# Euroopa Liidu C 389/10.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 389 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 65. aastakäik10. oktoober 2022 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 389

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

65. aastakäik10. oktoober 2022

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Liidu Kohus |
| 2022/C 389/01 | Euroopa Liidu Kohtu viimased väljaanded Euroopa Liidu Teatajas | 1 |

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Liidu Kohus

2022/C 389/01

Euroopa Liidu Kohtu viimased väljaanded Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

1

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KOHTUMENETLUSED |
| | Euroopa Kohus |
| 2022/C 389/02 | Kohtuasi C-465/22: Euroopa Kohtu 16. augusti 2022. aasta määrus (Amtsgericht Hamburgi eelotsusetaotlus – Saksamaa) – flightright GmbH versus Brussels Airlines SA/NV (Lennutransport – Lennureisijatele lennu pikaajalise hilinemise eest hüvitise maksmine – Ümberistumisega lend – Esimese lennu hilinemine – Lepingulise suhte puudumine reisija ja teise lennu teostanud ühenduse lennuettevõtja vahel – Hüvitise maksmise hagi teise lennu teostanud lennuettevõtja vastu) | 2 |
| 2022/C 389/03 | Kohtuasi C-413/22: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Supremo Tribunal Administrativo (Portugal) 21. juunil 2022 – Vapo Atlantic, S.A. versus Entidade Nacional Para o Setor Energético E.P.E., Fundo de Eficiência Energética, Fundo Ambiental | 2 |
| 2022/C 389/04 | Kohtuasi C-416/22: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal Arbitral Tributário (Centro de Arbitragem Administrativa – CAAD) (Portugal) 21. juunil 2022 – EDP – Energias de Portugal, S.A. versus Autoridade Tributária e Aduaneira | 3 |
| 2022/C 389/05 | Kohtuasi C-428/22: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Administrativen sad Varna (Bulgaaria) 28. juunil 2022 – DEVNIA TSIMENT AD versus Zamestnik-predsedatel na Darzhavna agentsia Darzhaven rezerv i voennovremenni zapasi | 4 |
| 2022/C 389/06 | Kohtuasi C-437/22: Eelotsusetaotlus, mille esitas Riigikohus (Eesti) 4. juulil 2022 – R.M. ja E.M. versus Eesti Vabariik (Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet) | 5 |
| 2022/C 389/07 | Kohtuasi C-466/22: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Administrativen sad – Veliko Tarnovo (Bulgaaria) 12. juulil 2022 – V.B. Trade OOD versus Direktor na Direktsia Obzhalvane i danachno-osiguritelna praktika – Veliko Tarnovo | 6 |
| 2022/C 389/08 | Kohtuasi C-473/22: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Markkinaoikeus (Soome) 15. juulil 2022 – Mylan AB versus Gilead Sciences Finland Oy, Gilead Biopharmaceutics Ireland UC, Gilead Sciences Inc. | 7 |
| 2022/C 389/09 | Kohtuasi C-497/22: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Landgericht Düsseldorf (Saksamaa) 22. juulil 2022 – EM versus Roompot Service B.V. | 7 |
| 2022/C 389/10 | Kohtuasi C-509/22: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Corte suprema di cassazione (Itaalia) 27. juulil 2022 – Agenzia delle Dogane e dei Monopoli versus Girelli Alcool Srl | 8 |
| 2022/C 389/11 | Kohtuasi C-522/22: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Landgericht Frankfurt am Main (Saksamaa) 4. augustil 2022 – GE versus British Airways plc | 9 |
| 2022/C 389/12 | Kohtuasi C-551/22 P: Euroopa Komisjoni 17. augustil 2022 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kolmas koda laiendatud koosseisus) 1. juuni 2022. aasta otsuse peale kohtuasjas T-481/17, Fundación Tatiana Pérez de Guzmán el Bueno ja SFL versus SRB | 9 |
| | Üldkohus |
| 2022/C 389/13 | Kohtuasi T-409/22: 30. juunil 2022 esitatud hagi – Glonatech versus REA | 11 |
| 2022/C 389/14 | Kohtuasi T-450/22: 18. juulil 2022 esitatud hagi – Sberbank Europe versus SRB | 12 |
| 2022/C 389/15 | Kohtuasi T-453/22: 21. juulil 2022 esitatud hagi – BASF jt versus komisjon | 13 |
| 2022/C 389/16 | Kohtuasi T-501/22: 18. augustil 2022 esitatud hagi – Austria versus komisjon | 14 |
| 2022/C 389/17 | Kohtuasi T-506/22: 18. augustil 2022 esitatud hagi – CrossFit versus EUIPO – Pitk Pelotas (CROSSWOD EQUIPMENT) | 15 |
| 2022/C 389/18 | Kohtuasi T-509/22: 22. augustil 2022 esitatud hagi – Bimbo versus EUIPO – Bottari Europe (BimboBIKE) | 16 |
| 2022/C 389/19 | Kohtuasi T-511/22: 23. augustil 2022 esitatud hagi – Olimp Laboratories versus EUIPO – Schmitzer (HPU AND YOU) | 17 |
| 2022/C 389/20 | Kohtuasi T-517/22: 29. augustil 2022 esitatud hagi – Aldi versus EUIPO – Heredero de Navarra (LYTTOS) | 18 |
| 2022/C 389/21 | Kohtuasi T-520/22: 28. augustil 2022 esitatud hagi – Karić versus nõukogu | 18 |
| 2022/C 389/22 | Kohtuasi T-521/22: 29. augustil 2022 esitatud hagi – Golovaty versus nõukogu | 19 |
| 2022/C 389/23 | Kohtuasi T-522/22: 29. augustil 2022 esitatud hagi – QU versus nõukogu | 20 |
| 2022/C 389/24 | Kohtuasi T-528/22: 30. augustil 2022 esitatud hagi – Belaruskali versus nõukogu | 21 |
| 2022/C 389/25 | Kohtuasi T-529/22: 30. augustil 2022 esitatud hagi – QT versus EIP | 22 |
| 2022/C 389/26 | Kohtuasi T-534/22: 30. augustil 2022 esitatud hagi – Belarusian Potash Company versus nõukogu | 23 |
| 2022/C 389/27 | Kohtuasi T-415/18: Üldkohtu 25. augusti 2022. aasta määrus – Silgan Closures ja Silgan Holdings versus komisjon | 24 |
| 2022/C 389/28 | Kohtuasi T-808/19: Üldkohtu 25. augusti 2022. aasta määrus – Silgan International ja Silgan Closures versus komisjon | 24 |

V   Teated

KOHTUMENETLUSED

Euroopa Kohus

2022/C 389/02

Kohtuasi C-465/22: Euroopa Kohtu 16. augusti 2022. aasta määrus (Amtsgericht Hamburgi eelotsusetaotlus – Saksamaa) – flightright GmbH versus Brussels Airlines SA/NV (Lennutransport – Lennureisijatele lennu pikaajalise hilinemise eest hüvitise maksmine – Ümberistumisega lend – Esimese lennu hilinemine – Lepingulise suhte puudumine reisija ja teise lennu teostanud ühenduse lennuettevõtja vahel – Hüvitise maksmise hagi teise lennu teostanud lennuettevõtja vastu)

versus

2

2022/C 389/03

Kohtuasi C-413/22: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Supremo Tribunal Administrativo (Portugal) 21. juunil 2022 – Vapo Atlantic, S.A. versus Entidade Nacional Para o Setor Energético E.P.E., Fundo de Eficiência Energética, Fundo Ambiental

versus

2

2022/C 389/04

Kohtuasi C-416/22: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal Arbitral Tributário (Centro de Arbitragem Administrativa – CAAD) (Portugal) 21. juunil 2022 – EDP – Energias de Portugal, S.A. versus Autoridade Tributária e Aduaneira

versus

3

2022/C 389/05

Kohtuasi C-428/22: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Administrativen sad Varna (Bulgaaria) 28. juunil 2022 – DEVNIA TSIMENT AD versus Zamestnik-predsedatel na Darzhavna agentsia Darzhaven rezerv i voennovremenni zapasi

versus

4

2022/C 389/06

Kohtuasi C-437/22: Eelotsusetaotlus, mille esitas Riigikohus (Eesti) 4. juulil 2022 – R.M. ja E.M. versus Eesti Vabariik (Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet)

versus

5

2022/C 389/07

Kohtuasi C-466/22: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Administrativen sad – Veliko Tarnovo (Bulgaaria) 12. juulil 2022 – V.B. Trade OOD versus Direktor na Direktsia Obzhalvane i danachno-osiguritelna praktika – Veliko Tarnovo

versus

6

2022/C 389/08

Kohtuasi C-473/22: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Markkinaoikeus (Soome) 15. juulil 2022 – Mylan AB versus Gilead Sciences Finland Oy, Gilead Biopharmaceutics Ireland UC, Gilead Sciences Inc.

versus

7

2022/C 389/09

Kohtuasi C-497/22: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Landgericht Düsseldorf (Saksamaa) 22. juulil 2022 – EM versus Roompot Service B.V.

versus

7

2022/C 389/10

Kohtuasi C-509/22: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Corte suprema di cassazione (Itaalia) 27. juulil 2022 – Agenzia delle Dogane e dei Monopoli versus Girelli Alcool Srl

versus

8

2022/C 389/11

Kohtuasi C-522/22: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Landgericht Frankfurt am Main (Saksamaa) 4. augustil 2022 – GE versus British Airways plc

versus

9

2022/C 389/12

Kohtuasi C-551/22 P: Euroopa Komisjoni 17. augustil 2022 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kolmas koda laiendatud koosseisus) 1. juuni 2022. aasta otsuse peale kohtuasjas T-481/17, Fundación Tatiana Pérez de Guzmán el Bueno ja SFL versus SRB

versus

9

Üldkohus

2022/C 389/13

Kohtuasi T-409/22: 30. juunil 2022 esitatud hagi – Glonatech versus REA

versus

11

2022/C 389/14

Kohtuasi T-450/22: 18. juulil 2022 esitatud hagi – Sberbank Europe versus SRB

versus

12

2022/C 389/15

Kohtuasi T-453/22: 21. juulil 2022 esitatud hagi – BASF jt versus komisjon

versus

13

2022/C 389/16

Kohtuasi T-501/22: 18. augustil 2022 esitatud hagi – Austria versus komisjon

versus

14

2022/C 389/17

Kohtuasi T-506/22: 18. augustil 2022 esitatud hagi – CrossFit versus EUIPO – Pitk Pelotas (CROSSWOD EQUIPMENT)

versus

15

2022/C 389/18

Kohtuasi T-509/22: 22. augustil 2022 esitatud hagi – Bimbo versus EUIPO – Bottari Europe (BimboBIKE)

versus

16

2022/C 389/19

Kohtuasi T-511/22: 23. augustil 2022 esitatud hagi – Olimp Laboratories versus EUIPO – Schmitzer (HPU AND YOU)

versus

17

2022/C 389/20

Kohtuasi T-517/22: 29. augustil 2022 esitatud hagi – Aldi versus EUIPO – Heredero de Navarra (LYTTOS)

versus

18

2022/C 389/21

Kohtuasi T-520/22: 28. augustil 2022 esitatud hagi – Karić versus nõukogu

versus

18

2022/C 389/22

Kohtuasi T-521/22: 29. augustil 2022 esitatud hagi – Golovaty versus nõukogu

versus

19

2022/C 389/23

Kohtuasi T-522/22: 29. augustil 2022 esitatud hagi – QU versus nõukogu

versus

20

2022/C 389/24

Kohtuasi T-528/22: 30. augustil 2022 esitatud hagi – Belaruskali versus nõukogu

versus

21

2022/C 389/25

Kohtuasi T-529/22: 30. augustil 2022 esitatud hagi – QT versus EIP

versus

22

2022/C 389/26

Kohtuasi T-534/22: 30. augustil 2022 esitatud hagi – Belarusian Potash Company versus nõukogu

versus

23

2022/C 389/27

Kohtuasi T-415/18: Üldkohtu 25. augusti 2022. aasta määrus – Silgan Closures ja Silgan Holdings versus komisjon

versus

24

2022/C 389/28

Kohtuasi T-808/19: Üldkohtu 25. augusti 2022. aasta määrus – Silgan International ja Silgan Closures versus komisjon

versus

24

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Liidu Kohus

| 10.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 389/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 389/1

---

Euroopa Liidu Kohtu viimased väljaanded Euroopa Liidu Teatajas

(2022/C 389/01)

Viimane väljaanne

ELT C 380, 3.10.2022

Eelmised väljaanded

ELT C 368, 26.9.2022

ELT C 359, 19.9.2022

ELT C 340, 5.9.2022

ELT C 326, 29.8.2022

ELT C 318, 22.8.2022

ELT C 311, 16.8.2022

Käesolevad tekstid on kättesaadavad

EUR-Lex'is järgmisel aadressil: http://eur-lex.europa.eu

---

V Teated

KOHTUMENETLUSED

Euroopa Kohus

| 10.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 389/2 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 389/2

---

Euroopa Kohtu 16. augusti 2022. aasta määrus (Amtsgericht Hamburgi eelotsusetaotlus – Saksamaa) – flightright GmbH versus Brussels Airlines SA/NV

(Kohtuasi C-465/22) (1)

(Lennutransport - Lennureisijatele lennu pikaajalise hilinemise eest hüvitise maksmine - Ümberistumisega lend - Esimese lennu hilinemine - Lepingulise suhte puudumine reisija ja teise lennu teostanud ühenduse lennuettevõtja vahel - Hüvitise maksmise hagi teise lennu teostanud lennuettevõtja vastu)

(2022/C 389/02)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Amtsgericht Hamburg

Põhikohtuasja menetluse pooled

Hageja: flightright GmbH

Kostja: Brussels Airlines SA/NV

Resolutsioon

Kohtuasi C-465/22 kustutati Euroopa Kohtu registrist.

---

(1)  Saabumise kuupäev: 12.7.2022.

---

| 10.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 389/2 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 389/2

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Supremo Tribunal Administrativo (Portugal) 21. juunil 2022 – Vapo Atlantic, S.A. versus Entidade Nacional Para o Setor Energético E.P.E., Fundo de Eficiência Energética, Fundo Ambiental

(Kohtuasi C-413/22)

(2022/C 389/03)

Kohtumenetluse keel: portugali

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Supremo Tribunal Administrativo

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja ja kassaator: Vapo Atlantic, S.A.

Vastustajad ja vastustajad kassatsioonimenetluses: Entidade Nacional Para o Setor Energético E.P.E., Fundo de Eficiência Energética, Fundo Ambiental

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas direktiivi 2009/28 (1) artikli 3 lõiget 4 ja artiklit 18 tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus sellised liikmesriigi õigusaktid nagu põhikohtuasjas vaidlusalused õigusaktid, mis näevad mootorikütustes biokütuste kasutamise eesmärkide täitmiseks ette, et ettevõtjad võivad alternatiivselt tõendada samade kriteeriumide täitmist i) biokütuste füüsilise lisamisega fossiilkütustesse või ii) biokütuste sertifikaatide ostmisega teistelt ettevõtjatelt, kellel on neid üle? |
| --- | --- |

1.

