# Jurnalul Oficial C 473/2022

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 473 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6513 decembrie 2022 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 473

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6513 decembrie 2022

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | REZOLUȚII |
| | Consiliu |
| 2022/C 473/01 | Recomandare a Consiliului din 9 decembrie 2022 privind consolidarea prevenirii prin depistare timpurie: O nouă abordare a UE privind screeningul pentru depistarea cancerului, care înlocuiește Recomandarea 2003/878/CE a Consiliului | 1 |

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Consiliu

2022/C 473/01

Recomandare a Consiliului din 9 decembrie 2022 privind consolidarea prevenirii prin depistare timpurie: O nouă abordare a UE privind screeningul pentru depistarea cancerului, care înlocuiește Recomandarea 2003/878/CE a Consiliului

1

---

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Consiliu |
| 2022/C 473/02 | Aviz în atenția persoanelor și entității cărora li se aplică măsurile prevăzute în Decizia 2011/235/PESC a Consiliului, astfel cum este pusă în aplicare prin Decizia de punere în aplicare (PESC) 2022/2433 a Consiliului, și în Regulamentul (UE) nr. 359/2011 al Consiliului, astfel cum este pus în aplicare prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/2428 al Consiliului privind măsuri restrictive împotriva anumitor persoane, entități și organisme având în vedere situația din Iran | 11 |
| 2022/C 473/03 | Aviz în atenția persoanelor vizate cărora li se aplică măsurile restrictive prevăzute în Decizia 2011/235/PESC a Consiliului și în Regulamentul (UE) nr. 359/2011 al Consiliului privind măsuri restrictive împotriva anumitor persoane, entități și organisme având în vedere situația din Iran | 13 |
| 2022/C 473/04 | Aviz în atenția persoanelor, entităților și organismelor care fac obiectul măsurilor restrictive prevăzute în Decizia 2014/145/PESC a Consiliului, astfel cum a fost modificată prin Decizia (PESC) 2022/2432 a Consiliului, și în Regulamentul (UE) nr. 269/2014 al Consiliului, astfel cum este pus în aplicare prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/2430 al Consiliului privind măsuri restrictive în raport cu acțiunile care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei | 14 |
| 2022/C 473/05 | Aviz în atenția persoanelor fizice sau juridice, entităților sau organismelor care fac obiectul măsurilor restrictive prevăzute în Decizia 2014/145/PESC a Consiliului, astfel cum a fost modificată prin Decizia (PESC) 2022/2432 a Consiliului, și în Regulamentul (UE) nr. 269/2014 al Consiliului astfel cum este pus în aplicare prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/2430 al Consiliului privind măsuri restrictive în raport cu acțiunile care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei | 15 |
| 2022/C 473/06 | Aviz în atenția persoanelor vizate cărora li se aplică măsurile restrictive prevăzute în Decizia 2014/145/PESC a Consiliului și în Regulamentul (UE) nr. 269/2014 al Consiliului privind măsuri restrictive în raport cu acțiunile care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei | 16 |
| | Comisia Europeană |
| 2022/C 473/07 | Rata de schimb a monedei euro – 12 decembrie 2022 | 18 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

2022/C 473/02

Aviz în atenția persoanelor și entității cărora li se aplică măsurile prevăzute în Decizia 2011/235/PESC a Consiliului, astfel cum este pusă în aplicare prin Decizia de punere în aplicare (PESC) 2022/2433 a Consiliului, și în Regulamentul (UE) nr. 359/2011 al Consiliului, astfel cum este pus în aplicare prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/2428 al Consiliului privind măsuri restrictive împotriva anumitor persoane, entități și organisme având în vedere situația din Iran

11

2022/C 473/03

Aviz în atenția persoanelor vizate cărora li se aplică măsurile restrictive prevăzute în Decizia 2011/235/PESC a Consiliului și în Regulamentul (UE) nr. 359/2011 al Consiliului privind măsuri restrictive împotriva anumitor persoane, entități și organisme având în vedere situația din Iran

13

2022/C 473/04

Aviz în atenția persoanelor, entităților și organismelor care fac obiectul măsurilor restrictive prevăzute în Decizia 2014/145/PESC a Consiliului, astfel cum a fost modificată prin Decizia (PESC) 2022/2432 a Consiliului, și în Regulamentul (UE) nr. 269/2014 al Consiliului, astfel cum este pus în aplicare prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/2430 al Consiliului privind măsuri restrictive în raport cu acțiunile care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei

14

2022/C 473/05

Aviz în atenția persoanelor fizice sau juridice, entităților sau organismelor care fac obiectul măsurilor restrictive prevăzute în Decizia 2014/145/PESC a Consiliului, astfel cum a fost modificată prin Decizia (PESC) 2022/2432 a Consiliului, și în Regulamentul (UE) nr. 269/2014 al Consiliului astfel cum este pus în aplicare prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/2430 al Consiliului privind măsuri restrictive în raport cu acțiunile care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei

15

2022/C 473/06

Aviz în atenția persoanelor vizate cărora li se aplică măsurile restrictive prevăzute în Decizia 2014/145/PESC a Consiliului și în Regulamentul (UE) nr. 269/2014 al Consiliului privind măsuri restrictive în raport cu acțiunile care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei

16

Comisia Europeană

2022/C 473/07

Rata de schimb a monedei euro – 12 decembrie 2022

18

---

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | ALTE ACTE |
| | Comisia Europeană |
| 2022/C 473/08 | Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei | 19 |

V   Anunțuri

ALTE ACTE

Comisia Europeană

2022/C 473/08

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

19

---

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Consiliu

| 13.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 473/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 473/1

---

RECOMANDARE A CONSILIULUI

din 9 decembrie 2022

privind consolidarea prevenirii prin depistare timpurie: O nouă abordare a UE privind screeningul pentru depistarea cancerului, care înlocuiește Recomandarea 2003/878/CE a Consiliului

(2022/C 473/01)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 168 alineatul (6),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 168 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, la definirea și punerea în aplicare a tuturor politicilor și activităților Uniunii trebuie asigurat un nivel înalt de protecție a sănătății umane. Acțiunea Uniunii, care este menită să completeze politicile naționale, este îndreptată spre îmbunătățirea sănătății publice, prevenirea bolilor și a tulburărilor fizice și mintale, precum și spre eliminarea surselor de pericol pentru sănătatea fizică și mintală. Această acțiune cuprinde, de asemenea, combaterea marilor epidemii, promovând cercetarea cauzelor, a transmiterii și prevenirii acestora, precum și informarea, educația și monitorizarea în materie de sănătate. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 168 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, la definirea și punerea în aplicare a tuturor politicilor și activităților Uniunii trebuie asigurat un nivel înalt de protecție a sănătății umane. Acțiunea Uniunii, care este menită să completeze politicile naționale, este îndreptată spre îmbunătățirea sănătății publice, prevenirea bolilor și a tulburărilor fizice și mintale, precum și spre eliminarea surselor de pericol pentru sănătatea fizică și mintală. Această acțiune cuprinde, de asemenea, combaterea marilor epidemii, promovând cercetarea cauzelor, a transmiterii și prevenirii acestora, precum și informarea, educația și monitorizarea în materie de sănătate.

| (2) | Dezvoltarea în continuare a programelor de screening pentru depistarea cancerului ar trebui pusă în aplicare în conformitate cu legislația națională și ținând cont de responsabilitățile naționale și regionale privind organizarea și furnizarea de servicii de sănătate și de asistență medicală în concordanță cu articolul 168 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniuni Europene. |
| --- | --- |

(2)

Dezvoltarea în continuare a programelor de screening pentru depistarea cancerului ar trebui pusă în aplicare în conformitate cu legislația națională și ținând cont de responsabilitățile naționale și regionale privind organizarea și furnizarea de servicii de sănătate și de asistență medicală în concordanță cu articolul 168 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniuni Europene.

| (3) | Cancerul este o boală importantă și o cauză majoră de deces în întreaga Europă. În 2020, aproximativ 2,7 milioane de persoane din Uniune au fost diagnosticate cu cancer. Extrapolând cifrele pentru anul 2020, se estimează că jumătate dintre cetățenii Uniunii se vor îmbolnăvi de cancer în timpul vieții, cu consecințe de lungă durată pentru calitatea vieții lor, și că doar jumătate dintre bolnavii de cancer vor supraviețui. |
| --- | --- |

(3)

Cancerul este o boală importantă și o cauză majoră de deces în întreaga Europă. În 2020, aproximativ 2,7 milioane de persoane din Uniune au fost diagnosticate cu cancer. Extrapolând cifrele pentru anul 2020, se estimează că jumătate dintre cetățenii Uniunii se vor îmbolnăvi de cancer în timpul vieții, cu consecințe de lungă durată pentru calitatea vieții lor, și că doar jumătate dintre bolnavii de cancer vor supraviețui.

| (4) | Recomandarea 2003/878/CE a Consiliului (1) stabilește recomandări privind screeningul pentru depistarea cancerului în Uniune. Ea încurajează statele membre ale UE să pună în aplicare programe de screening populațional a căror calitate să fie asigurată și a avut un rol esențial în îmbunătățirea screeningului pentru depistarea cancerului și în asigurarea faptului că marea majoritate a persoanelor din grupurile de vârstă-țintă, din toate grupurile socioeconomice și de pe întreg teritoriul UE, au acces la screeninguri organizate. |
| --- | --- |

(4)

Recomandarea 2003/878/CE a Consiliului (1) stabilește recomandări privind screeningul pentru depistarea cancerului în Uniune. Ea încurajează statele membre ale UE să pună în aplicare programe de screening populațional a căror calitate să fie asigurată și a avut un rol esențial în îmbunătățirea screeningului pentru depistarea cancerului și în asigurarea faptului că marea majoritate a persoanelor din grupurile de vârstă-țintă, din toate grupurile socioeconomice și de pe întreg teritoriul UE, au acces la screeninguri organizate.

| (5) | În plus, au fost discutate guvernanța, cerințele organizatorice și evaluarea screeningului pentru depistarea cancerului, iar informațiile au fost partajate la nivelul Uniunii, împreună cu experiența acumulată în urma acțiunilor vizând screeningul pentru depistarea cancerului sprijinite în cadrul Programului UE în domeniul sănătății (2). |
| --- | --- |

(5)

În plus, au fost discutate guvernanța, cerințele organizatorice și evaluarea screeningului pentru depistarea cancerului, iar informațiile au fost partajate la nivelul Uniunii, împreună cu experiența acumulată în urma acțiunilor vizând screeningul pentru depistarea cancerului sprijinite în cadrul Programului UE în domeniul sănătății (2).

| (6) | Screeningul permite depistarea cancerului într-un stadiu timpuriu sau, posibil, chiar înainte să devină invaziv. Unele leziuni pot fi apoi tratate mai eficient, cu o șansă mai mare de vindecare a pacienților. Principalul indicator al eficacității screeningului este scăderea mortalității specifice a bolii sau a incidenței cancerelor invazive. |
| --- | --- |

(6)

Screeningul permite depistarea cancerului într-un stadiu timpuriu sau, posibil, chiar înainte să devină invaziv. Unele leziuni pot fi apoi tratate mai eficient, cu o șansă mai mare de vindecare a pacienților. Principalul indicator al eficacității screeningului este scăderea mortalității specifice a bolii sau a incidenței cancerelor invazive.

| (7) | Dovezile arată eficacitatea screeningului pentru depistarea cancerului de sân, colorectal, de col uterin, (într-o măsură limitată) pulmonar și de prostată, precum și a cancerului gastric în anumite circumstanțe. Pentru a evalua fezabilitatea unui program de screening, ar trebui utilizate toate criteriile formulate de Wilson și Jungner (3) pentru screeningul responsabil, precum și criteriile suplimentare stabilite de OMS (4). |
| --- | --- |

(7)

Dovezile arată eficacitatea screeningului pentru depistarea cancerului de sân, colorectal, de col uterin, (într-o măsură limitată) pulmonar și de prostată, precum și a cancerului gastric în anumite circumstanțe. Pentru a evalua fezabilitatea unui program de screening, ar trebui utilizate toate criteriile formulate de Wilson și Jungner (3) pentru screeningul responsabil, precum și criteriile suplimentare stabilite de OMS (4).

| (8) | Screeningul reprezintă procesul de testare pentru depistarea unor boli la persoane care nu manifestă niciun simptom. Pe lângă efectul său benefic asupra mortalității specifice bolii în cauză și asupra incidenței cancerelor invazive, procesul de screening are și limitări inerente, ce pot avea efecte negative asupra populației care a făcut obiectul screeningului. Printre acestea se numără rezultatele fals pozitive, care pot cauza anxietate și care pot necesita teste suplimentare din care pot decurge riscuri potențiale, rezultatele fals negative, care oferă asigurări false ce conduc la întârzieri în diagnosticare, precum și supradiagnosticarea (și anume, detectarea cancerului care, potrivit așteptărilor, nu va cauza simptome pe parcursul vieții pacientului) și supratratamentul subsecvent. Furnizorii de servicii medicale ar trebui să fie conștienți de toate beneficiile și riscurile potențiale ale screeningului pentru un anumit tip de cancer înainte de a iniția noi programe de screening organizat pentru depistarea cancerului. În plus, aceste beneficii și riscuri trebuie prezentate într-un mod ușor de înțeles, care să le permită persoanelor să își dea consimțământul în cunoștință de cauză pentru participarea la programele de screening. |
| --- | --- |

