. Друга основна цел е да се увеличи добавената стойност на базата данни, генерирана от данни и обработката на данни, както и да се мотивират различните участници да допринасят в подкрепа на развитието на икономиката, основана на данни. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Предложението ще има широки последици както за гражданите, така и за дружествата и публичните органи в ЕС и извън него и би могло да промени коренно европейската регулаторна рамка в областта на данните. Целта му е да повиши прозрачността и правната сигурност във връзка със споделянето на данни, генерирани от използването на определени продукти или услуги, както и привеждане в действие на правила, за да се гарантира справедливост в договорите за споделяне на данни. С него се създава предвидима и подходяща рамка за споделяне на данни между предприятия и потребители и между предприятия и се установяват правните задължения на държателите на данни при предоставянето на данни. То регулира неравноправните условия, свързани с достъпа до данни и използването им между участниците на пазара. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Законодателният акт за данните подхожда последователно към мерките за защита на неличните данни в международен контекст, както и към оперативната съвместимост, наред с намаляването на различните пречки при използването и повторното използване на данни. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Общи бележки

| 3.1. | ЕИСК приветства и подкрепя Законодателния акт за данните, тъй като в него се изяснява кой може да създава стойност от такива данни и при какви условия, той гарантира справедливост при разпределянето на стойността на данните между участниците в основаната на данни икономика и в техните договори, като същевременно се зачитат законните интереси на дружествата и физическите лица, които инвестират в продукти и услуги, свързани с данни. И накрая, новите правила дават възможност на потребителите и предприятията да решават какво може да се направи с данните, генерирани от техните свързани продукти. През последните години технологиите, основани на данни, отбелязват ускорено развитие. Те се използват в много икономически сектори, поради което гарантират и организират адаптиран и подходящ достъп до данни. Наред с добавената стойност, създадена от базата данни, Законодателния акт за данните е важен за осигуряването на иновативен и етичен икономически растеж, който може да създаде възможности за всички. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Понастоящем много МСП нямат достъп до данни, за чието генериране са допринесли, използвайки оборудване за интернет на предметите, което притежават, наемат или използват на лизинг, или свързани с него услуги. Освен това иновативните МСП и стартиращите предприятия не успяват да създадат добавена стойност под формата на нови продукти и допълнителни услуги за потребителите на оборудване за интернет на предметите поради невъзможност да се сдобият с данните, които тези устройства генерират. Това намалява ефективността на цифровия единен пазар. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Целта на законодателното предложение е да „увеличи максимално стойността на данните в икономиката, като гарантира, че по-широк кръг заинтересовани страни ще получат контрол върху своите данни и че повече данни ще бъдат на разположение за иновативно използване“. По този начин в него се разглеждат различни иновативни инструменти за преместване на услугите за обработка на данни на европейско равнище и се трансформират коренно съществуващите властови структури, които облагодетелстват големите оператори на данни за сметка на по-малките европейски участници. Целта на предложението е да се променят неотдавнашните пазарни тенденции, които доведоха до консолидиране на „интернет икономиката“ и създадоха монополи върху данните в различни сектори, като здравеопазването и автомобилната индустрия. Това непрекъснато увеличаване на данните изисква внимание и регулиране на обхвата на неравноправните условия за използване на данните. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | С предложението се подобряват условията, при които предприятията и потребителите могат да използват облачни и периферни услуги в ЕС, тъй като те улесняват прехвърлянето на данни и приложения от един доставчик към друг, без това да води до никакви разходи. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | ЕИСК счита, че трябва да се положат допълнителни усилия за консолидиране на икономиката, основана на данни, и управлението на данните. По-конкретно, повишаването и насърчаването на грамотността по отношение на данните е много необходимо за консолидиране и развитие на икономиката, основана на данни, така че хората и предприятията да бъдат информирани и мотивирани да предлагат и предоставят достъп до своите данни в съответствие със съответните правни норми. Това е в основата на едно устойчиво, основано на данни общество, в което се зачитат основните права, правата на работниците, правилата на демокрацията и отворените и приобщаващи права. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | ЕИСК приветства клаузата по отношение на МСП, които вече са защитени от неравноправни договорни условия благодарение на списъка с едностранно наложени договорни клаузи, които ще се считат или за които се предполага, че са несправедливи. Клаузите, които не преминат този „тест за неравноправност“, няма да бъдат обвързващи за МСП. Във връзка с това Комисията ще разработи и препоръча незадължителни примерни договорни условия, които ще помогнат на МСП да договарят по-справедливи и балансирани договори за споделяне на данни с дружества, които имат значително по-силна позиция при воденето на преговори. ЕС и държавите членки следва да обърнат по-голямо внимание на повишаването на капацитета на европейските дружества, особено МСП и стартиращи предприятия, за да могат да участват и допринасят за икономиката, основана на данни, в Европа и в световен мащаб. Това изисква повече инвестиции в образование и обучение, научноизследователска и развойна дейност и общи пространства на данни, които са в основата на създаването на стойност въз основа на данни. От решаващо значение е да се гарантира, че МСП разполагат със средства да използват теста за неравноправност и да се защитават от неравноправни договорни практики. Примерните договорни условия, предоставени от Комисията, са необходим инструмент в това отношение, но трябва да бъдат допълнени с други форми на подкрепа от страна на компетентните национални органи. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | ЕИСК смята, че е необходим в по-голяма степен секторен подход към процеса на създаване на добавена стойност, използване и повторно използване на данните за по-добро взаимодействие с показателите на Зеления пакт и ЦУР. Секторите, които изостават в интегрирането на цифрови технологии, следва да бъдат стимулирани и подкрепени. Прозрачното и ефективно прилагане на регламента ще бъде важно за проследимостта, оперативната съвместимост и мултимодалността на различните дейности от веригите на доставки, например в транспортния сектор. Във връзка с това би било полезно да се приемат конкретни насоки, които да улеснят единното тълкуване на регламента в държавите членки. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | ЕИСК подкрепя правото на публичните институции на достъп до данните в случай на извънредна ситуация, когато това се разрешава от закона. Това обаче следва да се осъществява под внимателно наблюдение, за да се избегнат злоупотреби или застрашаване на демократичните ценности и принципите на правовата държава. Повишаването на устойчивостта и гарантирането на лоялна конкуренция, като същевременно се спазват правата на човека, са фактори, които трябва да бъдат взети предвид в случай на извънредна ситуация. Като цяло органите от обществения сектор имат право на достъп до данни, когато това е необходимо за защита на общия интерес, по пропорционален начин, който свежда до минимум тежестта, наложена на физическите или юридическите лица. Би било полезно да се подкрепи създаването на независими надеждни органи, които имат ролята да насърчават доброволното или задължителното споделяне на данни между предприятията и правителствата от техническа, договорна, оперативна и финансова гледна точка. Тези организации биха могли да действат и като органи за уреждане на спорове. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | ЕИСК счита, че в предложението за Законодателен акт за данните следва да се вземе предвид въздействието върху пазара на труда. Трябва да се има предвид, че има недостиг на нови умения и компетентности, особено за служителите от микро-, малките и средните предприятия. Подобряването на условията на труд, осигуряването на стабилност на работното място и предвидимост на кариерата са елементи, които могат в бъдеще да гарантират консолидиране на икономиката, основана на данни, и следва да бъдат постоянно вземани предвид. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | ЕИСК приветства основната цел на настоящото предложение, а именно да се осигури достъп до икономиката, основана на данни, и пазара на данни без дискриминация, както и да се предложат възможности за достъп на всички предприятия и лица, независимо от региона. Ето защо гарантирането на високоскоростни широколентови мрежи и мрежи с голям капацитет в рамките на ЕС и изграждането на многорегионални интернет инфраструктури за събиране, използване и повторно използване на данни следва да бъдат надлежно взети предвид. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | ЕИСК счита, че революционният растеж и увеличаването на цифровите рискове, както и публичните и частните инфраструктури, използващи цифрови технологии, са важни стимули за засилване на контрола на правилното прилагане на Законодателния акт за данните, особено по отношение на управлението на данните. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | ЕИСК счита, че защитата на личните данни, заедно със защитата на цифровата самоличност и неприкосновеността на личния живот са съществени аспекти на управлението на данните, пряко свързани със зачитането на човешкото достойнство и основните права. Поради тази причина е важно да се признаят и гарантират правата на собственост върху личните данни, за да се даде възможност на европейските граждани да контролират използването на своите данни (1). Дейностите онлайн следва да бъдат наблюдавани само когато се знае и има изрично съгласие за по-нататъшно използване на тези данни в съответствие с приложимите правни норми. |
| --- | --- |

3.12.

4.   Конкретни бележки

| 4.1. | ЕИСК приветства предложението, в съответствие с нуждите на цифровата икономика, да се премахнат пречките пред доброто функциониране на вътрешния пазар на данни и да се насърчи справедлив обмен чрез създаване на хармонизирана рамка. Във връзка с това ще бъде необходимо да се спазват правилата на ЕС за сигурност и киберсигурност в съответствие с целите на стратегическата автономност и технологичната независимост на ЕС. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Групите в неравностойно положение и регионите, които са изолирани и имат ограничен достъп до интернет, следва също да бъдат подкрепяни и подпомагани от икономическа гледна точка, за да се възползват от възможностите на икономиката, основана на данни. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | ЕИСК подчертава, че е необходимо държавите членки да положат допълнителни усилия в подкрепа на предприятията, особено МСП, за създаване, консолидиране и използване на инфраструктури за данни, компетентности на служителите и експертен опит, като използват структурните фондове на ЕС и Next Generation EU. Следва да се подобри обучението на МСП за цифровизация на техните дейности. Целеви субсидии и данъчни стимули в това отношение биха могли да се предоставят и от държавите членки. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Икономиката, основана на данни, може не само да осигури висококачествени възможности за работа, особено за младежи, уязвими групи или лица, които са „незаети с работа, учене или обучение“ (NEET), но може също да подобри и условията на труд. Този процес ще допринесе за намаляване на цифровите неравенства и за повишаване на конкурентоспособността на икономиката, основана на данни, на европейско равнище. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | ЕИСК счита, че гарантирането на лоялна конкуренция между различните участници на европейския пазар и на достъп до данни е от решаващо значение. По-специално, справедливото разпределение на разходите и добавената стойност в рамките на веригата на доставка на данни, включваща всички участници, е уместно и важно. Големите дружества, особено доставчиците на услуги в облак, които концентрират голяма пазарна сила, следва да бъдат контролирани, за да се отстранят различни злоупотреби. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | ЕИСК счита, че инвестирането в управленския и оперативния капацитет на компетентните публични органи е от решаващо значение за гарантиране на правилното прилагане на Законодателния акт за данните. На компетентните органи следва да бъдат отпуснати подходящи финансови средства, за да се гарантират адекватни човешки, технически и финансови ресурси. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | ЕИСК признава значението на кооперативния модел, за да може управлението и обменът на данни да се утвърдят като начин за облагодетелстване на микро-, малките и средните предприятия, самостоятелно заетите лица и свободните професии (2). |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | ЕИСК посочва, че е важно да се запази пълната защита на правата на гражданите, когато се гарантира икономическата конкурентоспособност на ЕС. По-специално, важно е да се гарантира високо ниво на неприкосновеност на личния живот и сигурността, спазване на стандартите за безопасност и етичност, многобройни и достатъчни условия за функционалност на данните, процедури за киберсигурност и правилно съхранение на данните, които са на територията на ЕС (и са собственост на ЕС) в пространства на данни и сертифицирани места. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | ЕИСК предлага да се направи оценка на възможността за разширяване на обхвата на регламента, така че да обхване всички физически продукти, които получават, генерират или събират данни, свързани с тяхната работа, използване или среда, и които могат да съобщават тези данни чрез публично достъпна електронна съобщителна услуга. В допълнение към широкия спектър от оборудване за интернет на предметите, това определение следва да включва и персонални компютри, таблети, смартфони и други подобни свързани устройства. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | ЕИСК счита, че потребителите и получателите на данни следва да имат безпрепятствен достъп — при спазване на правата върху интелектуална собственост и/или търговските тайни — до всички данни, които са от съществено значение за функционирането, ремонта или обслужването на свързаните продукти и съответните свързани с тях услуги. |
| --- | --- |

4.10.

Брюксел, 15 юни 2022 година.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно европейска рамка за управление на данните“ (Акт за управление на данните)“ (COM (2020) 767 final) (ОВ C 286, 16.7.2021 г., стр. 38).

1

(2)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно европейска рамка за управление на данните“ (Акт за управление на данните)“ (COM (2020) 767 final) (ОВ C 286, 16.7.2021 г., стр. 38).

2

---

| 23.9.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 365/23 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 365/23

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — „Европейски законодателен акт за интегралните схеми“

(COM(2022) 45 final)

(2022/C 365/05)

| Докладчик: | Heiko WILLEMS |
| --- | --- |

Докладчик:

Heiko WILLEMS

| Искане за консултация | Европейска комисия, 2.5.2022 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Единен пазар, производство и потребление“ |
| Приемане от секцията | 1.6.2022 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 15.6.2022 г. |
| Пленарна сесия No | 570 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 203/0/6 |

Искане за консултация

Европейска комисия, 2.5.2022 г.

Правно основание

член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Единен пазар, производство и потребление“

Приемане от секцията

1.6.2022 г.

Приемане на пленарна сесия

15.6.2022 г.

Пленарна сесия No

570

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

203/0/6

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК приветства целта на Европейската комисия да укрепи екосистемата в областта на полупроводниците и значително да повиши устойчивостта и сигурността на доставките, както и да намали външните зависимости. Законодателният акт за интегралните схеми предоставя уникална възможност на всички държави — членки на ЕС, да действат заедно, за да постигнат целта за по-здрава технологична основа. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Наред със структурите с малки размери (< 2 nm) трябва да бъдат взети предвид и потребностите на промишлените клиенти и силните страни на европейската полупроводникова промишленост, по-специално в областта на значително по-големите силови полупроводници и сензори. Способността за производство на структури с по-малки размери не е единственият определящ фактор за успеха на екосистемата в областта на полупроводниците. В бъдеще специфичните изисквания относно микроелектрониката ще стават все по-диференцирани и ще бъде необходимо все по-голямо разнообразие от решения в областта на интегралните схеми, които да бъдат революционни и иновативни, независимо от своя размер. Ето защо ЕИСК препоръчва всеобхватен подход, който да заложи главно на иновативния капацитет на екосистемата в областта на полупроводниците. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | За да се намали недостигът на полупроводници в дългосрочен план, са важни достъпът до суровини, съоръженията за научни изследвания и развойна дейност, интелектуалната собственост и технологичното ноу-хау, както и наличието на квалифицирана работна сила. За тази цел са необходими частни инвестиции и значително публично подпомагане. ЕИСК призовава Комисията да конкретизира инвестиционните си планове, особено по отношение на начина на финансиране на инвестициите. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК признава, че подпомагането на полупроводниковата промишленост е ключов и стратегически проект за ЕС, който е ориентиран към бъдещето и ще бъде от решаващо значение за сигурността на доставките и за бъдещето на Европа като център за иновации и място за стопанска дейност. За да бъдат обаче инвестициите от публични средства резултатни и устойчиви, икономическата жизнеспособност на такива съоръжения трябва да бъде осигурена поне в средносрочен план. Необходимо е да се избегне надпревара в отпускането на субсидии и средствата да се изразходват ефективно, без да се създават свръхкапацитет и изкривявания на пазара. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК изразява убеждението си, че европейската екосистема в областта на полупроводниците следва да бъде укрепена с оглед на постигането на отворена стратегическа автономност. Веригата за създаване на стойност в областта на полупроводниците е сред най-силно глобализираните. Поради високата степен на международна взаимозависимост на пазара на полупроводниците изграждането на затворена верига за създаване на стойност във всяка част на света би било икономически нецелесъобразно. При все това технологичните сегменти, които са особено уязвими, например поради геополитически съображения или поради тяхното стратегическо значение, следва да получат необходимата подкрепа. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Тази взаимозависимост в международен план трябва да бъде взета предвид и по отношение на предвидените мерки за извънредни ситуации. Европейската комисия повишава устойчивостта на Европа, но същевременно следва да укрепи и международните партньорства. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК изразява съжаление относно липсата на оценка на въздействието. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК желае да насочи вниманието към своите становища по темата (1). |
| --- | --- |

1.8.

2.   Общи бележки

| 2.1. | В един все по-цифровизиран свят полупроводниците са жизненоважен елемент в различни сфери от икономиката и живота — както за промишлеността, така и за потребителите. През последните години стойността на продадените в световен мащаб интегрални схеми постоянно нараства, като се очаква през 2022 г. продажбите да се увеличат с 11 % (2). Освен това без полупроводници не могат да бъдат постигнати целите на екологичния и цифровия преход. Технологичният напредък в тази област създава възможности за междусекторни иновации по цялата верига за създаване на стойност. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Полупроводниците стават все по-значими и в геополитически план. Веригата за създаване на стойност в областта на полупроводниците е сред най-силно глобализираните. Няма държава, която да е постигнала пълна автономност по отношение на целия процес на създаване на стойност. Напротив, поради високите разходи и сложните етапи на производство съществува висока степен на разделение на труда и взаимозависимост между страните и регионите. Поради тази причина ЕИСК изразява убеждението си, че изграждането на затворена верига за създаване на стойност във всяка част на света е икономически нецелесъобразно. Вместо това подробният анализ на силните и слабите страни на европейската полупроводникова екосистема следва да послужи като отправна точка за дебат относно начините, по които целенасочените инвестиции биха могли да повишат устойчивостта на Европа. Успоредно с това Европейската комисия следва да засили международните партньорства в екосистемата в областта на полупроводниците, за да се създадат полезни взаимодействия. При все това технологичните сегменти, които са особено уязвими, например поради геополитически съображения или поради тяхното стратегическо значение, следва да получат необходимата финансова и политическа подкрепа. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Предвид нарастващите геополитически напрежения и трудности по веригата за създаване на стойност в областта на полупроводниците някои икономически региони вече предприемат огромни инвестиции. Със Законодателния акт за интегралните схеми за Америка (CHIPS for America Act) САЩ планират инвестиции в размер на 52 милиарда щатски долара в периода от 2021 г. до 2026 г., както и преодоляване на критичните зависимости (3). Китай разглежда полупроводниците като ключов сектор за своята стратегическа ориентация и до 2025 г. има за цел да мобилизира приблизително 150 милиарда щатски долара (4). Целта на Китай е да обезпечи до 70 % от потребностите си чрез собствено производство. Остава обаче да се види дали тази цел е реалистична. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Предвид геополитическата ситуация ЕИСК признава, че е налице неотложна необходимост от действия на ЕС в тази област, за да се намалят стратегическите и икономическите зависимости. В съобщението „Цифров компас“ (5) Комисията поставя целта до 2030 г. производството на най-модерни и устойчиви полупроводници в Европа да съставлява не по-малко от 20 % от световното производство. В предложението за политическата програма до 2030 г. под надслов „Път към цифровото десетилетие“ тази цел се потвърждава (6). ЕИСК приветства целта на Европейската комисия за укрепване на екосистемата в областта на полупроводниците, за значително повишаване на устойчивостта и сигурността на доставките и за намаляване на външните зависимости, и подкрепя амбицията за първостепенна роля в екосистемата в областта на полупроводниците в световен мащаб. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | ЕИСК подчертава, че тези 43 милиарда евро, планирани от Европейската комисия, не са „нови финансови средства“. Основната част от бюджета вече е заделена, например в рамките на „Хоризонт Европа“ и програмата „Цифрова Европа“, и само ще бъде преразпределена. Сумата от 43 милиарда евро може да бъде достигната само с големи частни инвестиции, които все още предстои да бъдат осигурени. Контрастът с предоставените от САЩ 52 милиарда щатски долара е очевиден. Същевременно ЕИСК посочва, че трябва да се избегне надпревара в отпускането на субсидии и средствата да се изразходват ефективно. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | ЕИСК изразява съжаление, че не е проведена оценка на въздействието на съобщението и свързаните с него предложения. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Конкретни бележки

| 3.1. | В настоящия раздел ЕИСК прави оценка на конкретни аспекти на стратегическите цели на европейската стратегия за интегралните схеми. |
| --- | --- |

3.1.

3.2.   Обусловени от политиката инвестиции

| 3.2.1. | За да бъдат постигнати целите на стратегията за интегралните схеми, Комисията иска да мобилизира публични и частни инвестиции на обща стойност от около 43 милиарда евро. Това включва публични инвестиции от 11 милиарда евро в рамките на инициативата „Интегрални схеми за Европа“. Освен това Комисията залага на съчетанието от различни мерки, като подкрепа под формата на собствен капитал, Фонд за интегралните схеми на стойност 2 милиарда евро, заеми от ЕИБ и средства от мерки за подкрепа на микроелектрониката в плановете за възстановяване и устойчивост, както и от национални или регионални фондове. Като допълнение Комисията посочва подкрепата за промишлените научни изследвания и иновации чрез важни проекти от общоевропейски интерес (ВПОИ). ЕИСК като цяло подкрепя амбициозните инвестиционни планове. Все още обаче не е ясно по какъв начин ще бъдат финансирани тези инвестиции. ЕИСК призовава Комисията да конкретизира планираните инвестиции. |
| --- | --- |

3.2.1.

3.3.   Укрепване на лидерските позиции в областта на научните изследвания и технологиите

| 3.3.1. | В рамките на програмата за научни изследвания „Хоризонт Европа“ вече е поставена целта за предоставяне на подкрепа за технологии от следващо поколение. ЕИСК категорично подкрепя тази цел. Според Европейската комисия бъдещите научноизследователски дейности, които следва да бъдат подкрепяни в рамките на съвместната инициатива за интегрални схеми, ще помогнат за това да се задоволят по-добре бъдещите нужди на вертикалните отрасли и да се гарантира, че ще се отговори на предизвикателствата, свързани с обществените проблеми и с околната среда. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Усилията в областта на научните изследвания според намерението на Комисията следва да се съсредоточат върху технологии за постигане на размери на транзисторите, по-малки от 2 nm, революционни технологии за ИИ, енергийно ефективни процесори със свръхниска консумация на енергия, нови материали, както и хетерогенна и 3D интеграция на различни материали, и нови решения за проектирането. ЕИСК като цяло приветства и подкрепя този подход. Европа предлага добра основа като средище за научни изследвания. Посредством създаването на интелектуална собственост за конкретни продукти за европейската верига за създаване на стойност в областта на полупроводниците въз основа, наред с другото, на принципа с отворен код RISC-V следва да продължават да се подобряват уменията, свързани с полупроводниковите решения, за голям брой важни сектори. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | ЕИСК дава положителна оценка на намерението да се насърчават интеграцията на ключови функции, устойчивото потребление на енергия, по-високата изчислителна мощ или революционните технологии, като невроморфни и вградени интегрални схеми за изкуствен интелект (ИИ), интегрирана фотоника, графен и други технологии, основани на 2D материали. Наред със структурите с малки размери (< 2 nm) трябва да бъдат взети предвид и потребностите на промишлените клиенти и силните страни на европейската полупроводникова промишленост, по-специално в областта на значително по-големите силови полупроводници и сензори. За технологии като ИИ, машинно самообучение, 5G/6G и високопроизводителни изчислителни технологии са необходими решения за интегрални схеми с размер 5 nm и по-малко. В промишленото производство обаче продължават да са необходими големи обеми от специализирани интегрални схеми със значително по-големи структури. Ето защо Европа не бива да се съсредоточава само върху структурите с най-малки размери. ЕИСК изразява убеждението си, че способността за производство на структури с по-малки размери (< 10 nm) не е единственият определящ фактор за успеха на екосистемата в областта на полупроводниците. Напротив, в бъдеще специфичните изисквания относно микроелектрониката ще стават все по-диференцирани и ще бъде необходимо все по-голямо разнообразие от решения в областта на интегралните схеми, които да бъдат и революционни и иновативни, независимо от своя размер. Ето защо ЕИСК препоръчва всеобхватен подход, който да заложи главно на иновативния потенциал на екосистемата в областта на полупроводниците. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | ЕИСК подкрепя научните изследвания в областта на интегралните схеми на базата на квантови технологии и приветства предоставянето на средства по линия на водещата инициатива в областта на квантовите технологии по програма „Хоризонт Европа“. |
| --- | --- |

3.3.4.