Kas direktiivi 2009/28 (1) artikli 3 lõiget 4 ja artiklit 18 tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus sellised liikmesriigi õigusaktid nagu põhikohtuasjas vaidlusalused õigusaktid, mis näevad mootorikütustes biokütuste kasutamise eesmärkide täitmiseks ette, et ettevõtjad võivad alternatiivselt tõendada samade kriteeriumide täitmist i) biokütuste füüsilise lisamisega fossiilkütustesse või ii) biokütuste sertifikaatide ostmisega teistelt ettevõtjatelt, kellel on neid üle?

| 2. | Kas direktiivi 2009/28 artikli 3 lõiget 4 ja artiklit 18 tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus sellised liikmesriigi õigusaktid nagu põhikohtuasjas vaidlusalused õigusaktid, mille alusel on biokütuse füüsiliselt lisamise võimalus ainult nendel biokütusetootjatel, kellel on ümbertöötlemise maksulao staatus, keelates seda võimalust kasutada ettevõtjatel, kes on kohustatud mootorikütustesse biokütust lisama ja kes impordivad mootorikütust registreeritud kaubasaaja staatuses, kusjuures nad võivad kasutada võimalust osta biokütusesertifikaate, vastasel juhul peavad nad maksma hüvitist (mis on sisuliselt samaväärne trahviga)? |
| --- | --- |

2.

Kas direktiivi 2009/28 artikli 3 lõiget 4 ja artiklit 18 tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus sellised liikmesriigi õigusaktid nagu põhikohtuasjas vaidlusalused õigusaktid, mille alusel on biokütuse füüsiliselt lisamise võimalus ainult nendel biokütusetootjatel, kellel on ümbertöötlemise maksulao staatus, keelates seda võimalust kasutada ettevõtjatel, kes on kohustatud mootorikütustesse biokütust lisama ja kes impordivad mootorikütust registreeritud kaubasaaja staatuses, kusjuures nad võivad kasutada võimalust osta biokütusesertifikaate, vastasel juhul peavad nad maksma hüvitist (mis on sisuliselt samaväärne trahviga)?

| 3. | Kas vastus eelmisele küsimusele on erinev, kui asjaolude asetleidmise ajal ei olnud saadaval biokütusesertifikaate nende turul müümiseks, nii et väikeettevõtjal ei olnud võimalik neid osta – või ta sai seda teha ainult suurte raskustega –, ja kui Direção-Geral de Energia e Geologia (energeetika ja geoloogia peadirektoraat, Portugal; edaspidi „DGEG“) ei korraldanud vastavaid enampakkumisi, nii et talle jäi ainult võimalus hüvitist maksta (mis on sisuliselt samaväärne trahviga)? |
| --- | --- |

3.

Kas vastus eelmisele küsimusele on erinev, kui asjaolude asetleidmise ajal ei olnud saadaval biokütusesertifikaate nende turul müümiseks, nii et väikeettevõtjal ei olnud võimalik neid osta – või ta sai seda teha ainult suurte raskustega –, ja kui Direção-Geral de Energia e Geologia (energeetika ja geoloogia peadirektoraat, Portugal; edaspidi „DGEG“) ei korraldanud vastavaid enampakkumisi, nii et talle jäi ainult võimalus hüvitist maksta (mis on sisuliselt samaväärne trahviga)?

| 4. | Kas direktiivi 2009/28 artikli 18 lõiget 3 tuleb tõlgendada nii, et see nõuab säästlikkuskava rakendamise eeltingimusena sõltumatute auditite (liikmesriigi õigusaktide puhul sõltumatute kontrollide) tegemist? |
| --- | --- |

4.

Kas direktiivi 2009/28 artikli 18 lõiget 3 tuleb tõlgendada nii, et see nõuab säästlikkuskava rakendamise eeltingimusena sõltumatute auditite (liikmesriigi õigusaktide puhul sõltumatute kontrollide) tegemist?

| 5. | Kas direktiivi 2009/28 artikli 18 lõikega 3 on vastuolus riiklik säästlikkuse kriteeriumide kontrollimise süsteem, mis – vaatamata sellele, et selles on ette nähtud kontrolliasutuste akrediteerimine, et viia läbi säästlikkuse kriteeriumide täitmise sõltumatuid kontrolle (vastavalt direktiivi artikli 18 lõikele 3) – ei võimaldanud praktikas neid asutusi hankekonkursi puudumise tõttu välja valida, nõudes samas, et ettevõtjad tõendaksid, et nad vastavad nimetatud kriteeriumidele, ilma et sellega kaasneks sõltumatu audit? |
| --- | --- |

5.

Kas direktiivi 2009/28 artikli 18 lõikega 3 on vastuolus riiklik säästlikkuse kriteeriumide kontrollimise süsteem, mis – vaatamata sellele, et selles on ette nähtud kontrolliasutuste akrediteerimine, et viia läbi säästlikkuse kriteeriumide täitmise sõltumatuid kontrolle (vastavalt direktiivi artikli 18 lõikele 3) – ei võimaldanud praktikas neid asutusi hankekonkursi puudumise tõttu välja valida, nõudes samas, et ettevõtjad tõendaksid, et nad vastavad nimetatud kriteeriumidele, ilma et sellega kaasneks sõltumatu audit?

| 6. | Kui vastus eelmistele küsimustele on eitav, siis kas ELTL artiklit 34 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus sellised liikmesriigi õigusaktid nagu põhikohtuasjas vaidlusalused õigusaktid, mida on tõlgendatud eelmistes eelotsuse küsimustes kirjeldatud viisil? |
| --- | --- |

6.

Kui vastus eelmistele küsimustele on eitav, siis kas ELTL artiklit 34 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus sellised liikmesriigi õigusaktid nagu põhikohtuasjas vaidlusalused õigusaktid, mida on tõlgendatud eelmistes eelotsuse küsimustes kirjeldatud viisil?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta (ELT 2009, L 140, lk 16).

---

| 10.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 389/3 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 389/3

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal Arbitral Tributário (Centro de Arbitragem Administrativa – CAAD) (Portugal) 21. juunil 2022 – EDP – Energias de Portugal, S.A. versus Autoridade Tributária e Aduaneira

(Kohtuasi C-416/22)

(2022/C 389/04)

Kohtumenetluse keel: portugali

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunal Arbitral Tributário (Centro de Arbitragem Administrativa – CAAD)

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: EDP – Energias de Portugal, S.A.

Vastustaja: Autoridade Tributária e Aduaneira

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas i) võlakirjade sularaha eest ostu pakkumise, ii) võlakirjaemissiooni ja iii) aktsiate märkimise avaliku pakkumise tehinguid tuleb käsitada „tehingutena tervikuna“ Euroopa Liidu Kohtu praktika tähenduses, mis tuleneb kohtuotsustest kohtuasjades Isabele Gielen (C-299/13) (1) ja Air Berlin (C-573/16) (2)? |
| --- | --- |

1.

Kas i) võlakirjade sularaha eest ostu pakkumise, ii) võlakirjaemissiooni ja iii) aktsiate märkimise avaliku pakkumise tehinguid tuleb käsitada „tehingutena tervikuna“ Euroopa Liidu Kohtu praktika tähenduses, mis tuleneb kohtuotsustest kohtuasjades Isabele Gielen (C-299/13) (1) ja Air Berlin (C-573/16) (2)?

| 2. | Kas nõukogu 12. veebruari 2008. aasta direktiivi 2008/7/EÜ (3) artikli 5 lõike 2 punktis b kasutatud väljendit „nendega seotud formaalsused“ tuleb tõlgendada nii, et see hõlmab finantsvahendusteenuseid, mis tellitakse kõrvalteenusena seoses i) võlakirjade sularaha eest ostu pakkumise, ii) võlakirjaemissiooni ja iii) aktsiate märkimise avaliku pakkumise tehingutega? |
| --- | --- |

2.

Kas nõukogu 12. veebruari 2008. aasta direktiivi 2008/7/EÜ (3) artikli 5 lõike 2 punktis b kasutatud väljendit „nendega seotud formaalsused“ tuleb tõlgendada nii, et see hõlmab finantsvahendusteenuseid, mis tellitakse kõrvalteenusena seoses i) võlakirjade sularaha eest ostu pakkumise, ii) võlakirjaemissiooni ja iii) aktsiate märkimise avaliku pakkumise tehingutega?

| 3. | Kas nõukogu 12. veebruari 2008. aasta direktiivi 2008/7/EÜ artikli 5 lõike 2 punkti b võib tõlgendada nii, et sellega on vastuolus maksustada tempelmaksuga vahendustasusid, mida saadakse finantsvahendusteenuste eest, mida pank osutab seoses i) võlainstrumentide tagasiostuga, ii) kaubeldavate väärtpaberite emiteerimise ja turul investeerimisega ning iii) emiteeritud aktsiate avaliku märkimise teel kapitali suurendamisega, kui nende teenuste hulgas on kohustus teha kindlaks investorid ja võtta nendega ühendust väärtpaberite jaotamiseks, märkimis- või ostukorralduste vastuvõtmiseks ja mõnel juhul pakutavate väärtpaberite ostmiseks? |
| --- | --- |

3.

Kas nõukogu 12. veebruari 2008. aasta direktiivi 2008/7/EÜ artikli 5 lõike 2 punkti b võib tõlgendada nii, et sellega on vastuolus maksustada tempelmaksuga vahendustasusid, mida saadakse finantsvahendusteenuste eest, mida pank osutab seoses i) võlainstrumentide tagasiostuga, ii) kaubeldavate väärtpaberite emiteerimise ja turul investeerimisega ning iii) emiteeritud aktsiate avaliku märkimise teel kapitali suurendamisega, kui nende teenuste hulgas on kohustus teha kindlaks investorid ja võtta nendega ühendust väärtpaberite jaotamiseks, märkimis- või ostukorralduste vastuvõtmiseks ja mõnel juhul pakutavate väärtpaberite ostmiseks?

| 4. | Kas eelnevatele küsimustele tuleb vastata teisiti olenevalt sellest, kas finantsteenuste osutamine on seaduse järgi kohustuslik või valikuline? |
| --- | --- |

4.

Kas eelnevatele küsimustele tuleb vastata teisiti olenevalt sellest, kas finantsteenuste osutamine on seaduse järgi kohustuslik või valikuline?

---

(1)  EU:C:2014:2266.

(2)  EU:C:2017:772.

(3)  Nõukogu 12. veebruari 2008. aasta direktiiv 2008/7/EÜ kapitali suurendamise kaudse maksustamise kohta (ELT 2008, L 46, lk 11).

---

| 10.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 389/4 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 389/4

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Administrativen sad Varna (Bulgaaria) 28. juunil 2022 – „DEVNIA TSIMENT“ AD versus Zamestnik-predsedatel na Darzhavna agentsia „Darzhaven rezerv i voennovremenni zapasi“

(Kohtuasi C-428/22)

(2022/C 389/05)

Kohtumenetluse keel: bulgaaria

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Administrativen sad Varna

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja:„DEVNIA TSIMENT“ AD

Vastustaja: Zamestnik-predsedatel na Darzhavna agentsia „Darzhaven rezerv i voennovremenni zapasi“

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas nõukogu 14. septembri 2009. aasta direktiivi 2009/119/EÜ, millega kohustatakse liikmesriike säilitama toornafta ja/või naftatoodete miinimumvarusid, (1) põhjendust 33, artiklit 1, artiklit 3, artiklit 8 ning artikli 2 punkte i ja j tuleb tõlgendada nii – arvestades direktiivi eesmärki, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1099/2008 energiastatistika kohta (2) artikli 2 punkti d ning proportsionaalsuse põhimõtet vastavalt Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 52 lõikele 1 koostoimes artikliga 17 –, et nendega on vastuolus sellised riigisisesed õigusnormid, nagu on kõne all põhikohtuasjas, mille kohaselt isikuid, kes on omandanud ühendusesiseselt tootmise eesmärgil naftakoksi vastavalt määruse (EÜ) nr 1099/2008 lisa A punktile 3.4.20, saab kohustada looma kriisivaru? |
| --- | --- |

1.

Kas nõukogu 14. septembri 2009. aasta direktiivi 2009/119/EÜ, millega kohustatakse liikmesriike säilitama toornafta ja/või naftatoodete miinimumvarusid, (1) põhjendust 33, artiklit 1, artiklit 3, artiklit 8 ning artikli 2 punkte i ja j tuleb tõlgendada nii – arvestades direktiivi eesmärki, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1099/2008 energiastatistika kohta (2) artikli 2 punkti d ning proportsionaalsuse põhimõtet vastavalt Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 52 lõikele 1 koostoimes artikliga 17 –, et nendega on vastuolus sellised riigisisesed õigusnormid, nagu on kõne all põhikohtuasjas, mille kohaselt isikuid, kes on omandanud ühendusesiseselt tootmise eesmärgil naftakoksi vastavalt määruse (EÜ) nr 1099/2008 lisa A punktile 3.4.20, saab kohustada looma kriisivaru?

| 2. | Kas direktiivi põhjendust 33, artiklit 1, artiklit 3, artiklit 8 ning artikli 2 punkte i ja j tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus sellised riigisisesed õigusnormid, nagu on kõne all põhikohtuasjas, mille kohaselt toodete liigid, mille kriisivaru tuleb luua ja säilitada, on piiratud ainult ühe osaga direktiivi artikli 2 punktis i koosmõjus direktiivi (EÜ) nr 1099/2008 A lisa punktiga 3.4 loetletud toodetest? |
| --- | --- |

2.

Kas direktiivi põhjendust 33, artiklit 1, artiklit 3, artiklit 8 ning artikli 2 punkte i ja j tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus sellised riigisisesed õigusnormid, nagu on kõne all põhikohtuasjas, mille kohaselt toodete liigid, mille kriisivaru tuleb luua ja säilitada, on piiratud ainult ühe osaga direktiivi artikli 2 punktis i koosmõjus direktiivi (EÜ) nr 1099/2008 A lisa punktiga 3.4 loetletud toodetest?

| 3. | Kas direktiivi põhjendust 33, artiklit 1, artiklit 3, artiklit 8 ning artikli 2 punkte i ja j tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus sellised riigisisesed õigusnormid, nagu on kõne all põhikohtuasjas, mille kohaselt direktiivi artikli 2 punktis i koosmõjus direktiivi (EÜ) nr 1099/2008 A lisa punktiga 3.4 loetletud toodete ühe liigi ühendusesisene omandamine või import tekitab isikule kohustuse luua ja säilitada teist, st muud liiki toote kriisivaru? |
| --- | --- |

3.

Kas direktiivi põhjendust 33, artiklit 1, artiklit 3, artiklit 8 ning artikli 2 punkte i ja j tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus sellised riigisisesed õigusnormid, nagu on kõne all põhikohtuasjas, mille kohaselt direktiivi artikli 2 punktis i koosmõjus direktiivi (EÜ) nr 1099/2008 A lisa punktiga 3.4 loetletud toodete ühe liigi ühendusesisene omandamine või import tekitab isikule kohustuse luua ja säilitada teist, st muud liiki toote kriisivaru?

| 4. | Kas direktiivi põhjendust 33, artiklit 1, artiklit 3, artiklit 8 ning artikli 2 punkte i ja j tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus sellised riigisisesed õigusnormid, nagu on kõne all põhikohtuasjas, mille kohaselt isik on kohustatud looma ja säilitama sellise toote kriisivaru, mida ta oma majandustegevuse raames ei kasuta ning mis ei ole selle tegevusega seotud, kusjuures see kohustus toob lisaks kaasa märkimisväärse rahalise kulu (mistõttu kohustuse täitmine muutub praktiliselt võimatuks), kuna isikul ei ole seda toodet ning ta ei ole ka selle toote importija ega valdaja? |
| --- | --- |

4.