(8)

Screeningul reprezintă procesul de testare pentru depistarea unor boli la persoane care nu manifestă niciun simptom. Pe lângă efectul său benefic asupra mortalității specifice bolii în cauză și asupra incidenței cancerelor invazive, procesul de screening are și limitări inerente, ce pot avea efecte negative asupra populației care a făcut obiectul screeningului. Printre acestea se numără rezultatele fals pozitive, care pot cauza anxietate și care pot necesita teste suplimentare din care pot decurge riscuri potențiale, rezultatele fals negative, care oferă asigurări false ce conduc la întârzieri în diagnosticare, precum și supradiagnosticarea (și anume, detectarea cancerului care, potrivit așteptărilor, nu va cauza simptome pe parcursul vieții pacientului) și supratratamentul subsecvent. Furnizorii de servicii medicale ar trebui să fie conștienți de toate beneficiile și riscurile potențiale ale screeningului pentru un anumit tip de cancer înainte de a iniția noi programe de screening organizat pentru depistarea cancerului. În plus, aceste beneficii și riscuri trebuie prezentate într-un mod ușor de înțeles, care să le permită persoanelor să își dea consimțământul în cunoștință de cauză pentru participarea la programele de screening.

| (9) | Înainte de a se putea lua decizii cu privire la punerea în aplicare a programelor de screening pentru depistarea cancerului, trebuie luate în considerare aspectele etice, juridice, sociale, medicale, organizaționale și socioeconomice, precum și cele legate de egalitatea de gen și de capacitatea și resursele sistemului de sănătate. |
| --- | --- |

(9)

Înainte de a se putea lua decizii cu privire la punerea în aplicare a programelor de screening pentru depistarea cancerului, trebuie luate în considerare aspectele etice, juridice, sociale, medicale, organizaționale și socioeconomice, precum și cele legate de egalitatea de gen și de capacitatea și resursele sistemului de sănătate.

| (10) | Ar trebui să se țină seama în mod corespunzător de nevoile specifice ale femeilor și bărbaților, ale persoanelor în vârstă, ale persoanelor cu handicap, ale grupurilor dezavantajate sau marginalizate, cum ar fi persoanele minoritare rasial sau etnic, persoanele situate în locuri greu accesibile și cele care nu răspund la invitațiile de screening, ale grupurilor cu venituri mici, ale persoanelor care au supraviețuit cancerului și ale persoanelor care pot fi expuse unui risc mai ridicat de a face cancer sau anumite forme grave de cancer din anumite motive, de exemplu, persoanele cu o anumită predispoziție genetică sau familială, persoanele cu afecțiuni hepatice cronice, sau persoanele cu riscuri determinate de stilul de viață, de mediul înconjurător și de cel profesional. |
| --- | --- |

(10)

Ar trebui să se țină seama în mod corespunzător de nevoile specifice ale femeilor și bărbaților, ale persoanelor în vârstă, ale persoanelor cu handicap, ale grupurilor dezavantajate sau marginalizate, cum ar fi persoanele minoritare rasial sau etnic, persoanele situate în locuri greu accesibile și cele care nu răspund la invitațiile de screening, ale grupurilor cu venituri mici, ale persoanelor care au supraviețuit cancerului și ale persoanelor care pot fi expuse unui risc mai ridicat de a face cancer sau anumite forme grave de cancer din anumite motive, de exemplu, persoanele cu o anumită predispoziție genetică sau familială, persoanele cu afecțiuni hepatice cronice, sau persoanele cu riscuri determinate de stilul de viață, de mediul înconjurător și de cel profesional.

| (11) | În plus, ar trebui să se țină seama în mod corespunzător de nevoile individuale ale persoanelor cu handicap în ceea ce privește sprijinul sau asistența specială pentru acces la screeningul pentru depistarea cancerului sau în ceea ce privește facilități clinice adaptate, precum și de nevoile persoanelor din zone îndepărtate, care întâmpină dificultăți majore în a ajunge la serviciile de screening pentru depistarea cancerului din regiunea lor. |
| --- | --- |

(11)

În plus, ar trebui să se țină seama în mod corespunzător de nevoile individuale ale persoanelor cu handicap în ceea ce privește sprijinul sau asistența specială pentru acces la screeningul pentru depistarea cancerului sau în ceea ce privește facilități clinice adaptate, precum și de nevoile persoanelor din zone îndepărtate, care întâmpină dificultăți majore în a ajunge la serviciile de screening pentru depistarea cancerului din regiunea lor.

| (12) | Beneficiile pentru sănătatea publică și eficiența din punctul de vedere al costurilor ale unui program de screening, inclusiv impactul potențial asupra economiilor pentru sistemele de sănătate și de îngrijire pe termen lung, sunt realizate dacă programul este pus în aplicare etapizat, organizat și sistematic, cuprinzând populația-țintă și urmând orientări europene actualizate și bazate pe dovezi, cu o asigurare a calității care ar trebui să asigure monitorizarea adecvată a calității programelor de screening. |
| --- | --- |

(12)

Beneficiile pentru sănătatea publică și eficiența din punctul de vedere al costurilor ale unui program de screening, inclusiv impactul potențial asupra economiilor pentru sistemele de sănătate și de îngrijire pe termen lung, sunt realizate dacă programul este pus în aplicare etapizat, organizat și sistematic, cuprinzând populația-țintă și urmând orientări europene actualizate și bazate pe dovezi, cu o asigurare a calității care ar trebui să asigure monitorizarea adecvată a calității programelor de screening.

| (13) | Raportul cost-eficacitate al screeningului pentru depistarea cancerului depinde de mai mulți factori, cum ar fi contextul epidemiologic, cheltuielile suportate, modul de organizare și administrare a serviciilor medicale, precum și o participare suficient de ridicată a grupului-țintă. |
| --- | --- |

(13)

Raportul cost-eficacitate al screeningului pentru depistarea cancerului depinde de mai mulți factori, cum ar fi contextul epidemiologic, cheltuielile suportate, modul de organizare și administrare a serviciilor medicale, precum și o participare suficient de ridicată a grupului-țintă.

| (14) | Punerea în aplicare sistematică necesită guvernanță, un mod de organizare cu un sistem de contactare/recontactare a pacienților și cu asigurarea calității la toate nivelurile, precum și servicii de diagnosticare, de tratament și de îngrijire post-tratament eficace, adecvate, accesibile și disponibile, în conformitate cu orientări bazate pe dovezi. |
| --- | --- |

(14)

Punerea în aplicare sistematică necesită guvernanță, un mod de organizare cu un sistem de contactare/recontactare a pacienților și cu asigurarea calității la toate nivelurile, precum și servicii de diagnosticare, de tratament și de îngrijire post-tratament eficace, adecvate, accesibile și disponibile, în conformitate cu orientări bazate pe dovezi.

| (15) | Sunt necesare sisteme adecvate de date pentru a derula programe de screening organizat. Aceste sisteme ar trebui să includă o listă a tuturor categoriilor de persoane vizate de programele de screening și date privind toate testele de screening, privind evaluările și privind diagnosticele finale, inclusiv datele referitoare la stadiul cancerului atunci când acesta este depistat prin programul de screening. |
| --- | --- |

(15)

Sunt necesare sisteme adecvate de date pentru a derula programe de screening organizat. Aceste sisteme ar trebui să includă o listă a tuturor categoriilor de persoane vizate de programele de screening și date privind toate testele de screening, privind evaluările și privind diagnosticele finale, inclusiv datele referitoare la stadiul cancerului atunci când acesta este depistat prin programul de screening.

| (16) | Toate procedurile de colectare, stocare, transmitere și analiză a datelor din registrele medicale și din alte instrumente oficiale naționale și regionale implicate trebuie să respecte pe deplin Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE (Regulamentul general privind protecția datelor) (5). În plus, aceste proceduri ar trebui să urmărească alinierea și interoperabilitatea, după caz, cu procedurile de colectare, stocare și transmitere a datelor deja elaborate în cadrul altor inițiative, inclusiv în cadrul rețelelor europene de referință dedicate cancerului. |
| --- | --- |

(16)

Toate procedurile de colectare, stocare, transmitere și analiză a datelor din registrele medicale și din alte instrumente oficiale naționale și regionale implicate trebuie să respecte pe deplin Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE (Regulamentul general privind protecția datelor) (5). În plus, aceste proceduri ar trebui să urmărească alinierea și interoperabilitatea, după caz, cu procedurile de colectare, stocare și transmitere a datelor deja elaborate în cadrul altor inițiative, inclusiv în cadrul rețelelor europene de referință dedicate cancerului.

| (17) | Comunicarea Comisiei privind modalitățile de a face posibilă transformarea digitală a serviciilor de sănătate și de asistență în cadrul pieței unice digitale, autonomizarea cetățenilor și construirea unei societăți mai sănătoase a stabilit principii menite să contribuie la asigurarea interoperabilității cu sistemele de colectare, stocare și transmitere a datelor deja dezvoltate în cadrul altor inițiative (6), în deplină conformitate cu legislația aplicabilă privind protecția datelor. |
| --- | --- |

(17)

Comunicarea Comisiei privind modalitățile de a face posibilă transformarea digitală a serviciilor de sănătate și de asistență în cadrul pieței unice digitale, autonomizarea cetățenilor și construirea unei societăți mai sănătoase a stabilit principii menite să contribuie la asigurarea interoperabilității cu sistemele de colectare, stocare și transmitere a datelor deja dezvoltate în cadrul altor inițiative (6), în deplină conformitate cu legislația aplicabilă privind protecția datelor.

| (18) | Un screening de calitate include analiza procesului și a rezultatelor screeningului și raportarea rapidă a acestor rezultate către populație și furnizorii serviciilor de screening. |
| --- | --- |

(18)

Un screening de calitate include analiza procesului și a rezultatelor screeningului și raportarea rapidă a acestor rezultate către populație și furnizorii serviciilor de screening.

| (19) | Această analiză este facilitată dacă datele privind screeningul și informațiile corespunzătoare sunt corelate cu registrele privind cancerul și cu datele privind incidența și mortalitatea, precum și interoperabile cu acestea. Utilizarea secundară a datelor din programele de screening reprezintă o resursă valoroasă pentru cercetarea în domeniul cancerului și pentru progresul tehnologic în domeniul îngrijirii bolnavilor de cancer, în special atunci când este combinată cu alte surse de date, cum ar fi datele genomice. Astfel de date secundare ar putea fi obținute în cadrul infrastructurilor digitale europene și în deplină conformitate cu Regulamentul (UE) 2016/679. |
| --- | --- |

(19)

Această analiză este facilitată dacă datele privind screeningul și informațiile corespunzătoare sunt corelate cu registrele privind cancerul și cu datele privind incidența și mortalitatea, precum și interoperabile cu acestea. Utilizarea secundară a datelor din programele de screening reprezintă o resursă valoroasă pentru cercetarea în domeniul cancerului și pentru progresul tehnologic în domeniul îngrijirii bolnavilor de cancer, în special atunci când este combinată cu alte surse de date, cum ar fi datele genomice. Astfel de date secundare ar putea fi obținute în cadrul infrastructurilor digitale europene și în deplină conformitate cu Regulamentul (UE) 2016/679.

| (20) | Formarea adecvată a personalului este o condiție prealabilă pentru un screening de înaltă calitate. |
| --- | --- |

(20)

Formarea adecvată a personalului este o condiție prealabilă pentru un screening de înaltă calitate.

| (21) | Au fost stabiliți indicatori de performanță specifici pentru testele de screening pentru depistarea cancerului. Ei ar trebui să fie monitorizați periodic. |
| --- | --- |

(21)

Au fost stabiliți indicatori de performanță specifici pentru testele de screening pentru depistarea cancerului. Ei ar trebui să fie monitorizați periodic.

| (22) | Disponibilitatea unor resurse umane și financiare adecvate este extrem de importantă pentru a se asigura organizarea adecvată și controlul calității în toate statele membre. Fondurile europene alocate politicii de coeziune, în special Fondul de dezvoltare regională și Fondul social european Plus, precum și programele EU4Health și Orizont Europa ar putea fi mobilizate pentru a cofinanța o parte din investițiile și cheltuielile necesare, inclusiv în domeniul cercetării. |
| --- | --- |

(22)

Disponibilitatea unor resurse umane și financiare adecvate este extrem de importantă pentru a se asigura organizarea adecvată și controlul calității în toate statele membre. Fondurile europene alocate politicii de coeziune, în special Fondul de dezvoltare regională și Fondul social european Plus, precum și programele EU4Health și Orizont Europa ar putea fi mobilizate pentru a cofinanța o parte din investițiile și cheltuielile necesare, inclusiv în domeniul cercetării.