3.4.   Лидерска позиция в проектирането, производството и корпусирането

| 3.4.1. | ЕИСК приветства целта за укрепване на полупроводниковите технологии и капацитета за иновации в ЕС и за насърчаване на динамична и устойчива екосистема в областта на полупроводниците. Комитетът оценява положително този всеобхватен подход, в който се поставя акцент не само върху участниците в иновации в областта на технологиите, но и върху сектора на доставките и сектора на ползвателите. ЕИСК подчертава, че трябва да бъде укрепена цялата верига за създаване на стойност и екосистемата в областта на полупроводниците, тъй като наред с интегралните схеми основна роля, благоприятстваща нови технологии за полупроводници, имат и уменията в областта на материалите и процесите, включително корпусирането. Важно е тясното сътрудничество между участниците от страната на предлагането и на търсенето, като Алиансът за процесори и полупроводникови технологии съвместно с други заинтересовани страни ще има консултативна роля. ЕИСК препоръчва да се пристъпи към експедитивно осъществяване на инициативата. В крайна сметка обаче конкретното изпълнение на мерките ще бъде решаващо за това дали те ще бъдат успешни и дали наистина ще бъдат направени очакваните инвестиции. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Европейската комисия планира да изгради инфраструктура за проектиране на интегрирани полупроводникови технологии. Достъп до инфраструктурата ще имат всички заинтересовани страни, включително МСП. ЕИСК приветства въвеждането на ясни правила за интелектуалната собственост, което е от решаващо значение за успеха на такава платформа със значителни инвестиции в научни изследвания. Освен това ЕИСК счита, че участието и преди всичко предоставянето на проекти следва да става доброволно. Идеята за сътрудничеството и постигане на полезни взаимодействия, включително в международен план, е горещо приветствана. Конкретното изпълнение обаче е от решаващо значение и в този аспект. Платформата може да бъде успешна, ако е налице силна готовност за участие от страна на различни участници от научната сфера, научните изследвания, университетите, разработчиците и промишлеността. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | ЕИСК приветства плана за създаването на иновативни пилотни линии за прототипи въз основа на съществуващите пилотни линии. Целесъобразно е и тяхното свързване с платформата за инфраструктура за проектиране. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | Полупроводниковата промишленост създава широка гама от високотехнологични продукти, които са важни за редица приложения. Това многообразие от продукти е интегрирано на международните пазари. Ето защо ЕИСК подчертава, че всички усилия за сертифициране следва да се основават на международните норми и стандарти. В това отношение е важно тясното сътрудничество с производителите, потребителите и международните партньори. В последно време полупроводниковата промишленост е в центъра на регионални търговски напрежения и разногласия във веригата на доставки. Във връзка с амбициите на бързо развиващите пазарни участници това води до национални и регионални подходи в стандартизацията и до напрежения в официалната международна стандартизация, при установяването на международни стандарти и свързаните с тях системи за сертифициране. ЕС следва да положи всички усилия за разработване на пазарно ориентирани стандарти, които могат да бъдат превърнати в международни стандарти. От огромно значение за целта е съвместната работа както в рамките на ЕС, така и с международните партньори. |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | ЕИСК изразява съгласие с оценката на Комисията, че частните инвестиции в усъвършенствани линии за полупроводници вероятно ще изискват значителна публична подкрепа. В това отношение, при преценката от гледна точка на правилата за държавните помощи съгласно член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС Комисията възнамерява да взема предвид и новостта на производствените съоръжения (по принципа „първи по рода си“), и заявява, че до 100 % от доказания недостиг на финансиране може да се покрият с публични средства, ако алтернативата би била такива съоръжения да не съществуват в Европа. ЕИСК признава, че подпомагането на полупроводниковата промишленост е ключов и стратегически проект за ЕС, който е ориентиран към бъдещето и ще бъде от решаващо значение за сигурността на доставките и за бъдещето на Европа като център за иновации и място за стопанска дейност. В същото време ЕИСК посочва, че предоставянето на значителна държавна помощ, финансирана от данъкоплатците, в размер до 100 % може да доведе до инвестиции, които не са рентабилни и могат да имат отрицателно въздействие върху пазара. Ако съответният дял от субсидиите и съответните средства са твърде големи и покриват всякакъв икономически риск, това може да доведе до несправедливи условия на конкуренция. Освен това ЕИСК обръща внимание на опасността от скъпоструваща международна надпревара в отпускането на субсидии, особено ако мястото на съвременните линии за полупроводници не е избрано оптимално. ЕИСК обръща внимание на съобщението на Европейската комисия относно политиката в областта на конкуренцията, съобразена с новите предизвикателства (7), в което се пояснява, че тази помощ ще трябва да бъде предмет на строги предпазни мерки и че ползите трябва да се споделят широко и без дискриминация в цялата европейска икономика. ЕИСК признава, че принципът „първи по рода си“ създава привлекателни рамкови условия за премествания, които могат да действат като катализатор и за други стопански оператори. Всъщност обаче рентабилността на такива съоръжения трябва да е осигурена поне в средносрочен план, за да бъдат резултатни инвестициите от публични средства. Само така може да бъде избегнат „най-лошият сценарий“ на завод за полупроводници, който не е напълно натоварен, но има всекидневни разходи в размер на милиони. |
| --- | --- |

3.4.5.

3.5.   Улесняване на частните инвестиции

| 3.5.1. | ЕИСК приветства създаването на Фонда за интегралните схеми, особено ако той ще улесни предприятията, особено МСП и стартиращите предприятия, при получаването на подходящо финансиране. |
| --- | --- |

3.5.1.

3.6.   Преодоляване на острия недостиг на умения

| 3.6.1. | Цифровизацията и технологичните промени изискват продължаващо образование и обучение. Комитетът призовава Комисията и държавите членки да преодолеят недостига на умения в ключови области на цифровизацията, за да могат да задоволят голямото търсене на квалифицирани специалисти, както със, така и без висше образование, преди всичко в областта на НТИМ (науки, технологии, инженерство и математика). Условията за това трябва да се създадат още в училище. Освен това при определянето на учебната и професионалната ориентация трябва да се постави основата за учене през целия живот. Централно значение в това отношение по-специално има и структурното насърчаване на навлизането на повече жени в областта на ИТ чрез програми за подобряване на цифровите умения. Предприятията също следва да дадат своя принос, като предоставят възможност на жените да подобряват своите ИТ умения чрез редица програми и обучения за цифрови компетентности. Добър пример за това са инициативи на равнището на ЕС и в държавите членки, насочени към привличането на повече жени в цифровизацията, като например WomenTechEU (8) или SheTransformsIT (9). Сътрудничеството между националните и европейските инициативи следва да се засили. |
| --- | --- |

3.6.1.

3.7.   Разбиране за глобалните вериги на доставки и предвиждане на бъдещи кризи

| 3.7.1. | ЕИСК приветства стратегическия подход да бъдат осмислени и оценени възможните пречки във веригата на доставки в областта на полупроводниците. Наблюдението е важен инструмент за оценяване и предвиждане на тенденции и явления, които могат да доведат до смущения във веригата на доставки в областта на полупроводниците. Европейската комисия вече започна своето проучване сред заинтересованите страни (10) относно системата за полупроводници, за да събере информация за настоящото търсене на интегрални схеми и полупроводникови пластини, както и конкретни бизнес прогнози за бъдещото търсене. Това ще допринесе и за третия стълб на Законодателния акт за интегралните схеми, както и за незабавни мерки нагоре по веригата. ЕИСК обаче призовава Комисията да запази резултатите от това проучване строго поверителни, тъй като отговорите на въпроси, свързани с действителното производство на полупроводници, включват разкриване на чувствителни данни и евентуално на търговски тайни. Поради тази причина е важно участието в такива проучвания да бъде доброволно, а чувствителните данни да се обработват при максимална поверителност. |
| --- | --- |

3.7.1.

| 3.7.2. | ЕИСК счита, че мерките за справяне със смущения са много широкообхватни. Приоритизирането на поръчките за сектори от критично значение, общите схеми за покупки и контролът върху износа са сериозна намеса в пазара и трябва да бъдат запазени за изключителни ситуации. В контекста на пазарна екосистема, глобализирани вериги за създаване на стойност и високо равнище на взаимозависимост между различните региони на света, държавната намеса трябва да бъде ограничена до необходимия минимум. Комисията следва да очертае по-подробно предварителните условия за предвидените мерки. Друга слабост според ЕИСК е, че „Съветът по полупроводниците“, който следва да вземе решение относно мерките, се състои само от представители на държавите членки и Комисията и не включва засегнати пазарни участници и социални партньори. |
| --- | --- |

3.7.2.

3.8.   Международно сътрудничество

| 3.8.1. | Заради глобалната взаимосвързаност на екосистемата в областта на полупроводниците усилията за укрепване на полупроводниковата промишленост следва да се координират на международно равнище, например в рамките на Г-7 или Г-20, за да бъде подкрепена цялата верига за създаване на стойност в областта на полупроводниците и да бъдат създадени полезни взаимодействия. ЕИСК се обявява за равноправен достъп до пазара и еднакви условия на конкуренция. Това включва реципрочното премахване на пречките пред инвестициите и предотвратяването на нови търговски ограничения като ответни мерки. Следва да бъдат изготвени общи стратегии в тясно сътрудничество с промишлеността и социалните партньори, така че да се запази веригата на доставки в областта на полупроводниците, включително оборудване, материали и суровини. Разработването на пазарно ориентирани и основани на консенсус европейски стандарти, които да бъдат възприети на международно равнище, както и международното сътрудничество в областта на стандартизацията също са от ключово значение за постигането на икономии от мащаба, свързани с предимства за крайните ползватели под формата на финансово достъпни, висококачествени продукти. |
| --- | --- |

3.8.1.

Брюксел, 15 юни 2022 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на рамка от мерки за укрепване на европейската екосистема в областта на полупроводниците (Законодателен акт за интегралните схеми)“ (вж. стр. 34 от настоящия брой на Официален вестник), Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Регламент на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) 2021/2085 за създаване на съвместните предприятия в рамките на програмата „Хоризонт Европа“ по отношение на съвместното предприятие „Интегрални схеми“ (вж. стр. 40 от настоящия брой на Официален вестник) и Становище на Консултативната комисия по индустриални промени (CCMI) относно „Европейски законодателен акт за интегралните схеми: последици от Европейския законодателен акт за интегралните схеми за отбранителната и авиокосмическата промишленост“ (допълнително становище към настоящото становище).

1

(2)  IC Insights: https://www.icinsights.com/news/bulletins/2022-Semiconductor-Sales-To-Grow-11-After-Surging-25-In-2021/

2

(3)  Senate Passage of USICA Marks Major Step Toward Enacting Needed Semiconductor Investments (Одобряването от Сената на Закона за иновациите и конкуренцията на САЩ е важна стъпка към осъществяване на необходимите инвестиции в областта на полупроводниците) — Асоциация на полупроводниковата промишленост (semiconductors.org).

3

(4)  A new world under construction: China and semiconductors (Нов свят в процес на изграждане: Китай и полупроводниците) | McKinsey.

4

(5)  COM(2021) 118.

5

(6)  COM(2021) 574.

6

(7)  COM(2021) 713 final.

7

(8)  Women TechEU (europa.eu).

8

(9)  Цифровизацията се нуждае от повече жени | SheTransformsIT.

9

Цифровизацията се нуждае от повече жени

(10)  https://ec.europa.eu/growth/news/stakeholder-survey-european-chip-demand-2022-02-16_en

10

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

Становище на Консултативната комисия по индустриални промени (CCMI) относно „Европейски законодателен акт за интегралните схеми: последици от Европейския законодателен акт за интегралните схеми за отбранителната и авиокосмическата промишленост“

(допълнително становище към становище INT/984)

| Докладчик: | Maurizio MENSI |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | Jan PIE |

Докладчик:

Maurizio MENSI

Съдокладчик:

Jan PIE

| Решение на Пленарната асамблея | 18.1.2022 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 37, параграф 2 от Правилника за дейността |
| | Допълнително становище |
| Компетентна секция | Консултативна комисия по индустриални промени (CCMI) |
| Приемане от секцията | 13.5.2022 г. |

Решение на Пленарната асамблея

18.1.2022 г.

Правно основание

член 37, параграф 2 от Правилника за дейността

Допълнително становище

Компетентна секция

Консултативна комисия по индустриални промени (CCMI)

Приемане от секцията

13.5.2022 г.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК счита, че полупроводниците са в основата на модерната геополитика и технологично-промишлено лидерство. Затова насърчаването на най-съвременна европейска полупроводникова екосистема и устойчиви вериги на доставки е жизненоважно за стратегическата автономия, технологичния суверенитет, издръжливостта и промишлената конкурентоспособност на ЕС, включително в стратегическите сектори на отбраната и авиокосмическата промишленост. По тази причина ЕИСК напълно подкрепя амбициозните цели на европейския законодателен акт за интегралните схеми. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК счита, че за да постигне ЕС амбициозните си цели в областта на полупроводниците, са необходими повече ресурси от предвидените понастоящем. За да се възползва по най-добрия начин от ограничените си ресурси, ЕС следва също така да обмисли определянето на приоритети за специфични технологии или сегменти на веригата за създаване на стойност и полагането на допълнителни усилия с единомислещи партньори. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК твърдо счита, че европейският законодателен акт за интегралните схеми следва да гарантира, че по-специално отбраната и авиокосмическата промишленост биват подпомагани в съответствие със стратегическата им важност и статут като критично важни сектори, независимо от пазарния им размер. Това следва да бъде отразено във всички стълбове на инициативата, включително като се стимулират нови проекти за интегрални схеми, които отговарят на изискванията на отбраната и авиокосмическата промишленост. Конкретните мерки би следвало да включват достъп с предимство до пилотни линии и възможността за определяне на приоритети при поръчките от критично важни сектори към интегрираните производствени съоръжения и отворените производствени предприятия на ЕС за интегрални схеми извън „кризисен режим“. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Според ЕИСК промишлените заинтересовани страни от критичните сектори на полупроводниците и сектора „надолу по веригата“ следва да бъдат пълноправни членове на Европейския съвет по полупроводниците и неговите спомагателни органи, за да се гарантира максимална координация между създателите на политики и участниците на пазара „нагоре по веригата“ и „надолу по веригата“. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК счита, че са необходими инвестиции в производството както на авангардни, така и на зрели интегрални схеми в Европа, за да се гарантират устойчиви вериги на доставки за отбраната и авиокосмическата промишленост, както и че следва да бъдат подпомагани иновациите за всички видове полупроводници, които са необходими на европейската промишленост. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК счита, че стратегията на ЕС следва да включва конкретни мерки за справяне с доставката на суровини. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК счита, че за да се избегне една вредна надпревара в отпускането на субсидии, финансирането следва да бъде координирано във възможно най-голяма степен на равнището на ЕС, докато механизмът за контрол на държавната помощ по член 107 от Договора за функционирането на Европейския съюз следва да бъде коригиран, за да гарантира предсказуемост на оценяването и съгласуваност с други цели на ЕС. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК счита, че държавната помощ следва да бъде предоставена на интегрирани производствени съоръжения и отворени производствени предприятия на ЕС за интегрални схеми, от които директно са ползват множество държави членки, и че публичната подкрепа би могла да се съсредоточи върху инициативи, които са тясно свързани с „екологични“ приложения. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Според ЕИСК събирането на данни за наблюдение на веригите на доставки и предвиждането на бъдещи кризи следва да бъдат извършвани от един-единствен орган на равнището на ЕС. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК се застъпва за подходяща рамка за управление на данните, която включва прозрачност, оперативна съвместимост, споделяне, достъпност и сигурност на данните. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | ЕИСК счита, че като стратегически сектори отбраната и авиокосмическата промишленост следва да бъдат определени като приоритетни за създаване на процедури по сертифициране и че инициативата „Интегрални схеми за Европа“ би могла да подпомага създаването на съвместни военно-граждански стандарти в контекста на Европейската стратегия за стандартизация. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | ЕИСК счита, че европейският законодателен акт за интегралните схеми трябва да бъде съгласуван и ясно свързан с всички други инструменти на политиката на ЕС и националната политика със сходни цели, включително Алианса за процесори и полупроводникови технологии, Обсерваторията за критични технологии и Европейския алианс за суровините. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | ЕИСК приветства европейския законодателен акт за интегралните схеми и призовава преговорите относно инициативата да започнат незабавно, както и за неговото бързо, амбициозно и ефективно прилагане. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Контекст на становището

| 2.1. | В един все по-цифровизиран свят полупроводниците са съществен компонент на много икономически сектори и сфери на живота. Те са двигателят на всички цифрови продукти, правят възможни ключови технологии на бъдещето, например изкуствения интелект, мрежата от пето поколение и работата с компютри „в облак“ и периферните изчисления и са в основата на критични инфраструктури, които подпомагат нашите общества. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Полупроводниците са жизненоважни и за отбраната и авиокосмическата промишленост. Сложните системи, на които все повече разчитат европейските военни и други крайни потребители, съдържат интегрални схеми от всякакъв вид, включително много от съдържащите се в търговски продукти. Като се има предвид фактът обаче, че производството на търговски интегрални схеми е съсредоточено върху разходоефективността в големи обеми, за отбраната и авиокосмическата промишленост се изискват малки обеми и при тях акцентът е върху трайността, надеждността и сигурността на информацията. Секторите на отбраната и авиокосмическата промишленост заедно съставляват около 1 % от глобалния пазар на интегрални схеми през 2020 г. (1). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Глобалното ускоряване на цифровата трансформация подхранва бързо растящо търсене за всички видове полупроводници във всички промишлени сектори, което се очаква да се удвои до 2030 г. Избухването на пандемията, причинена от коронавирус, засили търсенето и прекъсна глобалните вериги на доставки, като от тогава до сега някои значителни предизвикателства във връзка с доставките засегнаха всеки промишлен сектор „надолу по веригата“ по целия свят. Това доведе до големи закъснения при доставките, анулиране на поръчки и закриване на заводи със сериозни икономически последици. Например съотношението на нови поръчки за PMI към времето за доставка на доставчиците за производителите в еврозоната се е увеличило повече от три пъти между 2019 и 2021 г., по-специално за браншовете, които използват полупроводници в производството (напр. автомобили, технологично оборудване), а производството на превозни средства в еврозоната е намаляло с 18,2 % от ноември 2020 г. до март 2021 г. (2). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Този развой на събитията разкри зависимостта на Европа от малко на брой чуждестранни доставчици на интегрални схеми и компоненти и произтичащата от това уязвимост вследствие на прекъсвания на веригите на доставки. В частност отбраната и авиокосмическата промишленост на Съюза остро усетиха тази уязвимост. Без да са в състояние да отговорят на растящото глобално търсене и движени от пазарна логика, производителите на интегрални схеми определиха като свой приоритет националните пазари и мащабните индустрии, оставяйки другите участници недостатъчно добре обслужвани. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Тъй като интегралните схеми са в основата на нашите икономики, прекъсванията на веригите на доставки представляват икономически и евентуално социално предизвикателство. Що се отнася до стратегически сектори като отбраната и авиокосмическата промишленост обаче, зависимостта се превръща и в проблем на сигурността, тъй като застрашава доставката на отбранителни и авиокосмически продукти в ЕС. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Това е много проблемно в контекст на нарастващо геополитическо напрежение и използване на търговията и технологичните потоци като оръжие, което направи полупроводниците критично важни в геополитически аспект. Вследствие на това водещите икономики полагат интензивни усилия, за да подсилят производствения си капацитет и да намалят зависимостите си. Например САЩ планират да инвестират 52 милиарда щатски долара в полупроводникова екосистема до 2026 г., Китай има за цел да мобилизира 150 милиарда щатски долара, за да постигне 70 % самодостатъчност до 2025 г., а Южна Корея планира да мобилизира до 450 милиарда щатски долара като частни инвестиции до 2030 г. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | На този фон ЕС трябва спешно да намали зависимостите си, да повиши конкурентоспособността си и да подсили сигурността на доставките за интегрални схеми, като засили позицията си в глобалната верига на доставки. Тази цел е от особено значение за стратегически сектор като отбраната и авиокосмическата промишленост. Същевременно заради голямата степен на сложност, разходите и пречките пред навлизане на пазара е нереалистично и нежелателно да се търси автаркия при производството на полупроводници. По тази причина укрепването на международни партньорства ще бъде съществено важно за увеличаването на сигурността на доставките на Европа. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | В промишлената стратегия за Европа за 2020 г. Комисията признава полупроводниците за стратегическа промишлена област, в която трябва да се разгледат европейските зависимости. В Цифровия компас от 2021 г. е набелязана целта да се удвои делът на Европа от глобалното производство на най-модерни и устойчиви полупроводници до 20 % до 2030 г. В речта си за състоянието на Съюза председателят на Комисията von der Leyen обяви европейския законодателен акт за интегралните схеми, който има за цел създаване на най-съвременна европейска екосистема на интегрални схеми. Накрая, през март 2022 г. Европейският съвет потвърди важността на тази инициатива, като призова за намаляване на стратегическите зависимости на ЕС в силно чувствителни области, включително полупроводниците. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Общи бележки

3.1.   Визия

| 3.1.1. | Макар че Европа е силна в някои сегменти на веригата за създаване на стойност на интегралните схеми (напр. научноизследователската и развойната дейност, производствената техника), тя трябва да засили позицията си по цялата верига. Затова ЕИСК приветства целта на Европейската комисия съществуващите силни страни да се използват като лост за преодоляване на проблемите по пътя „от лабораторията до производството“. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | ЕИСК се опасява, че стратегията на Европа не разглежда в достатъчна степен темата за суровините, която е основно измерение на сигурността на доставките и в която Европа има зависимости от трети държави за някои влагани материали (напр. светлоустойчив, силиконов метал). Европейският законодателен акт за интегралните схеми следва да включва конкретни мерки за справяне с този риск, включително връзки към Европейския алианс за суровините. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | ЕИСК напълно подкрепя целта за увеличаване на европейското производство на най-модерни и устойчиви полупроводници. Критичните сектори обаче, включително отбраната и авиокосмическата промишленост се нуждаят и от интегрални схеми от по-старо поколение. Затова ЕИСК счита, че е необходимо да се инвестира в производството както на авангардни, така и на зрели интегрални схеми, за да се гарантират устойчиви вериги на доставки. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | ЕИСК твърдо счита, че засиленото ангажиране на цялата екосистема, включително стартиращи и разрастващи се предприятия и МСП, както и по-големи предприятия, е абсолютно необходима за подпомагане на изграждането на мащабен технологичен капацитет и иновации в целия Съюз. |
| --- | --- |

3.1.4.

3.2.   Инвестиции

| 3.2.1. | За да постигне целите на своята стратегия за интегралните схеми, Европейската комисия разчита на съобразени с политиката инвестиции от около 43 милиарда евро до 2030 г., включително публични инвестиции от 11 милиарда евро по инициативата „Интегрални схеми за Европа“. Необходима е обаче много повече яснота относно източниците и размерите на финансирането, използването на съществуващите бюджетни кредити и целите, които следва да бъдат подкрепени от всяко бюджетно перо. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | ЕИСК изразява съмнение, че сумите на публичните инвестиции, предвидени в стратегията на ЕС за интегралните схеми, някои от които вече са заделени целево за действия в микроелектрониката, съответстват на нивото на амбицията. Промишлените конкуренти на ЕС осигуряваха и ще продължат да осигуряват много по-голяма подкрепа за своите полупроводникови екосистеми, които вече са в по-добра позиция в глобалната верига на доставки. Затова ЕИСК счита, че са необходими повече ресурси от предвидените понастоящем, за да се постигнат посочените цели на амбициозната инициатива, както що се отнася до пазарния дял, така и до времевата рамка. Намаляването на административната тежест за достъп до тези ресурси следва да се разглежда като приоритет. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | За да използва ограничените си ресурси по най-ефикасния начин, ЕС следва също така да определи конкретни технологии или сегменти на веригата за създаване на стойност като приоритетни. Координацията с единомислещи партньори в това отношение би могла да гарантира взаимно допълване и липса на дублиране на усилията. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | ЕИСК също така счита, че бюджетните преразпределения от програмите „Хоризонт Европа“ и „Цифрова Европа“ не следва да оставят други приоритетни области, например космоса, изкуствения интелект и киберсигурността, без достатъчно ресурси за постигане на собствените им конкретни цели. Освен това не следва да бъдат извършвани преразпределения от Европейския фонд за отбрана, тъй като това би намалило вече ограничените му ресурси, подпомагащи стратегическия сектор на отбраната. |
| --- | --- |

3.2.4.

3.3.   Критични сектори

| 3.3.1. | Европейският законодателен акт за интегралните схеми признава важността на „критични сектори“, включително отбраната и авиокосмическата промишленост и предвижда превръщането им в приоритетни в случай на значителни прекъсвания на доставките. ЕИСК приветства този стратегически подход, тъй като той отразява жизненоважната роля на тези сектори за сигурността и устойчивостта на обществата ни. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | ЕИСК счита обаче, че понятието за „критични сектори“ следва да бъде отразено във всички стълбове на инициативата. По-специално инициативата „Интегрални схеми за Европа“ следва да включва конкретни мерки за подпомагане на критично важни сектори, включително приоритетен достъп до пилотни линии, а интегрираните производствени съоръжения и отворените производствени предприятия на ЕС за интегрални схеми следва за резервират минимална част от общия си производствен капацитет за покриване на търсенето от тези сектори. |
| --- | --- |

3.3.2.

3.4.   Стратегическа важност на отбраната и авиокосмическата промишленост

| 3.4.1. | ЕИСК твърдо счита, че Европейският законодателен акт за интегралните схеми следва да гарантира подкрепа за секторите на отбраната и авиокосмическата промишленост със стратегическата им важност и „критичния“ им статут. Подкрепата следва да отчита конкретните характеристики на тези сектори, включително малкия им пазарен дял и ограничения им капацитет за оказване на влияние върху свързаните инвестиции и пазарни избори. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Предвид тази специфика, гарантирането на доставките за тези сектори изисква подходящ баланс между един ориентиран към пазара и основан на обеми подход и стратегически подход, основан на критично важния им характер. Този баланс следва да бъде отразен, по-специално в относителното приоритизиране на поръчките към производствените съоръжения и разпределението на продуктите след общи покупки, при което отбраната и авиокосмическата промишленост биха се конкурирали с много по-големи браншове. |
| --- | --- |

3.4.2.

3.5.   Околна среда

| 3.5.1. | ЕИСК счита, че Европейският законодателен акт за интегралните схеми следва да бъде напълно съгласуван със стратегическата цел на ЕС за екологична и устойчива икономика на ЕС до 2030 г. и да я подпомага. За тази цел следва да бъдат подсилени научните изследвания относно въздействието на полупроводниците върху околната среда, за да се получи задълбочено разбиране за въздействието върху околната среда на цялата верига за създаване на стойност, а не само на изпълнението на крайния продукт. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Съобразно това публичната помощ следва да се съсредоточи върху инициативи за полупроводници, които са тясно свързани с екологични приложения, включително чрез предоставяне на по-добри условия за публична помощ на предприятия, които разработват такива продукти. |
| --- | --- |

3.5.2.