Kas direktiivi põhjendust 33, artiklit 1, artiklit 3, artiklit 8 ning artikli 2 punkte i ja j tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus sellised riigisisesed õigusnormid, nagu on kõne all põhikohtuasjas, mille kohaselt isik on kohustatud looma ja säilitama sellise toote kriisivaru, mida ta oma majandustegevuse raames ei kasuta ning mis ei ole selle tegevusega seotud, kusjuures see kohustus toob lisaks kaasa märkimisväärse rahalise kulu (mistõttu kohustuse täitmine muutub praktiliselt võimatuks), kuna isikul ei ole seda toodet ning ta ei ole ka selle toote importija ega valdaja?

| 5. | Kui ühele küsimustest vastatakse eitavalt, siis kas nõukogu 14. septembri 2009. aasta direktiivi 2009/119/EÜ, millega kohustatakse liikmesriike säilitama toornafta ja/või naftatoodete miinimumvarusid, põhjendust 33, artiklit 1, artiklit 3, artiklit 8 ning artikli 2 punkte i ja j tuleb tõlgendada nii – arvestades direktiivi eesmärki ja proportsionaalsuse põhimõtet vastavalt Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 52 lõikele 1 koostoimes artikliga 17 –, et isikut, kes on importinud teatud toodet, saab kohustada looma ja säilitama ainult sama liiki toote kriisivaru, mida imporditi? |
| --- | --- |

5.

Kui ühele küsimustest vastatakse eitavalt, siis kas nõukogu 14. septembri 2009. aasta direktiivi 2009/119/EÜ, millega kohustatakse liikmesriike säilitama toornafta ja/või naftatoodete miinimumvarusid, põhjendust 33, artiklit 1, artiklit 3, artiklit 8 ning artikli 2 punkte i ja j tuleb tõlgendada nii – arvestades direktiivi eesmärki ja proportsionaalsuse põhimõtet vastavalt Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 52 lõikele 1 koostoimes artikliga 17 –, et isikut, kes on importinud teatud toodet, saab kohustada looma ja säilitama ainult sama liiki toote kriisivaru, mida imporditi?

---

(1)  ELT 2009, L 265, lk 9

(2)  ELT 2008, L 304, lk 1

---

| 10.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 389/5 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 389/5

---

Eelotsusetaotlus, mille esitas Riigikohus (Eesti) 4. juulil 2022 – R.M. ja E.M. versus Eesti Vabariik (Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet)

(Kohtuasi C-437/22)

(2022/C 389/06)

Kohtumenetluse keel: eesti

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Riigikohus

Põhikohtuasja pooled

Kassatsioonkaebuse esitajad: R.M. ja E.M.

Teine pool ja kannatanu: Eesti Vabariik (Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ameti kaudu)

Eelotsuse küsimused

| 1) | Kas selliste asjaolude korral nagu käesolevas kohtuasjas tuleneb nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 (1) artiklist 7 koostoimes Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1306/2013 (2) artikli 56 esimese lõigu, artikli 54 lõikega 1 ning komisjoni 11. märtsi 2014. aasta delegeeritud määruse (EL) nr 640/2014 (3) artikli 35 lõikega 6 vahetu õigusmõjuga alus nõuda pettuse tõttu saadud ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) rahastatud toetuse tagasimaksmist juriidilisest isikust toetusesaaja esindajatelt, kes esitasid toetuse väljapetmiseks tahtlikult valeandmeid? |
| --- | --- |

1)

Kas selliste asjaolude korral nagu käesolevas kohtuasjas tuleneb nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 (1) artiklist 7 koostoimes Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1306/2013 (2) artikli 56 esimese lõigu, artikli 54 lõikega 1 ning komisjoni 11. märtsi 2014. aasta delegeeritud määruse (EL) nr 640/2014 (3) artikli 35 lõikega 6 vahetu õigusmõjuga alus nõuda pettuse tõttu saadud ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) rahastatud toetuse tagasimaksmist juriidilisest isikust toetusesaaja esindajatelt, kes esitasid toetuse väljapetmiseks tahtlikult valeandmeid?

| 2) | Kas selliste asjaolude korral nagu käesolevas kohtuasjas, kus EAFRD-st rahastatav toetus on pettuse tõttu määratud ja välja makstud piiratud vastutusega äriühingule (Eesti osaühing), saab toetusesaajana Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 54 lõike 1 ning komisjoni 11. märtsi 2014. aasta delegeeritud määruse (EL) nr 640/2014 artikli 35 lõike 6 mõttes käsitada ka toetust saanud äriühingu esindajaid, kes panid pettuse toime ja kes ühtlasi olid toetuse väljapetmise ajal toetust saanud äriühingu tegelikud kasusaajad? |
| --- | --- |

2)

Kas selliste asjaolude korral nagu käesolevas kohtuasjas, kus EAFRD-st rahastatav toetus on pettuse tõttu määratud ja välja makstud piiratud vastutusega äriühingule (Eesti osaühing), saab toetusesaajana Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 54 lõike 1 ning komisjoni 11. märtsi 2014. aasta delegeeritud määruse (EL) nr 640/2014 artikli 35 lõike 6 mõttes käsitada ka toetust saanud äriühingu esindajaid, kes panid pettuse toime ja kes ühtlasi olid toetuse väljapetmise ajal toetust saanud äriühingu tegelikud kasusaajad?

---

(1)  Nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrus nr 2988/95 (EÜ, Euratom) nr 2988 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta (ELT 1995, L 312, lk 1; ELT eriväljaanne 01/01, lk 340).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT 2013, L 347, lk 549).

(3)  Komisjoni 11. märtsi 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 640/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1306/2013 ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi osas, otsetoetuste, maaelu arengu toetuse ja nõuetele vastavuse süsteemiga seoses kohaldatavatest maksetest keeldumise ja nende tühistamise tingimuste osas ning kõnealuste toetuste ja süsteemiga seotud halduskaristuste osas (ELT 2014, L 181, lk 48).

---

| 10.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 389/6 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 389/6

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Administrativen sad – Veliko Tarnovo (Bulgaaria) 12. juulil 2022 – „V.B. Trade“ OOD versus Direktor na Direktsia „Obzhalvane i danachno-osiguritelna praktika“ – Veliko Tarnovo

(Kohtuasi C-466/22)

(2022/C 389/07)

Kohtumenetluse keel: bulgaaria

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Administrativen sad – Veliko Tarnovo

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja:„V.B. Trade“ OOD

Vastustaja: Direktor na Direktsia „Obzhalvane i danachno-osiguritelna praktika“ – Veliko Tarnovo

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta määruse (EL) nr 910/2014 (1) e-identimise ja e-tehingute jaoks vajalike usaldusteenuste kohta siseturul ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 1999/93/EÜ, artikli 25 lõikes 1 sisalduvat väljendit „e-allkirja õiguslik toime [...] tõendina“ tuleb tõlgendada nii, et see paneb liikmesriikide kohtutele kohustuse eeldada, et kui määruse artikli 3 [punktide] 10, 11 ja 12 tingimused on täidetud või kui selles osas ei ole vaidlust, tuleb e-allkirja olemasolu ja väidetavat autentsust pidada algusest peale kaheldamatuks ja vaieldamatult tõendatuks, ja kas seda tuleb tõlgendada nii, et kui viidatud sätete tingimused on täidetud, peavad liikmesriikide kohtud tunnustama, et kvalifitseeritud e-allkirjal on tõendusväärtus / tõendusjõud, mis on omakäelise allkirja tõendusväärtuse / tõendusjõuga samaväärne vaid raamides, mida näevad asjakohased riigisisesed õigusnormid ette kõnealuse omakäelise allkirja puhul? |
| --- | --- |

1.

Kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta määruse (EL) nr 910/2014 (1) e-identimise ja e-tehingute jaoks vajalike usaldusteenuste kohta siseturul ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 1999/93/EÜ, artikli 25 lõikes 1 sisalduvat väljendit „e-allkirja õiguslik toime [...] tõendina“ tuleb tõlgendada nii, et see paneb liikmesriikide kohtutele kohustuse eeldada, et kui määruse artikli 3 [punktide] 10, 11 ja 12 tingimused on täidetud või kui selles osas ei ole vaidlust, tuleb e-allkirja olemasolu ja väidetavat autentsust pidada algusest peale kaheldamatuks ja vaieldamatult tõendatuks, ja kas seda tuleb tõlgendada nii, et kui viidatud sätete tingimused on täidetud, peavad liikmesriikide kohtud tunnustama, et kvalifitseeritud e-allkirjal on tõendusväärtus / tõendusjõud, mis on omakäelise allkirja tõendusväärtuse / tõendusjõuga samaväärne vaid raamides, mida näevad asjakohased riigisisesed õigusnormid ette kõnealuse omakäelise allkirja puhul?

| 2. | Kas viidatud määruse artikli 25 lõikes 1 sisalduvat väljendit „ei või jätta kohtumenetlustes tunnustamata“ tuleb tõlgendada nii, et liikmesriikide kõikidel kohtutel on täielikult keelatud kasutada oma õiguskordades sätestatud menetluslikke võimalusi, mis on ette nähtud selleks, et vaidlustada määruses e-allkirjale ette nähtud õigusliku toime tähtsus tõendina, või nii, et viidatud säte ei takista liikmesriigi kohtutel riigisiseses menetlusõiguses ette nähtud instrumente kasutades seada kahtluse alla määruse artikli 3 [punktides] 10, 11 ja 12 sätestatud tingimusi, millega antakse kohtumenetluse pooltele võimalus lükata ümber e-allkirjale ette nähtud tõendusjõud ja tõendusväärtus? |
| --- | --- |

2.

Kas viidatud määruse artikli 25 lõikes 1 sisalduvat väljendit „ei või jätta kohtumenetlustes tunnustamata“ tuleb tõlgendada nii, et liikmesriikide kõikidel kohtutel on täielikult keelatud kasutada oma õiguskordades sätestatud menetluslikke võimalusi, mis on ette nähtud selleks, et vaidlustada määruses e-allkirjale ette nähtud õigusliku toime tähtsus tõendina, või nii, et viidatud säte ei takista liikmesriigi kohtutel riigisiseses menetlusõiguses ette nähtud instrumente kasutades seada kahtluse alla määruse artikli 3 [punktides] 10, 11 ja 12 sätestatud tingimusi, millega antakse kohtumenetluse pooltele võimalus lükata ümber e-allkirjale ette nähtud tõendusjõud ja tõendusväärtus?

---

(1)  ELT 2014, L 257, lk 73.

---

| 10.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 389/7 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 389/7

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Markkinaoikeus (Soome) 15. juulil 2022 – Mylan AB versus Gilead Sciences Finland Oy, Gilead Biopharmaceutics Ireland UC, Gilead Sciences Inc.

(Kohtuasi C-473/22)

(2022/C 389/08)

Kohtumenetluse keel: soome

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Markkinaoikeus

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Mylan AB

Kostjad: Gilead Sciences Finland Oy, Gilead Biopharmaceutics Ireland UC, Gilead Sciences Inc.

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas Soomes kehtiv süüst sõltumatul vastutusel põhinev kahju hüvitamise kord nagu kirjeldatud eespool (käesoleva eelotsusetaotluse punktid 16–18) on kooskõlas direktiivi 2004/48 artikli 9 lõikega 7 (1)? |
| --- | --- |

1.

Kas Soomes kehtiv süüst sõltumatul vastutusel põhinev kahju hüvitamise kord nagu kirjeldatud eespool (käesoleva eelotsusetaotluse punktid 16–18) on kooskõlas direktiivi 2004/48 artikli 9 lõikega 7 (1)?

| 2. | Kui esimesele küsimusele vastatakse eitavalt, siis millist liiki vastutusel põhineb sel juhul direktiivi 2004/48 artikli 9 lõike 7 kohane kahju hüvitamise kohustus? Kas tuleb eeldada, et selle vastutuse puhul on tegemist süül põhineva vastutuse teatava vormiga, õiguse kuritarvitamisel põhineva vastutuse teatava vormiga või vastutusega muul alusel? |
| --- | --- |

2.

Kui esimesele küsimusele vastatakse eitavalt, siis millist liiki vastutusel põhineb sel juhul direktiivi 2004/48 artikli 9 lõike 7 kohane kahju hüvitamise kohustus? Kas tuleb eeldada, et selle vastutuse puhul on tegemist süül põhineva vastutuse teatava vormiga, õiguse kuritarvitamisel põhineva vastutuse teatava vormiga või vastutusega muul alusel?

| 3. | Seoses teise küsimusega: millised asjaolusid tuleb tsiviilvastutuse olemasolu hindamisel arvesse võtta? |
| --- | --- |

3.

Seoses teise küsimusega: millised asjaolusid tuleb tsiviilvastutuse olemasolu hindamisel arvesse võtta?

| 4. | Eelkõige seoses kolmanda küsimusega: kas hindamisel tuleb tugineda üksnes hagi tagamise meetme taotlemise ajal teadaolevatele asjaoludele või võib arvesse võtta näiteks seda, et intellektuaalomandiõigus, mille väidetava rikkumise alusel hagi tagamise meedet kohaldati, on hiljem pärast selle meetme kohaldamist algusest peale tühiseks tunnistatud, ja kui jah, siis milline tähtsus tuleks viimati nimetatud asjaolule omistada? |
| --- | --- |

4.

Eelkõige seoses kolmanda küsimusega: kas hindamisel tuleb tugineda üksnes hagi tagamise meetme taotlemise ajal teadaolevatele asjaoludele või võib arvesse võtta näiteks seda, et intellektuaalomandiõigus, mille väidetava rikkumise alusel hagi tagamise meedet kohaldati, on hiljem pärast selle meetme kohaldamist algusest peale tühiseks tunnistatud, ja kui jah, siis milline tähtsus tuleks viimati nimetatud asjaolule omistada?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/48/EÜ intellektuaalomandi õiguste jõustamise kohta (ELT 2004, L 157, lk 45; ELT eriväljaanne 17/02, lk 32)

---

| 10.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 389/7 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 389/7

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Landgericht Düsseldorf (Saksamaa) 22. juulil 2022 – EM versus Roompot Service B.V.

(Kohtuasi C-497/22)

(2022/C 389/09)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Landgericht Düsseldorf

Põhikohtuasja pooled

Hageja ja apellant: EM

Kostja ja vastustaja apellatsioonimenetluses: Roompot Service B.V.

Eelotsuse küsimus

Kas määruse (EL) nr 1215/2012 (1) artikli 24 punkti 1 esimest lauset tuleb tõlgendada nii, et vaidlused, mis puudutavad füüsilise isiku ja puhkemaju üürile andva ettevõtja vahelist lepingut, mille ese on üürileandja peetavas puhkekülas asuva puhkemaja lühiajaliselt kasutada andmine ja mis näeb pelgalt kasutada andmise kõrval lisateenustena ette ka lõppkoristuse ja voodipesu kasutusse andmise, alluvad erandlikku kohtualluvust reguleerivate eeskirjade kohaselt – sõltumata asjaolust, kas puhkemaja on üürileandja või kolmanda isiku omandis – selle liikmesriigi kohtule, kus asub üürilepingu ese?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2012. aasta määrus, kohtualluvuse ning kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (uuesti sõnastatud) (ELT 2012, L 351, lk 1).

---

| 10.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 389/8 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 389/8

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Corte suprema di cassazione (Itaalia) 27. juulil 2022 – Agenzia delle Dogane e dei Monopoli versus Girelli Alcool Srl

(Kohtuasi C-509/22)

(2022/C 389/10)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Corte suprema di cassazione

Põhikohtuasja pooled

Kassaator: Agenzia delle Dogane e dei Monopoli

Vastustaja: Girelli Alcool Srl

Eelotsuse küsimused

| 1. | Esiteks – kas mõistet „ettenägematud asjaolud“, mis põhjustavad aktsiisi peatamise korra all oleva aktsiisikauba kahjustumise direktiivi 2008/118/EÜ (1) artikli 7 lõike 4 tähenduses, tuleb sarnaselt vääramatu jõuga tõlgendada nii, et need on volitatud laopidajast sõltumatud, ebatavalised ja ettenägematud ning tema poolt kõikide asjakohaste abinõude võtmisest hoolimata vältimatud asjaolud, mis objektiivselt väljuvad selle laopidaja igasuguse kontrolli alt? |
| --- | --- |

1.