| (23) | Ar trebui luate măsuri pentru a asigura accesul egal la un screening de bună calitate, ținând seama în mod corespunzător de eventuala necesitate de a viza anumite grupuri socioeconomice sau zone cu acces limitat la unități medicale. |
| --- | --- |

(23)

Ar trebui luate măsuri pentru a asigura accesul egal la un screening de bună calitate, ținând seama în mod corespunzător de eventuala necesitate de a viza anumite grupuri socioeconomice sau zone cu acces limitat la unități medicale.

| (24) | Condițiile prealabile de ordin etic, juridic și social sunt ca screeningul pentru depistarea cancerului să fie oferit numai persoanelor pe deplin informate și care nu prezintă simptome, dacă beneficiile și riscurile participării la programul de screening sunt bine cunoscute și beneficiile depășesc riscurile, precum și dacă raportul cost-eficacitate al screeningului este acceptabil. Această evaluare ar trebui să fie inerentă punerii în aplicare la nivel național. |
| --- | --- |

(24)

Condițiile prealabile de ordin etic, juridic și social sunt ca screeningul pentru depistarea cancerului să fie oferit numai persoanelor pe deplin informate și care nu prezintă simptome, dacă beneficiile și riscurile participării la programul de screening sunt bine cunoscute și beneficiile depășesc riscurile, precum și dacă raportul cost-eficacitate al screeningului este acceptabil. Această evaluare ar trebui să fie inerentă punerii în aplicare la nivel național.

| (25) | Metodele de screening care îndeplinesc în prezent aceste condiții prealabile stricte sunt enumerate în anexă. |
| --- | --- |

(25)

Metodele de screening care îndeplinesc în prezent aceste condiții prealabile stricte sunt enumerate în anexă.

| (26) | Testele de screening enumerate în anexă ar trebui să fie oferite la nivel populațional numai dacă un program de screening îndeplinește criteriile pentru screeningul responsabil formulate de Wilson și Jungner, precum și criteriile suplimentare stabilite de OMS. Mai mult, testele de screening ar trebui oferite numai în cadrul unor programe de screening organizat, cu asigurarea calității la toate nivelurile și dacă sunt disponibile informații fiabile cu privire la beneficii și riscuri, resurse adecvate pentru screening, examinări ulterioare prin proceduri de diagnosticare complementare și, dacă este necesar, tratament pentru persoanele cu rezultat pozitiv la un test de screening. |
| --- | --- |

(26)

Testele de screening enumerate în anexă ar trebui să fie oferite la nivel populațional numai dacă un program de screening îndeplinește criteriile pentru screeningul responsabil formulate de Wilson și Jungner, precum și criteriile suplimentare stabilite de OMS. Mai mult, testele de screening ar trebui oferite numai în cadrul unor programe de screening organizat, cu asigurarea calității la toate nivelurile și dacă sunt disponibile informații fiabile cu privire la beneficii și riscuri, resurse adecvate pentru screening, examinări ulterioare prin proceduri de diagnosticare complementare și, dacă este necesar, tratament pentru persoanele cu rezultat pozitiv la un test de screening.

| (27) | În plus, testele de screening enumerate în anexă, în special screeningul pentru depistarea cancerului pulmonar, de prostată și gastric, pot fi puse în aplicare etapizat pentru a asigura planificarea, organizarea programelor-pilot și implementarea treptată și adecvată a programelor de screening, în cadrul priorităților naționale. Screeningul va fi pus în aplicare cu sprijinul unor orientări europene bazate pe dovezi și al unor sisteme de asigurare a calității, pentru a contribui la asigurarea implementării și a monitorizării programelor de screening. Se remarcă faptul că, la punerea în aplicare a noilor programe de screening, trebuie luate în considerare contextele naționale, și anume resursele umane și financiare, accesibilitatea din punctul de vedere al costurilor, precum și capacitatea de asistență medicală din statele membre. |
| --- | --- |

(27)

În plus, testele de screening enumerate în anexă, în special screeningul pentru depistarea cancerului pulmonar, de prostată și gastric, pot fi puse în aplicare etapizat pentru a asigura planificarea, organizarea programelor-pilot și implementarea treptată și adecvată a programelor de screening, în cadrul priorităților naționale. Screeningul va fi pus în aplicare cu sprijinul unor orientări europene bazate pe dovezi și al unor sisteme de asigurare a calității, pentru a contribui la asigurarea implementării și a monitorizării programelor de screening. Se remarcă faptul că, la punerea în aplicare a noilor programe de screening, trebuie luate în considerare contextele naționale, și anume resursele umane și financiare, accesibilitatea din punctul de vedere al costurilor, precum și capacitatea de asistență medicală din statele membre.

| (28) | Testele de screening recomandate în anexă ar trebui să fie avute în vedere în mod serios, decizia statelor membre de a introduce testele de screening recomandate bazându-se pe expertiza profesională disponibilă, pe stabilirea priorităților pentru resursele umane și financiare și pe capacitatea sistemului de sănătate din fiecare stat membru, precum și pe disponibilitatea unor orientări europene și a unor sisteme de asigurare a calității pentru monitorizarea calității programelor de screening. |
| --- | --- |

(28)

Testele de screening recomandate în anexă ar trebui să fie avute în vedere în mod serios, decizia statelor membre de a introduce testele de screening recomandate bazându-se pe expertiza profesională disponibilă, pe stabilirea priorităților pentru resursele umane și financiare și pe capacitatea sistemului de sănătate din fiecare stat membru, precum și pe disponibilitatea unor orientări europene și a unor sisteme de asigurare a calității pentru monitorizarea calității programelor de screening.

| (29) | Introducerea de noi programe sau tehnici de screening pentru depistarea cancerului care implică radiații ionizante trebuie să respecte pe deplin dispozițiile Directivei 2013/59/Euratom a Consiliului din 5 decembrie 2013 de stabilire a normelor de securitate de bază privind protecția împotriva pericolelor prezentate de expunerea la radiațiile ionizante și de abrogare a Directivelor 89/618/Euratom, 90/641/Euratom, 96/29/Euratom, 97/43/Euratom (7) și 2003/122/Euratom, inclusiv în ceea ce privește responsabilitatea statelor membre de a asigura faptul că profesioniștii în cauză beneficiază de formare adecvată privind aspectele de protecție împotriva iradierii ale tehnicii, punerea în aplicare a unor programe de asigurare a calității și controlul calității echipamentelor radiologice, evaluarea dozelor de radiații și stabilirea nivelurilor de referință pentru diagnostic, precum și de a asigura implicarea expertului în fizică medicală în optimizarea procedurilor imagistice. |
| --- | --- |

(29)

Introducerea de noi programe sau tehnici de screening pentru depistarea cancerului care implică radiații ionizante trebuie să respecte pe deplin dispozițiile Directivei 2013/59/Euratom a Consiliului din 5 decembrie 2013 de stabilire a normelor de securitate de bază privind protecția împotriva pericolelor prezentate de expunerea la radiațiile ionizante și de abrogare a Directivelor 89/618/Euratom, 90/641/Euratom, 96/29/Euratom, 97/43/Euratom (7) și 2003/122/Euratom, inclusiv în ceea ce privește responsabilitatea statelor membre de a asigura faptul că profesioniștii în cauză beneficiază de formare adecvată privind aspectele de protecție împotriva iradierii ale tehnicii, punerea în aplicare a unor programe de asigurare a calității și controlul calității echipamentelor radiologice, evaluarea dozelor de radiații și stabilirea nivelurilor de referință pentru diagnostic, precum și de a asigura implicarea expertului în fizică medicală în optimizarea procedurilor imagistice.

| (30) | Metodologiile de screening fac obiectul unei dezvoltări continue. Prin urmare, aplicarea metodologiilor de screening recomandate ar trebui să fie însoțită de evaluări simultane, sistematice, ale calității, aplicabilității și eficacității financiare a noilor metode, dacă datele disponibile o justifică. Lucrările în curs și cele viitoare, inclusiv elaborarea unor orientări europene și a unor sisteme de asigurare a calității, pot duce la identificarea unor noi abordări de screening și a unor metode noi, care ar putea, în cele din urmă, să înlocuiască sau să completeze testele enumerate în anexă sau să fie aplicabile altor tipuri de cancer. |
| --- | --- |

(30)

Metodologiile de screening fac obiectul unei dezvoltări continue. Prin urmare, aplicarea metodologiilor de screening recomandate ar trebui să fie însoțită de evaluări simultane, sistematice, ale calității, aplicabilității și eficacității financiare a noilor metode, dacă datele disponibile o justifică. Lucrările în curs și cele viitoare, inclusiv elaborarea unor orientări europene și a unor sisteme de asigurare a calității, pot duce la identificarea unor noi abordări de screening și a unor metode noi, care ar putea, în cele din urmă, să înlocuiască sau să completeze testele enumerate în anexă sau să fie aplicabile altor tipuri de cancer.

| (31) | Cooperarea tehnică internațională, în special în cadrul Agenției Internaționale pentru Cercetare în Domeniul Cancerului a OMS, poate contribui la îmbunătățirea programelor și orientărilor referitoare la screening în UE și la nivel mondial. |
| --- | --- |

(31)

Cooperarea tehnică internațională, în special în cadrul Agenției Internaționale pentru Cercetare în Domeniul Cancerului a OMS, poate contribui la îmbunătățirea programelor și orientărilor referitoare la screening în UE și la nivel mondial.

| (32) | Prin Regulamentul (CE) nr. 2021/2282 a Parlamentului European și a Consiliului (8) privind evaluarea tehnologiilor medicale (ETM), Uniunea Europeană poate sprijini cooperarea voluntară între statele membre în vederea furnizării de dovezi din practica medicală reală referitoare la diagnosticarea utilizată pentru completarea programelor de prevenire sau de screening. |
| --- | --- |

(32)

Prin Regulamentul (CE) nr. 2021/2282 a Parlamentului European și a Consiliului (8) privind evaluarea tehnologiilor medicale (ETM), Uniunea Europeană poate sprijini cooperarea voluntară între statele membre în vederea furnizării de dovezi din practica medicală reală referitoare la diagnosticarea utilizată pentru completarea programelor de prevenire sau de screening.

| (33) | La 28 mai 2008, prin Concluziile Consiliului intitulate „Reducerea poverii cancerului”, Comisia a fost invitată să examineze obstacolele din calea punerii în aplicare cu succes a metodelor de screening dovedite și să asigure sprijin științific și profesional pe termen mediu și lung pentru statele membre în punerea în aplicare a Recomandării 2003/878/CE. |
| --- | --- |

(33)

La 28 mai 2008, prin Concluziile Consiliului intitulate „Reducerea poverii cancerului”, Comisia a fost invitată să examineze obstacolele din calea punerii în aplicare cu succes a metodelor de screening dovedite și să asigure sprijin științific și profesional pe termen mediu și lung pentru statele membre în punerea în aplicare a Recomandării 2003/878/CE.

| (34) | Întrucât începând din 2003 au fost validate și introduse în statele membre ale UE noi teste și protocoale de screening, al doilea raport privind punerea în aplicare a Recomandării 2003/878/CE, emis în mai 2017, a recomandat actualizarea recomandării Consiliului și includerea unor politici pentru actualizarea periodică a orientărilor privind screeningul pentru depistarea cancerului și a rapoartelor de punere în aplicare. |
| --- | --- |

(34)

Întrucât începând din 2003 au fost validate și introduse în statele membre ale UE noi teste și protocoale de screening, al doilea raport privind punerea în aplicare a Recomandării 2003/878/CE, emis în mai 2017, a recomandat actualizarea recomandării Consiliului și includerea unor politici pentru actualizarea periodică a orientărilor privind screeningul pentru depistarea cancerului și a rapoartelor de punere în aplicare.

| (35) | La 22 aprilie 2021, prin intermediul mecanismului său de consiliere științifică, Comisia a mandatat Grupul consilierilor științifici principali să elaboreze avize științifice privind îmbunătățirea screeningului pentru depistarea cancerului în întreaga Uniune, axându-se în special pe: (i) modul în care se poate asigura faptul că programele existente de screening pentru depistarea cancerului de col uterin, colorectal și de sân integrează cunoștințele științifice cele mai avansate; (ii) baza științifică pentru extinderea programelor de screening pentru depistarea cancerului la alte tipuri de cancer, de exemplu cancerul pulmonar, de prostată și gastric, precum și fezabilitatea lor în întreaga Uniune; și (iii) principalele elemente științifice care trebuie luate în considerare pentru optimizarea diagnosticării timpurii și a screeningului bazat pe riscuri pentru depistarea cancerului în întreaga Uniune. |
| --- | --- |

(35)