3.6.   Управление

| 3.6.1. | Участниците в бранша са в най-добро положение да наблюдават тенденциите на пазара и да оценяват потенциалните средства за защита при прекъсвания на доставките. Затова ЕИСК твърдо счита, че такива участници, особено от сектора на полупроводниците и критичните сектори, следва да бъдат силно ангажирани в управлението на стратегията за интегралните схеми, включително като пълноправни членове на Европейския съвет по полупроводниците и подгрупите му. Ангажирането на секторите „нагоре по веригата“ и „надолу по веригата“ също ще подобри координацията им, като по този начин позволи на бранша да се справи с прекъсванията на доставките без широка намеса на пазара. |
| --- | --- |

3.6.1.

3.7.   Съгласуваност

| 3.7.1. | Множество политически инструменти на нивото на ЕС вече се съсредоточават върху интегралните схеми, например програмите „Хоризонт Европа“ и „Цифрова Европа“, Алианса за процесори и полупроводникови технологии и Обсерваторията за критични технологии Европейският алианс за суровините също се занимава със свързани теми. За да се увеличи максимално цялостната ефективност и ефикасност, тези инструменти и Европейският законодателен акт за интегралните схеми трябва да бъдат напълно съгласувани и ясно свързани. Ще бъде необходима координация между инициативите на нивото на ЕС и националните проекти, които държавите членки активно разработват. |
| --- | --- |

3.7.1.

4.   Конкретни бележки

4.1.   Укрепване на лидерските позиции в областта на научните изследвания и технологиите

| 4.1.1. | ЕИСК приветства намерението на Европейската комисия да подкрепя технологии от следващо поколение, например транзистори < 2 nm, революционни технологии въз основа на изкуствен интелект и квантови интегрални схеми. Тези технологии имат огромен потенциал за посрещане на бъдещите нужди на стратегически сектори, включително отбраната и авиокосмическата промишленост. Поради тази причина е съществено важно в тези области бързо да се разработи и защити европейска интелектуална собственост. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Същевременно европейските сектори „надолу по веригата“, включително отбраната и авиокосмическата промишленост, ще продължат да изискват специализирани интегрални схеми със структури с по-голям размер. Затова Европейският законодателен акт за интегралните схеми не следва да се съсредоточава единствено върху най-малките интегрални схеми, а да насърчава иновации за всички необходими видове интегрални схеми. |
| --- | --- |

4.1.2.

4.2.   Лидерска позиция в проектирането, производството и корпусирането

| 4.2.1. | ЕИСК приветства акцента на инициативата „Интегрални схеми за Европа“ върху тясното сътрудничество между участниците на пазара от страната на предлагането и от тази на търсенето и предвидената консултативна роля на Алианса за процесори и полупроводникови технологии, като те ще помогнат за гарантиране на съгласуваността на усилията. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | ЕИСК твърдо счита, че за устойчивостта и автономността на отбраната и авиокосмическата промишленост на ЕС е особено важно ЕС да има собствен капацитет за проектиране на бъдещи електронни продукти, включително за характеристики като например киберзащита, капацитет за изкуствен интелект, модуларност и повторна употреба. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | ЕИСК напълно подкрепя създаването на новаторски пилотни линии за прототипи. С оглед на насърчаването на полезните взаимодействия между търговското производство и стратегически важния сектор на отбраната и авиокосмическата промишленост, проектите на интегрални схеми, разработени в този контекст, следва да отчитат уникалните изисквания на тези два сектора. Проекти, които целят да отговорят на нуждите на отбраната и авиокосмическата промишленост, също следва да имат достъп с предимство до пилотни линии. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | ЕИСК счита, че като стратегически сектори отбраната и авиокосмическата промишленост следва да бъдат определени като приоритетни за създаване на процедури за сертифициране. Създаването на стандарти ще бъде от съществено значение. За да се увеличат максимално полезните взаимодействия, инициативата „Интегрални схеми за Европа“ би могла да подпомага разработването на съвместни военно-граждански стандарти в Европейската стратегия за стандартизация. |
| --- | --- |

4.2.4.

4.3.   Стимулиране на екосистемата на Европа и гарантиране на сигурността на доставките

| 4.3.1. | ЕИСК се съгласява, че ще се изисква значителна и бърза публична помощ за стимулиране на големи частни инвестиции, които са необходими за подсилване на производствения капацитет на Европа. Гарантирането на правната сигурност и намаляването във възможно най-голяма степен на бюрократичните процедури ще бъдат съществено важни при привличането на тези инвестиции. Затова е от съществено значение ясно да се определят критериите за обозначаване на интегрираните производствени съоръжения и отворените производствени предприятия на ЕС за интегрални схеми и за разрешаване на държавна помощ и за рационализиране на административните процедури. Следва да бъдат определени и критериите за координиране на различни налични мерки за подкрепа, за да се гарантира ефективно и недискриминационно прилагане на правилата за държавна помощ. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | ЕИСК приветства факта, че принципът „първи по рода си“ предвижда подпомагане на иновации, що се отнася не само до технологичния възел, но и до технологията, резултатността и устойчивостта на процеса. Би могъл да бъде въведен един допълнителен принцип за „целия ЕС“, за да се признаят съоръжения, от които пряко се ползват множество държави (напр. чрез ангажимент към предприятията доставчици от страна на няколко държави членки в равноправно положение). |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | За да се избегне скъпоструваща субсидийна надпревара между държавите членки, ЕИСК предлага координиране на публичното финансиране на нивото на ЕС в максималната възможна степен (например чрез използване на рамката на съвместното предприятие и ВПОИ и чрез координиране на цифровите глави на националните планове за възстановяване и устойчивост, по които се очаква да бъдат изразходвани 20 % или 145 милиарда евро за цифровата трансформация). Има основания и за адаптиране на прилагането на механизма за контрол на държавната помощ съгласно член 107 от Договора за функционирането на Европейския съюз за постигане на по-бързо и по-предсказуемо оценяване на публичната помощ. Във връзка с това отбелязваме, че например Временната рамка във връзка с COVID се оказа успешна за осигуряването на своевременна и адекватна подкрепа, както и Насоките относно подкрепата за широколентовия достъп. Въпреки че чрез публична подкрепа за интегрираните производствени съоръжения и отворените производствени предприятия на ЕС може да се подпомогне недостигът на финансиране до 100 %, би било добре да има допълнителни насоки относно анализа. Например интегрираните производствени съоръжения и отворените производствени предприятия на ЕС за интегрални схеми, които отговарят и на критерия на равнище ЕС, ще отговарят на условията за по-бързо издаване на разрешение за помощ. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | ЕИСК счита, че при оценяването на държавната помощ Комисията следва да отчете допълнителни цели, например насърчаване на стратегически сектори като отбраната и авиокосмическата промишленост |
| --- | --- |

4.3.4.

4.4.   Преодоляване на острия недостиг на умения

| 4.4.1. | Цифровите умения са съществено важни за постигане на амбициите на Европа относно полупроводниците и търсенето за тях ще продължи да расте. Затова ЕИСК приветства поставяне на акцент върху преодоляването на пропуските в цифровите умения на Европа и призовава за амбициозно изпълнение на предвидените относими инициативи. |
| --- | --- |

4.4.1.

4.5.   Разбиране за глобалните вериги на доставки и предвиждане на бъдещи кризи

| 4.5.1. | ЕИСК приветства стратегическия акцент върху картографиране и наблюдение на веригите на доставки и установяването на рискове от прекъсвания. Някои рискове са от особено значение за секторите на отбраната и авиокосмическата промишленост, включително последиците върху доставчиците от политиките за ЕСУ, регламентите на ЕС, например REACH, и външните политики и политиките относно износ на държавите на чуждестранни доставчици (напр. ITAR/EAR на САЩ). |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Тази задача изисква подход, който отразява сложното трансгранично естество на веригите на доставки и гарантира съгласуваност на информацията. Затова ЕИСК призовава да бъде предприето събиране на данни на централно ниво от един-единствен специален орган на нивото на ЕС, на който предприятията от целия Съюз да докладват, спазвайки ясни и рационализирани изисквания. Трябва да бъдат определени подходящи мерки, за да се гарантира поверителността на чувствителна информация, предоставена от бранша. |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | Накрая, важно е да има яснота относно правилата, които се прилагат в „кризисен режим“. Например, тъй като повечето видове интегрални схеми се използват в най-различни браншове, по време на глобален недостиг предприятията от множество критични сектори вероятно ще се нуждаят от достъп до едни и същи продукти и производствени мощности. Затова са необходими ясни критерии за определяне на приоритетни поръчки и разпределяне на продукти след общи покупки. |
| --- | --- |

4.5.3.

4.6.   Международно сътрудничество

| 4.6.1. | Глобалната полупроводникова екосистема е сложна, специализирана и силно взаимнозависима. Затова усилията за стимулиране на производствения капацитет и устойчивостта на нивото на ЕС трябва да бъдат съчетани с координация с единомислещи международни партньори. Чрез използването на силните страни на всеки партньор като лост и разработването на координиране стратегии ще се насърчат полезните взаимодействия, ще се избегне дублиране на усилия и ще се увеличи ефективността по цялата верига за създаване на стойност.
  Стремейки се към сътрудничество с партньорите относно интегралните схеми, ЕС следва да се възползва по най-добрия начин от съществуващите форуми, например Съвета по търговия и технологии ЕС-САЩ, с ангажиране на участниците от бранша, предвид техния експертен опит и роля при изпълнението на проекти на място. |
| --- | --- |

4.6.1.

Стремейки се към сътрудничество с партньорите относно интегралните схеми, ЕС следва да се възползва по най-добрия начин от съществуващите форуми, например Съвета по търговия и технологии ЕС-САЩ, с ангажиране на участниците от бранша, предвид техния експертен опит и роля при изпълнението на проекти на място.

Брюксел, 13 май 2022 г.

Председател на Консултативната комисия по индустриални промени

Pietro Francesco DE LOTTO

---

(1)  TechNavio, Semiconductor Market in Military and Aerospace Industry by Product and Geography — Forecast and Analysis 2021—2025 („Пазарът на полупроводници във военната и авиокосмическата промишленост по продукт и география — прогнози и анализ 2021—2025 г.)“, ноември 2021 г.; Gartner, „Worldwide Semiconductor Revenue Grew 10,4 % in 2020“ (През 2020 г. приходите от полупроводници в световен план се увеличават с 10,4 %), Gartner Press Release, 12 април 2021 г.

1

Semiconductor Market in Military and Aerospace Industry by Product and Geography — Forecast and Analysis 2021—2025

Gartner Press Release

(2)  Attinasi, Maria Grazia, et al. „The semiconductor shortage and its implication for euro area trade, production and prices“ (Недостигът на полупроводници и последиците от това за търговията, производството и цените в Еврозоната“), Икономически бюлетин на ЕЦБ 4/2021, април 2021 г.

2

Икономически бюлетин на ЕЦБ 4/2021

---

| 23.9.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 365/34 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 365/34

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на рамка от мерки за укрепване на европейската екосистема в областта на полупроводниците (Законодателен акт за интегралните схеми)

(COM(2022) 46 final — 2022/0032 (COD)

(2022/C 365/06)

| Докладчик: | Dirk BERGRATH |
| --- | --- |

Докладчик:

Dirk BERGRATH

| Консултация | Европейски парламент, 7.3.2022 г.
  Съвет, 17.3.2022 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 114, член 172, параграф 3, член 182, параграф 1 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Единен пазар, производство и потребление“ |
| Приемане от секцията | 1.6.2022 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 15.6.2022 г. |
| Пленарна сесия No | 570 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 205/0/5 |

Консултация

Европейски парламент, 7.3.2022 г.

Съвет, 17.3.2022 г.

Правно основание

член 114, член 172, параграф 3, член 182, параграф 1 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Единен пазар, производство и потребление“

Приемане от секцията

1.6.2022 г.

Приемане на пленарна сесия

15.6.2022 г.

Пленарна сесия No

570

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

205/0/5

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Категорично се приветства намерението за повишаване на устойчивостта на европейската промишленост и за укрепване на местната полупроводникова промишленост. На централно място в Законодателния акт за интегралните схеми следва да бъде по-специално целта за постигане на по-голяма прозрачност и по-добро сътрудничество по веригата за създаване на стойност и за намаляване на глобалните зависимости в областта на дизайна, производството, пакетирането, тестването и сглобяването чрез целево подпомагане. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Законодателният акт за интегралните схеми обаче не отчита в еднаква степен цялата екосистема, а поставя силен акцент върху сегмента на полупроводниците, който ще бъде от значение за промишлеността на бъдещето, но понастоящем все още няма почти никакви конкретни приложения. В това отношение следва да се направят подобрения и да се постави допълнителен акцент върху сегментите на интегралните схеми, които действително са необходими в промишлеността. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Законодателният акт за интегралните схеми няма да допринесе много за разрешаването на настоящите проблеми, свързани с веригата на доставки, чието въздействие понастоящем се наблюдава например в автомобилната промишленост и в машиностроенето. Поради това към сегментите на свързаната с интегралните схеми екосистема, които са необходими за съществуващите европейски промишлени отрасли, следва да се подходи с допълнителни и специфични мерки, за да станат тези сегменти по-устойчиви на кризи. Това не само ще укрепи и подкрепи модернизацията на съществуващата промишленост за производство на полупроводници в Европа, но и ще бъде от полза за европейските производствени отрасли, използващи интегрални схеми, посредством подобряване на сигурността на доставките. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Следователно от решаващо значение за избора на промишлените политики следва да бъде не само размерът на компонентите на интегралните схеми, но също и извършването на целенасочен анализ на нуждите на промишлените клиенти, за да се гарантира, че планираните действия за подпомагане са насочени правилно. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Допълнителни критерии, които следва да бъдат прилагани, са например енергийната ефективност на интегралните схеми, видът на използваните за производството суровини и възможно най-кръговата форма на производство. Поради това Комисията, държавите членки и промишлеността следва да обсъдят заедно начините за диверсифициране на източниците на доставки, и по-специално начините за по-добро рециклиране на суровините от изключителна важност като част от индустриализираната кръгова икономика в микроелектрониката. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | По-специално стратегията за интегралните схеми на Европейския съюз не следва да включва само процесорите, а да обхваща всички видове интегрални схеми, включително пасивните компоненти и опаковъчните материали, както и производството на машини. Представеният от Комисията принцип „От лабораторията до производството“ e твърде ограничен, тъй като веригата за създаване на стойност не завършва с производството. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | С цел да се гарантира наличието на работници с необходимите умения, които да прилагат и мерките за подпомагане в областта на промишлената политика, Комисията предлага редица мерки за повишаване на квалификацията. Прави впечатление обаче, че вниманието е съсредоточено до голяма степен върху висококвалифицираните работници. Това е от решаващо значение за успеха на технологичния скок към сегмента на полупроводниците < 10 nm. Не бива обаче да се пренебрегва фактът, че за да се подобри промишлената опора на екосистемата, е необходимо също така да се улесни достъпът на работниците, които не се считат за висококвалифицирани. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Въведение и общи бележки

| 2.1. | В европейския законодателен акт за интегралните схеми се предлага да се използват силните страни на Европа и да се преодолеят все още съществуващите слабости, да се развие процъфтяваща полупроводникова екосистема и устойчива верига на доставки, като същевременно се установят мерки за подготовка, предвиждане и реагиране на бъдещи прекъсвания на веригата на доставки. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Предложението за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на рамка от мерки за укрепване на европейската екосистема в областта на полупроводниците (Законодателен акт за интегралните схеми) (1) придружава съобщението Европейски законодателен акт за интегралните схеми (2). |
| --- | --- |

2.2.

3.   Общи бележки

3.1.   Представяне на предложението

| 3.1.1. | Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) приветства предложението, и по-специално факта, че то представлява отговор на необходимостта от действия в областта на сигурността и прозрачността на веригата на доставки, както и от сътрудничество по веригата за създаване на стойност. В законодателния акт за интегралните схеми сигурността на доставките се разглежда като ключов към успеха на екологичната и цифровата трансформация. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | В този смисъл ЕИСК приветства факта, че зависимостта от доставчици от трети държави, по-специално в областта на проектирането, производството, опаковането, изпитването и сглобяването, е призната за проблем. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | ЕИСК отбелязва, че законодателният акт за интегралните схеми няма да допринесе в значителна степен за решаването на проблемите, свързани с веригата на доставки, чието въздействие понастоящем се наблюдава например в автомобилната промишленост. Интегралните схеми се използват и ще се използват главно в автомобилната промишленост, а също и в секторите на бялата техника и машиностроенето, т.е. това се отнася по-специално за полупроводниците с размери > 16 nm. Поради това към този сегмент следва да се подходи с допълнителни и специфични мерки, за да се повиши неговата устойчивост на кризи. Това не само ще укрепи и подкрепи модернизацията на съществуващата промишленост за производство на полупроводници в Европа, но и ще бъде от полза за европейските производствени отрасли, използващи интегрални схеми, посредством подобряване на сигурността на доставките. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | ЕИСК приветства целта за укрепване на позицията на европейския пазар чрез подобряване на свързаността по веригата за създаване на стойност, и по-специално чрез съсредоточаване върху онези сегменти, които са особено скъпи и рискови. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | ЕИСК приветства по принцип предложените мерки, както и изискванията към държавите членки и промишлеността. |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | ЕИСК изразява съжаление, че по-специално последните етапи на производство, а именно опаковането, изпитването и сглобяването, не са напълно оценени в законодателния акт за интегралните схеми и следователно ще останат уязвими места в екосистемата. |
| --- | --- |

3.1.6.

| 3.1.7. | В този смисъл ЕИСК изразява съжаление, че екосистемата на микроелектрониката не е обхваната в достатъчна степен от законодателния акт за интегралните схеми, в който се обръща по-голямо внимание на сегмента за водещи технологии. |
| --- | --- |

3.1.7.

| 3.1.8. | ЕИСК счита, че въпросът за размера на компонентите, по-специално посоченият брой нанометри, губи своето значение. Тъй като посоченият размер в нанометри и без това вече не описва реално физически размер (3), следва отново да се обсъди отново дали е от полза вниманието да се насочва само съм нанометрите, или в допълнение към тях следва да се използват и други критерии, които да се основават в по-голяма степен на специфичните нужди на отраслите клиенти, но същевременно да отразяват и целите на зелената и цифровата трансформация. |
| --- | --- |

3.1.8.

| 3.1.9. | Ето защо една стратегия следва да се съсредоточи върху нуждите на промишлеността, които трябва да бъдат задоволени през следващите десетилетия, за да се запази и повиши конкурентоспособността на европейската промишленост. По-специално стратегията не следва да включва само процесорите, а да обхваща всички видове интегрални схеми, включително пасивните компоненти и опаковъчните материали, както и производството на машини, като по този начин представлява целия спектър на екосистемата. Тази стратегия следва да обхваща и общата логистика, както и сигурността на доставките на стоки и суровини от изключителна важност. Освен това, като се има предвид изключително динамичният характер на пазарите на микроелектроника, тази стратегия следва редовно и своевременно да се преразглежда съвместно със съответните форуми на заинтересованите страни. |
| --- | --- |

3.1.9.

| 3.1.10. | ЕИСК приветства факта, че в предложението се разглеждат и полупроводниковите сегменти, които ще намалят потреблението на енергия в секторите, ориентирани към бъдещето, като например сектора на ИКТ и по-специално центровете за данни и доставчиците на услуги „в облак“. |
| --- | --- |

3.1.10.

| 3.1.11. | ЕИСК приветства определянето на интегрираните производствени обекти и отворените производствени съоръжения в ЕС. Комисията обаче се приканва да определи по-ясно кои показатели се използват, за да се измери дали те имат „ясно положително въздействие върху веригата за създаване на стойност на полупроводниците в Съюза по отношение на сигурността на доставките и увеличаването на броя на квалифицираните работници“. |
| --- | --- |

3.1.11.

| 3.1.12. | ЕИСК приветства и възможността за отмяна на решението, ако стане ясно, че заявлението за този статут се основава на невярна или междувременно остаряла информация. Комисията следва да осигури пълен надзор, за да гарантира спазването на изискванията. |
| --- | --- |

3.1.12.

| 3.1.13. | По принцип ЕИСК приветства факта, че определените органи на държавите членки следва да бъдат оправомощени да събират информация от сектора, която ще им позволи да придобият общ поглед върху веригите на доставки и създаване на стойност, както и върху основните участници в тези вериги. Желателно е събирането на на информация да се извършва по съгласуван начин в рамките на ЕС, така че предприятията да не трябва да адаптират своя отговор към различните изисквания във всяка държава членка. Това би свело до минимум бюрократичната тежест. За тази цел е целесъобразно да се счита, че интегрираните производствени обекти и отворените производствени съоръжения в ЕС са от обществен интерес. Полезно е също така държавите членки да се насърчат да създадат национални програми за подпомагане и процедури за акредитация. Тъй като събраната информация може да бъде с чувствителен характер, от съществено значение е тя да бъде третирана като поверителна. По-специално следва да има прозрачност за това какво се случва със събраните данни. |
| --- | --- |

3.1.13.

| 3.1.14. | ЕИСК приветства факта, че се обръща специално внимание на недостига на умения, по-специално като се поставя акцент върху необходимостта полупроводниковата екосистема да стане по-привлекателна за младите таланти, а също и върху факта, че съществуващата работна сила в сектора очевидно се нуждае от допълнително обучение и преквалификация, с цел преодоляване на технологичните пропуски. Мерките, предложени за последната група, обаче не стиган достатъчно далече и следва да се въведат по-целенасочени програми за гарантиране на заетостта. |
| --- | --- |

3.1.14.

| 3.1.15. | ЕИСК приветства обявяването на Европейски консорциум за инфраструктура на интегралните схеми и призовава координатора и Комисията да вземат предвид представителността на състава на консорциума и по-специално да гарантират, че са представени всички части на полупроводниковата екосистема. |
| --- | --- |

3.1.15.

3.2.   Реакция на кризисни ситуации: прозрачността и приоритизирането на продуктите като полезни инструменти в подкрепа на сигурността на веригата на доставки.

| 3.2.1. | ЕИСК приветства по принцип предложението за въвеждане на инструментариум, който да гарантира устойчивост спрямо колебанията на световния пазар. Той ще спомогне за осигуряването на прозрачност по веригата за създаване на стойност и по този начин ще допринесе за подобряване на сигурността на доставките. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | По-специално, системата за ранно предупреждение (СРП) — в случай че всички участници изпълнят своите задължения и изпитват необходимото доверие по отношение на правилното боравене с информацията — ще помогне да се предвидят пречките при снабдяването и да се подготвят подходящи мерки за противодействие. По този начин следва да се гарантира, че съществуват възможности за докладване във всички сектори и от страна на всички участници, и по-специално че са въведени подходящи механизми и за дружествата и социалните партньори. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Възможността да се даде приоритет на стратегически значими поръчки в интегрирани производствени обекти и отворени производствени съоръжения в ЕС, както и в производствени обекти, които са приели това като вариант в замяна на държавна помощ, може да бъде подходящо средство за гарантиране на сигурността на доставките, но същевременно представлява намеса на пазара. Поради това Комисията се приканва да определи по-ясно в кои ситуации това е подходящо и може да се очаква. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | При обществените поръчки проектите за съвместни обществени поръчки също могат да бъдат полезно допълнение и да предоставят суровини и крайни продукти, които може да не са налични или да са ограничени за отделни държави членки. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | В допълнение към тези механизми обаче Комисията и държавите членки следва да обмислят и стратегическото натрупване на запаси както от суровини от изключителна важност, така и от избрани въз основа на прозрачни критерии видове интегрални схеми, за да се гарантира сигурността на доставките в критични области. Поради множеството различни изисквания към интегралните схеми и бързото развитие на технологиите Комисията следва да разработи ясни и прозрачни критерии, въз основа на които да се решава дали стратегическото натрупване на запаси е целесъобразно и кога евентуално следва да се прилага. |
| --- | --- |

3.2.5.