Esiteks – kas mõistet „ettenägematud asjaolud“, mis põhjustavad aktsiisi peatamise korra all oleva aktsiisikauba kahjustumise direktiivi 2008/118/EÜ (1) artikli 7 lõike 4 tähenduses, tuleb sarnaselt vääramatu jõuga tõlgendada nii, et need on volitatud laopidajast sõltumatud, ebatavalised ja ettenägematud ning tema poolt kõikide asjakohaste abinõude võtmisest hoolimata vältimatud asjaolud, mis objektiivselt väljuvad selle laopidaja igasuguse kontrolli alt?

| 2. | Lisaks – kas ja millistel tingimustel on ettenägematute asjaolude korral vastutuse välistamisel oluline hoolsus, mida osutati kahju tekkimise vältimiseks vajalike abinõude võtmisel? |
| --- | --- |

2.

Lisaks – kas ja millistel tingimustel on ettenägematute asjaolude korral vastutuse välistamisel oluline hoolsus, mida osutati kahju tekkimise vältimiseks vajalike abinõude võtmisel?

| 3. | Teise võimalusena kahele esimesele küsimusele – kas selline säte nagu 26. oktoobri 1995. aasta seadusandliku dekreedi nr 504 artikli 4 lõik 1, milles ettenägematute asjaolude ja vääramatu jõuga võrdsustatakse (sama isiku või kolmandate isikute) mitteraske süü, on kooskõlas direktiivi nr 2008/118/EÜ artikli 7 lõikes 4 sätestatud korraga, milles ei ole viidatud lisatingimustele, eelkõige teo toimepanija või teos osaleja „süüga“ seotud tingimustele? |
| --- | --- |

3.

Teise võimalusena kahele esimesele küsimusele – kas selline säte nagu 26. oktoobri 1995. aasta seadusandliku dekreedi nr 504 artikli 4 lõik 1, milles ettenägematute asjaolude ja vääramatu jõuga võrdsustatakse (sama isiku või kolmandate isikute) mitteraske süü, on kooskõlas direktiivi nr 2008/118/EÜ artikli 7 lõikes 4 sätestatud korraga, milles ei ole viidatud lisatingimustele, eelkõige teo toimepanija või teos osaleja „süüga“ seotud tingimustele?

| 4. | Lõpuks – kas artikli 7 lõikes 4 sisalduvat väljendit „või pädevate asutuste antud loa tagajärjel“ võib mõista kui liikmesriigi võimalust sätestada üldine lisakategooria (kerge süü), mis võib mõjutada tarbimisse lubamise määratlust kauba hävimise või kahjustumise korral, või kas seda tüüpi klausel ei saa sisalduda niisuguses väljendis, sest seda tuleb mõista hoopis kui viidet konkreetsetele juhtudele, mis on igal üksikjuhul saanud loa või tehtud muul viisil kindlaks nende objektiivsetes elementides määratletud juhtumite põhjal“? |
| --- | --- |

4.

Lõpuks – kas artikli 7 lõikes 4 sisalduvat väljendit „või pädevate asutuste antud loa tagajärjel“ võib mõista kui liikmesriigi võimalust sätestada üldine lisakategooria (kerge süü), mis võib mõjutada tarbimisse lubamise määratlust kauba hävimise või kahjustumise korral, või kas seda tüüpi klausel ei saa sisalduda niisuguses väljendis, sest seda tuleb mõista hoopis kui viidet konkreetsetele juhtudele, mis on igal üksikjuhul saanud loa või tehtud muul viisil kindlaks nende objektiivsetes elementides määratletud juhtumite põhjal“?

---

(1)  Nõukogu 16. detsembri 2008. aasta direktiiv 2008/118/EÜ, mis käsitleb aktsiisi üldist korda ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 92/12/EMÜ (ELT 2009, L 9, lk 12).

---

| 10.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 389/9 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 389/9

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Landgericht Frankfurt am Main (Saksamaa) 4. augustil 2022 – GE versus British Airways plc

(Kohtuasi C-522/22)

(2022/C 389/11)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Landgericht Frankfurt am Main

Põhikohtuasja pooled

Hageja: GE

Kostja: British Airways plc

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas määruse (EÜ) nr 261/2004 (1), artikli 8 lõike 1 punkti a koostoimes artikli 7 lõikega 3 tuleb tõlgendada nii, et reisija, kes on lennu eest osaliselt tasunud lojaalsusprogrammi raames kogutud boonuspunktidega, võib tegutsevalt lennuettevõtjalt, kes ei ole tema lepingupartner, nõuda pileti ostuhinna tagasimaksmist (ainult) boonuspunktides? |
| --- | --- |

1.

Kas määruse (EÜ) nr 261/2004 (1), artikli 8 lõike 1 punkti a koostoimes artikli 7 lõikega 3 tuleb tõlgendada nii, et reisija, kes on lennu eest osaliselt tasunud lojaalsusprogrammi raames kogutud boonuspunktidega, võib tegutsevalt lennuettevõtjalt, kes ei ole tema lepingupartner, nõuda pileti ostuhinna tagasimaksmist (ainult) boonuspunktides?

| 2. | Kui Euroopa Kohus vastab esimesele küsimusele jaatavalt:
  Kas määrusega nr 261/2004 on vastuolus riigisisene õigusnorm, mille kohaselt võib reisija juhul, kui määruse nr 261/2004 artikli 8 lõike 1 punkti a rikkudes jäetakse pileti ostuhind boonuspunktides tagasi maksmata, nõuda tegutsevalt lennuettevõtjalt selle asemel hüvitist, või on reisijale siduv tema algul esitatud nõue teha tagasimakse boonuspunktides? |
| --- | --- |

2.

Kui Euroopa Kohus vastab esimesele küsimusele jaatavalt:

Kas määrusega nr 261/2004 on vastuolus riigisisene õigusnorm, mille kohaselt võib reisija juhul, kui määruse nr 261/2004 artikli 8 lõike 1 punkti a rikkudes jäetakse pileti ostuhind boonuspunktides tagasi maksmata, nõuda tegutsevalt lennuettevõtjalt selle asemel hüvitist, või on reisijale siduv tema algul esitatud nõue teha tagasimakse boonuspunktides?

| 3. | Kui Euroopa Kohus vastab esimesele küsimusele eitavalt:
  Kas määruse nr 261/2004 artikli 8 lõike 1 punkti a koostoimes artikli 7 lõikega 3 tuleb juhul, kui reisijal on võimalik nõuda tagasimakset ka rahas või kui reisija saab tagasimakse rahas, tõlgendada nii, et reisija saab tegutsevalt lennuettevõtjalt pileti ostuhinnast [...] rahas tagasi summa, mis võimaldaks või oleks reisijal võimaldanud boonuspunkte kasutamata broneerida lennu, millega ta jõuaks või oleks jõudnud lõppsihtkohta võrreldavatel reisitingimustel esimesel võimalusel või talle sobival hilisemal kuupäeval, olenevalt vabadest kohtadest? |
| --- | --- |

3.

Kui Euroopa Kohus vastab esimesele küsimusele eitavalt:

Kas määruse nr 261/2004 artikli 8 lõike 1 punkti a koostoimes artikli 7 lõikega 3 tuleb juhul, kui reisijal on võimalik nõuda tagasimakset ka rahas või kui reisija saab tagasimakse rahas, tõlgendada nii, et reisija saab tegutsevalt lennuettevõtjalt pileti ostuhinnast [...] rahas tagasi summa, mis võimaldaks või oleks reisijal võimaldanud boonuspunkte kasutamata broneerida lennu, millega ta jõuaks või oleks jõudnud lõppsihtkohta võrreldavatel reisitingimustel esimesel võimalusel või talle sobival hilisemal kuupäeval, olenevalt vabadest kohtadest?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 261/2004, millega kehtestatakse ühiseeskirjad reisijatele lennureisist mahajätmise korral ning lendude tühistamise või pikaajalise hilinemise eest antava hüvitise ja abi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 295/91 (ELT 2004, L 46, lk 1).

---

| 10.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 389/9 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 389/9

---

Euroopa Komisjoni 17. augustil 2022 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kolmas koda laiendatud koosseisus) 1. juuni 2022. aasta otsuse peale kohtuasjas T-481/17, Fundación Tatiana Pérez de Guzmán el Bueno ja SFL versus SRB

(Kohtuasi C-551/22 P)

(2022/C 389/12)

Kohtumenetluse keel: hispaania

Pooled

Apellant: Euroopa Komisjon (esindajad: L. Flynn, D. Triantafyllou, A. Nijenhuis, P. Němečková ja A. Steiblytė)

Teised menetlusosalised: Fundación Tatiana Pérez de Guzmán el Bueno, Stiftung für Forschung und Lehre (SFL), Ühtne Kriisilahendusnõukogu (SRB), Hispaania Kuningriik, Euroopa Parlament, Euroopa Liidu Nõukogu, Banco Santander, S.A.

Apellandi nõuded

Apellant palub Euroopa Kohtul:

| 1) | tühistada Üldkohtu 1. juuni 2022. aasta otsus kohtuasjas Fundación Tatiana Pérez de Guzmán el Bueno ja SFL – Stiftung für Forschung und Lehre (SFL) vs. Ühtne Kriisilahendusnõukogu (T-481/17, EU:T:2022:311) osas, milles Üldkohus tunnistas selles esimeses kohtuastmes esitatud tühistamishagi vastuvõetavaks; |
| --- | --- |

1)

tühistada Üldkohtu 1. juuni 2022. aasta otsus kohtuasjas Fundación Tatiana Pérez de Guzmán el Bueno ja SFL – Stiftung für Forschung und Lehre (SFL) vs. Ühtne Kriisilahendusnõukogu (T-481/17, EU:T:2022:311) osas, milles Üldkohus tunnistas selles esimeses kohtuastmes esitatud tühistamishagi vastuvõetavaks;

| 2) | tunnistada esimeses kohtuastmes kohtuasjas T-481/17 esitatud tühistamishagi vastuvõetamatuks ning jätta see järelikult tervikuna läbi vaatamata ning |
| --- | --- |

2)

tunnistada esimeses kohtuastmes kohtuasjas T-481/17 esitatud tühistamishagi vastuvõetamatuks ning jätta see järelikult tervikuna läbi vaatamata ning

| 3) | mõista komisjoni kohtukulud, mis tal tekkisid nii Üldkohtu menetluses kui ka käesolevas menetluses, välja Fundación Tatiana Pérez de Guzmán el Bueno ja SFL, Stiftung für Forschung und Lehrelt (SFL) (hagejad esimeses kohtuastmes). |
| --- | --- |

3)

mõista komisjoni kohtukulud, mis tal tekkisid nii Üldkohtu menetluses kui ka käesolevas menetluses, välja Fundación Tatiana Pérez de Guzmán el Bueno ja SFL, Stiftung für Forschung und Lehrelt (SFL) (hagejad esimeses kohtuastmes).

Väited ja peamised argumendid

Apellant esitab oma apellatsioonkaebuse põhjenduseks kolm väidet ning väidab, et Üldkohus on teinud järgmised õiguslikud vead:

| — | ta on valesti tõlgendanud ELTL artikli 263 lõiget 4 ja määruse nr 806/2014 (1) artikli 18 lõiget 7 osas, mis puudutab kriisilahenduse skeemi kvalifitseerimist vaidlustatavaks aktiks (esimene apellatsioonkaebuse väide), |
| --- | --- |

—

ta on valesti tõlgendanud ELTL artikli 263 lõiget 4 ja määruse nr 806/2014 (1) artikli 18 lõiget 7 osas, mis puudutab kriisilahenduse skeemi kvalifitseerimist vaidlustatavaks aktiks (esimene apellatsioonkaebuse väide),

| — | ta on valesti tõlgendanud ELTL artikli 263 lõiget 4 ja rikkunud komisjoni kaitseõigusi osas, mis puudutab tühistamishagi suunatust viimase õiguslikult siduva akti vastuvõtja vastu (teine apellatsioonkaebuse väide), ning |
| --- | --- |

—

ta on valesti tõlgendanud ELTL artikli 263 lõiget 4 ja rikkunud komisjoni kaitseõigusi osas, mis puudutab tühistamishagi suunatust viimase õiguslikult siduva akti vastuvõtja vastu (teine apellatsioonkaebuse väide), ning

| — | vaidlustatud kohtuotsust on põhjendatud vasturääkivalt ja see tuleneb Üldkohtu otsusest, et vaidlusaluse kriisilahenduse skeemi peale esitatud tühistamishagi on vastuvõetav, samas kui Üldkohus asus seisukohale, et kriisilahenduse skeem jõustub ja tekitab siduvaid õiguslikke tagajärgi alles komisjoni otsuse kaudu (kolmas apellatsioonkaebuse väide). |
| --- | --- |

—

vaidlustatud kohtuotsust on põhjendatud vasturääkivalt ja see tuleneb Üldkohtu otsusest, et vaidlusaluse kriisilahenduse skeemi peale esitatud tühistamishagi on vastuvõetav, samas kui Üldkohus asus seisukohale, et kriisilahenduse skeem jõustub ja tekitab siduvaid õiguslikke tagajärgi alles komisjoni otsuse kaudu (kolmas apellatsioonkaebuse väide).

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 806/2014, millega kehtestatakse ühtsed eeskirjad ja ühtne menetlus krediidiasutuste ja teatavate investeerimisühingute kriisilahenduseks ühtse kriisilahenduskorra ja ühtse kriisilahendusfondi raames ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010 (ELT 2014, L 225, lk 1).