La 22 aprilie 2021, prin intermediul mecanismului său de consiliere științifică, Comisia a mandatat Grupul consilierilor științifici principali să elaboreze avize științifice privind îmbunătățirea screeningului pentru depistarea cancerului în întreaga Uniune, axându-se în special pe: (i) modul în care se poate asigura faptul că programele existente de screening pentru depistarea cancerului de col uterin, colorectal și de sân integrează cunoștințele științifice cele mai avansate; (ii) baza științifică pentru extinderea programelor de screening pentru depistarea cancerului la alte tipuri de cancer, de exemplu cancerul pulmonar, de prostată și gastric, precum și fezabilitatea lor în întreaga Uniune; și (iii) principalele elemente științifice care trebuie luate în considerare pentru optimizarea diagnosticării timpurii și a screeningului bazat pe riscuri pentru depistarea cancerului în întreaga Uniune.

| (36) | La 30 iunie 2021, Comisia a lansat noile orientări europene bazate pe dovezi și noul sistem de asigurare a calității pentru cancerul de sân (9) și a prezentat Sistemul european de informații cu privire la cancer (10) ca sistem esențial de monitorizare și realizare de previziuni în ceea ce privește povara reprezentată de cancer. |
| --- | --- |

(36)

La 30 iunie 2021, Comisia a lansat noile orientări europene bazate pe dovezi și noul sistem de asigurare a calității pentru cancerul de sân (9) și a prezentat Sistemul european de informații cu privire la cancer (10) ca sistem esențial de monitorizare și realizare de previziuni în ceea ce privește povara reprezentată de cancer.

| (37) | La 10 decembrie 2021, Concluziile Consiliului privind consolidarea uniunii europene a sănătății au reamintit faptul că starea de nesiguranță sanitară, economică și socială cauzată de pandemia de COVID-19 a perturbat programele de promovare a sănătății și de prevenție și a avut un impact negativ asupra accesului la diagnosticarea timpurie și la tratamentul cancerului în perioadele de presiune severă asupra unităților spitalicești și că acest fapt poate avea efecte negative asupra incidenței cancerului și a ratelor de supraviețuire. |
| --- | --- |

(37)

La 10 decembrie 2021, Concluziile Consiliului privind consolidarea uniunii europene a sănătății au reamintit faptul că starea de nesiguranță sanitară, economică și socială cauzată de pandemia de COVID-19 a perturbat programele de promovare a sănătății și de prevenție și a avut un impact negativ asupra accesului la diagnosticarea timpurie și la tratamentul cancerului în perioadele de presiune severă asupra unităților spitalicești și că acest fapt poate avea efecte negative asupra incidenței cancerului și a ratelor de supraviețuire.

| (38) | În plus, respectivele concluzii ale Consiliului au invitat Comisia să asigure, după caz, punerea în aplicare eficace a acțiunilor din Planul european de combatere a cancerului și să sprijine statele membre în punerea în aplicare a unor acțiuni eficace de control al cancerului, prin intermediul unor instrumente și mijloace adecvate, inclusiv să aibă în vedere prezentarea unei propuneri de actualizare a Recomandării 2003/878/CE. |
| --- | --- |

(38)

În plus, respectivele concluzii ale Consiliului au invitat Comisia să asigure, după caz, punerea în aplicare eficace a acțiunilor din Planul european de combatere a cancerului și să sprijine statele membre în punerea în aplicare a unor acțiuni eficace de control al cancerului, prin intermediul unor instrumente și mijloace adecvate, inclusiv să aibă în vedere prezentarea unei propuneri de actualizare a Recomandării 2003/878/CE.

| (39) | La 3 februarie 2021, Comunicarea Comisiei intitulată „Planul european de combatere a cancerului” COM(2021) 44 final, a anunțat elaborarea unui nou program de screening pentru depistarea cancerului, sprijinit de UE, pentru a ajuta statele membre să asigure faptul că, până în 2025, se va oferi posibilitatea de efectuare a unui screening unui procent de 90 % din populația UE eligibilă pentru screening vizând depistarea cancerului de sân, de col uterin și colorectal. Programul va fi sprijinit prin finanțare din partea Uniunii și se va concentra pe realizarea de îmbunătățiri în trei domenii esențiale: acces, calitate și diagnostic. |
| --- | --- |

(39)

La 3 februarie 2021, Comunicarea Comisiei intitulată „Planul european de combatere a cancerului” COM(2021) 44 final, a anunțat elaborarea unui nou program de screening pentru depistarea cancerului, sprijinit de UE, pentru a ajuta statele membre să asigure faptul că, până în 2025, se va oferi posibilitatea de efectuare a unui screening unui procent de 90 % din populația UE eligibilă pentru screening vizând depistarea cancerului de sân, de col uterin și colorectal. Programul va fi sprijinit prin finanțare din partea Uniunii și se va concentra pe realizarea de îmbunătățiri în trei domenii esențiale: acces, calitate și diagnostic.

| (40) | Noul program de screening pentru depistarea cancerului sprijinit de UE în cadrul Planului european de combatere a cancerului prevede, de asemenea, o revizuire a Recomandării 2003/878/CE a Consiliului, inclusiv o actualizare a testelor utilizate pentru cancerul de sân, pentru cancerul de col uterin și pentru cancerul colorectal, precum și posibila extindere a programelor de screening organizat la alte tipuri de cancer, și anume cancerul pulmonar, cancerul de prostată și cancerul gastric, ținând seama de noile cunoștințe bazate pe dovezi. |
| --- | --- |

(40)

Noul program de screening pentru depistarea cancerului sprijinit de UE în cadrul Planului european de combatere a cancerului prevede, de asemenea, o revizuire a Recomandării 2003/878/CE a Consiliului, inclusiv o actualizare a testelor utilizate pentru cancerul de sân, pentru cancerul de col uterin și pentru cancerul colorectal, precum și posibila extindere a programelor de screening organizat la alte tipuri de cancer, și anume cancerul pulmonar, cancerul de prostată și cancerul gastric, ținând seama de noile cunoștințe bazate pe dovezi.

| (41) | La 2 martie 2022, Grupul consilierilor științifici principali al Comisiei a publicat avizul său științific intitulat „Screeningul pentru depistarea cancerului în Uniunea Europeană” vizând îmbunătățirea screeningului pentru depistarea cancerului în întreaga Uniune. Acest aviz a recomandat actualizarea metodologiei și a testelor utilizate în screeningul pentru depistarea cancerului de sân, de col uterin și colorectal și extinderea programelor de screening organizat la cancerul pulmonar, de prostată și, în anumite circumstanțe, la cancerul gastric, astfel cum se indică în anexă. Avizul s-a bazat pe raportul de analiză a dovezilor intitulat „Îmbunătățirea screeningului pentru depistarea cancerului în Uniunea Europeană”, elaborat de consorțiul Science Advice for Policy by European Academies (SAPEA). |
| --- | --- |

(41)

La 2 martie 2022, Grupul consilierilor științifici principali al Comisiei a publicat avizul său științific intitulat „Screeningul pentru depistarea cancerului în Uniunea Europeană” vizând îmbunătățirea screeningului pentru depistarea cancerului în întreaga Uniune. Acest aviz a recomandat actualizarea metodologiei și a testelor utilizate în screeningul pentru depistarea cancerului de sân, de col uterin și colorectal și extinderea programelor de screening organizat la cancerul pulmonar, de prostată și, în anumite circumstanțe, la cancerul gastric, astfel cum se indică în anexă. Avizul s-a bazat pe raportul de analiză a dovezilor intitulat „Îmbunătățirea screeningului pentru depistarea cancerului în Uniunea Europeană”, elaborat de consorțiul Science Advice for Policy by European Academies (SAPEA).

| (42) | Grupul de consilieri științifici principali al Comisiei a recomandat, de asemenea, să se profite de dezvoltarea rapidă a posibilităților tehnologice și a cunoștințelor științifice pentru a optimiza diagnosticarea timpurie și screeningul bazat pe riscuri pentru depistarea cancerului în întreaga Uniune. |
| --- | --- |

(42)

Grupul de consilieri științifici principali al Comisiei a recomandat, de asemenea, să se profite de dezvoltarea rapidă a posibilităților tehnologice și a cunoștințelor științifice pentru a optimiza diagnosticarea timpurie și screeningul bazat pe riscuri pentru depistarea cancerului în întreaga Uniune.

| (43) | La 16 februarie 2022, Parlamentul European a adoptat Rezoluția referitoare la consolidarea Europei în lupta împotriva cancerului - către o strategie cuprinzătoare și coordonată, care a ținut seama, de asemenea, de documentul de lucru al Comisiei sale speciale pentru lupta împotriva cancerului, din 27 octombrie 2020, intitulat „Contribuțiile Comisiei speciale pentru lupta împotriva cancerului pentru a influența viitorul Plan european de combatere a cancerului”. Rezoluția a sprijinit lansarea unui nou program de screening pentru depistarea cancerului, sprijinit de UE, astfel cum s-a anunțat în Planul european de combatere a cancerului. |
| --- | --- |

(43)

La 16 februarie 2022, Parlamentul European a adoptat Rezoluția referitoare la consolidarea Europei în lupta împotriva cancerului - către o strategie cuprinzătoare și coordonată, care a ținut seama, de asemenea, de documentul de lucru al Comisiei sale speciale pentru lupta împotriva cancerului, din 27 octombrie 2020, intitulat „Contribuțiile Comisiei speciale pentru lupta împotriva cancerului pentru a influența viitorul Plan european de combatere a cancerului”. Rezoluția a sprijinit lansarea unui nou program de screening pentru depistarea cancerului, sprijinit de UE, astfel cum s-a anunțat în Planul european de combatere a cancerului.

| (44) | Rezoluția a invitat, de asemenea, Comisia să includă și alte tipuri de cancer în program, pe baza celor mai recente dovezi științifice, cu obiective clare pentru fiecare tip de cancer și să evalueze la fiecare doi ani rezultatele programului de screening pentru depistarea cancerului în ceea ce privește accesul egal al populației-țintă, pentru a ține evidența inegalităților dintre statele membre și dintre regiuni, să propună noi măsuri adecvate și să coreleze programele de screening cu cele mai recente rezultate ale cercetărilor în materie de screening pentru depistarea cancerului, |
| --- | --- |

(44)

Rezoluția a invitat, de asemenea, Comisia să includă și alte tipuri de cancer în program, pe baza celor mai recente dovezi științifice, cu obiective clare pentru fiecare tip de cancer și să evalueze la fiecare doi ani rezultatele programului de screening pentru depistarea cancerului în ceea ce privește accesul egal al populației-țintă, pentru a ține evidența inegalităților dintre statele membre și dintre regiuni, să propună noi măsuri adecvate și să coreleze programele de screening cu cele mai recente rezultate ale cercetărilor în materie de screening pentru depistarea cancerului,

RECOMANDĂ STATELOR MEMBRE:

| | Punerea în aplicare a programelor de screening pentru depistarea cancerului






  (1) | să ofere screeninguri pentru depistarea cancerului bazate pe dovezi și axate pe persoane, în cadrul priorităților naționale, ținând seama de principiile de bază ale siguranței, eticii, implicării publice și echității, prin programe sistematice la nivel populațional și, atunci când este relevant și oportun, să ofere „screeninguri pentru depistarea cancerului stratificate în funcție de riscuri”; tipurile de cancer și, respectiv, populațiile-țintă care ar trebui avute în vedere sunt enumerate în anexă; |
| --- | --- | --- |

Punerea în aplicare a programelor de screening pentru depistarea cancerului

(1)

să ofere screeninguri pentru depistarea cancerului bazate pe dovezi și axate pe persoane, în cadrul priorităților naționale, ținând seama de principiile de bază ale siguranței, eticii, implicării publice și echității, prin programe sistematice la nivel populațional și, atunci când este relevant și oportun, să ofere „screeninguri pentru depistarea cancerului stratificate în funcție de riscuri”; tipurile de cancer și, respectiv, populațiile-țintă care ar trebui avute în vedere sunt enumerate în anexă;

| (2) | să pună în aplicare programe de screening accesibile în concordanță cu orientările europene și cu sistemele de asigurare a calității, acolo unde acestea există, printr-o abordare etapizată, ținând seama de resursele umane și financiare disponibile, precum și de resursele medicale pentru punerea în aplicare a programelor de screening, în cadrul priorităților naționale; |
| --- | --- |

(2)

să pună în aplicare programe de screening accesibile în concordanță cu orientările europene și cu sistemele de asigurare a calității, acolo unde acestea există, printr-o abordare etapizată, ținând seama de resursele umane și financiare disponibile, precum și de resursele medicale pentru punerea în aplicare a programelor de screening, în cadrul priorităților naționale;

| (3) | să faciliteze elaborarea de programe-pilot de protocoale, orientări și indicatori vizând „screeninguri pentru depistarea cancerului stratificate în funcție de riscuri” pentru programe de screening pentru depistarea cancerului de înaltă calitate și accesibile la nivel național și, după caz, la nivel regional, care să acopere teritoriul în mod adecvat, incluzând zonele rurale și îndepărtate; |
| --- | --- |