3.3.   Една всеобхватна оценка на риска трябва да отчита цялата екосистема.

| 3.3.1. | ЕИСК приветства факта, че ще бъде извършена оценка на риска за всички сектори на екосистемата и за цялата верига за създаване на стойност, по-специално по отношение на източниците на суровини от трети държави. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | ЕИСК обаче подчертава, че една ориентирана към намирането на решения оценка на риска изисква и стратегически управлявано намаляване на критичните зависимости, което да повиши устойчивостта на Европейския съюз. Поради това Комисията следва да обсъди с държавите членки начините за диверсифициране на източниците на доставки, и по-специално начините за по-добро рециклиране на суровините от изключителна важност като част от индустриализираната кръгова икономика в микроелектрониката. За тази цел е необходимо да се обсъди как може да бъде изградена необходимата инфраструктура, като например съоръжения за разкомплектоване, какви продуктови изисквания ще бъдат необходими за възможно най-всеобхватна и индустриализирана рециклираща промишленост и кои сертификати са полезни и приложими на практика, за да се даде възможност за възможно най-бързо и най-пълно рециклиране на суровините. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | ЕИСК подчертава също така, че насърчаването на европейските производствени обекти ще допринесе за реализирането на целите на Европейския зелен пакт. Не само веригите на доставки и транспортните маршрути ще станат по-къси. Чрез инвестиции в най-съвременни производствени технологии се намалява въздействието върху околната среда и вниманието може да се насочи към оптималното използване на суровините, както и на възможно най-всеобхватно рециклиране на отпадъците и ефективно пречистване на питейната вода. Следователно при производството на интегрални схеми от последно поколение се обръща внимание не само на повишаването на енергийната ефективност, но също така и на отпечатъка върху околната среда. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | ЕИСК подчертава също, че насърчаването на европейските производствени обекти ще подобри спазването на минималните социални стандарти, като например тези, залегнали в Европейската социална харта или в Хартата на основните права на Европейския съюз, и по този начин ще подобри и социалния отпечатък. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | ЕИСК подчертава, че за да се постигне стратегическа устойчивост на европейската промишленост, трябва да се вземе предвид цялата екосистема в областта на полупроводниците. Представеният от Комисията принцип „От лабораторията до производството“ e твърде ограничен, тъй като веригата за създаване на стойност не завършва с производството. Следователно този принцип може само донякъде да подобри независимостта на европейския пазар от глобалните рискове. Ако не се обърне специално внимание на крайния сегмент на веригата за създаване на стойност, рискът от природни бедствия или прекъсване на транспортните маршрути, който допринесе за настоящата криза с доставките, остава много по-висок. Както посочва Комисията в законодателния акт за интегралните схеми, пазарният дял на ЕС в сегмента на опаковките е едва около 5 %, т.е. доста под пазарния дял на цялата промишленост. |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.3.6. | ЕИСК подчертава, че един цялостен поглед върху екосистемата, включително върху крайните процеси, също допринася за реализирането на Европейския зелен пакт. Например от гледна точка на околната среда няма смисъл производството на отделните части да остава в Европа, за да се превозват продуктите в трети държави, да се тестват и опаковат там и после да се импортирате отново в Съюза. В допълнение към екологичните проблеми, свързани с този въпрос, разширените вериги на доставки са много по-податливи на риск. В това отношение трябва да се намери правилният баланс в смисъл на отворена стратегическа автономност, за да се постигне устойчивост на ЕС бе риск от откъсване от световния пазар. |
| --- | --- |

3.3.6.

| 3.3.7. | Поради това ЕИСК препоръчва, по-специално за да се избегне нежелателно географско сегментиране или концентрация на някои високо рентабилни или разходоинтензивни пазарни сегменти, да се проучи по-добре ролята на цялата верига на доставки и по-специално да се отдаде по-голямо значение на крайните процеси в рамките на Съюза в стратегията за полупроводниците. |
| --- | --- |

3.3.7.

| 3.3.8. | Поради това ЕИСК предлага да се разгледат съвременните технологии за опаковане, които могат да се използват в Европа по икономичен и енергийно ефективен начин, гарантирайки на ЕС по-голяма независимост от глобалните рискове и колебанията на пазара, и да се обърне по-голямо внимание на тези технологии. |
| --- | --- |

3.3.8.

3.4.   Съфинансирането като полезна мярка за намаляване на рисковете и разходите

| 3.4.1. | ЕИСК приветства факта, че държавните помощи ще бъдат улеснени съгласно горепосочените критерии, особено ако без тези помощи съответните съоръжения не биха били на разположение или биха били на разположение само в ограничена степен в Съюза и ако представляват особен стратегически интерес. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | ЕИСК приветства и факта, че трябва да се очаква и дългосрочна жизнеспособност на съответните инсталации без допълнителна държавна помощ, както и факта, че ще бъде поет твърд ангажимент за бъдещ принос към иновациите в екосистемата на Съюза в областта на полупроводниците. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | ЕИСК подчертава, че стимулиращият ефект действително трябва да бъде измерим и че трябва да се избягва съфинансиране на и без това вече планирани предприятия, за да се гарантира, че отпуснатите средства наистина оказват положително въздействие върху иновациите и заетостта в цялата екосистема в областта на полупроводниците. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | ЕИСК обаче не вижда никакви допълнителни критерии, особено като се има предвид, че очевидният недостиг на финансиране може да бъде запълнен до 100 %. Критериите на социалната политика, като отношението на съответното предприятие към социалния диалог и колективното договаряне, приоритетното сътрудничество с доставчиците, установени в Съюза, както и броят на допълнителните устойчиви работни места, създадени от инвестициите, и качеството на условията на труд следва да играят роля в това отношение. |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | ЕИСК предлага също така финансирането да не се съсредоточава върху отделни сегменти на екосистемата в областта на полупроводниците, а в допълнение към горепосочените критерии да гарантира балансирана финансова подкрепа по веригата за създаване на стойност. |
| --- | --- |

3.4.5.

3.5.   Мерки за придобиване на умения и квалификация като допълнителен двигател на иновациите

| 3.5.1. | ЕИСК приветства факта, че Законодателният акт за интегралните схеми включва акцент върху уменията и квалификациите. Целенасочените публични инвестиции в образованието и обучението и по принцип в квалификацията и преквалификацията са от решаващо значение по-специално за успеха на екологичната и цифровата трансформация. Забелязва се обаче, че вниманието е съсредоточено до голяма степен върху висококвалифицираните работници и най-вече върху програмите за следдипломна квалификация. Това несъмнено е от решаващо значение за успеха на технологичния скок към сегмента на полупроводниците < 10 nm. Не бива обаче да се пренебрегва фактът, че за да се подобри връзката на екосистемата с Европа, е необходимо също да се улесни достъпът на работниците, които не се считат за висококвалифицирани. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Екосистемата в областта на полупроводниците трябва да се направи по-привлекателна за работниците. В допълнение към привлекателните програми за следдипломна квалификация се препоръчва подход, който обхваща цялата образователна система. Екосистемата следва да бъде насърчавана още в средните училища, например чрез преразглеждане на учебните програми в областта на природонаучните дисциплини, за да се отговори на специфичните нужди на екосистемата. Това ще позволи професионално ориентиране и вземане на решения на ранен етап. Улесняването на достъпа до висококачествени, индивидуализирани и платени стажове, програми за обмен на опит и наставничество в промишлеността, както и актуални възможности за професионална информация могат допълнително да повишат привлекателността на сектора. |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | И накрая, важно е също така да се обучат онези, които вече работят в екосистемата в областта на полупроводниците, да се справят с новите методи на производство и със специфичните изисквания при проектирането и производството на полупроводници < 10 nm, за да се даде възможност за плавен преход към следващото поколение технологии. В този смисъл следва да се приветства създаването на Европейска мрежа от центрове за високи постижения и да се положат усилия за осигуряване на действително целенасочени мерки за обучение на вече заетите в отрасъла. |
| --- | --- |

3.5.3.

| 3.5.4. | За да се гарантира успехът на екологичната и цифровата трансформация, следва да се обърне специално внимание на повишаването на квалификацията и преквалификацията на работниците, работещи в отрасли и региони, които са или в бъдеще ще бъдат в процес на структурни промени. Активната промишлена политика следва да е насочена по-специално към регионите, засегнати от деиндустриализация и непропорционална миграция на хора в трудоспособна възраст, и да стимулира инвестициите в тези региони. Следва също така да се обсъди как мерките за повишаване на квалификацията и за преквалификация да се съчетават с работата на непълно работно време или обезщетенията за безработица и как на засегнатите работници да се даде възможност да се преквалифицират чрез центрове за преквалификация. |
| --- | --- |

3.5.4.

| 3.5.5. | Държавите членки следва също така да бъдат насърчавани да създават програми и да ги включат в националните си стратегии за уменията. |
| --- | --- |

3.5.5.

Брюксел, 15 юни 2022 година.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2022) 46 final.

1

(2)  COM(2022) 45 final.

2

(3)  https://ieeexplore.ieee.org/stamp/stamp.jsp?tp=&arnumber=9063714.

3

---

| 23.9.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 365/40 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 365/40

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за Регламент на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) 2021/2085 за създаване на съвместните предприятия в рамките на програмата „Хоризонт Европа“ по отношение на съвместното предприятие „Интегрални схеми“

(COM(2022) 47 final — 2022/0033 (NLE)

(2022/C 365/07)

| Докладчик: | Stoyan TCHOUKANOV |
| --- | --- |

Докладчик:

Stoyan TCHOUKANOV

| Искане за консултация | Съвет, 16.3.2022 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Единен пазар, производство и потребление“ |
| Приемане от секцията | 1.6.2022 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 15.6.2022 г. |
| Пленарна сесия No | 570 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 207/0/5 |

Искане за консултация

Съвет, 16.3.2022 г.

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Единен пазар, производство и потребление“

Приемане от секцията

1.6.2022 г.

Приемане на пленарна сесия

15.6.2022 г.

Пленарна сесия No

570

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

207/0/5

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Полупроводниците са в центъра на силни геополитически интереси, като предоставят на държавите условия за действия (военни, икономически и промишлени) и за насърчаване на цифровия и екологичния преход. Те са от съществено значение за стратегическата и промишлената автономност. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Поради това ЕИСК споделя стратегическата цел за повишаване на устойчивостта на европейската екосистема в областта на полупроводниците и изразява съгласие, че Европа трябва да привлича инвестиции за проектиране и производство на най-модерни интегрални схеми, но счита, че ще се постигне по-голяма устойчивост, ако европейските изследователи, инженери и квалифицирана работна сила бъдат насърчавани да останат в Европа, наред с другото, чрез финансови стимули и конкурентни възможности за професионално развитие в сравнение с това, което се предлага в Азия или САЩ. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3 | Като се има предвид спешната необходимост от действия, не е била извършена оценка на въздействието и не е била предвидена онлайн обществена консултация. ЕИСК използва от възможността да изрази известни опасения относно липсата на оценка на въздействието в предложението. ЕИСК е наясно, че извършването на техническа оценка на въздействието със стандартна продължителност би отнело твърде дълго време предвид неотложната ситуация, но той е на мнение, че Комисията е трябвало поне да предостави интелигентна матрица за динамична симулация, за да помогне на съзаконодателите и гражданското общество да предвидят потенциалното въздействие на предложението. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4. | Загрижеността на ЕИСК относно бюджета, отпуснат на съвместното предприятие „Интегрални схеми“, се засилва от липсата на оценка на въздействието, тъй като гражданското общество не може да формира собствено мнение относно обосновката или методологията, използвани от Комисията за определяне на бюджета. Законодателната финансова обосновка, приложена към Законодателния акт за интегралните схеми, не е достатъчна. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК счита, че за компенсиране на инвестициите и научноизследователските усилия на новаторите в ЕС, като същевременно се отговоря на нуждите на изпълнителите/потребителите, и за да се даде възможност да се стимулират иновативни полупроводници и да се създаде стабилна най-съвременна европейска екосистема от интегрални схеми, интелектуалната собственост е от толкова съществено значение, че тя следва да бъде посочена в разпоредбите на предложението, а не само в обяснителния меморандум, който няма правно обвързващи последици. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Предложеното съвместно предприятие „Интегрални схеми“ по-специално има за цел намаляване на рисковете и несигурността за промишлеността, свързани с инвестирането в научноизследователска и иновационна дейност и нови технологии, чрез поделяне на рискове и осигуряване на предвидимост на инвестициите. Американски производител на чипове разкри планове за инвестиции до 88 милиарда щатски долара в цяла Европа като част от амбициозно разширяване, насочено към намаляване на дисбалансите в световната верига за доставки на полупроводници, и показва положителната реакция на инвеститорите за предложения Европейски законодателен акт за интегралните схеми. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Въведение

| 2.1. | Автомобили, компютри, смартфони, приложения и инфраструктури за здравеопазване, енергетика, сигурност, комуникации и промишлена автоматизация: през последните месеци в много сектори се наблюдават закъснения при доставките. Причината за това е недостигът на полупроводници — много малките компоненти, с които са оборудвани нашите технологични устройства. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Полупроводниците са в центъра на силни геополитически интереси, като предоставят на държавите условия за действия (военни, икономически и промишлени) и за насърчаване на цифровия и екологичния преход. Войната на Русия срещу Украйна вероятно ще има много странични ефекти в средносрочен и дългосрочен план за сектора на полупроводниците — основен приоритет за цифровия суверенитет на ЕС. Ситуацията ще засегне производството на неон, паладий и C4F6, три материала, които са от решаващо значение и са незаменими за микрочиповете. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Съединените щати доминират в проектирането на полупроводници и освен това през януари 2021 г. Конгресът на САЩ приеме Закона за създаване на полезни стимули за производство на полупроводници за Америка („Закон за CHIPS“). Азиатското производство е концентрирано по-специално в Тайван и осигурява около 70 % от общото производство и 90 % от най-напредналите в технологично отношение чипове. Въпреки че настоящият недостиг се дължи отчасти на пандемията от COVID-19, не трябва да се пренебрегва значението на икономическата конкуренция между Вашингтон и Пекин. Този контекст на икономическа конкуренция поставя Тайван на предна линия в технологичната конкуренция между двете сили. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Във връзка с това целта на предложения регламент е да се създаде съвместно съвременна европейска екосистема за интегрални схеми, включително производство. С него се изменят настоящите предложения, за да се доразвият силните страни на Европа и да се преодолеят съществуващите слабости, да се развие процъфтяваща екосистема на полупроводниците и устойчива верига на доставки, като същевременно се определят мерки за подготовка, предвиждане и реагиране на бъдещи прекъсвания на веригата на доставки. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Предложението за регламент на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) 2021/2085 за създаване на съвместните предприятия в рамките на програмата „Хоризонт Европа“ („предложението“) допълва предложението за законодателен акт за интегралните схеми. Една от целите на предложения законодателен акт за интегралните схеми е да се създаде инициативата „Интегрални схеми за Европа“ в подкрепа на широкомащабното изграждане на капацитет. Действията в рамките на инициативата ще се изпълняват предимно чрез съвместното предприятие „Интегрални схеми“, т.е. измененото и преименувано съвместно предприятие „Ключови цифрови технологии“. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Бюджетът на ЕС ще подкрепи инициативата „Интегрални схеми за Европа“ с общо до 3,3 млрд. евро, включително 1,65 млрд. евро чрез програмата „Хоризонт Европа“ и 1,65 млрд. евро чрез програмата „Цифрова Европа“. От тази обща сума 2,875 млрд. евро ще бъдат усвоени чрез съвместното предприятие „Интегрални схеми“. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Общи бележки

3.1.   Човешки капитал

| 3.1.1. | ЕИСК отбелязва, че целта не е да се постигне самостоятелност, което не е постижима цел, тъй като взаимозависимостите продължават да бъдат силни във веригите на доставки с трети държави, а да се ускори процесът на постигане на стратегическа автономност, технологичен суверенитет и реформиране на глобалната рамка за конкуренцията чрез укрепване на общата промишлена политика в ЕС. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | ЕИСК споделя стратегическата цел за повишаване на устойчивостта на европейската екосистема на полупроводниците и изразява съгласие, че Европа трябва да привлича инвестиции за проектиране и производство на най-модерни интегрални схеми, но счита, че ще се постигне по-голяма устойчивост, ако европейските изследователи, инженери и квалифицирана работна сила бъдат насърчавани да останат в Европа, наред с другото, чрез финансови стимули и конкурентни възможности за професионално развитие в сравнение с това, което се предлага в Азия или САЩ. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Една от целите на пакета за законодателния акт за интегралните схеми е да се подкрепи широкомащабното изграждане на капацитет чрез инвестиции в трансгранични научни изследвания, за да се даде възможност за разработване на високотехнологични полупроводникови технологии от следващо поколение, включително акцент върху стартиращите и разрастващите се предприятия. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | В предложението се поставя акцент върху подкрепата за инвестициите в трансгранични и публично достъпни инфраструктури за научни изследвания, развойна дейност и иновации, създадени в Европейския съюз. ЕИСК отбелязва, че за постигането на тези цели ЕС трябва да може да разчита на човешкия капитал, на изследователи, тъй като те са единствените, които могат да развият потенциала за иновации на ЕС. ЕИСК си задава въпроса какви конкретни мерки се предприемат, за да се гарантира, че изследователите от ЕС няма да търсят начини да емигрират извън ЕС, и за да се гарантира активната им роля в предвидената мрежа от центрове за експертни познания в цяла Европа? |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Изследователите и младите инженери като цяло считат, че възнагражденията и кариерното развитие са по-добри в държавите извън ЕС. Във връзка с това ЕИСК призовава Комисията да предостави статистически данни в това отношение, които биха позволили да се оценят тенденциите по отношение на изтичането на мозъци към други научноизследователски и центрове за експертни познания. Програма за ускоряване на процеса на признаване на чуждестранни специалисти може да привлече допълнителни ресурси за проекта. На практика целите на предложението ще се обезсмислят, ако изследователи, инженери и квалифицирана работна сила не желаят да работят и да останат в ЕС. |
| --- | --- |

3.1.5.

3.2.   Оценка на въздействието

| 3.2.1. | Като се има предвид спешната необходимост от действия, не е била извършена оценка на въздействието и не е била предвидена онлайн обществена консултация. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Неотложността не може да се отрече. От края на 2020 г. производителите са изправени пред недостиг на компоненти, особено на полупроводници. Този недостиг се дължи на редица кумулативни фактори:






  — | ограниченията на свободата на движение, свързани със здравната криза, предизвикана от COVID-19, които доведоха до спиране на производството, което причини забавяне на доставките; |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

—

ограниченията на свободата на движение, свързани със здравната криза, предизвикана от COVID-19, които доведоха до спиране на производството, което причини забавяне на доставките;

| — | климатичните условия: тежките суши в Тайван засегнаха осезаемо производството на полупроводници, което изисква много вода; |
| --- | --- |

—

климатичните условия: тежките суши в Тайван засегнаха осезаемо производството на полупроводници, което изисква много вода;

| — | повишеното търсене на електронно оборудване (компютри и др.); |
| --- | --- |

—

повишеното търсене на електронно оборудване (компютри и др.);

| — | увеличаването на броя на електрическите превозни средства; |
| --- | --- |

—

увеличаването на броя на електрическите превозни средства;

| — | нарастващия интерес към добиване на криптовалути, които изискват графични процесори, съставени от полупроводници; |
| --- | --- |

—

нарастващия интерес към добиване на криптовалути, които изискват графични процесори, съставени от полупроводници;

| — | внедряването на 5G, което изисква полупроводници в периферните устройства; |
| --- | --- |

—

внедряването на 5G, което изисква полупроводници в периферните устройства;

| — | автоматизацията на заводите като част от свързани с четвъртата индустриална революция проекти, в които се използват полупроводници. |
| --- | --- |

—

автоматизацията на заводите като част от свързани с четвъртата индустриална революция проекти, в които се използват полупроводници.

| 3.2.3. | ЕИСК счита, че проблемът не е свързан единствено с неотложността, но и с факта, че 70 % от полупроводниците се произвеждат от TSMC и Samsung Electronics. С оглед на голямото търсене те трябва да дадат приоритет на определени клиенти, а за изграждането на нов завод за производство са необходими между две и три години (1). |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | ЕИСК използва от възможността да изрази известни опасения относно липсата на оценка на въздействието в предложението. През април 2021 г. Европейската комисия стартира своята програма за по-добро регулиране с цел „обединяване на силите за по-добро законотворчество“ (2). С нея се въвежда подходът на „отмяна на предишни тежести при въвеждане на нови“, който ще се превърне в ключова ос на политиките на ЕС от 2022 г. нататък. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | ЕИСК е наясно, че извършването на техническа оценка на въздействието със стандартна продължителност би отнело твърде дълго време предвид неотложната ситуация и на практика би било безполезна, но е на мнение, че Комисията е трябвало поне да предостави интелигентна матрица за динамична симулация, за да помогне на съзаконодателите и гражданското общество да предвидят потенциалното въздействие на предложението. |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | Липсата на оценка на въздействието има отрицателно въздействие върху възможността на ЕИСК да формира собствено мнение относно обосновката или методологията, използвани от Комисията за определяне на бюджета на съвместното предприятие „Интегрални схеми“. Законодателната финансова обосновка, приложена към Законодателния акт за интегралните схеми, също не е достатъчна. Гражданското общество трябва точно и конкретно да знае откъде идва и къде отива финансирането. |
| --- | --- |

3.2.6.

3.3.   Интелектуална собственост

| 3.3.1. | Интелектуалната собственост (ИС) е понятие, което е смислово претоварено в опасна степен. В най-общия смисъл то означава всяко знание, което е нечия собственост. Пример за това е патентът. Патентът признава собствеността върху знанието и осигурява условията за закрилата му. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | В сектора на полупроводниците обаче терминът е с добре установено значение на проектна единица или единица за проверка, която е предварително опакована и е на разположение за лицензиране. ИС за полупроводник (SIP) или ИС за дизайн (DIP) обикновено означават едно и също и често се означават като блокове ИС или ядра ИС. Това е част от дизайна, като например процесор, която е била предварително проверена и може да бъде включена в чужд дизайн. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | На практика правните и управленските усилия, необходими за договаряне на лицензи, също често превишават ползите от лицензирането на ИС за дизайни. Поради това предприятията за полупроводници често използват интелектуалната си собственост под формата на патенти. Големите патентни портфейли могат да се използват както за ограничаване на конкуренцията, така и за подобряване на конкурентната им позиция чрез кръстосано лицензиране. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | В обяснителния меморандум на предложението се посочват „потребителски общности с (...) доставчици на интелектуална собственост (ИС)“, посочват се ползвателите на ИС, но не се споменава носителят на правата върху интелектуалната собственост. След това в него се заявява „центровете за експертни познания ще улеснят открития, прозрачен и недискриминационен достъп до проектантската инфраструктура и пилотните линии и тяхното ефективно използване“. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Поради това ЕИСК се пита дали „недискриминационният достъп“ се отнася до подхода за справедливо, разумно и недискриминационно (FRAND) лицензиране на патенти от съществено значение за стандарт (ПСЗС). Ако това е така, предложението следва да гарантира балансиран и прагматичен подход към справедливото, разумно и недискриминационно (FRAND) лицензиране — подход с акцент върху повишаване на прозрачността и намиране на компромисен вариант, който ще компенсира по подходящ начин новаторите в ЕС, като същевременно отговаря на нуждите на изпълнителите/ползвателите и ще даде възможност за стимулиране на иновациите. |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.3.6. | На последно място, но не и по значение, ЕИСК счита, че интелектуалната собственост е от толкова съществено значение за постигане на целите на предложението, че тя следва да бъде изрично посочена в разпоредбите на предложението, а не само в обяснителния меморандум, който няма правно обвързващо действие. |
| --- | --- |

3.3.6.

Брюксел, 15 юни 2022 година.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Journal du Net. 2.11.2021 г.

1

(2)  Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите По-добро регулиране: обединяване на силите за по-добро законотворчество, COM(2021) 219 final.

2

По-добро регулиране: обединяване на силите за по-добро законотворчество

---

| 23.9.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 365/44 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 365/44

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно флуорсъдържащите парникови газове, за изменение на Директива (ЕС) 2019/1937 и за отмяна на Регламент (ЕС) No 517/2014

(COM(2022) 150 final — 2022/0099 (COD)

(2022/C 365/08)

| Докладчик: | Kęstutis KUPŠYS |
| --- | --- |

Докладчик:

Kęstutis KUPŠYS

| Искане да консултация | Европейския парламент, 5.5.2022 г.
  Съвет, 10.5.2022 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 192, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | секция „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“ |
| Приемане от секцията | 31.5.2022 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 15.6.2022 г. |
| Пленарна сесия No | 570 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 140/1/6 |

Искане да консултация

Европейския парламент, 5.5.2022 г.

Съвет, 10.5.2022 г.

Правно основание

член 192, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

секция „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“

Приемане от секцията

31.5.2022 г.

Приемане на пленарна сесия

15.6.2022 г.