---

Üldkohus

| 10.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 389/11 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 389/11

---

30. juunil 2022 esitatud hagi – Glonatech versus REA

(Kohtuasi T-409/22)

(2022/C 389/13)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Global Nanotechnologies AE schediasmou anaptyxis paraskevis kai emporias ylikon nanotechnologies (Glonatech) (Lamía, Kreeka) (esindaja: advokaat N. Scandamis)

Kostja: Euroopa Teadusuuringute Rakendusamet (REA)

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tuvastada, et hageja on täitnud oma lepingulised kohustused nõuetekohaselt ja tal on täielik õigus nõuda SANAD projektist nõutud kulude maksmist; samuti tühistada võlateatis nr 3242113938, sest see rikub kehtivaid õigusnorme, tunnistades tagasi lükatud kulud rahastamiskõlbmatuteks; |
| --- | --- |

—

tuvastada, et hageja on täitnud oma lepingulised kohustused nõuetekohaselt ja tal on täielik õigus nõuda SANAD projektist nõutud kulude maksmist; samuti tühistada võlateatis nr 3242113938, sest see rikub kehtivaid õigusnorme, tunnistades tagasi lükatud kulud rahastamiskõlbmatuteks;

| — | mõista Euroopa Teadusuuringute Rakendusametilt välja menetluskulud Üldkohtus või – juhul kui käesolevas hagiavalduses esitatud nõudeid ei rahuldata – jätta menetluskulud hagejalt välja mõistmata käesoleva kohtuasja keerukuse tõttu. |
| --- | --- |

—

mõista Euroopa Teadusuuringute Rakendusametilt välja menetluskulud Üldkohtus või – juhul kui käesolevas hagiavalduses esitatud nõudeid ei rahuldata – jätta menetluskulud hagejalt välja mõistmata käesoleva kohtuasja keerukuse tõttu.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja neli väidet.

| 1. | Esimene väide, et „Final Audit Report“ (auditi lõpparuanne), mis käsitles hageja poolt nende kulude eest maksmist, mis anti lähetatud isikutele teadmiste jagamise ja sektoritevahelise mobiilsuse jaoks, jääb välja toetuslepingu (edaspidi „leping“) kohaldamisalast, sest REA palus selle koostamist erakorraliselt, pidades silmas rahastamist ühtsete määrade alusel, mis sobib väljunditel ja tulemustel põhinevate uuringute jaoks, millele ei tehta seega järelkontrolli, aga samuti jääb see välja seetõttu, et seda tehti nähtavalt inkvisitoorselt, sest kahtlustati süsteemset vigade tegemist, mis tegelikult ei ole süsteemsed, ning seega lähtuti sätetest, mis kehtivad teist liiki menetluste suhtes. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et „Final Audit Report“ (auditi lõpparuanne), mis käsitles hageja poolt nende kulude eest maksmist, mis anti lähetatud isikutele teadmiste jagamise ja sektoritevahelise mobiilsuse jaoks, jääb välja toetuslepingu (edaspidi „leping“) kohaldamisalast, sest REA palus selle koostamist erakorraliselt, pidades silmas rahastamist ühtsete määrade alusel, mis sobib väljunditel ja tulemustel põhinevate uuringute jaoks, millele ei tehta seega järelkontrolli, aga samuti jääb see välja seetõttu, et seda tehti nähtavalt inkvisitoorselt, sest kahtlustati süsteemset vigade tegemist, mis tegelikult ei ole süsteemsed, ning seega lähtuti sätetest, mis kehtivad teist liiki menetluste suhtes.

| 2. | Teine väide, mis on esitatud teise võimalusena ja milles leitakse, et kui sellist järelkontrolli peetakse lepingu kohaldamisalasse kuuluvaks, siis oleks vahendite käsutaja pidanud viima läbi eelkontrolli vastuvõtva organisatsiooni loodud elektroonilistest kontrollmehhanismidest – millel on konkreetne ülesanne koguda lähetusega seotud andmeid vastuvõtvas organisatsioonis endas – pärinevate tõendite alusel ning kostja oleks pidanud selle üle järelevalvet teostama. Kuna ta seda ei teinud, rikkus kostja – kui hinnata seda korrektselt kehtiva õiguse alusel – lepingu tingimusi. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, mis on esitatud teise võimalusena ja milles leitakse, et kui sellist järelkontrolli peetakse lepingu kohaldamisalasse kuuluvaks, siis oleks vahendite käsutaja pidanud viima läbi eelkontrolli vastuvõtva organisatsiooni loodud elektroonilistest kontrollmehhanismidest – millel on konkreetne ülesanne koguda lähetusega seotud andmeid vastuvõtvas organisatsioonis endas – pärinevate tõendite alusel ning kostja oleks pidanud selle üle järelevalvet teostama. Kuna ta seda ei teinud, rikkus kostja – kui hinnata seda korrektselt kehtiva õiguse alusel – lepingu tingimusi.

| 3. | Kolmas väide, et isegi kui asuda seisukohale, et audit on lepinguga hõlmatud ja et tõendamiskoormis langeb põhimõtteliselt hagejale, lükati tagasi lähetustega seotud kulud – viies läbi järelkontrolli süstemaatiliselt vigu otsides, mis ei ole niisuguse kontrolli korral ühtsete määrade alusel rahastamise puhul asjakohane; seda tehti hea usu põhimõtet rikkudes nii sellega, et kohaldati auditi tegemise ajal kehtivat finantsmäärust 2018/1046 (1), mis oli auditi tegemise ajal kehtiv (artikli 181 lõige 2), kui ka lepingu täitmise puhul üldiselt: auditit läbi viiv üksus kasutas õigusvastaselt kaalutlusõigust ja eitas, et tulemusaudit on piisav ühtsete määrade alusel rahastamise puhul, et hinnata toetusesaaja varasemaid tõendatud või auditeeritavaid andmeid või tema tavapäraseid kuluarvestustavasid, ning selle asemel eelistas ta teatud liiki tõendeid, mis osutasid teatud tegevuste toimumistele, mis oli hõlmatud ühtsete määrade alusel rahastamisega. Niisugune tõendite järjekorra ümberpööramine jättis hageja ilma võimalusest tõlgendada oma lepingulisi kohustusi enda kasuks õiguslikus olukorras, kus tingimused olid jäänud ähmaseks toona kohaldatava finantsmääruse (966/2012) (2) tõttu ja samuti kostja vastuolulise käitumise tõttu, kui ta hindas lepingu täitmist. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et isegi kui asuda seisukohale, et audit on lepinguga hõlmatud ja et tõendamiskoormis langeb põhimõtteliselt hagejale, lükati tagasi lähetustega seotud kulud – viies läbi järelkontrolli süstemaatiliselt vigu otsides, mis ei ole niisuguse kontrolli korral ühtsete määrade alusel rahastamise puhul asjakohane; seda tehti hea usu põhimõtet rikkudes nii sellega, et kohaldati auditi tegemise ajal kehtivat finantsmäärust 2018/1046 (1), mis oli auditi tegemise ajal kehtiv (artikli 181 lõige 2), kui ka lepingu täitmise puhul üldiselt: auditit läbi viiv üksus kasutas õigusvastaselt kaalutlusõigust ja eitas, et tulemusaudit on piisav ühtsete määrade alusel rahastamise puhul, et hinnata toetusesaaja varasemaid tõendatud või auditeeritavaid andmeid või tema tavapäraseid kuluarvestustavasid, ning selle asemel eelistas ta teatud liiki tõendeid, mis osutasid teatud tegevuste toimumistele, mis oli hõlmatud ühtsete määrade alusel rahastamisega. Niisugune tõendite järjekorra ümberpööramine jättis hageja ilma võimalusest tõlgendada oma lepingulisi kohustusi enda kasuks õiguslikus olukorras, kus tingimused olid jäänud ähmaseks toona kohaldatava finantsmääruse (966/2012) (2) tõttu ja samuti kostja vastuolulise käitumise tõttu, kui ta hindas lepingu täitmist.

| 4. | Neljas väide, et kui hinnata nõuetekohaselt erinevaid kattuvaid sisemisi ja väliseid tõendeid, aga ka eksitavaid suunised enne rakendamist ja selle ajal, tuleks tõendites avastatud ebakõlad ja lüngad jätta tähelepanuta või vähemalt, tuleks neid arvestada sobivas ulatuses, aga need ei peaks tähendama seda, et kõik kulud lükatakse süstemaatilise eksimise tõttu tagasi, eriti siis, kui neid ebakõlasid ja lünki tuleks proportsionaalsuse üldpõhimõtte alusel eirata nende ebaolulise tõttu või kui nende mõju on ebaoluline. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, et kui hinnata nõuetekohaselt erinevaid kattuvaid sisemisi ja väliseid tõendeid, aga ka eksitavaid suunised enne rakendamist ja selle ajal, tuleks tõendites avastatud ebakõlad ja lüngad jätta tähelepanuta või vähemalt, tuleks neid arvestada sobivas ulatuses, aga need ei peaks tähendama seda, et kõik kulud lükatakse süstemaatilise eksimise tõttu tagasi, eriti siis, kui neid ebakõlasid ja lünki tuleks proportsionaalsuse üldpõhimõtte alusel eirata nende ebaolulise tõttu või kui nende mõju on ebaoluline.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT 2018, L 193, lk 1).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT 2012, L 298, lk 1).

---

| 10.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 389/12 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 389/12

---

18. juulil 2022 esitatud hagi – Sberbank Europe versus SRB

(Kohtuasi T-450/22)

(2022/C 389/14)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Sberbank Europe AG (Viin, Austria) (esindaja: advokaat O. Behrends)

Kostja: Ühtne Kriisilahendusnõukogu (SRB)

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada ELTL artikli 264 alusel SRB 1. märtsi 2022. aasta kriisilahendusotsus hagejat puudutavas osas; |
| --- | --- |

—

tühistada ELTL artikli 264 alusel SRB 1. märtsi 2022. aasta kriisilahendusotsus hagejat puudutavas osas;

| — | mõista kohtukulud välja SRB-lt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja SRB-lt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja seitse väidet.

| 1. | Esimene väide, mille kohaselt SRB ületas oma pädevuse piire hageja suhtes otsuse vastuvõtmisega, selle asemel et lihtsalt keelata teatud tegevus kooskõlas tema järeldusega, et ühtse kriisilahenduskorra määruse (1) artikli 18 tingimused ei olnud täidetud. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, mille kohaselt SRB ületas oma pädevuse piire hageja suhtes otsuse vastuvõtmisega, selle asemel et lihtsalt keelata teatud tegevus kooskõlas tema järeldusega, et ühtse kriisilahenduskorra määruse (1) artikli 18 tingimused ei olnud täidetud.

| 2. | Teine väide, mille kohaselt rikkus SRB hageja õigust olla ära kuulatud. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, mille kohaselt rikkus SRB hageja õigust olla ära kuulatud.

| 3. | Kolmas väide, mille kohaselt ei esitanud SRB piisavat põhjendust. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, mille kohaselt ei esitanud SRB piisavat põhjendust.

| 4. | Neljas väide, mille kohaselt ei võtnud SRB nõuetekohaselt arvesse SRMR artikli 18 lõike 1 punktis b sätestatud nõuet. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, mille kohaselt ei võtnud SRB nõuetekohaselt arvesse SRMR artikli 18 lõike 1 punktis b sätestatud nõuet.

| 5. | Viies väide, mille kohaselt SRB ja EKP ei arvestanud hageja kohustuste peatamise võimalusega. |
| --- | --- |

5.

Viies väide, mille kohaselt SRB ja EKP ei arvestanud hageja kohustuste peatamise võimalusega.

| 6. | Kuues väide, mille kohaselt SRB rikkus proportsionaalsuse põhimõtet, sest ta ei kaalunud võimalust võtta mõnda alternatiivset meedet, mida tal oli mitu ja mis olid ilmselged ja vähem koormavad, näiteks hageja võõrandamine mõnele teisele aktsionärile. |
| --- | --- |

6.

Kuues väide, mille kohaselt SRB rikkus proportsionaalsuse põhimõtet, sest ta ei kaalunud võimalust võtta mõnda alternatiivset meedet, mida tal oli mitu ja mis olid ilmselged ja vähem koormavad, näiteks hageja võõrandamine mõnele teisele aktsionärile.

| 7. | Seitsmes väide, mille kohaselt SRB ei järginud kriisilahenduse kava, kuid ei esitanud selle kohta mingeid usutavaid selgitusi. |
| --- | --- |

7.

Seitsmes väide, mille kohaselt SRB ei järginud kriisilahenduse kava, kuid ei esitanud selle kohta mingeid usutavaid selgitusi.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 806/2014, millega kehtestatakse ühtsed eeskirjad ja ühtne menetlus krediidiasutuste ja teatavate investeerimisühingute kriisilahenduseks ühtse kriisilahenduskorra ja ühtse kriisilahendusfondi raames ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010 (ELT 2014 L 225, lk 1).

---

| 10.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 389/13 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 389/13

---

21. juulil 2022 esitatud hagi – BASF jt versus komisjon

(Kohtuasi T-453/22)

(2022/C 389/15)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hagejad: BASF SE (Ludwigshafen am Rhein, Saksamaa) Dow Europe GmbH (Horgen, Šveits), Nouryon Functional Chemicals BV (Arnhem, Holland) (esindajad: advokaadid J. P. Montfort ja P. Chopova-Leprêtre)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada komisjoni 16. veebruari 2022. aasta delegeeritud määrus (EL) 2022/692, millega muudetakse tehnika ja teaduse arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist (edaspidi „vaidlustatud määrus“) (1), osas, milles sellega nähakse ette kolme aine, nimelt N-karboksümetüüliminobis (etüleennitrilo)tetra(äädikhappe) ning selle pentanaatrium- ja pentakaaliumsoolade (edaspidi koos „DTPA“ või „aine“) ühtlustatud klassifitseerimine ja märgistamine, st vaidlustatud määruse põhjendused 2 ja 3 ning selle määruse lisa osas, milles need puudutavad DTPAd, ja eelkõige kanded, mis tehti vaidlustatud määruse lisaga Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (2), VI lisa 3. osa tabelisse iga järgmise aine kohta:






  — | N-karboksümetüüliminobis (etüleennitrilo)tetra(äädikhappe); |
| --- | --- | --- |

—

tühistada komisjoni 16. veebruari 2022. aasta delegeeritud määrus (EL) 2022/692, millega muudetakse tehnika ja teaduse arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist (edaspidi „vaidlustatud määrus“) (1), osas, milles sellega nähakse ette kolme aine, nimelt N-karboksümetüüliminobis (etüleennitrilo)tetra(äädikhappe) ning selle pentanaatrium- ja pentakaaliumsoolade (edaspidi koos „DTPA“ või „aine“) ühtlustatud klassifitseerimine ja märgistamine, st vaidlustatud määruse põhjendused 2 ja 3 ning selle määruse lisa osas, milles need puudutavad DTPAd, ja eelkõige kanded, mis tehti vaidlustatud määruse lisaga Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (2), VI lisa 3. osa tabelisse iga järgmise aine kohta:

—

N-karboksümetüüliminobis (etüleennitrilo)tetra(äädikhappe);

| — | pentanaatrium(karboksülatometüül)iminobis(etüleennitrilo)tetraatsetaat; |
| --- | --- |

—

pentanaatrium(karboksülatometüül)iminobis(etüleennitrilo)tetraatsetaat;

| — | pentakaalium-2,2’,2“,2“’,2“"-(etaan-1,2-diüülnitrilo)pentaatsetaat, |
| --- | --- |

—

pentakaalium-2,2’,2“,2“’,2“"-(etaan-1,2-diüülnitrilo)pentaatsetaat,

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja kuus väidet.

| 1. | Esimene väide, et vaidlustatud määruse vastuvõtmisel rikuti määruse nr 1272/2008 artikli 36 lõikes 1 ja I lisa punktis 3.7.2.2.1 kehtestatud klassifitseerimiskriteeriume, kuna DTPA-l ei ole omadusi, mis „avaldavad kahjulikku toimet just suguvõimele“. Kuigi väga suurte annustega kokku puutunud loomade puhul täheldati teatavat mõju arengule, on sellise mõju puhul tegemist arengut mõjutava „ebaspetsiifilise sekundaarse tagajärjega“, mis ei anna alust liigitada aine reproduktiivtoksiliseks. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et vaidlustatud määruse vastuvõtmisel rikuti määruse nr 1272/2008 artikli 36 lõikes 1 ja I lisa punktis 3.7.2.2.1 kehtestatud klassifitseerimiskriteeriume, kuna DTPA-l ei ole omadusi, mis „avaldavad kahjulikku toimet just suguvõimele“. Kuigi väga suurte annustega kokku puutunud loomade puhul täheldati teatavat mõju arengule, on sellise mõju puhul tegemist arengut mõjutava „ebaspetsiifilise sekundaarse tagajärjega“, mis ei anna alust liigitada aine reproduktiivtoksiliseks.

| 2. | Teine väide, et vaidlustatud määruse vastuvõtmisel rikuti määruse nr 1272/2008 I lisa punkti 3.7.2.2.2, kuna liidu ametiasutused ei kaalunud nõuetekohaselt „emale mõjuva mürgisuse võimalikku toimet“ ega võtnud seda DTPA klassifitseerimisel nõuetekohaselt arvesse. DTPA tekitab tsingipuuduse, mis katkestab rottidel ema homöostaasi, ja see on just see emale mõjuv mürgisus, mis tekitab arengut mõjutava ebaspetsiifilise sekundaarse tagajärje. See ei anna määrusest nr 1272/2008 tulenevate nõuete kohaselt alust liigitada DTPA reproduktiivtoksiliseks. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et vaidlustatud määruse vastuvõtmisel rikuti määruse nr 1272/2008 I lisa punkti 3.7.2.2.2, kuna liidu ametiasutused ei kaalunud nõuetekohaselt „emale mõjuva mürgisuse võimalikku toimet“ ega võtnud seda DTPA klassifitseerimisel nõuetekohaselt arvesse. DTPA tekitab tsingipuuduse, mis katkestab rottidel ema homöostaasi, ja see on just see emale mõjuv mürgisus, mis tekitab arengut mõjutava ebaspetsiifilise sekundaarse tagajärje. See ei anna määrusest nr 1272/2008 tulenevate nõuete kohaselt alust liigitada DTPA reproduktiivtoksiliseks.