(3)

să faciliteze elaborarea de programe-pilot de protocoale, orientări și indicatori vizând „screeninguri pentru depistarea cancerului stratificate în funcție de riscuri” pentru programe de screening pentru depistarea cancerului de înaltă calitate și accesibile la nivel național și, după caz, la nivel regional, care să acopere teritoriul în mod adecvat, incluzând zonele rurale și îndepărtate;

| (4) | să asigure faptul că beneficiile și riscurile, inclusiv posibila supradiagnosticare și posibilul supratratament, sunt prezentate persoanelor care participă la screening într-un mod ușor de înțeles, eventual în cadrul unei discuții între un profesionist din domeniul sănătății și persoana participantă, permițând persoanelor să își dea consimțământul în cunoștință de cauză atunci când decid să participe la programele de screening, și că se ține cont de principiul educației pentru sănătate și de cel al procesului de luare a deciziilor în cunoștință de cauză pentru a spori participarea și echitatea; |
| --- | --- |

(4)

să asigure faptul că beneficiile și riscurile, inclusiv posibila supradiagnosticare și posibilul supratratament, sunt prezentate persoanelor care participă la screening într-un mod ușor de înțeles, eventual în cadrul unei discuții între un profesionist din domeniul sănătății și persoana participantă, permițând persoanelor să își dea consimțământul în cunoștință de cauză atunci când decid să participe la programele de screening, și că se ține cont de principiul educației pentru sănătate și de cel al procesului de luare a deciziilor în cunoștință de cauză pentru a spori participarea și echitatea;

| (5) | să asigure proceduri de diagnosticare și tratamente adecvate, prompte și complementare pentru persoanele cu rezultat pozitiv la un test de screening; să acorde îngrijire post-tratament și asistență psihologică acolo unde este necesar, posibil și relevant, ceea ce înseamnă că trebuie să se țină seama de resursele umane și financiare, precum și de capacitatea sistemului de sănătate; |
| --- | --- |

(5)

să asigure proceduri de diagnosticare și tratamente adecvate, prompte și complementare pentru persoanele cu rezultat pozitiv la un test de screening; să acorde îngrijire post-tratament și asistență psihologică acolo unde este necesar, posibil și relevant, ceea ce înseamnă că trebuie să se țină seama de resursele umane și financiare, precum și de capacitatea sistemului de sănătate;

| (6) | să pună la dispoziție resurse umane și financiare pentru a asigura o organizare și un control al calității adecvate, adaptate la nevoile de la nivel național; |
| --- | --- |

(6)

să pună la dispoziție resurse umane și financiare pentru a asigura o organizare și un control al calității adecvate, adaptate la nevoile de la nivel național;

| (7) | să evalueze și să ia decizii cu privire la punerea în aplicare la nivel național sau regional a unui program de screening pentru depistarea cancerului, în funcție de povara reprezentată de boală și de resursele medicale disponibile, de efectele secundare și de costurile generate de screeningul pentru depistarea cancerului, precum și în funcție de experiența dobândită în urma studiilor intervenționale și a proiectelor-pilot; |
| --- | --- |

(7)

să evalueze și să ia decizii cu privire la punerea în aplicare la nivel național sau regional a unui program de screening pentru depistarea cancerului, în funcție de povara reprezentată de boală și de resursele medicale disponibile, de efectele secundare și de costurile generate de screeningul pentru depistarea cancerului, precum și în funcție de experiența dobândită în urma studiilor intervenționale și a proiectelor-pilot;

| (8) | să depună eforturi pentru a institui un sistem de contactare/recontactare sistematică a pacienților și o asigurare a calității la toate nivelurile adecvate, alături de un serviciu eficace și adecvat de diagnosticare, tratament și îngrijire post-tratament, în conformitate cu orientări bazate pe dovezi; |
| --- | --- |

(8)

să depună eforturi pentru a institui un sistem de contactare/recontactare sistematică a pacienților și o asigurare a calității la toate nivelurile adecvate, alături de un serviciu eficace și adecvat de diagnosticare, tratament și îngrijire post-tratament, în conformitate cu orientări bazate pe dovezi;

| (9) | să asigure faptul că se acordă atenția cuvenită legislației privind protecția datelor; |
| --- | --- |

(9)

să asigure faptul că se acordă atenția cuvenită legislației privind protecția datelor;

| | Înregistrarea și gestionarea datelor referitoare la screening






  (10) | să utilizeze sisteme de date adecvate pentru desfășurarea programelor de screening organizat pentru depistarea cancerului; |
| --- | --- | --- |

Înregistrarea și gestionarea datelor referitoare la screening

(10)

să utilizeze sisteme de date adecvate pentru desfășurarea programelor de screening organizat pentru depistarea cancerului;

| (11) | să asigure, prin mijloace adecvate, faptul că toate persoanele vizate de programul de screening pentru depistarea cancerului sunt invitate să participe la program; |
| --- | --- |

(11)

să asigure, prin mijloace adecvate, faptul că toate persoanele vizate de programul de screening pentru depistarea cancerului sunt invitate să participe la program;

| (12) | să se străduiască să colecteze, să gestioneze și să evalueze datele referitoare la toate testele de screening, la toate evaluările și la toate diagnosticele finale, inclusiv datele referitoare la stadiul cancerului atunci când este depistat în contextul programelor de screening pentru depistarea cancerului; |
| --- | --- |

(12)

să se străduiască să colecteze, să gestioneze și să evalueze datele referitoare la toate testele de screening, la toate evaluările și la toate diagnosticele finale, inclusiv datele referitoare la stadiul cancerului atunci când este depistat în contextul programelor de screening pentru depistarea cancerului;

| (13) | să colecteze, să gestioneze și să evalueze datele și să aibă în vedere, după caz, punerea la dispoziție a datelor pentru cercetări în domeniul cancerului, inclusiv pentru cercetări referitoare la implementare și la dezvoltarea unor mijloace tehnologice îmbunătățite pentru diagnosticarea timpurie și prevenirea cancerului, în deplină conformitate cu legislația aplicabilă privind protecția datelor; |
| --- | --- |

(13)

să colecteze, să gestioneze și să evalueze datele și să aibă în vedere, după caz, punerea la dispoziție a datelor pentru cercetări în domeniul cancerului, inclusiv pentru cercetări referitoare la implementare și la dezvoltarea unor mijloace tehnologice îmbunătățite pentru diagnosticarea timpurie și prevenirea cancerului, în deplină conformitate cu legislația aplicabilă privind protecția datelor;

| | Monitorizare






  (14) | să monitorizeze periodic procesul și rezultatele screeningului organizat pentru depistarea cancerului și să raporteze rapid aceste rezultate publicului și personalului care efectuează screeningul; |
| --- | --- | --- |

Monitorizare

(14)

să monitorizeze periodic procesul și rezultatele screeningului organizat pentru depistarea cancerului și să raporteze rapid aceste rezultate publicului și personalului care efectuează screeningul;

| (15) | să se străduiască să asigure prelucrarea adecvată a datelor și informațiilor din sistemul european de informații privind cancerul, pentru a permite monitorizarea indicatorilor de performanță și de impact ai screeningului pentru depistarea cancerului, precum și a altor informații suplimentare, în deplină conformitate cu legislația aplicabilă privind protecția datelor. Monitorizarea ar trebui efectuată ținând seama de capacitatea și resursele din statele membre și nu ar trebui să împovăreze sistemele de sănătate cu o sarcină inutilă de înregistrare; |
| --- | --- |

(15)

să se străduiască să asigure prelucrarea adecvată a datelor și informațiilor din sistemul european de informații privind cancerul, pentru a permite monitorizarea indicatorilor de performanță și de impact ai screeningului pentru depistarea cancerului, precum și a altor informații suplimentare, în deplină conformitate cu legislația aplicabilă privind protecția datelor. Monitorizarea ar trebui efectuată ținând seama de capacitatea și resursele din statele membre și nu ar trebui să împovăreze sistemele de sănătate cu o sarcină inutilă de înregistrare;

| | Formare






  (16) | să formeze în mod adecvat personalul de la toate nivelurile pentru a asigura faptul că acesta este în măsură să efectueze un screening de înaltă calitate; |
| --- | --- | --- |

Formare

(16)

să formeze în mod adecvat personalul de la toate nivelurile pentru a asigura faptul că acesta este în măsură să efectueze un screening de înaltă calitate;

| | Participare






  (17) | să urmărească un nivel ridicat de participare, pe baza consimțământului în deplină cunoștință de cauză, atunci când se oferă un screening organizat pentru depistarea cancerului; |
| --- | --- | --- |

Participare

(17)

să urmărească un nivel ridicat de participare, pe baza consimțământului în deplină cunoștință de cauză, atunci când se oferă un screening organizat pentru depistarea cancerului;

| (18) | să ia măsuri pentru a asigura accesul echitabil la screening ținând seama în mod corespunzător de posibila necesitate de a viza anumite grupuri socioeconomice și grupuri sau regiuni marginalizate din țară; |
| --- | --- |

(18)

să ia măsuri pentru a asigura accesul echitabil la screening ținând seama în mod corespunzător de posibila necesitate de a viza anumite grupuri socioeconomice și grupuri sau regiuni marginalizate din țară;

| (19) | să asigure, prin mijloace adecvate, faptul că persoanele cu handicap, precum și persoanele care locuiesc în zone rurale sau îndepărtate pot avea acces la servicii de screening pentru depistarea cancerului și că facilitățile clinice destinate screeningului pentru depistarea cancerului sunt adecvate pentru persoanele cu handicap; |
| --- | --- |

(19)

să asigure, prin mijloace adecvate, faptul că persoanele cu handicap, precum și persoanele care locuiesc în zone rurale sau îndepărtate pot avea acces la servicii de screening pentru depistarea cancerului și că facilitățile clinice destinate screeningului pentru depistarea cancerului sunt adecvate pentru persoanele cu handicap;

| | Introducerea unor noi teste de screening ținând cont de rezultatele cercetărilor internaționale






  (20) | să pună în aplicare noi teste de screening pentru depistarea cancerului în cadrul asistenței medicale de rutină numai după evaluarea acestora în cadrul unor studii intervenționale randomizate și controlate și dacă au dus la dovezi științifice concludente privind eficacitatea; |
| --- | --- | --- |

Introducerea unor noi teste de screening ținând cont de rezultatele cercetărilor internaționale

(20)

să pună în aplicare noi teste de screening pentru depistarea cancerului în cadrul asistenței medicale de rutină numai după evaluarea acestora în cadrul unor studii intervenționale randomizate și controlate și dacă au dus la dovezi științifice concludente privind eficacitatea;

| (21) | să efectueze studii intervenționale, pe lângă cele privind parametrii specifici screeningului și mortalitatea, cu privire la procedurile de diagnostic și tratament ulterioare, rezultatele clinice, efectele secundare, morbiditatea și calitatea vieții; |
| --- | --- |

(21)

să efectueze studii intervenționale, pe lângă cele privind parametrii specifici screeningului și mortalitatea, cu privire la procedurile de diagnostic și tratament ulterioare, rezultatele clinice, efectele secundare, morbiditatea și calitatea vieții;

| (22) | să evalueze nivelul dovezilor privind efectele noilor metode, prin punerea în comun a rezultatelor studiilor intervenționale efectuate în situații reprezentative; |
| --- | --- |

(22)

să evalueze nivelul dovezilor privind efectele noilor metode, prin punerea în comun a rezultatelor studiilor intervenționale efectuate în situații reprezentative;

| (23) | să aibă în vedere introducerea în asistența medicală de rutină a unor noi teste de screening potențial promițătoare, odată ce dovezile sunt concludente și după ce au fost luate în considerare alte aspecte relevante, cum ar fi raportul cost-eficacitate și aspectele legate de modul de organizare al diferitelor sisteme de sănătate; |
| --- | --- |

(23)

să aibă în vedere introducerea în asistența medicală de rutină a unor noi teste de screening potențial promițătoare, odată ce dovezile sunt concludente și după ce au fost luate în considerare alte aspecte relevante, cum ar fi raportul cost-eficacitate și aspectele legate de modul de organizare al diferitelor sisteme de sănătate;

| (24) | să aibă în vedere introducerea în asistența medicală de rutină a unor noi modificări potențial promițătoare ale testelor de screening consacrate, odată ce eficacitatea modificării a fost evaluată cu succes, eventual utilizând alți parametri finali substitutivi validați epidemiologic; |
| --- | --- |

(24)

să aibă în vedere introducerea în asistența medicală de rutină a unor noi modificări potențial promițătoare ale testelor de screening consacrate, odată ce eficacitatea modificării a fost evaluată cu succes, eventual utilizând alți parametri finali substitutivi validați epidemiologic;

| | Raport privind punerea în aplicare și acțiuni ulterioare






  (25) | să raporteze Comisiei cu privire la punerea în aplicare a prezentei recomandări în termen de trei ani de la adoptarea acesteia și, ulterior, o dată la patru ani, pentru a contribui la urmărirea efectelor prezentei recomandări în Uniune. Raportarea ar trebui efectuată fără a împovăra statele membre și sistemele lor de sănătate cu o sarcină inutilă de raportare/înregistrare. |
| --- | --- | --- |

Raport privind punerea în aplicare și acțiuni ulterioare

(25)

să raporteze Comisiei cu privire la punerea în aplicare a prezentei recomandări în termen de trei ani de la adoptarea acesteia și, ulterior, o dată la patru ani, pentru a contribui la urmărirea efectelor prezentei recomandări în Uniune. Raportarea ar trebui efectuată fără a împovăra statele membre și sistemele lor de sănătate cu o sarcină inutilă de raportare/înregistrare.