Пленарна сесия No

570

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

140/1/6

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | Преразглеждането на Регламента за флуорсъдържащите парникови газове (Регламент (ЕС) No 517/2014) (1), предложено от Комисията на 5 април 2022 г. (2), представлява крачка в правилната посока. Според ЕИСК има възможност за поставяне на по-амбициозни цели, с които да се гарантира, че европейските предприятия и домакинства няма да бъдат обременени със запаси от вредно за климата оборудване за десетилетия напред, и да се запази водещата роля на ЕС в световен мащаб по отношение на действията в областта на климата чрез приемане на екологични технологични решения от най-висок клас. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Много от флуоровъглеводородите (HFC) имат значителен потенциал за глобално затопляне („ПГЗ“). Ето защо подобряването на настоящото предложение на Комисията дава допълнителна възможност за значително намаляване на преките въздействия върху климата, като не се допуска навлизането на флуоровъглеводороди с висок ПГЗ и се преминава директно към алтернативи с нисък ПГЗ без флуорсъдържащи парникови газове. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | За термопомпите, стайните климатици, охладителите и хладилните приложения съществуват алтернативи с естествени хладилни агенти с нисък ПГЗ. ЕИСК подкрепя налагането на забрана за всички хладилни агенти с ПГЗ >5 за тези устройства след 2030 г. Според Комитета една секторна забрана ще изпрати ясно послание към пазара, ще е лесна за прилагане от административна гледна точка и рискът от нейното заобикаляне ще е нисък. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Комитетът настоятелно препоръчва да бъдат съчетани амбицията на плана REPowerEU (3) и поетапното отпадане на флуорсъдържащите парникови газове с цел да се използват хладилни агенти с възможно най-нисък ПГЗ, особено в областта на термопомпите. ЕИСК счита, че опасенията за проблеми на пазара в сектора са неоправдани поради увеличения производствен капацитет на промишлеността, който ще се основава предимно на естествени хладилни агенти. ЕС има ясна възможност да превърне това в пример за установяването на екологични стандарти в световен мащаб. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Въвеждането на система за квоти се очакваше да възпрепятства използването на газове с висок ПГЗ, но това не спомогна в достатъчна степен за промяна на пазара. Очевидно е, че незаконната търговия с тези газове се е увеличила, за да отговори на непрестанното пазарно търсене. Комитетът призовава да се въведе механизъм за увеличаване на приходите от продажби на квоти. Тези приходи могат да бъдат отделени за стимулиране на митническия контрол на равнище държави членки, за подпомагане на приемането на алтернативи с нисък ПГЗ и за осигуряване на достатъчно обучение на монтажниците на съответното оборудване. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | От основно значение е да бъдат удовлетворени нуждите от обучение в областта на алтернативите на флуоровъглеводородите. Квалифицираните техници, както и схемите за квалификация, сертифициране и регистрация са от съществено значение за насърчаване на използването на естествени хладилни агенти с нисък ПГЗ. |
| --- | --- |

1.6

2.   Общи бележки

Въведение

| 2.1 | Флуорсъдържащите газове са важни парникови газове. При липса на регулиране емисиите на флуоровъглеводороди биха могли да доведат до повишение на средната температура в световен мащаб с 0,35 — 0,5 oC до 2100 г. Избягването на тези емисии ще окаже значително въздействие върху ограничаването на глобалното затопляне. Като се има предвид близкият времеви хоризонт (2050 г.), намаляването на емисиите на флуоровъглеводороди ще бъде изключително ефективно в борбата с климатичната криза (4). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Много от флуоровъглеводородите (HFC) имат висок потенциал за глобално затопляне („ПГЗ“). Трифлуорометанът (HFC-23) е най-известният HFC с 14 600 ПГЗ, т.е. един килограм HFC-23 затопля планетата почти колкото 15 тона CO2 Концентрациите на HFC-23 в атмосферата се увеличават с тревожни темпове: от 21 ppt през 2008 г. до рекордните 35 ppt днес (5). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Друг подобен газ — серният хексафлуорид (SF6), широко използван като изолационен газ в комутационната апаратура — се счита за най-вредния флуоросъдържащ парников газ, тъй като неговият ПГЗ е 25 200. Едно типично устройство за отопление и охлаждане, продавано на домакинствата в ЕС през 2022 г., може да съдържа флуорсъдържащи газове с ПГЗ над 700, което означава, че приблизително 0,5 kg хладилен агент, съдържащ се в устройството, има въглероден отпечатък от 0,35 тона. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Като цяло флуоросъдържащите парникови газове са отговорни за около 2,5 % от всички емисии на парникови газове в ЕС. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Озоноразрушаващите вещества нарушават озоновия слой и водят до затопляне на климата. Някои от тях бяха заменени с флуоровъглеводороди, които не допринасят за разрушаването на озоновия слой, но все пак допринасят за затоплянето на климата. ЕИСК прие съответното становище (6) относно Регламента относно веществата, които нарушават озоновия слой (7). |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Регламентът за флуорсъдържащите парникови газове има за цел да бъдат намалени емисиите на флуорсъдържащи парникови газове, като, наред с другото, поетапно се намали използването на флуоровъглеводороди в ЕС. Поетапно намаляване на флуоровъглеводородите се прилага в световен мащаб и съгласно Монреалския протокол. Заедно двата регламента — относно вещества, които разрушават озоновия слой, и относно флуорсъдържащите парникови газове — трябва да гарантират, че Съюзът изпълнява задълженията си съгласно Протокола. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Действащият Регламент за флуорсъдържащите парникови газове има за цел намаляване на емисиите на флуорсъдържащи парникови газове в ЕС с две трети до 2030 г. в сравнение с нивата от 2014 г. В съответствие с Европейския закон за климата новото предложение ще допринесе за намаляване на емисиите с най-малко 55 % до 2030 г., превръщайки Европа в неутрална по отношение на климата до 2050 г., по-специално чрез следните политически инициативи, посочени от Комисията:






  — | реализиране на по-амбициозни цели, |
| --- | --- | --- |

2.7

—

реализиране на по-амбициозни цели,

| — | подобряване на прилагането и изпълнението, |
| --- | --- |

—

подобряване на прилагането и изпълнението,

| — | по-всеобхватен мониторинг, |
| --- | --- |

—

по-всеобхватен мониторинг,

| — | гарантиране на спазването на Монреалския протокол. |
| --- | --- |

—

гарантиране на спазването на Монреалския протокол.

Флуорсъдържащите парникови газове в контекста на Зеления пакт

| 2.8 | Предложението относно флуорсъдържащите парникови газове предвижда амбициозно поетапно намаляване на флуоровъглеводородите и включва редица нови забрани по отношение на предлагани на пазара продукти и оборудване. Това означава, че оборудването и продуктите с флуорсъдържащи парникови газове с висок ПГЗ постепенно ще изчезнат от пазара. Комитетът обаче счита, че е изключително важно да се насърчи преминаването директно към решения без флуорсъдържащи парникови газове, с възможно най-нисък ПГЗ, като се избягват междинни решения. Пазарите на ЕС показват, че това е осъществимо, и ЕС следва да даде личен пример. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Задължително е изискванията да бъдат повишени с оглед да се гарантира, че европейските предприятия и домакинства няма да бъдат обременени със запаси от вредно за климата оборудване за десетилетия напред. Важно е също така да се запази водещата роля на ЕС в световен мащаб по отношение на действията в областта на климата чрез приемане на екологични технологични решения от най-висок клас във всички сфери, в които се използват флуорсъдържащи парникови газове. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Поетапното отпадане на флуоровъглеводородите е високоефективен от гледна точка на разходите начин да се допринесе за осъществяването на целите по отношение на климата. Според окончателния доклад за оценка от март 2022 г. (8) разходите за намаляване на емисиите [...] възлизат средно на около 6 EUR на тон еквивалент на CO2. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Термопомпите, стайните климатици, охладителите и хладилните приложения са устройства и системи, за които съществуват алтернативи с хладилни агенти и естествени хладилни агенти с нисък ПГЗ. ЕИСК подкрепя налагането на забрана за хладилните агенти с флуорсъдържащи парникови газове за тези устройства, като се постави ограничение от ПГЗ 5 след 2030 г. Според Комитета секторните забрани изпращат ясно послание към пазара, лесни са за прилагане от административна гледна точка и рискът от тяхното заобикаляне е нисък. Биха могли да бъдат предвидени специални изключения, когато въз основа на разпоредбите на член 16, параграф 4 се счита, че флуоровъглеводородите са технически необходими. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | За някои видове употреба на пазара вече се предлагат заместители на флуоровъглеводородите, включително пропан (ПГЗ 0,02) и амоняк (ПГЗ 0). Комитетът настоятелно призовава да се увеличат разходите за научни изследвания, за да се използват тези решения с нулев ПГЗ. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | Единствената устойчива политика за ЕС би бил подходът на „екологично охлаждане“, при който се комбинират естествени хладилни агенти с изключително нисък ПГЗ (ПГЗ <5) и енергийно ефективни устройства. Всякакви видове смеси от флуорсъдържащи парникови газове, дори и такива с нисък ПГЗ, водят до затруднения при експлоатацията, по-специално за рециклирането и регенерирането, и правят поддръжката и обслужването много по-сложни. Следователно това би трябвало да се избягва. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | Съществуващите системи за отопление и охлаждане трябва да бъдат обслужвани и поддържани, като се използват настоящите флуоровъглеводороди. Планът за действие по Repower EU, в който е определена целта за внедряване на 30 милиона термопомпи в Европа до 2030 г., повдигна основателни опасения сред заинтересованите лица (9). Според представители на промишлеността предложените нови разпоредби по Регламента за флуорсъдържащите парникови газове биха могли евентуално да забавят така необходимото приемане на термопомпите в Европа. |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | Според Комитета една забрана на ранен етап на флуоровъглеводородите в новото оборудване с термопомпи ще гарантира, че внедряването на термопомпи не е застрашено от недостиг в доставките на флуоровъглеводороди, с които да се обслужва съществуващото оборудване. Тя ще помогне да се избегне блокирането на големи количества запаси от флуоровъглеводороди. Запасите от флуоровъглеводороди изискват мерки за тяхното управление и унищожаване; ако не бъдат отстранени по подходящ начин, течовете на флуоровъглеводороди от съоръженията в края на тяхното обслужване ще имат унищожителен ефект върху климата. |
| --- | --- |

2.15

| 2.16 | Наличните на пазара запаси от флуоровъглеводороди с висок ПГЗ са изключително опасни: хладилни агенти с висок ПГЗ биват широко използвани за поддържане на съществуващото оборудване, за да компенсират редовно непрекъснатите емисии (нивото на течовете може да достигне 15 — 20 % годишно), което може да бъде избегнато благодарение на технологичния напредък. |
| --- | --- |

2.16

| 2.17 | Поради това Комитетът настоятелно призовава амбицията на плана REPowerEU да бъде съчетана с поетапното отпадане на флуорсъдържащите парникови газове с цел да се използват хладилни агенти с възможно най-нисък ПГЗ. За да се разгледа броят на термопомпите в перспектива (30 милиона, внедрени постепенно за период от седем години), могат да се използват глобалните данни от оценката на Международната агенция по енергетика (МАЕ): през 2020 г. за отопление са били използвани почти 180 милиона термопомпи, като същевременно наличността в световен мащаб нараства с близо 10 % годишно през последните пет години. В сценария на МАЕ за нулеви нетни емисии до 2050 г. наличността от монтирани термопомпи ще достигне 600 милиона до 2030 г. Падащата се на ЕС част в този сценарий е напълно в съответствие със съотношението на домакинствата в световен мащаб. |
| --- | --- |

2.17

| 2.18 | ЕИСК счита, че опасенията от пазарни затруднения в сектора са неоснователни, тъй като предложената траектория на навлизане на термопомпите в Европа е до голяма степен в съответствие с разширяването на производствения капацитет на промишлеността, което ще се основава на хладилните агенти със свръхнисък ПГЗ (особено естествените). ЕС има ясна възможност да превърне това в пример за установяването на екологични стандарти в световен мащаб. |
| --- | --- |

2.18

| 2.19 | Предвид описаните по-горе фактори ЕИСК изказва следните препоръки с оглед укрепване на предложението за преразглеждане на Регламента за флуорсъдържащите парникови газове:






  — | да се засили допълнително поетапното намаляване на флуоровъглеводородите, за да може то да съответства на сценария за задържане на повишаването на температурата до 1,5 oC по Парижкото споразумение, |
| --- | --- | --- |

2.19

—

да се засили допълнително поетапното намаляване на флуоровъглеводородите, за да може то да съответства на сценария за задържане на повишаването на температурата до 1,5 oC по Парижкото споразумение,

| — | да се забрани използването на HFC-404A (с ПГЗ от 4 728) и други флуоровъглеводороди с висок ПГЗ, |
| --- | --- |

—

да се забрани използването на HFC-404A (с ПГЗ от 4 728) и други флуоровъглеводороди с висок ПГЗ,

| — | да се намалят секторните ограничения от 150 ПГЗ до възможно най-ниския ПГЗ за дадена технология, |
| --- | --- |

—

да се намалят секторните ограничения от 150 ПГЗ до възможно най-ниския ПГЗ за дадена технология,

| — | да се насърчават схеми за стимулиране и обществени поръчки за алтернативи без флуорсъдържащи парникови газове, |
| --- | --- |

—

да се насърчават схеми за стимулиране и обществени поръчки за алтернативи без флуорсъдържащи парникови газове,

| — | да се подкрепят държавите членки в техните усилия да стимулират по-екологични решения с много нисък ПГЗ (и без флуорсъдържащи парникови газове, където това е възможно). |
| --- | --- |

—

да се подкрепят държавите членки в техните усилия да стимулират по-екологични решения с много нисък ПГЗ (и без флуорсъдържащи парникови газове, където това е възможно).

Опасения във връзка с околната среда

| 2.20 | При прехода към естествени хладилни агенти с изключително нисък ПГЗ или флуоровъглеводороди с нисък ПГЗ следва да бъде избягвано преобразуването във вещества като хидрофлуороолефини поради продуктите, които те отделят при разпадане, като например вредната трифлуороцетна киселина. Трифлуороцетната киселина и другите поли- и перфлуорни алкилни вещества са наречени „завинаги химикали“, защото не могат да бъдат отстранени от околната среда (10). Въз основа на принципа на предпазливост следва да се направи ясна връзка с предложените от Комисията мерки и нейния „план за действие за нулево замърсяване“ (11). |
| --- | --- |

2.20

| 2.21 | При поетапното намаляване на флуоровъглеводородите следва да се обърне дължимото внимание на веществата, които ги заменят. ЕИСК призовава да не се толерират нови заместители на флуорсъдържащите парникови газове, които просто подменят проблема с високия ПГЗ с екологични проблеми. Комитетът призовава вместо това да се поеме отговорност за насочване на прехода към наистина благоприятни за климата и околната среда естествени алтернативи без флуорсъдържащи парникови газове. Позоваването на европейския процес REACH не е достатъчно, тъй като този процес изостава и няма да забрани навреме опасните заместители на флуорсъдържащите парникови газове. |
| --- | --- |

2.21

Незаконна търговия

| 2.22 | Незаконната търговия с флуоровъглеводороди е сериозен проблем в ЕС. Макар и да е трудно незаконната търговия с флуоровъглеводороди да се измери количествено, ясно е, че нейните обеми са значителни. Различни анализи показват, че незаконният внос възлиза на до една трета от законния пазар в ЕС (12). |
| --- | --- |

2.22

| 2.23 | Въвеждането на система за квоти се очакваше да възпрепятства използването на газове с висок ПГЗ, но това не спомогна в достатъчна степен за промяна на пазара. Очевидно е, че незаконната търговия с тези газове се е увеличила, за да покрие непрекъснатото пазарно търсене. Това развитие подсилва аргумента на ЕИСК за пълна забрана на газовете с висок ПГЗ. |
| --- | --- |

2.23

| 2.24 | За съжаление, в предложението не е обърнато надлежно внимание на незаконната търговия с флуоровъглеводороди. ЕИСК призовава за прозрачност и пълна проследимост на флуоровъглеводородите по цялата верига на доставки. Предлагат се решения с маркировки на базата на QR код и Комитетът счита това за ефективен от гледна точка на разходите начин за справяне с проблема. |
| --- | --- |

2.24

| 2.25 | ЕИСК счита, че механизмите за контрол върху доставките на флуоровъглеводороди следва да бъдат допълнително подобрени и в областта на електронната търговия. Комитетът призовава или да се наложи забрана върху продажбите на флуорсъдържащи парникови газове на онлайн пазарите, или да се въведе задължително сертифициране за предприятията, които продават онлайн флуорсъдържащи парникови газове в насипно състояние-. |
| --- | --- |

2.25

| 2.26 | Следва да се запази строгият контрол върху вноса и износа на всички флуоровъглеводороди, включително на газове, използвани за цели, които са освободени от изискването за поетапно намаляване (напр. за изходни суровини, унищожаване, реекспорт или други освободени употреби). Предприятията следва да имат валидна регистрация в портала за флуорсъдържащи газове, за да не се допуска изключенията да бъдат използвани за улесняване на незаконната търговия. Комитетът предупреждава, че списъкът с изключения в член 20, параграф 4 създава „вратичка“ в системата за лицензиране, към която със сигурност ще се насочат извършващите незаконна търговия. |
| --- | --- |

2.26

| 2.27 | За да се повиши ефективността на действията на националните митнически органи, Комитетът призовава да се дадат насоки за обезвреждането на конфискуваните продукти, контейнери и оборудване, внесени незаконно в ЕС, както и за предоставяне на финансиране на държавите членки за тяхното унищожаване, ако държавите членки изберат същите да бъдат унищожени. |
| --- | --- |

2.27

| 2.28 | Борбата срещу незаконната търговия и обезвреждането на флуорсъдържащи парникови газове следва да бъде приведена в съответствие с предложенията в Директивата относно защитата на околната среда чрез наказателно право (13), която има за цел да защити по-ефективно околната среда, като задължава държавите членки да предприемат наказателноправни мерки и като насърчава трансграничното сътрудничество (14). |
| --- | --- |

2.28

Разпределение на квотите и ресурсите

| 2.29 | Хиляди нови участници получиха квоти за флуоровъглеводороди за внос на пазара на ЕС. Много от тях нямат достъп до инфраструктура в ЕС, за да отговорят на изискванията на регламента за възстановяване, рециклиране и регенериране на флуоровъглеводородите, които внасят. |
| --- | --- |

2.29

| 2.30 | Въпреки че ЕИСК приветства новите условия за регистрация и получаване на разпределени квоти, според Комитета има възможност за увеличаване на таксата за разпределение, за да бъдат отразени по-добре реалните цени на въглеродните емисии. |
| --- | --- |

2.30

| 2.31 | Ясно е, че квотната такса от 3 EUR на тон еквивалент на CO2 е твърде ниска, за да генерира адекватни приходи и да възпре използването на флуоровъглеводороди с цел по-бързо приемане на естествени хладилни агенти. |
| --- | --- |

2.31

| 2.32 | ЕИСК също така призовава да се извърши преоценка на използването на финансовите ресурси, събирани от продажбите на квоти. |
| --- | --- |

2.32

| 2.33 | Комитетът изразява своето убеждение, че тези приходи следва да бъдат предназначени за пряко използване за посочените по-долу цели:






  — | насърчаване на научните изследвания в алтернативи с нисък ПГЗ, по-специално естествени хладилни агенти, |
| --- | --- | --- |

2.33

—

насърчаване на научните изследвания в алтернативи с нисък ПГЗ, по-специално естествени хладилни агенти,

| — | подпомагане на органите на държавите членки в областта на надзора на пазара, |
| --- | --- |

—

подпомагане на органите на държавите членки в областта на надзора на пазара,

| — | изграждане на умения и повишаване на осведомеността, включително кампании за повишаване на осведомеността за крайните потребители, |
| --- | --- |

—

изграждане на умения и повишаване на осведомеността, включително кампании за повишаване на осведомеността за крайните потребители,

| — | подпомагане както на извънредното, така и на средносрочното обучение за съществуващата и бъдещата работна сила. |
| --- | --- |

—

подпомагане както на извънредното, така и на средносрочното обучение за съществуващата и бъдещата работна сила.

Обучение

| 2.34 | От основно значение е да бъдат удовлетворени нуждите от обучение в областта на алтернативите на флуоровъглеводородите. Квалифицираните техници, както и схемите за квалификация, сертифициране и регистрация са от съществено значение за насърчаване на използването на естествени хладилни агенти с нисък ПГЗ. Сертифициране е необходимо не само за флуорсъдържащите газове, но и за техните алтернативи. ЕИСК призовава за задължителна компетентност по отношение на компонента за естествените хладилни агенти в програмите за сертифициране. |
| --- | --- |

2.34

| 2.35 | Обучението и сертифицирането са въпрос на субсидиарност и трябва да отговарят на съществуващите национални схеми. В предложението се предоставя една година на държавите членки, за да актуализират своите програми така, че в тях да бъдат включени алтернативите, за който срок някои участници на пазара се опасяват, че е твърде кратък. Въпреки че графикът е важен, важна е и необходимостта от ясни цели. ЕИСК препоръчва да бъдат определени задължения по националните планове с ясни КПЕ, например обучаване на 50 % монтажници до 2025 г. |
| --- | --- |

2.35

Действия със световен обхват

| 2.36 | При привеждането в съответствие с Монреалския протокол следва да се вземе предвид фактът, че изменението от Кигали ще трябва да бъде укрепено в относително близко бъдеще, за да се постигнат целите за нетни нулеви емисии в световен мащаб. |
| --- | --- |

2.36

| 2.37 | В този контекст ЕС генерира важни импулси в световен мащаб в контекста на Монреалския протокол. Предложението за новия европейски Регламент за флуорсъдържащите парникови газове се наблюдава отблизо от всички световни участници. Приемането на изменението от Кигали беше добра първа стъпка в правилната посока, но са необходими по-ранни и по-амбициозни действия за поетапно намаляване на флуоровъглеводородите. ЕС би могъл да използва по-ефективно своето въздействие в световен мащаб чрез т.нар. „ефект на Брюксел“. |
| --- | --- |

2.37

| 2.38 | Поради тази причина ЕИСК счита, че е налице непосредствена необходимост от започване на обсъждания в рамките на Монреалския протокол, за да се ускори напредъкът на действията по изменението от Кигали, като амбициозните предложения за преразглеждане на Регламента за флуорсъдържащите парникови газове на равнище ЕС зададат тон в съответствие със сценария за задържане на повишаването на температурата до 1,5 oC по Парижкото споразумение. |
| --- | --- |

2.38

Прозрачност и приобщаване

| 2.39 | Въпреки факта, че дебатите относно флуорсъдържащите парникови газове са от решаващо значение за няколко ключови вериги за създаване на стойност, обсъждането във връзка с политиката остава ограничено на експертно ниво. Следва да се положат усилия за разширяване на това обсъждане, така че то да обхване всички заинтересовани страни, с широко представителство на гражданското общество. В новия Регламент относно флуорсъдържащите парникови газове следва да се предвиди организирането на консултативен форум, който да се събира най-малко два пъти годишно и да се провежда на равнището на ЕС и във всяка държава членка. |
| --- | --- |

2.39

Брюксел, 15 юни 2022 година.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Регламент (ЕС) No 517/2014 на Европейския парламент и на Съвета от 16 април 2014 г. за флуорсъдържащите парникови газове и за отмяна на Регламент (ЕО) No 842/2006 (ОВ L 150, 20.5.2014 г., стр. 195).

1

(2)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/?uri=COM:2022:150:FIN.

2

(3)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/?uri=COM:2022:108:FIN.

3

(4)  https://acp.copernicus.org/articles/13/6083/2013/acp-13-6083-2013.pdf.

4

(5)  Тук „ppt“ означава „части на трилион“. Данните са от програмата „Advanced Global Atmospheric Gases Experiment“.

5

(6)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно веществата, които нарушават озоновия слой, и за отмяна на Регламент (ЕО) No 1005/2009“ (вж. страница 50 от настоящия брой на Официален вестник).

6

(7)  Регламент (ЕО) No 1005/2009 относно вещества, които разрушават озоновия слой (ОВ L 286, 31.10.2009 г., стp. 1).

7

(8)  На разположение на следния адрес: https://ec.europa.eu/clima/system/files/2022-04/f-gas_evaluation_report_en.pdf.

8

(9)  https://www.coolingpost.com/world-news/f-gas-quota-cuts-will-hit-heat-pump-ambitions/.

9

(10)  Вж. https://www.umweltbundesamt.de/publikationen/persistent-degradation-products-of-halogenated.

10

(11)  COM(2021) 400 final, „Път към здравословна планета за всички План за действие на ЕС: „Към нулево замърсяване на въздуха, водите и почвите“.

11

(12)  Вж. доклада за ОВОС (2022) „Europe’s most chilling crime — the illegal trade in HFC refrigerant gases“ („Най-тежкото престъпление в Европа — незаконната търговия с флуоровъглеводородни хладилни газове“). Публикацията е достъпна на: https://eia-international.org/report/europes-most-chilling-crime/. Оценка на флуорсъдържащите газове в промишлеността, достъпна на адрес: https://stopillegalcooling.eu/wp-content/uploads/EFCTC_Press-Release_EN-2.pdf.

12

(13)  https://ec.europa.eu/info/files/proposal-directive-european-parliament-and-council-protection-environment-through-criminal-law-and-replacing-directive-2008-99-ec_bg.

13

(14)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно защитата на околната среда чрез наказателното право и за замяна на Директива 2008/99/ЕО (COM(2021) 851 final — 2021/0422 (COD) (ОВ C 290, 29.7.2022 г., стр. 143).

14

---

| 23.9.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 365/50 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 365/50

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно веществата, които нарушават озоновия слой, и за отмяна на Регламент (ЕО) No 1005/2009

(COM(2022) 151 final — 2022/0100 (COD)

(2022/C 365/09)

| Докладчик: | Jacob PLAT |
| --- | --- |

Докладчик:

Jacob PLAT

| Консултация | Европейския парламент, 2.5.2022 г.
  Съвет на Европейския съюз, 10.5.2022 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 192, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“ |
| Приемане от секцията | 31.5.2022 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 15.6.2022 г. |
| Пленарна сесия No | 570 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 123/0/2 |

Консултация

Европейския парламент, 2.5.2022 г.

Съвет на Европейския съюз, 10.5.2022 г.

Правно основание

член 192, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“

Приемане от секцията

31.5.2022 г.

Приемане на пленарна сесия

15.6.2022 г.