| 3. | Kolmas väide, et vaidlustatud määruse vastuvõtmisel rikuti määruse nr 1272/2008 I lisa punkti 3.7.2.1.1 ja tabelit 3.7.1a, kuna olemasolev tõendusmaterjal ei luba „kindlalt oletada“, et DTPA võib kahjustada inimese suguvõimet, ja samuti puuduvad „selged tõendid“, et DTPA-l on arengut mõjutav toime ilma muu mürgise toimeta (st emale mõjuv mürgisus). Jällegi, ilma selliste tõenditeta ei ole DTPA liigitamine kategooria 1B reproduktiivtoksiliseks aineks põhjendatud. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et vaidlustatud määruse vastuvõtmisel rikuti määruse nr 1272/2008 I lisa punkti 3.7.2.1.1 ja tabelit 3.7.1a, kuna olemasolev tõendusmaterjal ei luba „kindlalt oletada“, et DTPA võib kahjustada inimese suguvõimet, ja samuti puuduvad „selged tõendid“, et DTPA-l on arengut mõjutav toime ilma muu mürgise toimeta (st emale mõjuv mürgisus). Jällegi, ilma selliste tõenditeta ei ole DTPA liigitamine kategooria 1B reproduktiivtoksiliseks aineks põhjendatud.

| 4. | Neljas väide, et vaidlustatud määruse vastuvõtmisel rikuti määruse nr 1272/2008 artikli 37 lõikest 5 komisjonile tulenevat kohustust hinnata, kas klassifikatsiooni ühtlustamise ettepanek on „asjakohane“. Komisjon kiitis riskihindamise komitee arvamused heaks, kontrollimata, kas need on asjakohased, usaldusväärsed ja toetavad väljapakutud klassifikatsiooni. Kui komisjon oleks võtnud arvesse kogu asjakohast teavet DTPA omaduste kohta, nagu toimiku esitaja korduvalt palus tal aastatel 2018–2022 teha, ei oleks ta liigitanud DTPAd kategooria 1B reproduktiivtoksiliseks aineks. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, et vaidlustatud määruse vastuvõtmisel rikuti määruse nr 1272/2008 artikli 37 lõikest 5 komisjonile tulenevat kohustust hinnata, kas klassifikatsiooni ühtlustamise ettepanek on „asjakohane“. Komisjon kiitis riskihindamise komitee arvamused heaks, kontrollimata, kas need on asjakohased, usaldusväärsed ja toetavad väljapakutud klassifikatsiooni. Kui komisjon oleks võtnud arvesse kogu asjakohast teavet DTPA omaduste kohta, nagu toimiku esitaja korduvalt palus tal aastatel 2018–2022 teha, ei oleks ta liigitanud DTPAd kategooria 1B reproduktiivtoksiliseks aineks.

| 5. | Viies väide, et vaidlustatud määruse vastuvõtmisel rikuti määruse nr 1272/2008 artikli 37 lõikest 4 komisjonile tulenevat kohustust konsulteerida riskihindamise komiteega, selle asemel et piirduda toimiku esitaja ettepanekuga klassifikatsiooni ja märgistuse ühtlustamise kohta. |
| --- | --- |

5.

Viies väide, et vaidlustatud määruse vastuvõtmisel rikuti määruse nr 1272/2008 artikli 37 lõikest 4 komisjonile tulenevat kohustust konsulteerida riskihindamise komiteega, selle asemel et piirduda toimiku esitaja ettepanekuga klassifikatsiooni ja märgistuse ühtlustamise kohta.

| 6. | Kuues väide, et vaidlustatud määruse vastuvõtmisel ilma enne mõjuhinnangu läbiviimise ja dokumenteerimiseta rikkus komisjon kohustusi, mis tulenevad institutsioonidevahelisest parema õigusloome kokkuleppest ja hea halduse põhimõttest. |
| --- | --- |

6.

Kuues väide, et vaidlustatud määruse vastuvõtmisel ilma enne mõjuhinnangu läbiviimise ja dokumenteerimiseta rikkus komisjon kohustusi, mis tulenevad institutsioonidevahelisest parema õigusloome kokkuleppest ja hea halduse põhimõttest.

---

(1)  ELT 2022, L 129, lk 1.

(2)  ELT 2008, L 353, lk 1.

---

| 10.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 389/14 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 389/14

---

18. augustil 2022 esitatud hagi – Austria versus komisjon

(Kohtuasi T-501/22)

(2022/C 389/16)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Austria Vabariik (esindajad: J. Schmoll ja A. Kögl)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada osaliselt Euroopa Komisjoni 8. juuni 2022. aasta rakendusotsus (EL) 2022/908, mille kohaselt Euroopa Liit ei rahasta teatavaid kulusid, mida liikmesriigid on kandnud Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) raames, teatavaks tehtud asja numbriga C(2022) 3543 (final), avaldatud 10. juuni 2022. aasta Euroopa Liidu Teatajas L 157, lk 15, kuivõrd selle kohaselt ei rahasta liit selle otsuse lisa eelarvepunkti 6200 ridades 1–8 esitatud Austria Vabariigi poolt EAGFist rahastamiseks deklareeritud kulusid, millest arvatakse maha eelarvepunktis 08020601 toodud summad, seega kokku 68 146 449,98 eurot. |
| --- | --- |

—

tühistada osaliselt Euroopa Komisjoni 8. juuni 2022. aasta rakendusotsus (EL) 2022/908, mille kohaselt Euroopa Liit ei rahasta teatavaid kulusid, mida liikmesriigid on kandnud Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) raames, teatavaks tehtud asja numbriga C(2022) 3543 (final), avaldatud 10. juuni 2022. aasta Euroopa Liidu Teatajas L 157, lk 15, kuivõrd selle kohaselt ei rahasta liit selle otsuse lisa eelarvepunkti 6200 ridades 1–8 esitatud Austria Vabariigi poolt EAGFist rahastamiseks deklareeritud kulusid, millest arvatakse maha eelarvepunktis 08020601 toodud summad, seega kokku 68 146 449,98 eurot.

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja järgmised väited.

| 1. | Esimene väide
  Kostja rikkus määruse (EL) nr 1306/2013 (1) artikli 52 lõiget 1, kui ta määras vaidlustatud rakendusotsusega kindlaks rahalise korrektsiooni, kuigi hageja oli kohaldanud vähenduskoefitsiente mägikarjamaade kasutajatele toetusõiguste andmisel kooskõlas määruse (EL) nr 1307/2013 (2) artikli 24 lõikega 6. Järelikult ei ole rahaline korrektsioon selles osas õige. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide

Kostja rikkus määruse (EL) nr 1306/2013 (1) artikli 52 lõiget 1, kui ta määras vaidlustatud rakendusotsusega kindlaks rahalise korrektsiooni, kuigi hageja oli kohaldanud vähenduskoefitsiente mägikarjamaade kasutajatele toetusõiguste andmisel kooskõlas määruse (EL) nr 1307/2013 (2) artikli 24 lõikega 6. Järelikult ei ole rahaline korrektsioon selles osas õige.

| 2. | Teine väide
  Kostja rikkus määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 52 lõiget 1, kui ta nägi ette rahalise korrektsiooni, kuigi seaduslike parandusmeetmete jaoks riiklike reservide kasutamine karjamaade haldajate heaks ja lineaarne vähendamine riikliku ülempiiri ületamise vältimiseks oli kooskõlas liidu õigusega. Hageja võis selles osas tugineda määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 30 lõike 7 punktile b ja artiklile 7. Järelikult ei ole rahaline korrektsioon selles osas õige. |
| --- | --- |

2.

Teine väide

Kostja rikkus määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 52 lõiget 1, kui ta nägi ette rahalise korrektsiooni, kuigi seaduslike parandusmeetmete jaoks riiklike reservide kasutamine karjamaade haldajate heaks ja lineaarne vähendamine riikliku ülempiiri ületamise vältimiseks oli kooskõlas liidu õigusega. Hageja võis selles osas tugineda määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 30 lõike 7 punktile b ja artiklile 7. Järelikult ei ole rahaline korrektsioon selles osas õige.

| 3. | Kolmas väide
  Kostja rikkus määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 52 lõike 4 punkti a, kui ta lükkas tagasi ka selliste kulude rahastamise EAGFist, mis olid tehtud enne 26. novembrit 2016 – ja seega üle 24 kuu enne uurimistulemuste edastamist kostja 27. novembri 2018. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide

Kostja rikkus määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 52 lõike 4 punkti a, kui ta lükkas tagasi ka selliste kulude rahastamise EAGFist, mis olid tehtud enne 26. novembrit 2016 – ja seega üle 24 kuu enne uurimistulemuste edastamist kostja 27. novembri 2018. aasta kirjaga.

| 4. | Neljas väide
  Kostja rikkus ELTL artikli 296 teises lõigus ette nähtud põhjendamiskohustust, kui ta jättis täielikult vastamata hageja argumentidele liidumaade mägikarjamaade seadusele tugineva mägikarjamaade liigituse osas ning seega ei põhjendanud piisavalt ja sobivalt hagejale ette heidetud objektiivsuse ja võrdse kohtlemise nõude rikkumist määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 24 lõike 1 erandi kohaldamisel. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide

Kostja rikkus ELTL artikli 296 teises lõigus ette nähtud põhjendamiskohustust, kui ta jättis täielikult vastamata hageja argumentidele liidumaade mägikarjamaade seadusele tugineva mägikarjamaade liigituse osas ning seega ei põhjendanud piisavalt ja sobivalt hagejale ette heidetud objektiivsuse ja võrdse kohtlemise nõude rikkumist määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 24 lõike 1 erandi kohaldamisel.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT 2013, L 347, lk 549).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1307/2013, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 637/2008 ja (EÜ) nr 73/2009 (ELT 2013, L 347, lk 608).

---

| 10.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 389/15 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 389/15

---

18. augustil 2022 esitatud hagi – CrossFit versus EUIPO – Pitk Pelotas (CROSSWOD EQUIPMENT)

(Kohtuasi T-506/22)

(2022/C 389/17)

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: CrossFit LLC (Boulder, Colorado, Ameerika Ühendriigid) (esindaja: advokaat D. Mărginean)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Pitk Pelotas, SL (Noain, Hispaania)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Taotleja: apellatsioonikoja menetluse teine pool

Vaidlusalune kaubamärk: Euroopa Liidu kujutismärgi CROSSWOD EQUIPMENT taotlus – registreerimistaotlus nr 18 064 486

Menetlus EUIPOs: vastulausemenetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO esimese apellatsioonikoja 22. juuni 2022 aasta otsus asjas R 325/2021-1

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus osaliselt; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus osaliselt;

| — | muuta vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

muuta vaidlustatud otsus;

| — | mõista CrossFit, LLC poolt kantud kohtukulud ning apellatsioonikoja ja vastulausete osakonna menetlusega seotud kulud välja Pitk Pelotas, SL-ilt. |
| --- | --- |

—

mõista CrossFit, LLC poolt kantud kohtukulud ning apellatsioonikoja ja vastulausete osakonna menetlusega seotud kulud välja Pitk Pelotas, SL-ilt.

Väited

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine, kuna apellatsioonikoda asus ekslikult järeldusele, et puudub segiajamise tõenäosus varasemate kaubamärkidega CROSSFIT; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine, kuna apellatsioonikoda asus ekslikult järeldusele, et puudub segiajamise tõenäosus varasemate kaubamärkidega CROSSFIT;

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine, kuna apellatsioonikoda asus ekslikult järeldusele, et puudub segiajamise tõenäosus varasema kaubamärgiga CROSS; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine, kuna apellatsioonikoda asus ekslikult järeldusele, et puudub segiajamise tõenäosus varasema kaubamärgiga CROSS;

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 5 rikkumine, kuna apellatsioonikoda asus ekslikult järeldusele, et hageja ei olnud tõendanud oma varasema ELi kaubamärgi CROSSFIT mainet seoses klassi 41 kuuluvate teenustega. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 5 rikkumine, kuna apellatsioonikoda asus ekslikult järeldusele, et hageja ei olnud tõendanud oma varasema ELi kaubamärgi CROSSFIT mainet seoses klassi 41 kuuluvate teenustega.

---

| 10.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 389/16 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 389/16

---

22. augustil 2022 esitatud hagi – Bimbo versus EUIPO – Bottari Europe (BimboBIKE)

(Kohtuasi T-509/22)

(2022/C 389/18)

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: Bimbo, SA (Madrid, Hispaania) (esindaja: advokaat J. Carbonell Callicó)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Bottari Europe Srl (Pomponesco, Itaalia)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Taotleja: apellatsioonikoja menetluse teine pool

Vaidlusalune kaubamärk: Euroopa Liidu kujutismärgi BimboBIKE taotlus – registreerimistaotlus nr 18 274 340

Menetlus EUIPOs: vastulausemenetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO esimese apellatsioonikoja 16. juuni 2022. aasta otsus asjas R 2110/2021-1

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | otsustada, et kohaldatav ei ole apellatsioonikoja menetluse teise poole menetluskulude välja mõistmine hagejalt; |
| --- | --- |

—

otsustada, et kohaldatav ei ole apellatsioonikoja menetluse teise poole menetluskulude välja mõistmine hagejalt;

| — | mõista EUIPO-lt ja menetlusse astujalt välja kohtumenetluse kulud ning apellatsioonikoja menetluses kantud vältimatud kulud. |
| --- | --- |

—

mõista EUIPO-lt ja menetlusse astujalt välja kohtumenetluse kulud ning apellatsioonikoja menetluses kantud vältimatud kulud.

Väited

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 2017/1001 artikli 8 lõike 5 rikkumine; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 2017/1001 artikli 8 lõike 5 rikkumine;

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 2017/1001 artikli 109 rikkumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 2017/1001 artikli 109 rikkumine.

---

| 10.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 389/17 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 389/17

---

23. augustil 2022 esitatud hagi – Olimp Laboratories versus EUIPO – Schmitzer (HPU AND YOU)

(Kohtuasi T-511/22)

(2022/C 389/19)

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: Olimp Laboratories sp. z o.o. (Dębica, Poola) (esindaja: advokaat M. Kondrat)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Sonja Schmitzer (Teltow, Saksamaa)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Taotleja: apellatsioonikoja menetluse teine pool

Vaidlusalune kaubamärk: Euroopa Liidu kujutismärgi HPU AND YOU taotlus – registreerimistaotlus nr 18 174 721

Menetlus EUIPOs: vastulausemenetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO neljanda apellatsioonikoja 23. juuni 2022. aasta otsus asjas R 1888/2021-4

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus ja saata asi EUIPO-le uuesti läbivaatamiseks tagasi, |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus ja saata asi EUIPO-le uuesti läbivaatamiseks tagasi,

| — | muuta vaidlustatud otsust, sedastades, et esinevad kaubamärgitaotluse nr 18 174 721 klassidesse 5, 35 ja 44 kuuluvate kaupade ja teenuste jaoks registreerimisest keeldumise suhtelised põhjused, ning et seda kaubamärki ei tohi registreerida; |
| --- | --- |

—

muuta vaidlustatud otsust, sedastades, et esinevad kaubamärgitaotluse nr 18 174 721 klassidesse 5, 35 ja 44 kuuluvate kaupade ja teenuste jaoks registreerimisest keeldumise suhtelised põhjused, ning et seda kaubamärki ei tohi registreerida;

| — | mõista kohtukulud välja taotlejalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja taotlejalt.