SALUTĂ INTENȚIA COMISIEI:

| (1) | de a raporta cu privire la punerea în aplicare a programelor de screening pentru depistarea cancerului, pe baza informațiilor furnizate de statele membre, nu mai târziu de sfârșitul celui de al patrulea an de la data adoptării prezentei recomandări, de a analiza, în colaborare cu statele membre, după caz, gradul în care măsurile propuse funcționează în mod eficace și, în cooperare cu statele membre, de a analiza necesitatea unor acțiuni suplimentare; |
| --- | --- |

(1)

de a raporta cu privire la punerea în aplicare a programelor de screening pentru depistarea cancerului, pe baza informațiilor furnizate de statele membre, nu mai târziu de sfârșitul celui de al patrulea an de la data adoptării prezentei recomandări, de a analiza, în colaborare cu statele membre, după caz, gradul în care măsurile propuse funcționează în mod eficace și, în cooperare cu statele membre, de a analiza necesitatea unor acțiuni suplimentare;

| (2) | de a încuraja cooperarea între statele membre în domeniul cercetării și al schimbului de bune practici în ceea ce privește screeningul pentru depistarea cancerului, în vederea dezvoltării și a evaluării unor noi metode de screening sau a îmbunătățirii celor existente, în special cu privire la testele/predictorii din stadiile timpurii, scoruri și algoritmi și cu scopul de a reduce supradiagnosticarea și supratratamentul; |
| --- | --- |

(2)

de a încuraja cooperarea între statele membre în domeniul cercetării și al schimbului de bune practici în ceea ce privește screeningul pentru depistarea cancerului, în vederea dezvoltării și a evaluării unor noi metode de screening sau a îmbunătățirii celor existente, în special cu privire la testele/predictorii din stadiile timpurii, scoruri și algoritmi și cu scopul de a reduce supradiagnosticarea și supratratamentul;

| (3) | de a sprijini cercetarea europeană privind screeningul pentru depistarea cancerului, inclusiv elaborarea rapidă a unor orientări europene și a unor sisteme europene de asigurare a calității, pentru a contribui la asigurarea faptului că screeningurile pentru depistarea cancerului indicate în anexă sunt efectuate în timp util, pe deplin operaționale și de o calitate garantată. În plus, de a contribui la prezentarea beneficiilor sociale și economice ale unor astfel de programe; |
| --- | --- |

(3)

de a sprijini cercetarea europeană privind screeningul pentru depistarea cancerului, inclusiv elaborarea rapidă a unor orientări europene și a unor sisteme europene de asigurare a calității, pentru a contribui la asigurarea faptului că screeningurile pentru depistarea cancerului indicate în anexă sunt efectuate în timp util, pe deplin operaționale și de o calitate garantată. În plus, de a contribui la prezentarea beneficiilor sociale și economice ale unor astfel de programe;

| (4) | de a lucra în strânsă cooperare cu statele membre în vederea depășirii barierelor juridice și tehnice, pentru a îmbunătăți interoperabilitatea între registrele privind cancerul și screeningul, alte sisteme naționale și regionale de informații privind cancerul, sistemul european de informații cu privire la cancer, rețelele europene de referință dedicate cancerului, infrastructurile digitale europene și alte surse și infrastructuri relevante de date, în deplină conformitate cu legislația aplicabilă privind protecția datelor și evitând suprapunerea activităților și a datelor transmise; |
| --- | --- |

(4)

de a lucra în strânsă cooperare cu statele membre în vederea depășirii barierelor juridice și tehnice, pentru a îmbunătăți interoperabilitatea între registrele privind cancerul și screeningul, alte sisteme naționale și regionale de informații privind cancerul, sistemul european de informații cu privire la cancer, rețelele europene de referință dedicate cancerului, infrastructurile digitale europene și alte surse și infrastructuri relevante de date, în deplină conformitate cu legislația aplicabilă privind protecția datelor și evitând suprapunerea activităților și a datelor transmise;

| (5) | de a veni în completarea eforturilor naționale, la cerere, prin furnizarea de sprijin tehnic în vederea unor activități de informare, acolo unde este cazul, pentru publicul larg și pentru părțile interesate, cu privire la beneficiile și riscurile participării la programele de screening, ținând seama de principiul educației pentru sănătate și de cel al procesului de luare a deciziilor în cunoștință de cauză, pentru a spori participarea și echitatea. |
| --- | --- |

(5)

de a veni în completarea eforturilor naționale, la cerere, prin furnizarea de sprijin tehnic în vederea unor activități de informare, acolo unde este cazul, pentru publicul larg și pentru părțile interesate, cu privire la beneficiile și riscurile participării la programele de screening, ținând seama de principiul educației pentru sănătate și de cel al procesului de luare a deciziilor în cunoștință de cauză, pentru a spori participarea și echitatea.

Măsurile incluse în prezenta recomandare ar trebui revizuite periodic de către Comisie, în colaborare cu statele membre. Pe lângă raportarea cu privire la punerea în aplicare a programelor de screening pentru depistarea cancerului [a se vedea punctul (1) de mai sus], Comisia ar trebui să raporteze periodic în acest sens Consiliului.

Recomandarea (2003/878/CE) se înlocuiește cu prezenta recomandare.

Adoptată la Bruxelles, 9 decembrie 2022.

Pentru Consiliu

Președintele

V. VÁLEK

---

(1)  JO L 327, 16.12.2003, p. 34.

1

(2)  https://www.ipaac.eu/

2

(3)  Wilson JMG, Jungner G, Principles and Practice of Screening for Disease, (Principiile și practica screeningului pentru boli), Organizația Mondială a Sănătății), 1968

3

Principles and Practice of Screening for Disease

(4)  https://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/270163/PMC2647421.pdf

4

(5)  JO L 119, 4.5.2016, p. 1.

5

(6)  De exemplu, în domeniul de aplicare al comunicării respective: registrele privind cancerul, alte sisteme naționale și regionale de informații privind cancerul, Sistemul european de informații cu privire la cancer, rețelele europene de referință și alte surse și infrastructuri de date relevante.

6

(7)  JO L 13, 17.1.2014, p. 1.

7

(8)  JO L 458, 22.12.2021, p. 1.

8

(9)  https://healthcare-quality.jrc.ec.europa.eu/ecibc

9

(10)  https://ecis.jrc.ec.europa.eu/

10

---

ANEXĂ

Specificațiile tehnice pentru screeningurile pentru depistarea cancerului enumerate mai jos, care îndeplinesc cerințele recomandării, vor fi prezentate mai în detaliu în orientările europene însoțite de sisteme de asigurare a calității. Statele membre sunt invitate să își evalueze mecanismele naționale și regionale de guvernanță în materie de screening pentru depistarea cancerului, pentru a permite punerea în aplicare la timp și eficace a eventualelor orientări europene noi sau actualizate.

Anexa ține seama de avizul științific (1) al Grupului consilierilor științifici principali privind îmbunătățirea screeningului pentru depistarea cancerului în întreaga UE. Avizul științific propune extinderea programelor de screening organizat pentru depistarea cancerului la cancerul pulmonar și la cel de prostată, precum și la cel gastric în țările cu cea mai mare incidență a cancerului gastric și cu cele mai mari rate ale mortalității. Cu toate acestea, sunt necesare dovezi suplimentare privind eficacitatea reală, raportul cost-eficacitate și fezabilitatea anumitor strategii de screening.

Statele membre sunt invitate să aibă în vedere punerea în aplicare a următoarelor screeninguri pentru depistarea cancerului, pe baza unor dovezi științifice concludente, evaluând și luând decizii la nivel național sau regional în funcție de povara bolii și de resursele medicale disponibile, de raportul prejudiciu-beneficiu și de raportul cost-eficacitate al screeningului pentru depistarea cancerului, precum și de experiența dobândită în urma studiilor intervenționale și a proiectelor-pilot. Pentru persoanele cu risc crescut de un anumit tip de cancer, statele membre ar trebui să aibă în vedere programe specifice cu populații-țintă și intensitate extinse, ținând seama de dovezile științifice și de contextul local.

Cancer de sân:

Având în vedere dovezile prezentate în orientările europene (2), se recomandă screeningul pentru depistarea cancerului de sân, cu mamografie, pentru femeile cu vârste cuprinse între 50 și 69 de ani. Se sugerează o limită de vârstă mai scăzută, de 45 de ani, și o limită superioară de vârstă de 74 de ani. Se sugerează utilizarea fie a tomosintezei mamare digitale, fie a mamografiei digitale. Atunci când este adecvată din punct de vedere medical, ar trebui avută în vedere utilizarea imagisticii prin rezonanță magnetică (IRM).

Cancer de col uterin:

Testarea pentru depistarea papilomavirusului uman (HPV) utilizând numai teste validate clinic ca teste de screening preferate pentru femeile cu vârste cuprinse între 30 și 65 de ani, cu un interval de cinci ani sau mai mult. A se avea în vedere adaptarea vârstelor și a intervalelor la riscurile individuale pe baza istoricului vaccinării împotriva HPV a persoanelor și, de asemenea, a se lua în calcul posibilitatea de a oferi truse care să le permită femeilor să preleve singure un eșantion, în special pentru persoanele care nu răspund la invitații la screening.

Cancer colorectal:

Testarea imunochimică fecală cantitativă (FIT) este considerată a fi testul de screening preferat pentru trimiterea ulterioară la colonoscopie a persoanelor cu vârste cuprinse între 50 și 74 de ani. Informațiile cantitative obținute din rezultatele FIT ar putea fi utilizate, pe baza cercetărilor viitoare, în vederea punerii în aplicare a unor strategii adaptate la riscuri, introducând praguri definite în funcție de sex, de vârstă și de rezultatele testelor anterioare. Endoscopia poate fi adoptată ca instrument principal de punere în aplicare a strategiilor combinate.

Cancer pulmonar:

Având în vedere dovezile preliminare pentru screeningul prin tomografie computerizată cu doză redusă de iradiere și necesitatea unei abordări etapizate, țările ar trebui să analizeze fezabilitatea și eficacitatea acestui program, de exemplu prin utilizarea studiilor vizând punerea în aplicare. Programul ar trebui să integreze abordări de prevenire primară și secundară, începând cu persoanele cu risc ridicat. Ar trebui să se acorde o atenție deosebită identificării și abordării profilurilor de risc ridicat, începând cu fumătorii și foștii fumători care au fumat intens, iar statele membre ar trebui să cerceteze în continuare modul în care se poate ajunge la grupul-țintă și în care pot fi invitate persoanele respective, deoarece nu există date (documentație) sistematice privind comportamentul legat de fumat. În plus, ar trebui să se acorde atenție identificării și abordării altor profiluri cu risc ridicat.

Cancer de prostată:

Având în vedere dovezile preliminare și numărul semnificativ de screeninguri oportuniste în derulare, țările ar trebui să aibă în vedere o abordare etapizată, inclusiv programe-pilot și cercetări suplimentare pentru a evalua fezabilitatea și eficacitatea punerii în aplicare a programelor organizate (3) menite să asigure calitatea și gestionarea corespunzătoare prin testarea bazată pe antigenul prostatic specific (PSA) la bărbați, în combinație cu scanare suplimentară pe bază de imagistică prin rezonanță magnetică (IRM) drept test de control ulterior.

Cancer gastric:

În acele țări sau regiuni din țări care au o incidență mare a cancerului gastric și rate mari ale mortalității, ar trebui avute în vedere strategii de screening și tratament pentru depistarea și tratarea infecției cu Helicobacter pylori, inclusiv studii vizând punerea în aplicare. Screeningul ar trebui să vizeze și strategiile de identificare și supraveghere a pacienților cu leziuni precanceroase ale stomacului care nu au legătură cu infecțiile cu Helicobacter pylori.

---

(1)  Avizul științific al Grupului consilierilor științifici principali privind îmbunătățirea screeningului pentru depistarea cancerului în întreaga UE: https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/519a9bf4-9f5b-11ec-83e1-01aa75ed71a1

(2)  Orientări europene privind screeningul pentru depistarea cancerului de sân și diagnosticarea acestuia| | ECIBC (europa.eu)

(3)  cancer-screening-workshop-report-01.pdf (sapea.info)

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

| 13.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 473/11 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 473/11

---

Aviz în atenția persoanelor și entității cărora li se aplică măsurile prevăzute în Decizia 2011/235/PESC a Consiliului, astfel cum este pusă în aplicare prin Decizia de punere în aplicare (PESC) 2022/2433 a Consiliului, și în Regulamentul (UE) nr. 359/2011 al Consiliului, astfel cum este pus în aplicare prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/2428 al Consiliului privind măsuri restrictive împotriva anumitor persoane, entități și organisme având în vedere situația din Iran

(2022/C 473/02)

Informațiile prezentate în continuare sunt aduse la cunoștința persoanelor și entității care figurează în anexa la Decizia 2011/235/PESC a Consiliului (1), astfel cum este pusă în aplicare prin Decizia de punere în aplicare (PESC) 2022/2433 a Consiliului (2), și în anexa I la Regulamentul (UE) nr. 359/2011 al Consiliului (3), astfel cum este pus în aplicare prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/2428 al Consiliului (4) privind măsuri restrictive împotriva anumitor persoane, entități și organisme având în vedere situația din Iran.