Пленарна сесия No

570

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

123/0/2

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК приветства предложението за преразглеждане на Регламент (ЕО) No 1005/2009 (1), с който беше осигурено значителното намаляване на веществата, които нарушават озоновия слой (ВНОС), но е възможно допълнително намаляване. Малкото ВНОС, които са все още разрешени, се използват в производството на други химикали като противопожарни агенти в специални приложения, например на борда на самолети и в лаборатории за анализ. Вече прекратената употреба на ВНОС като пенообразуващите вещества обаче е все още от значение, тъй като много от тези пеноматериали продължават да присъстват в сгради. С достигането на края на жизнения им цикъл през следващите десетилетия те ще бъдат премахнати, което би могло да доведе до емисии. Коригирането на регламента така, че да бъде в по-голяма степен в съответствие с Европейския зелен пакт (2), и подобряването на структурата му са добри инициативи. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК одобрява съгласуването на този регламент с Регламента за флуорсъдържащите парникови газове (Регламент (ЕС) No 517/2014) (3). Важно е основните правила на тези регламенти да бъдат съгласувани помежду си (например по отношение на митническия контрол, правилата относно изтичането и определенията). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК отбелязва, че въз основа на различните налични доклади и извършената оценка настоящият регламент (Регламент (ЕО) No 1005/2009) изпълнява предварително заложените си цели. Той счита също така обаче, че е необходимо да се повиши равнището на амбицията, за да се изпълнят целите на Зеления пакт, и същевременно да се осигури максимална защита на гражданите от токсични, канцерогенни вещества. Следователно ЕИСК изразява съгласието си във връзка с предвидените в предложението мерки за по-нататъшно намаляване на емисиите на ВНОС. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Доброто наблюдение и регистрация са ключови елементи за постигане на добър резултат. ЕИСК подкрепя система за наблюдение, която е възможно най-прозрачна и може да удовлетвори потребността от разширяване, ако е необходимо, например с цел включване на нови ВНОС, които не са обхванати в настоящия регламент. Целта следва да бъде универсална система, приложима във всички държави членки. Тя обаче следва да може да се внедри лесно като система за регистрация и наблюдение и в държави извън ЕС поради водещата роля, която ЕС изпълнява понастоящем. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК призовава също така броят на изключенията от забраните да бъде сведен до минимум, както и дерогации от списъка със забранени вещества да са възможни само в извънредни случаи и при необходимост. Освободените употреби следва да се контролират строго, за да се избегне злоупотреба, а оттам и влошаване на положението. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК обръща внимание на опасния и неразрешен проблем с натрупването на големи количества ВНОС в старо оборудване и пенопласти за изолация, при положение че няма международна конвенция, която да урежда управлението или унищожаването на ресурсите от ВНОС. Комитетът призовава за спешни действия за въвеждане на ефективно законодателство в държавите членки за предотвратяване на изтичането на ВНОС, за да не се излагат на опасност атмосферата и условията на живот на населението. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | В идеалния случай управлението на ВНОС следва да е част от система за управление на отпадъците (за контрол, събиране, възстановяване и третиране) с всеобхватни политики, законодателство и регулация за конкретните потоци от отпадъци, които вече съществуват. Управлението на ВНОС в пеноматериали и други хранилища на ВНОС е огромно предизвикателство, по-специално за развиващите се държави. ЕС следва да демонстрира осъществими решения и подходяща правна уредба. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Предвид запазващото се високо равнище на производство и употреба на ВНОС като изходна суровина и свързаните с това емисии, които може да са подценени, ЕИСК изразява загриженост, че количествените граници на ВНОС за употреба като изходна суровина са изключени изцяло. Стесняването на освобождаванията за изходна суровина съгласно новия регламент има множество ползи за околната среда. Следва да се постави акцент върху екологосъобразните алтернативи. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Мерките за предотвратяване на емисиите на хидрофлуоровъглерод като страничен продукт, свързани с производството на ВНОС, следва да бъдат укрепени посредством допълнителни изисквания за докладване. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Следва да се въведат мерки за намаляване на емисиите на нови ВНОС, включително намаляване на изтичането и изисквания за възстановяване, рециклиране и регенериране. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Контекст

| 2.1. | Монреалският протокол (4) относно веществата, които нарушават озоновия слой, е историческото многостранно споразумение в областта на околната среда, с което се регламентират производството и потреблението на близо 100 синтетични химикала, наричани ВНОС. Когато бъдат изпуснати в атмосферата, тези химикали увреждат озоновия слой на стратосферата, който е предпазният щит на Земята, защитаващ хората и околната среда от вредни равнища на ултравиолетово лъчение от слънцето. Протоколът е приет на 15 септември 1987 г. и до момента е единственият договор на ООН, който е ратифициран от всяка държава по света — от всички 198 държави — членки на ООН. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Регламент (ЕО) No 1005/2009 относно вещества, които нарушават озоновия слой (Регламентът относно ВНОС), е основният инструмент, насочен към ВНОС в ЕС. Определената в него обща цел е да се предотвратят емисиите на ВНОС и да се гарантира спазването на Протокола. Регламентът относно ВНОС премина през оценка по Програмата за пригодност и резултатност на регулаторната рамка „REFIT“, в която се стигна до заключението, че макар като цяло да е целесъобразен, регламентът би могъл да бъде по-добре съгласуван с Европейския зелен пакт, а структурата му би могла да бъде леко подобрена. В този контекст предложението има за цел да замени Регламента относно ВНОС и същевременно да запази строгото равнище на контрол, като по-специално:






  1. | приведе мерките в съответствие с Европейския зелен пакт чрез налагане на по-нататъшно намаляване на емисиите, което е осъществимо при пропорционални разходи; |
| --- | --- | --- |

2.2.

1.

приведе мерките в съответствие с Европейския зелен пакт чрез налагане на по-нататъшно намаляване на емисиите, което е осъществимо при пропорционални разходи;

| 2. | осигури по-всеобхватно наблюдение на ВНОС, включително на вещества, които все още не са контролирани; |
| --- | --- |

2.

осигури по-всеобхватно наблюдение на ВНОС, включително на вещества, които все още не са контролирани;

| 3. | опрости и подобри ефикасността на съществуващите правила с цел намаляване на административните разходи; |
| --- | --- |

3.

опрости и подобри ефикасността на съществуващите правила с цел намаляване на административните разходи;

| 4. | подобри яснотата и съгласуваността с други правила. |
| --- | --- |

4.

подобри яснотата и съгласуваността с други правила.

| 2.3. | ВНОС имат потенциал за глобално затопляне (5), който превишава многократно този на въглеродния диоксид, така че е необходимо техните емисии да бъдат намалени с цел борба с изменението на климата и защита на здравето и благосъстоянието на гражданите на ЕС. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | С Монреалския протокол се спират постепенно производството и употребата на ВНОС за емисионни цели. Правилата на ЕС относно ВНОС винаги са били по-амбициозни от Монреалския протокол и чрез тях ВНОС за емисионни цели са изцяло изведени от употреба. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Тъй като по-голямата част от производството, употребата и търговията на ВНОС вече е забранена, основната цел следователно е предотвратяване на емисии на ВНОС от формално законосъобразни приложения в продукти и оборудване и от други процеси, например изходни суровини, които са освободени от предвиденото в Монреалския протокол извеждане от употреба. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Предложението за Регламента относно ВНОС е тясно свързано с предложението относно флуорсъдържащите парникови газове (NAT/847 (6)). И двата вида газове са парникови и допринасят за глобалното затопляне. Двата регламента трябва да гарантират съвместно, че Съюзът спазва задълженията си във връзка с ВНОС и хидрофлуоровъглерода съгласно Протокола. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Целта на предложението е да се предотвратят 180 милиона тона еквивалент на CO2 и 32 000 тона с потенциал за нарушаване на озоновия слой до 2050 г. посредством мерки за възстановяване и унищожаване на ВНОС от два вида пенопласти за изолация. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Общи бележки

| 3.1. | ЕИСК категорично подкрепя предложението на Комисията за изменение на Регламента относно ВНОС с цел още по-голямо намаляване на емисиите и предоставяне на стимули за употреба на екологосъобразни алтернативи. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | ЕИСК признава, че някои мерки в настоящия регламент, насочени към предотвратяването на незаконни дейности, биха могли да станат по-ефективни, и във връзка с това приветства свързването на системата за лицензиране на ВНОС със средата на Европейския съюз за митническо обслужване на едно гише (7). ЕИСК препоръчва такива мерки да се прилагат и спрямо специалните митнически режими, включително транзит и временно складиране на ВНОС. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | ЕИСК признава голямото значение на надлежното наблюдение, за да е възможно да се предприемат превантивни действия и да се постигне напредък. Незаконните търговски практики може да бъдат откривани и преодолявани посредством ефективно наблюдение и докладване. Предвид сериозното екологично въздействие на незаконната търговия с ВНОС, ЕИСК приветства въвеждането на минимални стандарти за максимални наказания във връзка с незаконното производство, внос и пускане на пазара на ВНОС, но настоятелно призовава в допълнение към това да бъдат въведени и минимални наказания. Новият регламент е в съответствие с предложението на Комисията за преразглеждане на Директивата относно защитата на околната среда чрез наказателното право и за замяна на Директива 2008/99/ЕО (8). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | ЕИСК подкрепя категорично мерки, които гарантират възстановяването или унищожаването на ВНОС в пеноматериали, като признава значителния потенциал на тези мерки за смекчаване на последиците от изменението на климата, както и възможността за създаване на работни места и научноизследователска и развойна дейност в рециклиращата промишленост. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | ЕИСК приветства факта, че внимателно е било взето под внимание съгласуването със съществуващи разпоредби в областта на политиката. Това е необходимо, за да може в крайна сметка да бъдат постигнати целите както на пакета „Подготвени за цел 55“ (2030 г.), така и на Зеления пакт (2050 г.). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Тъй като ЕС играе водеща роля в намаляването на ВНОС, ЕИСК предлага ЕС да води и чрез примера си, когато става дума за спазването на същите правила от други икономики, например чрез намаляване на ВНОС за употреба като изходна суровина и производствен агент, когато съществуват алтернативи. През 2020 г. производството на контролирани ВНОС е 164 704 метрични тона, най-вече за употреба като изходна суровина в рамките на ЕС. Учени изразяват загриженост, че докладваните емисии от процеси с изходни суровини са подценени и може да водят в световен план до повишени равнища на въглероден тетрахлорид (CTC) и трихлортрифлуоретан (CFC-113) в атмосферата (9). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | ЕИСК предполага, че преразглеждането няма да доведе до прекомерна административна или финансова тежест. Очаква се предложението да осигури редица ползи във връзка с опростяването за предприятията. Положителен е и фактът, че в преразглеждането се предвижда отклонение единствено в крайно извънредни случаи. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | ЕИСК счита, че включването на ВНОС, които все още не са обхванати от Протокола, е удачно подобрение. През 2020 г. производството на нови вещества в метрични тонове е шест пъти по-голямо от производството на контролирани вещества. Следователно е важно да се следят развитията в тази област, включително употребяваните и произвежданите количества, и да се сведат до минимум емисиите на новите газове, за да се сведе до минимум и въздействието им върху озоновия слой и изменението на климата. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | ЕИСК приветства актуализираната оценка на въздействието, по-специално по отношение на основната мярка за намаляване на емисиите, а именно възстановяването и унищожаването на пенопласти за изолация. Предвиденият в предложението механизъм за оценка е необходим, за да може междувременно да бъдат оценени резултатите. В това отношение експертите играят важна роля във връзка с пенопластите за изолация и развитията. Административната тежест също трябва да бъде взета под внимание. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | ЕИСК приветства мерките за изясняване на ролята на митническите органи и органите за надзор на пазара с цел контрол на търговията с ВНОС. Това е необходимо, тъй като продължава да се осъществява незаконна търговия (10). |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Прекомерната употреба на ВНОС в миналото като охладители и пенообразуващи вещества за пеноматериали е довела до натрупването на големи количества ВНОС, например в стари хладилници, пенопласти за изолация или цилиндри. Съдържащите ВНОС отпадъци от електрическо и електронно оборудване може да изпускат и други токсични, канцерогенни вещества: олово, кадмий, полихлорирани бифенили, забавящи горенето вещества и много други. Тъй като нито в Монреалския протокол, нито в друга международна спогодба в областта на околната среда не се регламентират управлението и унищожаването на съществуващите хранилища на ВНОС, отговорност на всяка държава е да създаде успешна схема за управление на хранилищата на ВНОС с цел справяне с този значим източник на емисии. Поради тези причини ЕИСК счита, че е важно да се подсигури постигането на целта за защита на атмосферата посредством предотвратяване на изтичане и изпускане чрез ефективно управление на хранилищата на ВНОС. |
| --- | --- |

3.11.

4.   Конкретни бележки

| 4.1. | Вече са забранени производството, употребата и търговията на ВНОС за емисионни цели. Във връзка с това ЕИСК подкрепя целта на новото предложение да се предотвратяват по-специално емисиите на ВНОС от продукти и оборудване, в които употребата на такива вещества е била разрешена в миналото. Значимо място в това отношение заема задължението за възстановяване или унищожаване на ВНОС в определени видове пенопласти за изолация, когато сградите се санират или събарят. ЕИСК отбелязва обаче, че може да се окаже допълнителна подкрепа за възприемане в ЕС на по-екологосъобразни алтернативи на ВНОС, използвани като изходни суровини и производствени агенти. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Преразглеждането на регламента ще спомогне за постигане на целта на Парижкото споразумение (11), а именно в идеалния случай да не се надхвърля повишаване на температурата с 1,5 oC. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | ЕИСК приветства изискването за минимално равнище на обучение за персонала, боравещ с ВНОС. ЕИСК обаче се надява тези минимални изисквания да бъдат еднакви за всички държави членки. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | ЕИСК отбелязва, че значителни количества ВНОС продължават да се използват като изходна суровина в химическото производство въпреки наличието на алтернативи в някои процеси с изходни суровини. Продължаващата употреба на хлордифлуорметан (HCFC-22) буди особена загриженост поради големите емисии на свързания с него страничен продукт — трифлуорометан (HFC-23), който има потенциал за глобално затопляне 14 600 (12). ЕИСК отбелязва, че стесняването на освобождаванията за изходни суровини съгласно Монреалския протокол би имало множество ползи (13) и че ЕС следва да служи за пример, като забрани текущата употреба на ВНОС като изходна суровина и производствени агенти в случаите, в които съществуват екологосъобразни алтернативи. Това би могло да обхване 38 % от всички ВНОС, използвани като изходна суровина в ЕС. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Предвид тревогите, свързани с ВНОС, използвани като изходни суровини, и свързаните с тях емисии, ЕИСК препоръчва да се разшири възможността на Комисията да приема актове за изпълнение за установяване на максимални количества и равнища на емисиите и списък на притежаващите разрешение предприятия по отношение на производствените агенти (както е предвидено в член 7, параграф 3), така че да бъдат обхванати и изходните суровини посредством включване на равностойна разпоредба в член 6. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Предвид потенциалните емисии на HFC-23, свързани с употребата на HCFC-22, ЕИСК приветства декларацията за съответствие като първа стъпка към борбата с това и призовава за по-нататъшни мерки, включително докладване, проверка и задължително оповестяване на производственото предприятие на произход, доказателство за намаляване на страничния продукт HFC-23 и проследимост. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Като признава тревогата, свързана с въздействието на емисиите на нови вещества, включително в приложение II (например бързото повишаване на концентрацията в атмосферата на дихлорметана, което би могло да забави съществено, с повече от десетилетие, затварянето на озоновата дупка (14)), ЕИСК препоръчва мерките за изискване на възстановяване, рециклиране и регенериране (член 20) и изискванията относно изтичането (член 21) да се прилагат и спрямо газовете в приложение II. Освен това предприятията трябва да притежават валидна регистрация в системата за лицензиране преди внос или износ на газове в приложение II. |
| --- | --- |

4.7.

Брюксел, 15 юни 2022 година.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  ОВ L 286, 31.10.2009 г., стp. 1.

1

(2)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content//BG/TXT/HTML/?uri=CELEX:52019DC0640&from=/BG

2

(3)  ОВ L 150, 20.5.2014 г., стp. 195.

3

(4)  https://treaties.un.org/doc/publication/unts/volume%201522/volume-1522-i-26369-english.pdf

4

(5)  Показателят „потенциал за глобално затопляне“ е разработен, за да е възможно да се правят сравнения на въздействието върху глобалното затопляне на различни газове. По-специално с него се измерва количеството енергия, което ще бъде погълнато от емисиите на 1 тон от даден газ за определен период от време, спрямо емисиите на 1 тон въглероден диоксид (CO2).

5

потенциал за глобално затопляне

2

(6)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно флуорсъдържащите парникови газове, за изменение на Директива (ЕС) 2019/1937 и за отмяна на Регламент (ЕС) No 517/2014“ (COM(2022) 150 final — 2022/0099 (COD) (Вж. страница 44 от настоящия брой на Официален вестник).

6

(7)  За повече информация относно средата на Европейския съюз за митническо обслужване на едно гише вж. https://ec.europa.eu/taxation_customs/eu-single-window-environment-customs_en.

7

(8)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно защитата на околната среда чрез наказателното право и за замяна на Директива 2008/99/ЕО COM(2021) 851 final — 2021/0422 (COD) (ОВ C 290, 29.7.2022 г., стp. 143).

8

(9)  Solomon и колектив, 2020. Unfinished business after five decades of ozone-layer science and policy (Недовършена работа след пет десетилетия наука и политика в областта на озоновия слой). Nature Communications 11:4272.

9

(10)  https://www.europol.europa.eu/media-press/newsroom/news/how-company-earned-to-%E2%82%AC1-million-illegally-trading-ten-tons-of-ozone-depleting-substances

10

(11)  https://unfccc.int/sites/default/files/english_paris_agreement.pdf

11

(12)  Съединението HFC-23 (трифлуорометан или CHF3), силен парников газ със стогодишен потенциал за глобално затопляне в размер на 14 600, се образува като страничен продукт по време на производството на HCFC-22 (хлордифлуорметан или CHClF2).

12

(13)  Andersen и колектив, 2021. Narrowing feedstock exemptions under the Montreal Protocol has multiple environmental benefits (Стесняването на освобождаванията за изходни суровини съгласно Монреалския протокол има множество екологични ползи). PNAS 2021 г., том 118, бр. 49. https://doi.org/10.1073/pnas.2022668118

13

(14)  Hossaini, R., Chipperfield, M., Montzka, S. и колектив, The increasing threat to stratospheric ozone from dichloromethane (Нарастващата заплаха от дихлорметана за озона от стратосферата). Nat Commun 8, 15962 (2017 г.). https://doi.org/10.1038/ncomms15962.

14

Nat Commun

---

| 23.9.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 365/55 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 365/55

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) 2017/2107 за определяне на мерки за управление, опазване и контрол, приложими в зоната на конвенцията на Международната комисия за опазване на рибата тон в Атлантическия океан (ICCAT) и на Регламент (ЕС) .../2022 за установяване на многогодишен план за управление на червения тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море

(COM(2022) 171 final — 2022/0111(COD))

(2022/C 365/10)

| Единствен докладчик: | Javier GARAT PÉREZ |
| --- | --- |

Единствен докладчик:

Javier GARAT PÉREZ

| Искане за консултация | Европейски парламент, 2.5.2022 г.
  Съвет, 23.5.2022 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 43, параграф 2 и член 304 от Договора за функциониране на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“ |
| Приемане от секцията | 31.5.2022 г. |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 63/0/0 |
| Приемане на пленарна сесия | 15.6.2022 г. |
| Пленарна сесия No | 570 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 211/1/4 |

Искане за консултация

Европейски парламент, 2.5.2022 г.

Съвет, 23.5.2022 г.

Правно основание

член 43, параграф 2 и член 304 от Договора за функциониране на Европейския съюз

Компетентна секция

„Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“

Приемане от секцията

31.5.2022 г.

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

63/0/0

Приемане на пленарна сесия

15.6.2022 г.

Пленарна сесия No

570

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

211/1/4

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК счита, че е целесъобразно и необходимо препоръките, приети от Международната комисия за опазване на рибата тон в Атлантическия океан (ICCAT), да бъдат транспонирани в правото на ЕС, тъй като ЕС е договаряща страна по Международната конвенция за опазване на рибата тон в Атлантическия океан и с цел спазване на мерките за опазване и контрол, приети на годишните ѝ заседания през 2006 г., 2016 г., 2017 г., 2018 г., 2019 г. и 2021 г. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК счита, че е от съществено значение всички договарящи се страни да спазват препоръките, приети от ICCAT, за да се гарантират справедливи и равни условия за всички оператори. |
| --- | --- |

1.2.

2.   Основно съдържание на предложението на Комисията

| 2.1. | Основната цел на предложението е да се транспонират в правото на Съюза новите мерки за опазване и контрол, приети от Международната комисия за опазване на рибата тон в Атлантическия океан (наричана по-долу ICCAT) на годишните ѝ заседания през 2006 г., 2016 г., 2017 г., 2018 г., 2019 г. и 2021 г., тъй като Съюзът е договаряща страна по Международната конвенция за опазване на рибата тон в Атлантическия океан (наричана по-долу „Конвенцията ICCAT“) от 14 ноември 1997 г. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Конвенцията ICCAT установява регионална рамка за опазване и управление на рибата тон и тоноподобните видове в Атлантическия океан и съседните морета и дава възможност за приемане на препоръки, които са задължителни за договарящите страни. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | С предложението се изменя Регламент (ЕС) 2017/2107 (1), който вече включва мерки на ICCAT за управление, опазване и контрол по отношение на мерките, свързани със следните видове: тропическата риба тон, северноатлантическия бял тон и южноатлантическия бял тон, рибата ветроход, синия и белия марлин. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | В него също така се прави преглед на докладването на данни за видовете от семейство платноходови, акулата мако, както и на здравето и безопасността на наблюдателите по регионалните програми на ICCAT, отговорностите на научните наблюдатели и актуализирането на списъка на видовете, обхванати от ICCAT. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Освен това с предложението се изменя и Регламент (ЕС) .../2022 за установяване на многогодишен план за управление на червения тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море по отношение на подаваните от държавите членки на рибовъдните стопанства годишни декларации за пренасяне, както и някои задължения за поставяне в клетки. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | С цел бързото транспониране в правото на Съюза на бъдещите препоръки на ICCAT е предвидено на Комисията да бъде делегирано правото да приема актове по отношение на следните аспекти: ограниченията на капацитета за улов на тропическа риба тон и докладването на годишния риболовен план за този вид;, годишното пренасяне на дялове от квотите за големоок тон, северноатлантически бял тон, южноатлантически бял тон, северноатлантическа риба меч и южноатлантическа риба меч; плановете за управление във връзка с устройства за привличане на рибата (УПР); броя на измерителните шамандури; изискванията по отношение на УПР и периодите на забрана на УПД; ограниченията на броя на корабите, извършващи риболов на северноатлантически бял тон; условията за разрешаване на улова и задържането на акули мако; оцеляването на морските костенурки; минималния процент на присъствие на наблюдатели и измерването на процентното присъствие, както и списъка на видовете, обхванати от ICCAT. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Общи бележки

| 3.1. | ЕИСК счита, че е целесъобразно и необходимо в правото на ЕС да бъдат транспонирани препоръките на ICCAT, приети на годишните ѝ заседания през 2006, 2016, 2017, 2018, 2019 и 2021 г., тъй като ЕС е договаряща страна по Конвенцията ICCAT и в това си качество зачита обхвата на нейните компетенции и задължителния характер на препоръките. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | ЕИСК счита, че е от съществено значение всички договарящи се страни да спазват препоръките, приети от ICCAT, за да се гарантират справедливи и равни условия за всички оператори. |
| --- | --- |

3.2.

Брюксел, 15 юни 2022 година.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Регламент (ЕС) 2017/2107 на Европейския парламент и на Съвета от 15 ноември 2017 г. за определяне на мерки за управление, опазване и контрол, приложими в зоната на конвенцията на Международната комисия за опазване на рибата тон в Атлантическия океан (ICCAT), и за изменение на регламенти (ЕО) No 1936/2001, (ЕО) No 1984/2003 и (ЕО) No 520/2007 на Съвета (OJ L 315, 30.11.2017 г., стp. 1).

1

---

| 23.9.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 365/57 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 365/57

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) No 1305/2013 във връзка със специална мярка за предоставяне на извънредно временно подпомагане от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) в отговор на последиците от руското нашествие в Украйна

(COM(2022) 242 final — 2022/0166 (COD)

(2022/C 365/11)

| Главен докладчик: | Arnold PUECH D’ALISSAC |
| --- | --- |

Главен докладчик:

Arnold PUECH D’ALISSAC

| Искане за консултация | Съвет, 25.5.2022 г.
  Европейския парламент, 6.6.2022 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 42, член 43, параграф 3 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“ |
| Приемане на пленарно заседание | 16.6.2022 г. |
| Пленарна сесия No | 570 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 188/0/3 |

Искане за консултация

Съвет, 25.5.2022 г.

Европейския парламент, 6.6.2022 г.

Правно основание

член 42, член 43, параграф 3 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“

Приемане на пленарно заседание

16.6.2022 г.

Пленарна сесия No

570

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

188/0/3

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Нахлуването на Русия в Украйна оказва сериозно отрицателно въздействие върху селскостопанския и хранително-вкусовия сектор на ЕС. Поради тази причина ЕИСК приветства новата мярка за допълнителна помощ, предложена от Европейската комисия. Комитетът счита, че тя е абсолютно необходима и призовава европейските институции спешно да я приемат. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Войната в Украйна показва геостратегическия характер на хранително-вкусовия сектор и необходимостта да се гарантира продоволствената сигурност на Европейския съюз. По тази причина мерките за подпомагане на оборотните средства на земеделските стопанства и МСП в хранително-вкусовата промишленост са от съществено значение, за да се гарантира тяхното икономическо оцеляване в този период на криза, която се добави към кризата, породена от COVID-19. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Бюджетът на Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР), обаче, вече отговаря на съществуващите нужди от финансиране и на средносрочните и дългосрочните ангажименти, не би трябвало той да се бъде използван за финансирането на неотложни мерки. Освен това, тъй като някои държави от ЕС вече са изчерпали своите средства по ЕЗФРСР или са поели задължения за тях, ЕИСК счита, че Европейската комисия би трябвало да определи друг източник на финансиране извън бюджета на ОСП, за да позволи прилагането на тази мярка без ограничаване на средствата на ЕЗФРСР през следващите години. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Освен това, предвид извънредните обстоятелства на ситуацията и необходимостта от бърза реакция, Комитетът счита, че Комисията би трябвало да съкрати срока за изплащане на помощта и да опрости критериите за допустимост на бенефициерите. |
| --- | --- |

1.4.