Väited

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine;

| — | kaubamärkide sarnasuse hindamise põhimõtte rikkumine; |
| --- | --- |

—

kaubamärkide sarnasuse hindamise põhimõtte rikkumine;

| — | õiguspärase ootuse kaitse ning õiguskindluse põhimõtete rikkumine. |
| --- | --- |

—

õiguspärase ootuse kaitse ning õiguskindluse põhimõtete rikkumine.

---

| 10.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 389/18 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 389/18

---

29. augustil 2022 esitatud hagi – Aldi versus EUIPO – Heredero de Navarra (LYTTOS)

(Kohtuasi T-517/22)

(2022/C 389/20)

Hagiavalduse keel: saksa

Pooled

Hageja: Aldi GmbH & Co. KG (Mülheim an der Ruhr, Saksamaa) (esindajad: advokaadid N. Lützenrath, C. Fürsen, M. Minkner ja A. Starcke)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine pool apellatsioonikoja menetluses: Heredero de Navarra, SL (Mendavia, Hispaania)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi taotleja: hageja

Vaidlusalune kaubamärk: ELi sõnamärgi LYTTOS taotlus – registreerimistaotlus nr 18 126 191

Menetlus EUIPOs: vastulausemenetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO teise apellatsioonikoja 18. mai 2022. aasta otsus asjas R 1462/2021-2

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | mõista kohtukulud välja EUIPO-lt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja EUIPO-lt.

Väited

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 47 lõike 2 rikkumine; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 47 lõike 2 rikkumine;

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine.

---

| 10.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 389/18 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 389/18

---

28. augustil 2022 esitatud hagi – Karić versus nõukogu

(Kohtuasi T-520/22)

(2022/C 389/21)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Bogoljub Karić (Belgrad, Serbia) (esindaja: advokaat R. Lööf)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada nõukogu 3. juuni 2022. aasta rakendusotsus (ÜVJP) 2022/881, millega rakendatakse otsust 2012/642/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Valgevenes ja Valgevene osalemisega Venemaa agressioonis Ukraina vastu (1), |
| --- | --- |

—

tühistada nõukogu 3. juuni 2022. aasta rakendusotsus (ÜVJP) 2022/881, millega rakendatakse otsust 2012/642/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Valgevenes ja Valgevene osalemisega Venemaa agressioonis Ukraina vastu (1),

| — | tühistada hagejat puudutavas osas nõukogu 3. juuni 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/876, millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 765/2006 (mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Valgevenes ja Valgevene osalemisega Venemaa agressioonis Ukraina vastu) artikli 8a lõiget 1 (2) (edaspidi „vaidlustatud õigusaktid“), ja |
| --- | --- |

—

tühistada hagejat puudutavas osas nõukogu 3. juuni 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/876, millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 765/2006 (mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Valgevenes ja Valgevene osalemisega Venemaa agressioonis Ukraina vastu) artikli 8a lõiget 1 (2) (edaspidi „vaidlustatud õigusaktid“), ja

| — | mõista hageja kohtukulud välja kostjalt ning jätta viimase kohtukulud tema enda kanda. |
| --- | --- |

—

mõista hageja kohtukulud välja kostjalt ning jätta viimase kohtukulud tema enda kanda.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja kolm väidet.

| 1. | Esimene väide, et rikutud on kaitseõigusi. Esiteks ei ole esitatud piisavalt põhjendusi. Kuna ei ole piisavalt selgelt välja toodud, mille põhjal nõukogu järeldas, et nõukogu 15. oktoobri 2012. aasta otsuse 2012/642/ÜVJP, mis käsitleb Valgevene vastu suunatud piiravaid meetmeid (3), artikli 3 punkti 1 alapunktis b ja artikli 4 punkti 1 alapunktis b sätestatud alternatiivseid kriteeriume kohaldatakse hageja suhtes, siis rikuvad vaidlustatud õigusaktid ELTL artikli 296 lõiget 2. Teiseks on rikutud isikliku vastutuse põhimõtet, kuna vaidlustatud õigusaktid – jättes tuvastamata, millist kasu sai hageja Valgevene valitsuselt või millist toetust ta viimasele pakkus – eiravad hageja põhiõigusi ja rikuvad isikliku vastutuse põhimõtet. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et rikutud on kaitseõigusi. Esiteks ei ole esitatud piisavalt põhjendusi. Kuna ei ole piisavalt selgelt välja toodud, mille põhjal nõukogu järeldas, et nõukogu 15. oktoobri 2012. aasta otsuse 2012/642/ÜVJP, mis käsitleb Valgevene vastu suunatud piiravaid meetmeid (3), artikli 3 punkti 1 alapunktis b ja artikli 4 punkti 1 alapunktis b sätestatud alternatiivseid kriteeriume kohaldatakse hageja suhtes, siis rikuvad vaidlustatud õigusaktid ELTL artikli 296 lõiget 2. Teiseks on rikutud isikliku vastutuse põhimõtet, kuna vaidlustatud õigusaktid – jättes tuvastamata, millist kasu sai hageja Valgevene valitsuselt või millist toetust ta viimasele pakkus – eiravad hageja põhiõigusi ja rikuvad isikliku vastutuse põhimõtet.

| 2. | Teine väide, et tehtud on ilmne hindamisviga. Esiteks ei ole tõendatud kasu saamine Lukašenka režiimist või selle toetamine. Vaidlustatud õigusaktides on tehtud ilmne hindamisviga, kuna need võeti vastu, ilma et nende põhjendamiseks oleks olnud piisavalt tõendeid. Teiseks ei ole tõendatud, et tegevus oli ajaliselt asjakohane. Vaidlustatud õigusaktid on üksnes karistuslikud ja seetõttu õigusvastased, mistõttu toovad esitatud tõendid välja üksnes varasemaid asjaolusid. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et tehtud on ilmne hindamisviga. Esiteks ei ole tõendatud kasu saamine Lukašenka režiimist või selle toetamine. Vaidlustatud õigusaktides on tehtud ilmne hindamisviga, kuna need võeti vastu, ilma et nende põhjendamiseks oleks olnud piisavalt tõendeid. Teiseks ei ole tõendatud, et tegevus oli ajaliselt asjakohane. Vaidlustatud õigusaktid on üksnes karistuslikud ja seetõttu õigusvastased, mistõttu toovad esitatud tõendid välja üksnes varasemaid asjaolusid.

| 3. | Kolmas väide, et sekkumine hageja põhiõigustesse on ebaproportsionaalne. Vaidlustatud õigusaktide eesmärk on saavutatud muude seadusandlike meetmetega, mistõttu kujutavad need ebaproportsionaalset sekkumist hageja põhiõigustesse. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et sekkumine hageja põhiõigustesse on ebaproportsionaalne. Vaidlustatud õigusaktide eesmärk on saavutatud muude seadusandlike meetmetega, mistõttu kujutavad need ebaproportsionaalset sekkumist hageja põhiõigustesse.

---

(1)  ELT 2022, L 153, lk 77.

(2)  ELT 2022, L 153, lk 1.

(3)  ELT 2012, L 285, lk 1.

---

| 10.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 389/19 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 389/19

---

29. augustil 2022 esitatud hagi – Golovaty versus nõukogu

(Kohtuasi T-521/22)

(2022/C 389/22)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Ivan Ivanovich Golovaty (Soligorsk, Valgevene) (esindaja: advokaat V. Ostrovskis)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada hagejat puudutavas osas nõukogu 3. juuni 2022. aasta rakendusotsus (ÜVJP) 2022/881, millega rakendatakse otsust 2012/642/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Valgevenes ja Valgevene osalemisega Venemaa agressioonis Ukraina vastu (1) (lisa A.2); |
| --- | --- |

—

tühistada hagejat puudutavas osas nõukogu 3. juuni 2022. aasta rakendusotsus (ÜVJP) 2022/881, millega rakendatakse otsust 2012/642/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Valgevenes ja Valgevene osalemisega Venemaa agressioonis Ukraina vastu (1) (lisa A.2);

| — | tühistada hagejat puudutavas osas nõukogu 3. juuni 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/876, millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 765/2006 (mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Valgevenes ja Valgevene osalemisega Venemaa agressioonis Ukraina vastu) (2) (lisa A.3); |
| --- | --- |

—

tühistada hagejat puudutavas osas nõukogu 3. juuni 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/876, millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 765/2006 (mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Valgevenes ja Valgevene osalemisega Venemaa agressioonis Ukraina vastu) (2) (lisa A.3);

| — | mõista kõik kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kõik kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja kuus väidet.

| 1. | Esimene väide, et rikutud on õiguspärasuse põhimõtet.






  — | Hageja loetellu kandmise põhjused sisaldavad mitmeid tingimusi, mida ei ole määratletud ei vaidlustatud õigusaktides ega kohtupraktikas. Seetõttu ei ole hageja jaoks nende tähendus selge ning tal ei ole võimalik neist ühemõtteliselt aru saada ega otsustada, kuidas tegutseda nõukogu poolt tema vastu võetud meetmete kontekstis. |
| --- | --- | --- |

1.

Esimene väide, et rikutud on õiguspärasuse põhimõtet.

—

Hageja loetellu kandmise põhjused sisaldavad mitmeid tingimusi, mida ei ole määratletud ei vaidlustatud õigusaktides ega kohtupraktikas. Seetõttu ei ole hageja jaoks nende tähendus selge ning tal ei ole võimalik neist ühemõtteliselt aru saada ega otsustada, kuidas tegutseda nõukogu poolt tema vastu võetud meetmete kontekstis.

| 2. | Teine väide, et tehtud on ilmne hindamisviga.






  — | Nõukogu ei ole näidanud, kuidas sai hageja Lukašenka režiimist kasu või kuidas ta seda toetas. Seetõttu ei ole nõukogu tõendanud, et hageja sai Lukašenka režiimist kasu või toetas seda. |
| --- | --- | --- |

2.

Teine väide, et tehtud on ilmne hindamisviga.

—

Nõukogu ei ole näidanud, kuidas sai hageja Lukašenka režiimist kasu või kuidas ta seda toetas. Seetõttu ei ole nõukogu tõendanud, et hageja sai Lukašenka režiimist kasu või toetas seda.

| — | Nõukogu ei ole näidanud, kuidas on hageja vastutav kodanikuühiskonna represseerimise eest. Seetõttu ei ole nõukogu tõendanud, et hageja on vastutav kodanikuühiskonna represseerimise eest. |
| --- | --- |

—

Nõukogu ei ole näidanud, kuidas on hageja vastutav kodanikuühiskonna represseerimise eest. Seetõttu ei ole nõukogu tõendanud, et hageja on vastutav kodanikuühiskonna represseerimise eest.

| — | Suurem osa nõukogu esitatud tõenditest on ebausaldusväärsed, ebatäpsed või ei ole seotud hagejaga või tema loetellu kandmise põhjustega. |
| --- | --- |

—

Suurem osa nõukogu esitatud tõenditest on ebausaldusväärsed, ebatäpsed või ei ole seotud hagejaga või tema loetellu kandmise põhjustega.

| 3. | Kolmas väide, et rikutud on diskrimineerimiskeelu põhimõtet. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et rikutud on diskrimineerimiskeelu põhimõtet.

| 4. | Neljas väide, et omandiõigusi on riivatud ebaproportsionaalselt. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, et omandiõigusi on riivatud ebaproportsionaalselt.

| 5. | Viies väide, et rikutud on põhjendamiskohustust. |
| --- | --- |

5.

Viies väide, et rikutud on põhjendamiskohustust.

| 6. | Kuues väide, et rikutud on kaitseõiguste tagamise põhimõtet. |
| --- | --- |

6.

Kuues väide, et rikutud on kaitseõiguste tagamise põhimõtet.

---

(1)  ELT 2022, L 153, lk 77.

(2)  ELT 2022, L 153, lk 1.

---

| 10.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 389/20 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 389/20

---

29. augustil 2022 esitatud hagi – QU versus nõukogu

(Kohtuasi T-522/22)

(2022/C 389/23)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: QU (esindajad: advokaadid R. Martens ja V. Ostrovskis)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada hagejat puudutavas osas esiteks nõukogu 3. juuni 2022. aasta rakendusotsus (ÜVJP) 2022/883, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega (1) (edaspidi „muudetud otsus“), ning teiseks, nõukogu 3. juuni 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/878, millega rakendatakse määrust (EL) nr 269/2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega (2) (edaspidi „muudetud määrus“); |
| --- | --- |

—

tühistada hagejat puudutavas osas esiteks nõukogu 3. juuni 2022. aasta rakendusotsus (ÜVJP) 2022/883, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega (1) (edaspidi „muudetud otsus“), ning teiseks, nõukogu 3. juuni 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/878, millega rakendatakse määrust (EL) nr 269/2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega (2) (edaspidi „muudetud määrus“);

| — | mõista kohtukulud välja nõukogult. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja nõukogult.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja neli väidet.

| 1. | Esimene väide, et rikutud on muudetud otsuse artiklit 2 ja muudetud määruse artiklit 3, kuna nõukogu rikkus õigusnormi, kohaldades hageja suhtes vääralt muudetud otsuse artikli 2 lõikes 1 nimetatud kriteeriumi g ja muudetud määruse artikli 3 lõiget 1, ilma et ta oleks põhjalikult analüüsinud faktilisi asjaolusid ja esitanud piisavalt põhjusi isiku suhtes piirava meetme võtmiseks. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et rikutud on muudetud otsuse artiklit 2 ja muudetud määruse artiklit 3, kuna nõukogu rikkus õigusnormi, kohaldades hageja suhtes vääralt muudetud otsuse artikli 2 lõikes 1 nimetatud kriteeriumi g ja muudetud määruse artikli 3 lõiget 1, ilma et ta oleks põhjalikult analüüsinud faktilisi asjaolusid ja esitanud piisavalt põhjusi isiku suhtes piirava meetme võtmiseks.

| 2. | Teine väide, et rikutud on Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELTL) artiklit 296, põhiõiguste harta (edaspidi „harta“) artikli 41 lõiget 2 ja muudetud otsuse artikleid 2 ja 4, kuna nõukogu ei esitanud piisavalt spetsiifilisi ja konkreetseid põhjuseid, põhjendamaks otsust võtta hageja suhtes piiravaid meetmeid vastavalt otsuse artiklile 4 ja määruse artiklile 3; nõukogu on teinud ilmseid vigu oma analüüsi tegemisel ja ei ole tõendanud, miks hageja kuulub mõne muudetud otsuses sätestatud kriteeriumi alla, ilma et ta oleks põhjalikult analüüsinud faktilisi asjaolusid ja esitanud piisavalt põhjusi isiku suhtes piirava meetme võtmiseks. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et rikutud on Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELTL) artiklit 296, põhiõiguste harta (edaspidi „harta“) artikli 41 lõiget 2 ja muudetud otsuse artikleid 2 ja 4, kuna nõukogu ei esitanud piisavalt spetsiifilisi ja konkreetseid põhjuseid, põhjendamaks otsust võtta hageja suhtes piiravaid meetmeid vastavalt otsuse artiklile 4 ja määruse artiklile 3; nõukogu on teinud ilmseid vigu oma analüüsi tegemisel ja ei ole tõendanud, miks hageja kuulub mõne muudetud otsuses sätestatud kriteeriumi alla, ilma et ta oleks põhjalikult analüüsinud faktilisi asjaolusid ja esitanud piisavalt põhjusi isiku suhtes piirava meetme võtmiseks.

| 3. | Kolmas väide, et rikutud on harta artikleid 41 ja 48, kuna nõukogu ei esitanud hagejale tõendeid nii, et hagejal oleks olnud piisavalt aega enda kaitsmiseks; nõukogu määras seisukohtade esitamiseks 14 päevase tähtaja ja ta esitas tõendid alles üks päev enne tähtaja lõppu; hagejal ei olnud aega tõenditega tutvumiseks ja enda seisukohtade esitamiseks, kuigi nõukogu oleks pidanud andma hagejale piisavalt aega tõenditega tutvumiseks ja seisukohtade esitamiseks ning veenduma, et tagatud on kaitseõigused. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et rikutud on harta artikleid 41 ja 48, kuna nõukogu ei esitanud hagejale tõendeid nii, et hagejal oleks olnud piisavalt aega enda kaitsmiseks; nõukogu määras seisukohtade esitamiseks 14 päevase tähtaja ja ta esitas tõendid alles üks päev enne tähtaja lõppu; hagejal ei olnud aega tõenditega tutvumiseks ja enda seisukohtade esitamiseks, kuigi nõukogu oleks pidanud andma hagejale piisavalt aega tõenditega tutvumiseks ja seisukohtade esitamiseks ning veenduma, et tagatud on kaitseõigused.

| 4. | Neljas väide, et rikutud on ELTL artiklit 296, harta artikleid 16 ja 45, kuna nõukogu võttis hageja suhtes ebaproportsionaalselt piiravad meetmed, mis põhinevad kinnitamata faktilistel väidetel, mis ei saa mingil juhul enam olla põhjendatud. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, et rikutud on ELTL artiklit 296, harta artikleid 16 ja 45, kuna nõukogu võttis hageja suhtes ebaproportsionaalselt piiravad meetmed, mis põhinevad kinnitamata faktilistel väidetel, mis ei saa mingil juhul enam olla põhjendatud.