Consiliul Uniunii Europene a decis ca persoanele și entitatea respective să fie incluse pe lista persoanelor și entităților cărora li se aplică măsurile restrictive prevăzute în Decizia 2011/235/PESC și în Regulamentul (UE) nr. 359/2011.

Se atrage atenția persoanelor și entității în cauză asupra posibilității de a adresa o cerere autorităților competente din statul membru (statele membre) relevant(e), conform indicațiilor de pe site-urile care figurează în anexa II la Regulamentul (UE) nr. 359/2011, pentru a obține autorizația de a utiliza fonduri înghețate pentru nevoi de bază sau plăți specifice (a se vedea articolul 4 din regulament).

Persoanele și entitatea în cauză pot înainta Consiliului, înainte de 15 ianuarie 2023, o cerere însoțită de documente justificative, prin care să solicite reanalizarea deciziei de a le include pe lista menționată anterior, la următoarea adresă:

| Consiliul Uniunii Europene |
| --- |
| Secretariatul General |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Consiliul Uniunii Europene

Secretariatul General

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

De asemenea, se atrage atenția persoanelor și entității în cauză asupra posibilității de a contesta decizia Consiliului în fața Tribunalului Uniunii Europene, în conformitate cu condițiile stabilite la articolul 275 al doilea paragraf și la articolul 263 al patrulea și al șaselea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

---

(1)  JO L 100, 14.4.2011, p. 51.

(2)  JO L 318 I, 12.12.2022, p. 35.

(3)  JO L 100, 14.4.2011, p. 1.

(4)  JO L 318 I, 12.12.2022, p. 1.

---

| 13.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 473/13 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 473/13

---

Aviz în atenția persoanelor vizate cărora li se aplică măsurile restrictive prevăzute în Decizia 2011/235/PESC a Consiliului și în Regulamentul (UE) nr. 359/2011 al Consiliului privind măsuri restrictive împotriva anumitor persoane, entități și organisme având în vedere situația din Iran

(2022/C 473/03)

În conformitate cu articolul 16 din Regulamentul (UE) 2018/1725 al Parlamentului European și al Consiliului (1), se atrage atenția persoanelor vizate asupra informațiilor prezentate în continuare.

Temeiurile juridice ale acestei operațiuni de prelucrare sunt Decizia 2011/235/PESC a Consiliului (2), astfel cum este pusă în aplicare prin Decizia de punere în aplicare (PESC) 2022/2433 a Consiliului (3), și Regulamentul (UE) nr. 359/2011 a Consiliului (4), astfel cum este pus în aplicare prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/2428 al Consiliului (5).

Operatorul pentru această operațiune de prelucrare este RELEX.1 din cadrul Direcției generale Relații externe – RELEX a Secretariatului General al Consiliului (SGC), care poate fi contactat la următoarea adresă:

| Consiliul Uniunii Europene |
| --- |
| Secretariatul General |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-mail: sanctions@consilium.europa.eu |

Consiliul Uniunii Europene

Secretariatul General

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

Responsabilul cu protecția datelor în cadrul SGC poate fi contactat la următoarea adresă:

Responsabilul cu protecția datelor

data.protection@consilium.europa.eu

Scopul operațiunii de prelucrare este întocmirea și actualizarea listei persoanelor cărora li se aplică măsuri restrictive în conformitate cu Decizia 2011/235/PESC, astfel cum este pusă în aplicare prin Decizia de punere în aplicare (PESC) 2022/2433, și cu Regulamentul (UE) nr. 359/2011, astfel cum este pus în aplicare prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/2428.

Persoanele vizate sunt persoanele fizice care îndeplinesc criteriile de includere pe listă conform prevederilor Deciziei 2011/235/PESC și ale Regulamentului (UE) nr. 359/2011.

Datele cu caracter personal colectate cuprind datele necesare identificării corecte a persoanei în cauză, expunerea de motive și orice alte date conexe.

Dacă este necesar, datele cu caracter personal colectate pot fi puse la dispoziția Serviciului European de Acțiune Externă și a Comisiei.

Fără a aduce atingere restricțiilor în temeiul articolului 25 din Regulamentul (UE) 2018/1725, la cererile formulate în cadrul exercitării de către persoanele vizate a dreptului de acces, precum și a dreptului la rectificare sau la opoziție, se va răspunde în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1725.

Datele cu caracter personal vor fi păstrate timp de cinci ani din momentul în care persoana vizată a fost eliminată de pe lista persoanelor care fac obiectul măsurilor restrictive ori din momentul în care măsura a expirat sau pe durata procedurilor judiciare, în cazul în care acestea au demarat.

Fără a se aduce atingere eventualelor căi de atac judiciare, administrative sau nejudiciare, persoanele vizate pot depune o plângere la Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1725 (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  JO L 295, 21.11.2018, p. 39.

(2)  JO L 100, 14.4.2011, p. 51.

(3)  JO L 318 I, 12.12.2022, p. 35.

(4)  JO L 100, 14.4.2011, p. 1.

(5)  JO L 318 I, 12.12.2022, p. 1.

---

| 13.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 473/14 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 473/14

---

Aviz în atenția persoanelor, entităților și organismelor care fac obiectul măsurilor restrictive prevăzute în Decizia 2014/145/PESC a Consiliului, astfel cum a fost modificată prin Decizia (PESC) 2022/2432 a Consiliului, și în Regulamentul (UE) nr. 269/2014 al Consiliului, astfel cum este pus în aplicare prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/2430 al Consiliului privind măsuri restrictive în raport cu acțiunile care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei

(2022/C 473/04)

Următoarele informații se aduc la cunoștința persoanelor, entităților și organismelor care figurează în anexa la Decizia 2014/145/PESC a Consiliului (1), astfel cum a fost modificată prin Decizia (PESC) 2022/2432 a Consiliului (2), și în anexa I la Regulamentul (UE) nr. 269/2014 al Consiliului (3), astfel cum este pus în aplicare prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/2430 al Consiliului (4) privind măsuri restrictive în raport cu acțiunile care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei.

Consiliul Uniunii Europene a decis ca persoanele, entitățile și organismele respective să fie incluse pe lista persoanelor, entităților și organismelor cărora li se aplică măsurile restrictive prevăzute în Decizia 2014/145/PESC și în Regulamentul (UE) nr. 269/2014 privind măsuri restrictive în raport cu acțiunile care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei. Motivele pentru includerea persoanelor, entităților și organismelor respective pe listă sunt prezentate în rubricile corespunzătoare din anexele menționate.

Se atrage atenția persoanelor, entităților și organismelor în cauză asupra posibilității de a adresa o cerere autorităților competente din statul membru (statele membre) în cauză, conform indicațiilor de pe site-urile web care figurează în anexa II la Regulamentul (UE) nr. 269/2014, pentru a obține autorizația de a utiliza fonduri înghețate pentru necesități de bază sau pentru plăți specifice (cf. articolul 4 din regulament).

Persoanele, entitățile și organismele în cauză pot transmite Consiliului, înainte de 6 ianuarie 2023, o cerere însoțită de documente justificative, solicitând reanalizarea deciziei pe baza căreia au fost incluse pe lista sus-menționată; cererea se transmite la următoarea adresă:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

Se atrage, de asemenea, atenția persoanelor, entităților și organismelor în cauză asupra posibilității de a contesta decizia Consiliului în fața Tribunalului Uniunii Europene, în condițiile prevăzute la articolul 275 al doilea paragraf și la articolul 263 al patrulea și al șaselea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

---

(1)  JO L 78, 17.3.2014, p. 16.

(2)  JO L 318 I, 12.12.2022, p. 31.

(3)  JO L 78, 17.3.2014, p. 6.

(4)  JO L 318 I, 12.12.2022, p. 20.

---

| 13.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 473/15 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 473/15

---

Aviz în atenția persoanelor fizice sau juridice, entităților sau organismelor care fac obiectul măsurilor restrictive prevăzute în Decizia 2014/145/PESC a Consiliului, astfel cum a fost modificată prin Decizia (PESC) 2022/2432 a Consiliului, și în Regulamentul (UE) nr. 269/2014 al Consiliului astfel cum este pus în aplicare prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/2430 al Consiliului privind măsuri restrictive în raport cu acțiunile care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei

(2022/C 473/05)

Următoarele informații se aduc la cunoștința persoanelor fizice sau juridice, entităților sau organismelor care figurează în anexa la Decizia 2014/145/PESC a Consiliului (1), astfel cum a fost modificată prin Decizia (PESC) 2022/2432 a Consiliului (2), și în anexa I la Regulamentul (UE) nr. 269/2014 al Consiliului (3), astfel cum este pus în aplicare prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/2430 al Consiliului (4) privind măsuri restrictive în raport cu acțiunile care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei.

Articolul 9 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 269/2014 impune ca respectivele persoane fizice sau juridice, entități sau organisme să raporteze, înainte de 1 septembrie 2022 sau în termen de șase săptămâni de la data includerii pe lista din anexa I, oricare din cele două termene survine mai târziu, fondurile sau resursele economice aflate sub jurisdicția unui stat membru care le aparțin, se află în proprietatea lor, sunt deținute de acestea sau se află sub controlul lor, către autoritatea competentă a statului membru în care sunt situate respectivele fonduri sau resurse economice. Ele trebuie să coopereze cu autoritatea națională competentă cu ocazia oricărei verificări a acestor informații. Nerespectarea acestor obligații va fi considerată o eludare a măsurilor de înghețare a fondurilor și a resurselor economice.

Informațiile de raportat trebuie trimise autorității competente din statul membru relevant prin intermediul site-ului său, astfel cum se indică în anexa II la Regulamentul (UE) nr. 269/2014 al Consiliului (5).

Obligația de raportare în temeiul articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 269/2014 nu se aplică până la 1 ianuarie 2023 în ceea ce privește fondurile sau resursele economice situate într-un stat membru care a prevăzut o obligație de raportare similară în temeiul legislației naționale înainte de 21 iulie 2022.

---

(1)  JO L 78, 17.3.2014, p. 16.

(2)  JO L 318 I, 12.12.2022, p. 31.

(3)  JO L 78, 17.3.2014, p. 6.

(4)  JO L 318 I, 12.12.2022, p. 20.

(5)  Cea mai recentă versiune consolidată este disponibilă la următoarea adresă: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/?qid=1666170179071&uri=CELEX%3A02014R0269-20220916

---

| 13.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 473/16 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 473/16

---

Aviz în atenția persoanelor vizate cărora li se aplică măsurile restrictive prevăzute în Decizia 2014/145/PESC a Consiliului și în Regulamentul (UE) nr. 269/2014 al Consiliului privind măsuri restrictive în raport cu acțiunile care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei

(2022/C 473/06)

În conformitate cu articolul 16 din Regulamentul (UE) 2018/1725 al Parlamentului European și al Consiliului (1), se atrage atenția persoanelor vizate asupra informațiilor prezentate în continuare.

Temeiurile juridice ale acestei operațiuni de prelucrare a datelor sunt Decizia 2014/145/PESC a Consiliului (2), astfel cum a fost modificată prin Decizia (PESC) 2022/2432 a Consiliului (3), și Regulamentul (UE) nr. 269/2014 al Consiliului (4), astfel cum este pus în aplicare prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/2430 al Consiliului (5).

Operatorul pentru această operațiune de prelucrare a datelor este departamentul RELEX.1 din cadrul Direcției generale Relații externe – RELEX a Secretariatului General al Consiliului (SGC), care poate fi contactat la următoarea adresă:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-mail: sanctions@consilium.europa.eu |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

Responsabila cu protecția datelor din cadrul SGC poate fi contactată la următoarea adresă:

Responsabila cu protecția datelor

data.protection@consilium.europa.eu

Scopul operațiunii de prelucrare a datelor este stabilirea și actualizarea listei persoanelor cărora li se aplică măsurile restrictive prevăzute în Decizia 2014/145/PESC, astfel cum a fost modificată prin Decizia (PESC) 2022/2432, și în Regulamentul (UE) nr. 269/2014, astfel cum este pus în aplicare prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/2430.

Persoanele vizate sunt persoanele fizice care îndeplinesc criteriile de includere pe listă, conform prevederilor Deciziei 2014/145/PESC și ale Regulamentului (UE) nr. 269/2014.

Datele cu caracter personal colectate cuprind datele necesare identificării corecte a persoanei în cauză, expunerea de motive și orice alte date conexe.

Dacă este necesar, datele cu caracter personal colectate pot fi puse la dispoziția Serviciului European de Acțiune Externă și a Comisiei.