2.   Обобщение на предложението на Комисията

| 2.1. | Комисията предлага да се измени Регламент No 1305/2013 на Европейския парламент и на Съвета (1) относно Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР), като се включи нов член 39в), озаглавен: „Специална мярка за предоставяне на извънредно временно подпомагане от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) в отговор на последиците от руското нашествие в Украйна“ |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Предложената мярка би позволила на държавите членки да изплатят, преди 15 октомври 2023 г. еднократна фиксирана сума на земеделските стопани и предприятията от хранително-вкусовата промишленост, изправени пред затруднения с оборотните средства поради руското нашествие в Украйна и произтичащото от това увеличение на разходите за суровини (енергия, торове и фуражи). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Предложението на Комисията предвижда тази извънредна финансова подкрепа да бъде запазена за земеделските стопани и МСП, участващи в поне една от следните дейности:






  — | кръгова икономика, |
| --- | --- | --- |

2.3.

—

кръгова икономика,

| — | управление на хранителните вещества, |
| --- | --- |

—

управление на хранителните вещества,

| — | рационално използване на ресурсите, |
| --- | --- |

—

рационално използване на ресурсите,

| — | производствени методи, които опазват околната среда и климата. |
| --- | --- |

—

производствени методи, които опазват околната среда и климата.

| 2.4. | Максималният размер на предвидената помощ е 15 000 EUR на земеделски стопанин и 100 000 EUR на МСП. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Държавите членки ще имат възможност да използват наличните средства в размер до 5 % от своя бюджет на ЕЗФРСР за периода 2021—2022 г., което би представлявало потенциален бюджет от 1,4 милиарда евро в ЕС. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Общи коментари

| 3.1. | Войната в Украйна значително влоши положението на пазарите на селскостопански суровини, които бяха в затруднено положение още преди руското нашествие. В резултат на това цените на основните суровини за селското стопанство са се удвоили, или дори утроили, в сравнение с равнището си отпреди една или две години. Това положение се добавя към последиците от пандемията от COVID-19. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | В съобщението си от 23 март 2022 г. Комисията вече представи извънредни инициативи за запазване на продоволствената сигурност и укрепване на устойчивостта на продоволствените системи. Настоящата ситуация, обаче, е безпрецедентна и изисква по-нататъшни действия. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Ето защо ЕИСК приветства предложението на Комисията, което би могло, частично, да облекчи проблемите с оборотните средства на земеделските стопани и МСП, изпитващи финансови затруднения след руското нашествие в Украйна. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Предложението на Комисията е допълнителен отговор, който е много полезен за укрепване на продоволствената сигурност на ЕС и за справяне с безпрецедентното увеличение на разходите за вложени ресурси. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Европейският икономически и социален комитет подкрепя предложената мярка и счита, че е много важно европейските институции да я приемат възможно най-скоро. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Въпреки това ЕИСК си задава въпроса и би желал да обърне внимание на Комисията относно източника на финансиране на мярката, графика на плащанията, критериите за допустимост и риска от прекомерна административна тежест за бенефициерите. |
| --- | --- |

3.6.

Източник на финансиране

| 3.7. | ЕИСК би искал да отбележи, че ЕЗФРСР (2), вторият стълб на общата селскостопанска политика, е основният финансов инструмент за развитие на селските райони. Като такъв той допринася значително за екологичния преход на териториите и селскостопанския сектор чрез повишаване на устойчивостта към изменението на климата, подпомагане на иновациите и подпомагане на конкурентоспособността на земеделските стопанства. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | По този начин целта на ЕЗФРСР е да отговори в дългосрочен план на предизвикателствата, пред които са изправени селските райони. По-специално, той трябва да даде възможност за постигане до 2040 г. на целите за развитие, определени от Комисията на 30 юни 2021 г., като част от нейната дългосрочна визия за селските райони (3). |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | ЕЗФРСР, но също и ОСП като цяло, не би трябвало да се разглеждат като допълнителен източник на финансиране за справяне с извънредни ситуации. Бюджетът на ЕЗФРСР вече отговаря на съществуващите нужди от финансиране и на ангажиментите, които трябва да бъдат изпълнени. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | При липсата на количествено определяне на бюджетните кредити и наличните средства, общият размер на помощта, която действително може да бъде изплатена на бенефициерите, също е много хипотетичен. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Поради това ЕИСК призовава Комисията да определи точното количество на средствата, които действително ще бъдат на разположение, и да предвиди други източници на финансиране, които няма да засегнат амбицията и постигането на целите на ЕЗФРСР. |
| --- | --- |

3.11.

График на плащанията

| 3.12. | В предложението на Комисията се предвижда преди 15 октомври 2023 г. да се извърши плащане, предназначено за бенефициерите на мярката. ЕИСК си задава въпроси относно закъснението на тези плащания с оглед на настоящите притеснения за доходите на земеделските стопани и производителите от веригата за доставки на храни. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Тези предприятия вече срещат многобройни ликвидни затруднения. Много земеделски стопани бързо се нуждаят от финансова подкрепа, за да запазят дейността си. Изплащането на извънредната помощ в края на 2023 г. няма да отговори на спешния характер на ситуацията. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Следователно графикът на плащанията на помощта би трябвало да бъде съкратен във възможно най-голяма степен, за да се даде възможност на земеделските стопани и МСП да се справят с настоящото увеличение на производствените разходи. |
| --- | --- |

3.14.

Критерии за допустимост на бенефициерите

| 3.15. | ЕИСК приветства факта, че предвидената от Комисията финансова подкрепа е насочена приоритетно към най-засегнатите земеделски стопани и МСП, въз основа на критерии за подбор, които трябва да бъдат обективни и недискриминационни. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | В предложението на Комисията също така се предвижда помощ да се предоставя само на бенефициери, чиито дейности са част от кръговата икономика или управлението на хранителните вещества, ефективното използване на ресурсите или екологосъобразен метод на производство. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Тези допълнителни критерии биха отклонили основната цел на мярката, която е насочена преди всичко към подпомагане на предприятията и земеделските стопани, засегнати от войната в Украйна. Освен това членовете на Европейския икономически и социален комитет считат, че тези критерии допълнително ще усложнят исканията за помощ, които бенефициерите трябва да подават. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Би било целесъобразда се направи обратното — критериите за допустимост за спешно подпомагане да бъдат опростени, за да се избегне административна тежест, която би отклонила потенциалните бенефициери от подаването на заявление до компетентните органи. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | ЕИСК счита, че би трябвало земеделските стопани, които вече ползват от преки помощи по ОСП и които са засегнати от последиците от руското нашествие в Украйна, автоматично да имат право на извънредна помощ, финансирана от ЕЗФРСР. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | По този начин предложената от Комисията извънредна подкрепа би се вписала в целите за екологична, икономическа и социална устойчивост, преследвани от новата ОСП. Същевременно тази система би избегнала добавянето на нови критерии– източник на объркване и сложност. Спешността на ситуацията налага прилагането на прагматична мярка за солидарност по отношение на най-засегнатите предприятия и земеделски стопани (по-високи производствени разходи или срив на пазарите). Подкрепата, отпусната за някои устойчиви практики, като например за кръговата икономика, би трябвало първо да се насърчава чрез специфични, ориентирани към бъдещето инструменти. |
| --- | --- |

3.20.

Брюксел, 16 юни 2022 година.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Регламент (ЕС) No 1305/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. относно подпомагане на развитието на селските райони от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) и за отмяна на Регламент (ЕО) No 1698/2005 на Съвета (ОВ L 347, 20.12.2013 г., стp. 487).

1

(2)  Становище на Европейския икономически и социален комитет „ОСП в периода до 2020 г.“ (ОВ C 191, 29.6.2012 г., стр.116).

2

(3)  Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Дългосрочна визия за селските райони на ЕС — към по-силни, свързани, устойчиви и проспериращи селски райони до 2040 г.

3

---

| 23.9.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 365/60 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 365/60

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съвместно съобщение до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите „Отговор на осъществяваното на държавно равнище инструментализиране на мигранти по външната граница на ЕС“

(JOIN(2021) 32)

(2022/C 365/12)

| Докладчик: | Stefano PALMIERI |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | Pietro Vittorio BARBIERI |

Докладчик:

Stefano PALMIERI

Съдокладчик:

Pietro Vittorio BARBIERI

| Консултация | Европейска комисия, 2.5.2022 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Решение на пленарната асамблея | 18.1.2022 г. |
| Компетентна секция | „Външни отношения“ |
| Приемане от секцията | 12.5.2022 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 15.6.2022 г. |
| Пленарна сесия No | 570 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 142/2/5 |

Консултация

Европейска комисия, 2.5.2022 г.

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Решение на пленарната асамблея

18.1.2022 г.

Компетентна секция

„Външни отношения“

Приемане от секцията

12.5.2022 г.

Приемане на пленарна сесия

15.6.2022 г.

Пленарна сесия No

570

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

142/2/5

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК счита, че отговорът на ЕС на инструментализирането на мигрантите трябва да бъде част от обща, споделена и съгласувана в различните си части миграционна политика. В контекста на кризата на беларуската граница и руската агресия срещу Украйна е необходимо да се преразгледа адекватността на Пакта за миграцията и убежището, за да не се сегментира миграционната политика чрез проследяване на извънредните ситуации, а по-скоро политиките и защитата на засегнатите лица да се поставят в единна рамка на действие и право. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК счита, че инструментализирането на мигрантите представлява заплаха — потенциално непрекъснато актуална — за целия Европейски съюз, а не само за засегнатите държави членки. Поради тази причина Комитетът подчертава, че ответните мерки ще бъдат ефективни и на висотата на предизвикателството само ако са в състояние да обединят равнището на инициативите (политически, законодателни, административни и хуманитарни) с обхвата на предприетите действия (общностни, национални, местни и международни) и заинтересованите участници (институции, организации на гражданското общество, социални партньори, граждани и др.), черпейки вдъхновение от най-строгите стандарти на ЕС и международното право. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК счита, че е особено важно ЕС да предостави на държавите членки навременна, координирана и ефективна подкрепа както в конкретен план (бюджетни ресурси и персонал на агенциите на ЕС), така и по отношение на административната, законодателната и политическата помощ. Това трябва да бъде осъществено със съвместни действия по места и на междуинституционално равнище, както и с максимална прозрачност на инициативите и същевременно осигуряване на свобода на действие за хуманитарните организации и независимите медии, работещи в районите, в които се наблюдава инструментализиране на мигранти. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | По-специално ЕИСК счита за изключително важно да се създаде интегрирана рамка за хуманитарна намеса, която да може да обедини ресурсите и структурите на националните институции и агенции с тези на ЕС и да осигури участието на международните агенции (ВКБООН, Международната организация по миграция (МОМ), както и приноса на НПО и гражданското общество, като по този начин насърчи ползотворната координация на действията и гарантира признаването на хуманитарните намеси като инструмент за укрепване на принципите на ЕС. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Във връзка с това ЕИСК счита, че пълното и своевременно признаване на правата на инструментализираните мигранти — като се избягват сиви зони или ситуации на административна несигурност — е от първостепенно значение за отслабването и обезвреждането на заплахата за сигурността и стабилността на ЕС и на засегнатите държави членки по места, и би обезсилило опитите за инструментализиране. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Ответните мерки на ЕС със сигурност трябва да бъдат насочени към източниците на потоците от инструментализирани мигранти, като се осигури участието на третите държави и се подкрепят техните усилия за информиране на населението в рамките на сътрудничество, вдъхновено от принципите на демокрацията и защитата на правата на човека. Така ще може да се отклонят ресурси от държавните субекти, които насърчават инструментализирането на мигрантите. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | По отношение на държавите, които насърчават или подкрепят инструментализирането на мигранти, ЕИСК подкрепя предприемането на многостранни действия от страна на целия ЕС, международните институции и държавите партньори, които могат да осъдят и изолират подобни практики, включително чрез задействане на подходящи икономически и дипломатически санкции. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Продължаващата война в Украйна вследствие на предприетата от Руската федерация агресия доведе до най-малко 3,9 милиона бежанци (1), които в момента са настанени главно в съседните и в други държави от ЕС, както и до няколко милиона вътрешно разселени лица. Поток от такъв мащаб е без аналог, поне в Европа, дори в сравнение с десетилетията след Втората световна война. ЕС предприе своевременни мерки в това отношение, по-специално чрез задействането на Директивата за временната закрила от 2001 г. (2) и предложението „Действия по линия на сближаването за бежанците в Европа“ (CARE). Комитетът счита, че подобни инструменти, вдъхновени от сближаването, солидарността и споделянето на отговорностите между държавите членки, са от съществено значение и за справянето с кризи, свързани с инструментализирането на мигранти. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Понастоящем ЕС представлява безопасно място на убежище и закрила за милиони украински граждани, но тежестта на приема и помощта е неравномерно разпределена спрямо капацитета и ресурсите на участващите държави членки Отварянето на вътрешните граници на ЕС към момента осигурява спонтанното придвижване на украинските бежанци към желаните дестинации, но все още е налице видима диспропорция между тежестта за съседните държави и тази за останалите държави членки. Макар и не в съпоставим мащаб, инструментализирането на мигранти на границата с Беларус и в предишни случаи показва необходимостта от задълбочено преразглеждане на механизмите за солидарност и сътрудничество между ЕС и държавите членки, по-специално чрез преразпределяне на подпомаганите мигранти, което несъмнено е необходимо в кризисни ситуации. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК би искал да се спре и на духа на Предложението за регламент на Европейския парламент и на Съвета за справяне със ситуации на инструментализиране в областта на миграцията и убежището (3). Комитетът счита, че сложният механизъм, предвиден за определяне на правната рамка и административните процедури в случай на инструментализиране на мигранти, не отчита мащаба на междудържавната криза, която може да възникне в този контекст и която не може да бъде изключена от подхода, който следва да бъде възприет по отношение на самите мигранти. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Всъщност ЕИСК счита, че въпреки необходимостта от специални инструменти за управление на инструментализирането на мигрантите, е изключително важно да се обмислят своевременни и всеобхватни действия за защита и чрез Директивата за временната закрила, по-специално в случаите, в които управлението на влизанията през границите, контролът на вторичните движения, отлагането или дерогациите, предвидени за обикновените процедури за предоставяне на убежище, са нефункционални и контрапродуктивни от гледна точка на целта за защита на инструментализираните мигранти. При всички случаи равнището на защита на мигрантите следва да бъде повишено пропорционално на мащаба на междудържавната криза, възникнала в контекста на тяхното инструментализиране. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Предложение

| 2.1. | Съобщението подчертава как миграционната криза по границите между Беларус и Европейския съюз (Литва, Латвия, Полша) представлява преднамерен опит за създаване на трайна и продължителна криза, като част от по-широко съгласувани усилия за дестабилизиране на Европейския съюз чрез изпробване на неговото единство и решителност. Това представлява „хибридна заплаха“, която се реализира чрез инструментализирането на мигрантите от страна на трета държава. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Използваните в настоящия документ термини „криза“ и „заплаха“ не само просто описват този специфичен и сложен миграционен феномен, а демонстрират сериозността на политическото напрежение и факторите на нестабилност, произтичащи от съответния геополитически контекст. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Освен че е заплаха за сигурността на ЕС, това доведе до критична ситуация преди всичко за засегнатите мигранти, с драматични хуманитарни последици и от двете страни на границата — в Беларус и в ЕС. Освен това има множество сведения за нечовешко и унизително отношение, понесено от мигрантите от беларуската страна на границата, включително като форма на натиск към ЕС, като рискът от това се засилва от удължаването на техния престой в района и недостъпността на границата с ЕС. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | ЕС незабавно и категорично осъди инструментализирането на уязвими мигранти и бежанци във всички институционални форуми на Съюза. Последвалите действия на международно равнище съумяха да насърчат участието и сътрудничеството между ЕС и държавите партньори, особено държавите на произход на мигрантите. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | В контекста на новата кризисна ситуация ЕС предприе действия в подкрепа на засегнатите държави членки, като взе предвид конкретните отговори на националните правителства и парламенти, по-специално обявяването на извънредно положение в граничните региони. В това отношение Комисията предприе действия в посока предлагане на необходимото съдействие, за да гарантира съгласуваността на тези законодателни мерки с правото на ЕС. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Съобщението включва отчет на политическите, техническите и логистичните действия в подкрепа на засегнатите държави членки. Като се започне от посещенията на комисар Johansson и последващите призиви на Комисията към държавите членки, политическите връзки доведоха и до оказване на техническа подкрепа по границите от страна на агенциите на ЕС (Frontex, Europol, EASO, спешна помощ със средства от фонд „Убежище, миграция и интеграция“). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | По отношение на международните интервенции и особено спрямо държавите на произход и транзитно преминаване на мигрантите, Комисията предприе действия на най-високо равнище, като подобри сътрудничеството с Ирак, Ливан, Турция, Обединените арабски емирства и Узбекистан. Това е от съществено значение за борбата с престъпната инфраструктура за трафик на мигранти, която подхранва извършваното от Беларус инструментализиране. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | В контекста на междудържавна криза съществува висок риск от т.нар. „военна мъгла“ (fog of war) като средство за разпространение на дезинформация, фалшиви новини и изкривяване на фактите, съчетана с политическо инструментализиране на мигрантите. В съобщението се изтъква, че такъв риск съществува от беларуската страна на границата, най-вече от страна на медиите, контролирани от правителствата на Беларус и Русия. Подчертава се значението и по-конкретно ролята на свободния печат, но що се отнася до кризисните зони от европейската страна на границата, това е застъпено в по-малка степен. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Комисията подчертава как настоящите финансови инструменти могат да бъдат укрепени в кризисна ситуация чрез използване на фонд „Убежище, миграция и интеграция“ (ФУМИ) и инструмента за управление на границите и визите (ИУГВ). По отношение на връщанията (подпомогнати доброволни и недоброволни) се споменава сътрудничеството между Комисията, Frontex и Международната организация по миграция (МОМ), като се подчертава и необходимото сътрудничество от страна на държавите на произход на мигрантите. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Бележки

Инструментализиране на мигрантите и управление на миграционните политики

| 3.1. | ЕИСК счита, че отговорът на инструментализирането на мигрантите трябва да бъде поставен в обща рамка на политиката на ЕС в областта на миграцията, която да е споделена и последователна в различните си части. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | За да може миграцията да се управлява правилно, ЕС трябва да е наясно, че миграционните процеси никога не се отключват единствено от инициативи на дадена държава (въпреки че някои от тях понякога могат да окажат значително влияние върху обема на потоците), дори когато тя използва мигрантите като инструмент за политически цели. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | В отговора, който дава на най-острите кризи (включително с активното участие на трета държава или в резултат на война или военна намеса) ЕС трябва да се ръководи от подход, основан на солидарността, преди всичко по отношение на засегнатите лица. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Без да се засяга необходимостта от оказване на помощ на всички, които са в непосредствена опасност за живота (бежанци и жертви на войни), разграничението според правния статут — например между хора, които могат да се претендират за форми на закрила, и други мигранти — може да се прави само след като бъдат извършени прозрачни процедури за предоставяне на убежище, които са предмет на правото на ЕС и международните стандарти, а не въз основа на предварително определение на явлението или кризата („хибридна заплаха“, използване на мигрантите като инструмент, „икономическа миграция“ и др.). |
| --- | --- |

3.1.3.

Хибридни заплахи и инструментализиране на мигрантите

| 3.2. | ЕИСК изразява съгласие с Комисията относно естеството и степента на заплаха от инструментализирането на мигрантите от страна на Беларус. Комитетът признава заплахата за ЕС, която представляват формите на „хибридна заплаха“, или „осъществявано на държавно равнище инструментализиране на хора за политически цели“. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | В определението за хибридна заплаха се използва още една формулировка: заплахи, подкрепяни от „държавен или недържавен субект“. Хибридните заплахи могат да произтичат от различни субекти и да бъдат насочени към различни цели (държавни образувания, институции, социални организации, отделни лица). И все пак трябва да се прави разграничение между това широко тълкуване — макар че то предлага нужните елементи за изграждане на едно общо разбиране на проблема — и идентифицирането на ситуациите, които са релевантни за разглежданите политики. Поради това ЕИСК подчертава, че за целите на последващите регулаторни мерки и особено за правното третиране и хуманитарната подкрепа на мигрантите в такива извънредни ситуации, наличието на движеща сила на държавно равнище трябва да се разглежда като необходимо условие за установяване на инструментализиране на мигрантите. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Предвид валидността на съдържащото се в съобщението определение за „хибридна заплаха“, ЕИСК изразява надежда ответните мерки да бъдат многоизмерни и интегрирани, тоест не само на равнище международни отношения (между държавите членки, ЕС и държавите партньори), но и като част от рамката на политиките и ангажиментите на ЕС за насърчаване на правата на човека, защита на мигрантите и правото на убежище. Ето защо Комитетът е на мнение, че с оглед на споделеното управление на кризите всички инструменти за сътрудничество между държавите членки, институциите и агенциите на ЕС трябва да бъдат засилени. |
| --- | --- |

3.2.2.

Солидарност, координация и споделено управление на кризите

| 3.3. | ЕИСК изразява съгласие, че „тези действия представляват реална и актуална заплаха за сигурността на ЕС“, а не само за пряко засегнатите държави членки. Изложените в съобщението факти и сериозната украинска криза засилват убеждението на ЕИСК, че е наложително да се създаде политическа, регулаторна и процедурна рамка за общи ответни мерки и споделено управление на кризите от страна на държавите членки и институциите на Съюза. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | С оглед на това, и черпейки вдъхновение от вече представените си становища по предложените изменения на регламентите относно управлението на убежището и миграцията (4), ЕИСК счита, че е от решаващо значение да се продължи по пътя на солидарен и съвместен подход между държавите членки, като се има предвид, че въпросната ситуация със сигурност не е единствената причина за повишената тежест на отговорностите и затрудненията за държавите на първоначално влизане, именно предвид значението, което пактът за миграцията и убежището отдава на граничния контрол и предотвратяването на вторичните придвижвания. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Поради това в рамките на желаното специфично законодателство за борба с инструментализирането на мигрантите от страна на дадена държава следва да се предвидят механизми за солидарно споделяне на отговорността между държавите членки, включващи възможността за своевременни действия за преместване, пропорционални на тежестта на кризата. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Характеристиките на кризата на границата с Беларус подчертават различията, но също така и приликите с други държавни стратегии за инструментализиране на миграционните движения: Централното Средиземноморие, границите между Гърция и Турция, Испания и Мароко, Босна и Хърватия, Сърбия и Унгария (и това само за 2021 г.). ЕИСК счита, че ЕС ще трябва да преодолее наблюдаваните при предишните кризи ограничения на своите ответни мерки, по-специално като избегне възникването на ситуации на зависимост от политическите стратегии на трети държави, които не са съвместими с политиките и принципите на ЕС. |
| --- | --- |

3.3.3.

Закрила и защита на мигрантите в контекст на инструментализиране

| 3.4. | ЕИСК счита, че при определянето на ответните мерки на ЕС следва да се предприемат съвместни действия за противодействие на заплахата с ясното съзнание, че в тези специфични ситуации засегнатите мигранти са силно уязвими и се нуждаят от мерки за закрила именно предвид контекста на междудържавната криза. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | ЕИСК споделя изразената в съобщението загриженост относно хуманитарната ситуация на границите между държавите членки и Беларус. Трудността да се предприемат действия от беларуската страна на границата представлява реално ограничение за хуманитарната намеса в ситуации на криза и междудържавен конфликт, но това трябва да бъде стимул за максимизиране на усилията, така че да се гарантира, че в границите на държавите членки хуманитарната помощ за мигрантите отговаря на стандартите на правото на ЕС и установените практики по отношение на подкрепата за уязвими лица. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | ЕИСК изразява надежда, че на хуманитарните организации на гражданското общество ще бъде осигурен по-лесен достъп и от двете страни на границата между ЕС и Беларус, за да могат да предоставят хуманитарна помощ (медицински грижи, продоволствена и правна помощ). |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | В този контекст институциите на ЕС трябва да противодействат на всяко действие или трактовка, които криминализират солидарната намеса на националното и международното гражданско общество, както вече беше подчертано от ЕИСК в предишни становища (5). |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | В съобщението се подчертава наличието на значителни вторични придвижвания на мигранти (поне по отношение на броя на мигрантите, пристигащи на границите на ЕС по време на кризата), като се посочва, че са били задействани съвместни патрули на граничната полиция на държавите членки на първоначално влизане и вторично придвижване на мигрантите. Комитетът счита, че в ситуация на инструментализиране на мигрантите въпросът за вторичните движения трябва да бъде решен с участието на държавите членки, които са дестинация на придвижванията, и в същото време с необходимото внимание към най-уязвимите мигранти, особено по време на активните фази на криза, за да се избегнат допълнителни рискове за тяхната безопасност. |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | ЕИСК също така подчертава рисковете за достойната, справедлива и широкообхватна закрила на уязвимите мигранти в резултат на широкото използване от държавите членки и самия ЕС на правни статути и процедури за освобождаване, дори в контекста на криза, която изисква конкретни ответни мерки. В този смисъл всички дерогации от стандартните процедури за приемане и предоставяне на убежище следва да бъдат съчетани със специфични мерки за закрила и защита поради сериозната рискова ситуация, при същевременно спазване на принципа на забрана за връщане. |
| --- | --- |

3.4.5.