---

(1)  ELT 2022, L 153, lk 92.

(2)  ELT 2022, L 153, lk 15.

---

| 10.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 389/21 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 389/21

---

30. augustil 2022 esitatud hagi – Belaruskali versus nõukogu

(Kohtuasi T-528/22)

(2022/C 389/24)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Belaruskali AAT (Soligorsk, Valgevene) (esindaja: advokaat V. Ostrovskis)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada hagejat puudutavas osas nõukogu 3. juuni 2022. aasta rakendusotsus (ÜVJP) 2022/881, millega rakendatakse otsust 2012/642/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Valgevenes ja Valgevene osalemisega Venemaa agressioonis Ukraina vastu (1); |
| --- | --- |

—

tühistada hagejat puudutavas osas nõukogu 3. juuni 2022. aasta rakendusotsus (ÜVJP) 2022/881, millega rakendatakse otsust 2012/642/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Valgevenes ja Valgevene osalemisega Venemaa agressioonis Ukraina vastu (1);

| — | tühistada hagejat puudutavas osas nõukogu 3. juuni 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/876, millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 765/2006 (mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Valgevenes ja Valgevene osalemisega Venemaa agressioonis Ukraina vastu (2) (edaspidi „vaidlustatud õigusaktid“); ja |
| --- | --- |

—

tühistada hagejat puudutavas osas nõukogu 3. juuni 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/876, millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 765/2006 (mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Valgevenes ja Valgevene osalemisega Venemaa agressioonis Ukraina vastu (2) (edaspidi „vaidlustatud õigusaktid“); ja

| — | mõista kõik kohtukulud välja nõukogult. |
| --- | --- |

—

mõista kõik kohtukulud välja nõukogult.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja viis väidet.

| 1. | Esimene väide, et rikutud on õiguspärasuse põhimõtet.






  — | Vaidlustatud õigusaktid rikuvad hagejat puudutavas osas põhilisi inimõigusi. |
| --- | --- | --- |

1.

Esimene väide, et rikutud on õiguspärasuse põhimõtet.

—

Vaidlustatud õigusaktid rikuvad hagejat puudutavas osas põhilisi inimõigusi.

| — | Vaidlustatud õigusaktid rikuvad hagejat puudutavas osas rahvusvahelisi lepinguid. |
| --- | --- |

—

Vaidlustatud õigusaktid rikuvad hagejat puudutavas osas rahvusvahelisi lepinguid.

| — | Vaidlustatud õigusaktid rikuvad Euroopa Liidu õiguslikes alustes seatud eesmärke. |
| --- | --- |

—

Vaidlustatud õigusaktid rikuvad Euroopa Liidu õiguslikes alustes seatud eesmärke.

| — | Vaidlustatud õigusaktid rikuvad hagejat puudutavas osas põhimõtet, mis nõuab, et meetmed oleks suunatud – need mõjutavad tsiviilelanikkonda mitte ainult Valgevenes, vaid kogu maailmas. |
| --- | --- |

—

Vaidlustatud õigusaktid rikuvad hagejat puudutavas osas põhimõtet, mis nõuab, et meetmed oleks suunatud – need mõjutavad tsiviilelanikkonda mitte ainult Valgevenes, vaid kogu maailmas.

| — | Vaidlustatud õigusaktid rikuvad õiguskindluse põhimõtet. Hageja loetellu kandmise põhjused sisaldavad mitmeid tingimusi, mida ei ole määratletud ei vaidlustatud õigusaktides ega kohtupraktikas. Seetõttu ei ole hageja jaoks nende tähendus selge ning tal ei ole võimalik neist ühemõtteliselt aru saada ega otsustada, kuidas tegutseda nõukogu poolt tema vastu võetud meetmete kontekstis. |
| --- | --- |

—

Vaidlustatud õigusaktid rikuvad õiguskindluse põhimõtet. Hageja loetellu kandmise põhjused sisaldavad mitmeid tingimusi, mida ei ole määratletud ei vaidlustatud õigusaktides ega kohtupraktikas. Seetõttu ei ole hageja jaoks nende tähendus selge ning tal ei ole võimalik neist ühemõtteliselt aru saada ega otsustada, kuidas tegutseda nõukogu poolt tema vastu võetud meetmete kontekstis.

| 2. | Teine väide, et tehtud on ilmne hindamisviga.






  — | Nõukogu ei ole näidanud, kuidas sai hageja Lukašenka režiimist kasu või kuidas ta seda toetas. Seetõttu ei ole nõukogu tõendanud, et hageja sai Lukašenka režiimist kasu või toetas seda. |
| --- | --- | --- |

2.

Teine väide, et tehtud on ilmne hindamisviga.

—

Nõukogu ei ole näidanud, kuidas sai hageja Lukašenka režiimist kasu või kuidas ta seda toetas. Seetõttu ei ole nõukogu tõendanud, et hageja sai Lukašenka režiimist kasu või toetas seda.

| — | Nõukogu ei ole näidanud, kuidas on hageja vastutav kodanikuühiskonna represseerimise eest. Seetõttu ei ole nõukogu tõendanud, et hageja on vastutav kodanikuühiskonna represseerimise eest. |
| --- | --- |

—

Nõukogu ei ole näidanud, kuidas on hageja vastutav kodanikuühiskonna represseerimise eest. Seetõttu ei ole nõukogu tõendanud, et hageja on vastutav kodanikuühiskonna represseerimise eest.

| — | Suurem osa nõukogu esitatud tõenditest on ebausaldusväärsed, ebatäpsed või ei ole seotud hagejaga või tema loetellu kandmise põhjustega. |
| --- | --- |

—

Suurem osa nõukogu esitatud tõenditest on ebausaldusväärsed, ebatäpsed või ei ole seotud hagejaga või tema loetellu kandmise põhjustega.

| 3. | Kolmas väide, et rikutud on diskrimineerimiskeelu põhimõtet. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et rikutud on diskrimineerimiskeelu põhimõtet.

| 4. | Neljas väide, et rikutud on proportsionaalsuse põhimõtet. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, et rikutud on proportsionaalsuse põhimõtet.

| 5. | Viies väide, et rikutud on põhjendamiskohustust. |
| --- | --- |

5.

Viies väide, et rikutud on põhjendamiskohustust.

---

(1)  ELT 2022, L 153, lk 77.

(2)  ELT 2022, L 153, lk 1.

---

| 10.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 389/22 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 389/22

---

30. augustil 2022 esitatud hagi – QT versus EIP

(Kohtuasi T-529/22)

(2022/C 389/25)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: QT (esindaja: advokaat L. Levi)

Kostja: Euroopa Investeerimispank

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tunnistada käesolev hagi vastuvõetavaks ja põhjendatuks;
  seetõttu |
| --- | --- |

—

tunnistada käesolev hagi vastuvõetavaks ja põhjendatuks;

seetõttu

| — | tühistada 28. septembri 2021. aasta otsus, millega nõuti tagasi 61 186,61 euro suurune summa, ja 20. mai 2022. aasta otsus, millega jäeti rahuldamata hageja halduskaebus; |
| --- | --- |

—

tühistada 28. septembri 2021. aasta otsus, millega nõuti tagasi 61 186,61 euro suurune summa, ja 20. mai 2022. aasta otsus, millega jäeti rahuldamata hageja halduskaebus;

| — | mõista EIP-lt välja tagasinõutud summad, kusjuures nendele lisandub viivis vastavalt Euroopa Keskpanga kehtestatud intressimäärale, mida on suurendatud kahe protsendipunkti võrra; |
| --- | --- |

—

mõista EIP-lt välja tagasinõutud summad, kusjuures nendele lisandub viivis vastavalt Euroopa Keskpanga kehtestatud intressimäärale, mida on suurendatud kahe protsendipunkti võrra;

| — | mõista kohtukulud välja EIP-lt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja EIP-lt.

Väited ja peamised argumendid

Hageja esitab Euroopa Investeerimispanga (EIP) 28. septembri 2021. aasta otsuse peale, millega nõuti tagasi 61 186,61 euro suurune summa, mis maksti alusetult õppetoetusena, ülalpeetava lapse toetusena ja seotud eelistena ajavahemikus juulist 2014 kuni juuni 2017, esitatud hagi põhjenduseks neli väidet.

| 1. | Esimene väide, et akti koostajal puudub pädevus. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et akti koostajal puudub pädevus.

| 2. | Teine väide, et on rikutud viieaastast aegumistähtaega, mis on ette nähtud EIP personalile kohaldatavate haldussätete (edaspidi „haldussätted“) artiklis 16.3. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et on rikutud viieaastast aegumistähtaega, mis on ette nähtud EIP personalile kohaldatavate haldussätete (edaspidi „haldussätted“) artiklis 16.3.

| 3. | Kolmas väide, et on rikutud haldussätete artiklit 16, kuna lisaks viieaastasele aegumistähtajale ei ole täidetud tagasinõudmise tingimused. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et on rikutud haldussätete artiklit 16, kuna lisaks viieaastasele aegumistähtajale ei ole täidetud tagasinõudmise tingimused.

| 4. | Neljas väide, et on rikutud haldussätete artikleid 2.2.3 ja 2.2.4 ning on tehtud ilmne hindamisviga. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, et on rikutud haldussätete artikleid 2.2.3 ja 2.2.4 ning on tehtud ilmne hindamisviga.

---

| 10.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 389/23 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 389/23

---

30. augustil 2022 esitatud hagi – Belarusian Potash Company versus nõukogu

(Kohtuasi T-534/22)

(2022/C 389/26)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Belarusian Potash Company AAT (Minsk, Valgevene) (esindaja: advokaat V. Ostrovskis)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada hagejat puudutavas osas nõukogu 3. juuni 2022. aasta rakendusotsus (ÜVJP) 2022/881, millega rakendatakse otsust 2012/642/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Valgevenes ja Valgevene osalemisega Venemaa agressioonis Ukraina vastu (1); |
| --- | --- |

—

tühistada hagejat puudutavas osas nõukogu 3. juuni 2022. aasta rakendusotsus (ÜVJP) 2022/881, millega rakendatakse otsust 2012/642/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Valgevenes ja Valgevene osalemisega Venemaa agressioonis Ukraina vastu (1);

| — | tühistada hagejat puudutavas osas nõukogu 3. juuni 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/876, millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 765/2006 (mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Valgevenes ja Valgevene osalemisega Venemaa agressioonis Ukraina vastu (2) (edaspidi „vaidlustatud õigusaktid“); ja |
| --- | --- |

—

tühistada hagejat puudutavas osas nõukogu 3. juuni 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/876, millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 765/2006 (mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Valgevenes ja Valgevene osalemisega Venemaa agressioonis Ukraina vastu (2) (edaspidi „vaidlustatud õigusaktid“); ja

| — | mõista kõik, seal hulgas hageja kaitsega seotud kohtukulud välja nõukogult. |
| --- | --- |

—

mõista kõik, seal hulgas hageja kaitsega seotud kohtukulud välja nõukogult.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja neli väidet.

| 1. | Esimene väide, et rikutud on õiguspärasuse põhimõtet.






  — | Hageja loetellu kandmise põhjused sisaldavad mitmeid tingimusi, mida ei ole määratletud ei vaidlustatud õigusaktides ega kohtupraktikas. Seetõttu ei ole hageja jaoks nende tähendus selge ning tal ei ole võimalik neist ühemõtteliselt aru saada ega otsustada, kuidas tegutseda nõukogu poolt tema vastu võetud meetmete kontekstis. |
| --- | --- | --- |

1.

Esimene väide, et rikutud on õiguspärasuse põhimõtet.

—

Hageja loetellu kandmise põhjused sisaldavad mitmeid tingimusi, mida ei ole määratletud ei vaidlustatud õigusaktides ega kohtupraktikas. Seetõttu ei ole hageja jaoks nende tähendus selge ning tal ei ole võimalik neist ühemõtteliselt aru saada ega otsustada, kuidas tegutseda nõukogu poolt tema vastu võetud meetmete kontekstis.

| 2. | Teine väide, et rikutud on õigust tõhusale kohtulikule kaitsele ja põhjendamiskohustust. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et rikutud on õigust tõhusale kohtulikule kaitsele ja põhjendamiskohustust.

| 3. | Kolmas väide, et tehtud on ilmne hindamisviga.






  — | Suurem osa nõukogu esitatud tõenditest on ebausaldusväärsed, ebatäpsed või ei ole seotud hagejaga või tema loetellu kandmise põhjustega. |
| --- | --- | --- |

3.

Kolmas väide, et tehtud on ilmne hindamisviga.

—

Suurem osa nõukogu esitatud tõenditest on ebausaldusväärsed, ebatäpsed või ei ole seotud hagejaga või tema loetellu kandmise põhjustega.

| — | Nõukogu ei ole näidanud, kuidas sai hageja Lukašenka režiimist kasu või kuidas ta seda toetas. Seetõttu ei ole nõukogu tõendanud, et hageja sai Lukašenka režiimist kasu või toetas seda. |
| --- | --- |

—

Nõukogu ei ole näidanud, kuidas sai hageja Lukašenka režiimist kasu või kuidas ta seda toetas. Seetõttu ei ole nõukogu tõendanud, et hageja sai Lukašenka režiimist kasu või toetas seda.

| 4. | Neljas väide, et rikutud on proportsionaalsuse põhimõtet. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, et rikutud on proportsionaalsuse põhimõtet.

---

(1)  ELT 2022, L 153, lk 77.

(2)  ELT 2022, L 153, lk 1.

---

| 10.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 389/24 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 389/24

---

Üldkohtu 25. augusti 2022. aasta määrus – Silgan Closures ja Silgan Holdings versus komisjon

(Kohtuasi T-415/18) (1)

(2022/C 389/27)

Kohtumenetluse keel: saksa

Üheksanda koja president tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 294, 20.8.2018.

---

| 10.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 389/24 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 389/24

---

Üldkohtu 25. augusti 2022. aasta määrus – Silgan International ja Silgan Closures versus komisjon

(Kohtuasi T-808/19) (1)

(2022/C 389/28)

Kohtumenetluse keel: saksa

Üheksanda koja president tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 27, 27.1.2020.

---