Борба с дезинформацията, ролята на медиите и закрилата на уязвимите лица

| 3.5. | ЕИСК оценява значението, което съобщението отдава на действията за борба с дезинформацията, фалшивите новини и манипулирането на фактите, включително чрез целенасочени информационни кампании в държавите на произход на миграционните потоци и максимално използване на електронните средства за информация и комуникация, чиято задача е да предоставят на мигрантите коректна и подлежаща на проверка информация (напр. Infomigrants). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | В същото време Комитетът признава значението, в съответствие с ценностите на ЕС, на свободното предоставяне на информация и свободния достъп до факти и данни, които представляват интерес за обществеността. В този смисъл прилагането на спешните мерки трябва винаги да върви ръка за ръка с осигуряването, от страна на държавите членки и агенциите на ЕС, на максимална свобода на действие и комуникация за независимите медии, работещи в районите, в които се наблюдава инструментализиране на мигранти, като същевременно се гарантират ясни и прозрачни правила за достъп и контакт със структурите за прием на мигранти. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | По отношение на борбата срещу логистичните мрежи за трафик на мигранти в ИТ платформите и социалните медии, Комисията, с подкрепата на агенциите на ЕС (ENISA), трябва да предприеме действия за разграничаване на инструментите, които се използват директно от трафикантите на мигранти, от тези, които се използват за комуникация между мигрантите; целта е да се разграничат отговорностите и да не се нарушават правата за поверителност на данните или, дори косвено и неволно, да се застраши самата безопасност на мигрантите, които са жертви на инструментализиране. |
| --- | --- |

3.5.2.

Международно сътрудничество за борба с инструментализирането на мигранти

| 3.6. | ЕИСК оценява действията на институциите на ЕС за засилване на сътрудничеството с държавите на произход на мигрантите, подложени на инструментализиране, с цел те да бъдат информирани за рисковете, на които са изложени, и да се подобри международното сътрудничество по въпросите на миграцията. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.6.1. | Освен това, за да се гарантира ефективността на съвместните действия между ЕС и засегнатите трети държави, това сътрудничество следва да бъде допълнено с механизма за международно сътрудничество за развитие и със споразумения за регулиране на миграцията. |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | При евентуално сключване на споразумения и процедури с трети държави следва да се следи за това тези отношения да зачитат правата на човека и международните правни ангажименти, поети от тези държави. |
| --- | --- |

3.6.2.

| 3.6.3. | Това сътрудничество също така би дало тласък на усилията на полицията и разузнаването за предотвратяване на дейността и борба с престъпните организации, участващи в трафика на мигранти, като същевременно се зачитат напълно правата на мигрантите на убежище и закрила както в случай на действия за инструментализиране на мигрантите, така и като цяло (6). |
| --- | --- |

3.6.3.

Подкрепа за държавите членки

| 3.7. | ЕИСК оценява подкрепата, предложена на държавите членки, които са изложени на заплаха, по-специално чрез агенциите на ЕС в областта на вътрешните работи (Frontex, EUAA, Механизма за гражданска защита), и счита, че те трябва да се задействат винаги, когато дадена ситуация е призната за извънредна, съгласно балансирана и прозрачна процедура (7). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.7.1. | ЕИСК счита, че в бъдеще на изложените на такива заплахи държави членки следва да се предоставя адекватно равнище на помощ, което да бъде съчетано със също толкова високо равнище на защита и подкрепа за жертвите на инструментализирането, на първо място най-уязвимите лица. |
| --- | --- |

3.7.1.

| 3.7.2. | Комитетът категорично заявява, че мерките на държавите членки за връщане — както доброволно, така и недоброволно — на мигранти, на които не е признато право на убежище, следва да се прилагат и в извънредни ситуации при пълно зачитане на основните права и международните задължения, както и с подкрепата на агенциите на ЕС. |
| --- | --- |

3.7.2.

Инструменти и разпоредби за бъдещото управление на кризи

| 3.8. | ЕИСК подчертава, че в настоящото становище са взети предвид мерките, които се обсъждат и се подготвят към момента на неговото изготвяне, и по-специално документа „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за справяне със ситуации на инструментализиране в областта на миграцията и убежището“. Предложението съдържа нормативни елементи относно статута на мигрантите и процедурите за кандидатстване за убежище и международна закрила в контекста на подобни ситуации. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.8.1. | Във връзка с това Комитетът изразява надежда, че в регламента ще бъдат взети предвид нуждите на държавите членки по отношение на сигурността и наред с това ще бъдат предвидени правни ангажименти за справяне с извънредните ситуации и гарантиране на правата на закрила на мигрантите, вдъхновени от международните задължения и европейското право. |
| --- | --- |

3.8.1.

| 3.8.2. | По-конкретно Комисията и оправомощените органи ще трябва да проверяват и съответствието с основните права и правата на ЕС на законодателството, което вече е прието или предстои да бъде прието в държавите членки за борба с настоящата криза и предотвратяване на бъдещи кризи. |
| --- | --- |

3.8.2.

| 3.8.3. | ЕИСК ще направи внимателна оценка на предвидените в регламента изключения и дерогации от стандартните процедури за влизане и предоставяне на убежище, ефективната възможност за обжалване на отказите, процедурите за връщане и пълната прозрачност и сътрудничество между засегнатите от извънредната ситуация държави членки и институциите и агенциите на ЕС. |
| --- | --- |

3.8.3.

Брюксел, 15 юни 2022 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  5 317 219 бежанци в съседни държави и в ЕС (данните са актуализирани към 26 април 2022 г., източник: ВКБООН, https://data2.unhcr.org/en/situations/ukraine).

1

(2)  Решение за изпълнение (ЕС) 2022/382 на Съвета от 4 март 2022 година за установяване на съществуването на масово навлизане на разселени лица от Украйна по смисъла на член 5 от Директива 2001/55/ЕО и за въвеждане на временна закрила (ОВ L 71, 4.3.2022 г., стр. 1) (Директива 2001/55/ЕО на Съвета от 20 юли 2001 година относно минималните стандарти за предоставяне на временна закрила в случай на масово навлизане на разселени лица и за мерките за поддържане на баланса между държавите членки в полагането на усилия за прием на такива лица и понасяне на последиците от този прием (ОВ L 212, 7.8.2001 г., стр. 12).

2

(3)  Вж. COM(2021) 890 final — 2021/0427 (COD) „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за справяне със ситуации на инструментализиране в областта на миграцията и убежището“.

3

(4)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно Нов пакт за миграцията и убежището (COM(2020) 609 final) (ОВ C 123, 9.4.2021 г., стр. 15); Становище на Европейския икономически и социален комитет относно: Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно управлението на убежището и миграцията и за изменение на Директива 2003/109/ЕО на Съвета и на предложения Регламент (ЕС) XXX/XXX [фонд „Убежище и миграция“] (COM(2020) 610 final — 2020/0279 (COD)) — Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за справяне със ситуации на криза и форсмажорни обстоятелства в областта на миграцията и убежището (COM(2020) 613 final — 2020/0277 (COD)) (ОВ C 155, 30.4.2021 г., стр. 58).

4

(5)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Защитата на непридружените непълнолетни мигранти в Европа“ (становище по собствена инициатива) (ОВ C 429, 11.12.2020 г, стр. 24).

5

(6)  Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Обновен план за действие на ЕС срещу контрабандата на мигранти (2021—2025 г.) [COM(2021) 591 final].

6

(7)  По искане на държава членка, одобрено в последващо предложение на Комисията и резолюция на Европейския съвет, като се приемат и механизми за непрекъснато наблюдение и оценка на ситуацията, вж. COM(2021) 890 final — 2021/0427 (COD) Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за справяне със ситуации на инструментализиране в областта на миграцията и убежището.

7

Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за справяне със ситуации на инструментализиране в областта на миграцията и убежището.

---

| 23.9.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 365/66 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 365/66

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за определяне на правила за упражняването на правата на Съюза при изпълнението и прилагането на Споразумението за оттеглянето на Обединеното кралство Великобритания и Северна Ирландия от Европейския съюз и Европейската общност за атомна енергия и на Споразумението за търговия и сътрудничество между Европейския съюз и Европейската общност за атомна енергия, от една страна, и Обединеното кралство Великобритания и Северна Ирландия, от друга страна

(COM(2022) 89 final — 2022/0068 (COD))

(2022/C 365/13)

| Докладчик: | Jack O’CONNOR |
| --- | --- |

Докладчик:

Jack O’CONNOR

| Искане за консултация | Съвет, 22.3.2022 г.
  Европейски парламент, 23.3.2022 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 43 от Договора за функционирането на Европейския съюз (1) (рибарство), членове 91 и 100 от Договора за функционирането на Европейския съюз (транспорт), членове 173, 182, 188 и 189 от Договора за функционирането на Европейския съюз (програми на Съюза), член 207 от Договора за функционирането на Европейския съюз (обща търговска политика), член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз (Икономически и социален комитет). |
| Решение на Пленарната асамблея | 22.3.2022 г. |
| Компетентна секция | „Външни отношения“ |
| Приемане от секцията | 12.5.2022 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 15.6.2022 г. |
| Пленарна сесия No | 570 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 202/0/5 |

Искане за консултация

Съвет, 22.3.2022 г.

Европейски парламент, 23.3.2022 г.

Правно основание

Член 43 от Договора за функционирането на Европейския съюз (1) (рибарство), членове 91 и 100 от Договора за функционирането на Европейския съюз (транспорт), членове 173, 182, 188 и 189 от Договора за функционирането на Европейския съюз (програми на Съюза), член 207 от Договора за функционирането на Европейския съюз (обща търговска политика), член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз (Икономически и социален комитет).

Решение на Пленарната асамблея

22.3.2022 г.

Компетентна секция

„Външни отношения“

Приемане от секцията

12.5.2022 г.

Приемане на пленарна сесия

15.6.2022 г.

Пленарна сесия No

570

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

202/0/5

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | С предложения регламент (2) Европейската комисия се упълномощава чрез актове за изпълнение да приема и прилага определени мерки за упражняването на правата на Съюза съгласно разпоредбите на Споразумението за оттеглянето на Обединеното кралство Великобритания и Северна Ирландия от Европейския съюз и Европейската общност за атомна енергия (3) (Споразумението за оттегляне) и на Споразумението за търговия и сътрудничество между Европейския съюз и Европейската общност за атомна енергия, от една страна, и Обединеното кралство Великобритания и Северна Ирландия, от друга страна (4) (Споразумението за търговия и сътрудничество). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Страните по съответните споразумения са единствено Обединеното кралство и Съюзът. Поради тази причина ЕИСК изразява съгласие, че е напълно целесъобразно началото на всякакъв вид действия да се поставя на равнището на Съюза, като се прибягва до процедури на комитет, както е посочено в предложения регламент. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК изразява съгласие, че Съюзът се нуждае от гъвкава и ефективна процедура в случай на неспазване на Споразумението за оттегляне и/или на Споразумението за търговия и сътрудничество от страна на Обединеното кралство. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Прибягването до процедури на комитет като начин за упълномощаване на Комисията да приема и прилага определени мерки в случай на нарушения или неспазване на съответните споразумения изглежда напълно обосновано и е в съответствие с принципите на пропорционалност и субсидиарност, които несъмнено определят действията на ЕС. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК приветства предложението за преразглеждане на регламента пет години след влизането му в сила и отбелязва, че това ще бъде в съответствие със съпоставими разпоредби в съответните споразумения. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | С оглед на гореизложеното ЕИСК подкрепя предложението за регламент. Освен това ЕИСК счита, че това е отличен междуинституционален компромис за справяне с всякакви случаи, които биха могли да възникнат вследствие на нарушение или неспазване на Споразумението за оттегляне и/или на Споразумението за търговия и сътрудничество. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Общи бележки

| 2.1. | С предложението за регламент на Европейската комисия се предоставят правомощия да приема и прилага определени мерки за упражняването на правата на Съюза съгласно разпоредбите на Споразумението за оттегляне и на Споразумението за търговия и сътрудничество. То има за цел да спомогне за навременен и ефективен отговор на всяко потенциално нарушение или неспазване на разпоредбите на съответните споразумения от страна на Обединеното кралство. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Правомощията се отнасят до:






  — | прилагането на временни мерки за постигане на съответствие и/или на компенсаторни мерки, които се разрешават от арбитражен съд по искане на една от страните в случай на неадекватно или непълно съответствие, или на подходящи действия, в случай че другата страна не оказва съдействие за прибягването до обвързващи процедури за уреждане на спора; |
| --- | --- | --- |

2.2.

—

прилагането на временни мерки за постигане на съответствие и/или на компенсаторни мерки, които се разрешават от арбитражен съд по искане на една от страните в случай на неадекватно или непълно съответствие, или на подходящи действия, в случай че другата страна не оказва съдействие за прибягването до обвързващи процедури за уреждане на спора;

| — | коригиращи мерки съгласно Споразумението за оттегляне по отношение на недобавянето на съответни инструменти на правото на Съюза към Протокола за Ирландия/Северна Ирландия и/или съгласно Споразумението за търговия и сътрудничество по отношение на субсидиите, автомобилния транспорт и рибарството; |
| --- | --- |

—

коригиращи мерки съгласно Споразумението за оттегляне по отношение на недобавянето на съответни инструменти на правото на Съюза към Протокола за Ирландия/Северна Ирландия и/или съгласно Споразумението за търговия и сътрудничество по отношение на субсидиите, автомобилния транспорт и рибарството;

| — | мерки за възстановяване на баланса съгласно Споразумението за оттегляне по отношение на предпазните мерки, приети от Обединеното кралство по Протокола за Ирландия/Северна Ирландия; |
| --- | --- |

—

мерки за възстановяване на баланса съгласно Споразумението за оттегляне по отношение на предпазните мерки, приети от Обединеното кралство по Протокола за Ирландия/Северна Ирландия;

| — | мерки за възстановяване на баланса съгласно Споразумението за търговия и сътрудничество по отношение на предпазните мерки, приети от Обединеното кралство, които създават дисбаланс между правата и задълженията по Споразумението за търговия и сътрудничество или по евентуално допълващо споразумение; или по-специално по отношение на различията в областта на трудовата заетост и социалната сфера, опазването на околната среда или климата или контрола на субсидиите; |
| --- | --- |

—

мерки за възстановяване на баланса съгласно Споразумението за търговия и сътрудничество по отношение на предпазните мерки, приети от Обединеното кралство, които създават дисбаланс между правата и задълженията по Споразумението за търговия и сътрудничество или по евентуално допълващо споразумение; или по-специално по отношение на различията в областта на трудовата заетост и социалната сфера, опазването на околната среда или климата или контрола на субсидиите;

| — | мерки за противодействие съгласно Споразумението за търговия и сътрудничество в отговор на мерките за възстановяване на баланса съгласно член 411 от Споразумението за търговия и сътрудничество; |
| --- | --- |

—

мерки за противодействие съгласно Споразумението за търговия и сътрудничество в отговор на мерките за възстановяване на баланса съгласно член 411 от Споразумението за търговия и сътрудничество;

| — | предпазни мерки съгласно Споразумението за оттегляне (ако прилагането на Протокола за Ирландия/Северна Ирландия води до сериозни икономически, обществени или екологични затруднения, които се очаква да продължат, или до отклоняване на търговията) и съгласно Споразумението за търговия и сътрудничество (в случай на сериозни икономически, обществени или екологични затруднения от секторно или регионално естество, които могат да продължат да съществуват); |
| --- | --- |

—

предпазни мерки съгласно Споразумението за оттегляне (ако прилагането на Протокола за Ирландия/Северна Ирландия води до сериозни икономически, обществени или екологични затруднения, които се очаква да продължат, или до отклоняване на търговията) и съгласно Споразумението за търговия и сътрудничество (в случай на сериозни икономически, обществени или екологични затруднения от секторно или регионално естество, които могат да продължат да съществуват);

| — | спиране на изпълнението на задължения по Споразумението за търговия и сътрудничество в случай на нарушение или на неизпълнение на определени условия, по-специално по отношение на търговията със стоки, въздушния транспорт, автомобилния транспорт, рибарството или програмите на Съюза или в случай че Обединеното кралство не заплати финансовия си принос, или въведе значителни промени в определени първоначални условия. |
| --- | --- |

—

спиране на изпълнението на задължения по Споразумението за търговия и сътрудничество в случай на нарушение или на неизпълнение на определени условия, по-специално по отношение на търговията със стоки, въздушния транспорт, автомобилния транспорт, рибарството или програмите на Съюза или в случай че Обединеното кралство не заплати финансовия си принос, или въведе значителни промени в определени първоначални условия.

| 2.3. | Тези мерки следва да се прилагат и за евентуални допълващи двустранни споразумения към Споразумението за търговия и сътрудничество. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | В решението си за сключване на Споразумението за търговия и сътрудничество Съветът предостави на Комисията пълномощието да приема по-голямата част от мерките, посочени в параграф 2.2 до влизането в сила на конкретен законодателен акт. Предвижда се последният да бъде предложен не по-късно от 31 март 2022 г. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Независимо от Споразумението за оттегляне, Споразумението за търговия и сътрудничество обхваща широк спектър от въпроси извън търговията със стоки и услуги, включително инвестиции, конкуренция, държавна помощ, данъчна прозрачност, въздушен и автомобилен транспорт, енергетика и устойчивост, рибарство, защита на данните и координация в областта на социалната сигурност. С оглед на това Регламентът за правоприлагането в областта на търговията (5) и други съществуващи инструменти не разполагат с изцяло същия обхват като този нов вид споразумение. Ето защо трябва да се приеме нов правен инструмент. Предложеният регламент ще бъде lex specialis по отношение на секторните разпоредби на правото на Съюза, доколкото тези разпоредби уреждат един и същ предмет. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Правните основания за настоящото предложение са:






  — | член 43 от Договора за функционирането на Европейския съюз (6) (рибарство); |
| --- | --- | --- |

2.6.

—

член 43 от Договора за функционирането на Европейския съюз (6) (рибарство);

| — | член 91 и член 100 от Договора за функционирането на Европейския съюз (7) (транспорт); |
| --- | --- |

—

член 91 и член 100 от Договора за функционирането на Европейския съюз (7) (транспорт);

| — | членове 173, 182, 188 и 189 от Договора за функционирането на Европейския съюз (8) (програми на Съюза) |
| --- | --- |

—

членове 173, 182, 188 и 189 от Договора за функционирането на Европейския съюз (8) (програми на Съюза)

| — | член 207 от Договора за функционирането на Европейския съюз (9) (обща търговска политика); |
| --- | --- |

—

член 207 от Договора за функционирането на Европейския съюз (9) (обща търговска политика);

| — | член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз (10) (Икономически и социален комитет); |
| --- | --- |

—

член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз (10) (Икономически и социален комитет);

| 2.7. | Споразумението за оттегляне и Споразумението за търговия и сътрудничество са единствените правни инструменти на Съюза по отношение на Обединеното кралство. Следователно действия съгласно международното право могат да се предприемат само от Съюза. В предложението обаче се предвижда приемането на мерки да се осъществява в съответствие с принципа на субсидиарност, залегнал в член 5 от Договора за Европейския съюз (11). Ще се прилага процедурата по разглеждане на системата на комитологията, както е посочено в Регламент (ЕС) No 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 февруари 2011 г. за установяване на общите правила и принципи относно реда и условията за контрол от страна на държавите членки върху упражняването на изпълнителните правомощия от страна на Комисията (12), тъй като мерките, които могат да бъдат приети, почти сигурно ще засягат държавите членки. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | В предложението се предвижда преразглеждане на регламента пет години след влизането му в сила. Това ще бъде в съответствие със съпоставими разпоредби в Споразумението за оттегляне и Споразумението за търговия и сътрудничество. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Предложеният регламент не включва мерки, попадащи в обхвата на политиките на Съюза в областта на свободата, сигурността и правосъдието. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Приемането на мерки в областта на програмите на Евратом за научни изследвания и обучение се урежда от отделно законодателно предложение. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Конкретни бележки

| 3.1. | Целта на предложението е да се създаде рамка, която да даде възможност на Съюза да реагира ефективно и своевременно в случай на нарушения или неспазване на Споразумението за оттегляне и/или Споразумението за търговия и сътрудничество от страна на Обединеното кралство. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Тъй като това са споразумения на равнище ЕС, е ясно, че подходящите действия следва да се предприемат именно на това равнище. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Като се вземат предвид потенциалните последици за държавите членки, както и изискването за оптимална ефективност, напълно логично и обосновано е да се прилага процедурата по разглеждане на системата на комитологията. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Това е в пълно съответствие с принципа на субсидиарност, тъй като системата на комитологията позволява на държавите членки да наблюдават актовете за изпълнение, които Комисията е упълномощена да приема. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Освен това следва да се отбележи, че съгласно членове 7 и 8 от Регламент (ЕС) No 182/2011 (13) на Комисията е позволено чрез дерогация от редовните процедури да приема актове за изпълнение, без да ги представя предварително на съответния комитет, поради причини за спешност (член 8) или поради потенциални значителни смущения на селскостопанските пазари (член 7). Това заобикаляне на установените процедури засилва способността на Съюза в случай на необходимост да реагира бързо на неочаквани нарушения на споразуменията. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Комитетът приветства всеобхватния набор от мерки, посочени в член 1, параграф 2 от предложения регламент, както и техните ограничения. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Тъй като няма прецеденти на оттегляне на държава членка, не възниква въпросът за съгласуваност със съществуващото законодателство в тази област на политиката. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | В член 2, параграф 2 от предложения регламент са изложени подробно ясни критерии за определяне на избора на мерки. ЕИСК приема, че предложеният регламент отговаря на изискванията за пропорционалност и че не надхвърля строго необходимото за постигане на целта да се гарантира бързо и ефективно упражняване на тези права в случай на потенциално нарушение или неспазване на споразуменията. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | ЕИСК не счита за необходимо да се извършва оценка на въздействието, като се има предвид процедурният характер на предложения регламент. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | ЕИСК приветства предложението за преразглеждане на регламента след пет години и отбелязва, че това е целесъобразно, тъй като ще бъде в съответствие със съпоставими разпоредби в съответните споразумения. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | С оглед на гореизложеното ЕИСК подкрепя предложението. Освен това ЕИСК счита, че това е отличен междуинституционален компромис за справяне с всякакви случаи, които биха могли да възникнат в следствие на нарушение или неспазване на Споразумението за оттегляне и/или на Споразумението за търговия и сътрудничество. |
| --- | --- |

3.11.

Брюксел, 15 юни 2022 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Консолидиран текст на Договора за функционирането на Европейския съюз (ОВ C 326, 26.10.2012 г., стр. 47)

1

(2)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/?uri=CELEX%3A52022PC0089

2

(3)  ОВ C 384 I, 12.11.2019 г., стр. 1.

3

(4)  OB L 149, 30.4.2021 г., стр. 10.

4

(5)  Регламент (ЕС) 2021/167 на Европейския парламент и на Съвета от 10 февруари 2021 година за изменение на Регламент (ЕС) No 654/2014 относно упражняването на правата на Съюза за прилагане и осигуряване на съблюдаването на международните търговски правила (OB L 49, 12.2.2021 г., стр. 1).

5

(6)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/PDF/?uri=CELEX:12012E/TXT&from=BUL

6

(7)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/PDF/?uri=CELEX:12012E/TXT&from=BUL

7

(8)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/PDF/?uri=CELEX:12012E/TXT&from=BUL

8

(9)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/PDF/?uri=CELEX:12012E/TXT&from=BUL

9

(10)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/PDF/?uri=CELEX:12012E/TXT&from=BUL

10

(11)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/?uri=celex:12012M/TXT

11

(12)  OB L 55, 28.2.2011 г., стр. 13.

12

(13)  OB L 55, 28.2.2011 г., стр. 13.

13

---

Поправки

| 23.9.2022 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 365/70 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2022

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 365/70

---

Поправка на Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за Директива на Европейския парламент и на Съвета относно обмена на информация между правоприлагащите органи на държавите членки и за отмяна на Рамково решение 2006/960/ПВР на Съвета (COM(2021) 782 final — 2021/0411 (COD) — Предложение за Регламент на Европейския парламент и на Съвета за автоматизиран обмен на данни за целите на полицейското сътрудничество („Прюм II“) и за изменение на решения 2008/615/ПВР и 2008/616/ПВР на Съвета и регламенти (ЕС) 2018/1726, (ЕС) 2019/817 и (ЕС) 2019/818 на Европейския парламент и на Съвета (COM(2021) 784 final — 2021/0410 (COD) — Предложение за Регламент на Европейския парламент и на Съвета за справяне със ситуации на инструментализиране в областта на миграцията и убежището (COM(2021) 890 final — 2021/0427 (COD) — Предложение за Регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) 2016/399 относно Кодекс на Съюза за режима на движение на лица през границите (COM(2021) 891 final — 2021/0428 (COD)

(
  Официален вестник на Европейския съюз С 323 от 26 август 2022 г.
  )

(2022/C 365/14)

На стр. 69 в параграф 1.2, първото изречение

| вместо: | „1.2. | ЕИСК оценява високо първото задействане на Решение (ЕС) 2022/382 на Съвета (1) в контекста на руската агресия срещу Украйна. |
| --- | --- | --- |

вместо:

„1.2.

| да се чете: | „1.2. | ЕИСК оценява високо първото задействане на Директива 2001/55/ЕО на Съвета (2) (Директива за предоставяне на временна закрила) в контекста на руската агресия срещу Украйна (3). |
| --- | --- | --- |

да се чете:

да се чете:

„1.2.

---