Fără a aduce atingere restricțiilor în temeiul articolului 25 din Regulamentul (UE) 2018/1725, la cererile formulate în cadrul exercitării de către persoanele vizate a dreptului de acces, precum și a dreptului la rectificare sau la opoziție, se va răspunde în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1725.

Datele cu caracter personal vor fi păstrate timp de cinci ani din momentul în care persoana vizată a fost eliminată de pe lista persoanelor cărora li se aplică măsurile restrictive sau din momentul în care măsura a expirat, sau pe durata procedurilor judiciare, în cazul în care acestea au demarat.

Fără a se aduce atingere eventualelor căi de atac judiciare, administrative sau nejudiciare, persoanele vizate au dreptul de a depune o plângere la Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1725 (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  JO L 295, 21.11.2018, p. 39.

(2)  JO L 78, 17.3.2014, p. 16.

(3)  JO L 318 I, 12.12.2022, p. 31.

(4)  JO L 78, 17.3.2014, p. 6.

(5)  JO L 318 I, 12.12.2022, p. 20.

---

Comisia Europeană

| 13.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 473/18 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 473/18

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

12 decembrie 2022

(2022/C 473/07)

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,0562 |
| JPY | yen japonez | 144,86 |
| DKK | coroana daneză | 7,4379 |
| GBP | lira sterlină | 0,86006 |
| SEK | coroana suedeză | 10,9075 |
| CHF | franc elvețian | 0,9855 |
| ISK | coroana islandeză | 150,70 |
| NOK | coroana norvegiană | 10,5548 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 24,307 |
| HUF | forint maghiar | 416,78 |
| PLN | zlot polonez | 4,6923 |
| RON | leu românesc nou | 4,9318 |
| TRY | lira turcească | 19,6913 |
| AUD | dolar australian | 1,5625 |
| CAD | dolar canadian | 1,4428 |
| HKD | dolar Hong Kong | 8,2103 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,6523 |
| SGD | dolar Singapore | 1,4284 |
| KRW | won sud-coreean | 1 377,93 |
| ZAR | rand sud-african | 18,4697 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 7,3670 |
| HRK | kuna croată | 7,5540 |
| IDR | rupia indoneziană | 16 524,63 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,6652 |
| PHP | peso Filipine | 58,788 |
| RUB | rubla rusească | |
| THB | baht thailandez | 36,708 |
| BRL | real brazilian | 5,5560 |
| MXN | peso mexican | 20,9047 |
| INR | rupie indiană | 87,2530 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,0562

JPY

yen japonez

144,86

DKK

coroana daneză

7,4379

GBP

lira sterlină

0,86006

SEK

coroana suedeză

10,9075

CHF

franc elvețian

0,9855

ISK

coroana islandeză

150,70

NOK

coroana norvegiană

10,5548

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

24,307

HUF

forint maghiar

416,78

PLN

zlot polonez

4,6923

RON

leu românesc nou

4,9318

TRY

lira turcească

19,6913

AUD

dolar australian

1,5625

CAD

dolar canadian

1,4428

HKD

dolar Hong Kong

8,2103

NZD

dolar neozeelandez

1,6523

SGD

dolar Singapore

1,4284

KRW

won sud-coreean

1 377,93

ZAR

rand sud-african

18,4697

CNY

yuan renminbi chinezesc

7,3670

HRK

kuna croată

7,5540

IDR

rupia indoneziană

16 524,63

MYR

ringgit Malaiezia

4,6652

PHP

peso Filipine

58,788

RUB

rubla rusească

THB

baht thailandez

36,708

BRL

real brazilian

5,5560

MXN

peso mexican

20,9047

INR

rupie indiană

87,2530

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

V Anunțuri

ALTE ACTE

Comisia Europeană

| 13.12.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 473/19 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 473/19

---

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

(2022/C 473/08)

Prezenta comunicare este publicată în conformitate cu articolul 17 alineatul (5) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei (1).

COMUNICAREA APROBĂRII UNEI MODIFICĂRI STANDARD

„Beaujolais”

PDO-FR-A0934-AM02

Data comunicării: 28.9.2022

DESCRIEREA ȘI MOTIVELE MODIFICĂRII APROBATE

1.   Denumiri geografice și mențiuni complementare

La capitolul I secțiunea II punctul 4 din caietul de sarcini, se elimină cuvintele „sau de numele comunei de origine a strugurilor”. Scopul acestei modificări, care constă în eliminarea posibilității de a produce vinuri care poartă atât mențiunea „primeur” (vin tânăr) sau „nouveau” (vin nou), cât și numele comunei de proveniență a strugurilor, este de a stabili că vinurile „Beaujolais” urmate de numele comunei de proveniență a strugurilor sunt vinuri destinate învechirii.

Documentul unic nu este afectat de această modificare.

2.   Arealul geografic

La capitolul I secțiunea IV punctul 1 literele (a), (b) și (c) din caietul de sarcini, cuvintele „se realizează”.se înlocuiesc cu cuvintele „au loc”, iar după cuvântul „următoare” se adaugă cuvintele „pe baza Codului geografic oficial din 2021”.

Această modificare de redactare face posibilă referirea la arealul geografic în raport cu versiunea Codului geografic oficial aflată în vigoare în 2021, publicată de INSEE și, astfel, asigurarea delimitării arealului geografic din punct de vedere juridic.

Lista comunelor care alcătuiesc arealul geografic și denumirile acestora au fost actualizate fără a se modifica perimetrul ariei geografice, pentru a se ține seama de modificările administrative care figurează în Codul geografic oficial.

Se modifică punctul 6 din documentul unic.

De asemenea, la secțiunea IV punctul 1 se adaugă o frază, cu scopul de a informa cu privire la punerea la dispoziție pe site-ul INAO a documentelor cartografice referitoare la arealul geografic.

3.   Zona situată în imediata vecinătate

La capitolul I secțiunea IV punctul 3 litera (a) din caietul de sarcini, după cuvântul „următoare” se adaugă cuvintele „pe baza Codului geografic oficial din anul 2021”.

Această modificare de redactare face posibilă referirea la zona situată în imediata vecinătate în raport cu versiunea Codului geografic oficial aflată în vigoare în 2021, publicată de INSEE.

Adăugarea acestei trimiteri face posibilă asigurarea din punct de vedere juridic a zonei situate în imediata vecinătate.

Lista comunelor care alcătuiesc zona situată în imediata vecinătate și denumirea lor au fost, de asemenea, actualizate, fără a se modifica perimetrul, pentru a se ține seama de modificările administrative apărute.

Secțiunea „Condiții suplimentare” din documentul unic se modifică.

4.   Norme privind palisarea și înălțimea frunzișului

La capitolul I secțiunea VI punctul 1 litera (c) din caietul de sarcini, cuvintele „cel puțin” au fost eliminate din dispoziția privind înălțimea frunzișului viței-de-vie nelegate pe spaliere pentru producerea vinurilor roșii și roze. Aceasta este o corectare a unei erori de redactare din caietul de sarcini în vigoare.

Documentul unic nu este vizat de aceste modificări.

5.   Dispoziții specifice privind transportul strugurilor

La capitolul I secțiunea VII punctul 1 litera (b) din caietul de sarcini, se elimină dispoziția privind înălțimea de recoltare în recipientele care asigură transportul de pe parcelă spre cramă în contextul culegerii mecanizate a strugurilor pentru vinurile roșii și roze.

Această practică a fost asimilată de producători și nu mai trebuie considerată o regulă de producție.

Documentul unic a fost modificat la rubrica „Practici oenologice specifice”.

6.   Vinuri care pot beneficia de mențiunea „primeur” (vin tânăr) sau „nouveau” (vin nou)

La capitolul I secțiunea VIII punctul 1 din caietul de sarcini, se adaugă dispoziția privind volumul producției de vin care poate beneficia de mențiunea „primeur” (vin tânăr) sau „nouveau” (vin nou), menționată anterior în capitolul I secțiunea IX punctul 2 litera (a). Întrucât această dispoziție se referă, într-adevăr, la volumul de producție, ea trebuie menționată la punctul referitor la randamente.

Pentru ca vinurile cu mențiunea „Villages” să corespundă mai bine identității vinurilor destinate învechirii, s-a adăugat un coeficient specific acestor vinuri pentru a calcula volumul, care este mai mic decât în cazul vinurilor care poartă denumirea „Beaujolais” fără nicio mențiune.

Se specifică, de asemenea, suprafața exploatației căreia i se pot aplica acești coeficienți.

Documentul unic nu este vizat de aceste modificări.

7.   Controlul temperaturii

La capitolul I secțiunea IX punctul 1 litera (f) din caietul de sarcini, se elimină dispoziția specifică privind vinificarea strugurilor recoltați mecanic. În prezent, cramele sunt echipate corespunzător, iar dispoziția generală este considerată suficientă de către producătorii denumirii.

Documentul unic nu este afectat de această modificare.

8.   Dispoziții în funcție de tipul de produs

La capitolul I secțiunea IX punctul 2 litera (a) din caietul de sarcini, se elimină dispoziția privind volumul producției de vin cu mențiunea „primeur” (vin tânăr) sau „nouveau” (vin nou).

Se adaugă, de asemenea, litera (c) privind data de la care vinurile care poartă mențiunea „primeur” (vin tânăr) sau „nouveau” (vin nou) pot fi introduse în circulație între antrepozitarii autorizați. Menținerea acestei date (cu 38 de zile înainte de cea de a 3-a zi de joi a lunii noiembrie a anului de recoltă) este necesară pentru păstrarea calității vinurilor, existând riscul ca vinurile neterminate să se altereze în timpul unui transport efectuat prea devreme.

Documentul unic nu este afectat de această modificare.

9.   Dispoziții privind ambalarea

La capitolul I secțiunea IX punctul 3 litera (a) din caietul de sarcini, perioada de păstrare a rapoartelor de analiză efectuate înainte de ambalarea vinurilor se prelungește de la 6 luni la un an, în special pentru a facilita controalele asupra operatorilor.

La punctul 3 litera (b), data finală pentru ambalarea vinurilor care poartă mențiunea „primeur” (vin tânăr) sau „nouveau” (vin nou) a fost prelungită de la 1 la 31 decembrie a anului de recoltă, pentru a limita eventualele renunțări la mențiunea „primeur” sau „nouveau”. Aceste renunțări au ca efect introducerea pe piață a unor vinuri produse pentru a prezenta caracteristicile unui vin tânăr, dar care sunt apoi comercializate fără această mențiune pe etichetă.

Documentul unic nu este vizat de aceste modificări.

10.   Circulația între antrepozitarii autorizați

La capitolul I secțiunea IX punctul 5 din caietul de sarcini, se elimină litera (b), care se referă la data introducerii în circulație a vinurilor între antrepozitarii autorizați.

Această eliminare este în concordanță cu adăugarea literei (c) la punctul „Dispoziții în funcție de tipul de produs” pentru vinurile tinere sau noi.

Se modifică titlul secțiunii IX punctul 5, fiind eliminate cuvintele „la intrarea în circulație a produselor și”.

Se elimină titlul secțiunii IX punctul 5 litera (a).

Documentul unic nu este vizat de aceste modificări aduse caietului de sarcini.

11.   Descrierea factorilor naturali care contribuie la legătură

La capitolul I secțiunea X punctul 1 litera (a) din caietul de sarcini, se modifică numărul comunelor care alcătuiesc arealul geografic, pentru a se ține seama de modificările administrative apărute.

Se modifică rubrica „Legătura cu arealul geografic” a documentului unic.

12.   Descrierea factorilor umani care contribuie la legătură

La capitolul I secțiunea X punctul 1 litera (b) din caietul de sarcini, se elimină datele referitoare la sector, care datează din 2008, și se înlocuiesc cu datele din 2018.

Se modifică rubrica „Legătura cu arealul geografic” a documentului unic.

13.   Informații privind calitatea și caracteristicile produselor

La capitolul I secțiunea X punctul 2 din caietul de sarcini, se modifică descrierile organoleptice ale produselor, pentru a se ține seama de Regulamentul (UE) nr. 1308/2013.

Se modifică rubrica „Descrierea vinului (vinurilor)” a documentului unic.

14.   Măsuri tranzitorii

La capitolul I secțiunea XI din caietul de sarcini, se elimină punctul 1 și punctul 2 litera (b). Măsurile tranzitorii aferente au devenit caduce. Se modifică numerotarea alineatelor la secțiunea XI, pentru a se ține seama de aceste eliminări.

Se modifică punctul 2 (fostul punct 3), care corespunde măsurii tranzitorii privind densitatea minimă de plantare. Autorizația pentru defrișarea parțială a viței-de-vie în vigoare la 28 noiembrie 2004 se prelungește de la anul 2015 până la 2031. Această derogare se aplică în prezent tuturor vinurilor roșii și roze și nu doar celor cu DOP „Beaujolais” fără nicio mențiune. Se aplică un coeficient specific de reducere a plantațiilor de viță-de-vie care vor fi defrișate, cu scopul de a accelera restructurarea plantațiilor viticole într-un context economic dificil, care nu permite replantarea pe scară largă, și de a facilita mecanizarea plantațiilor viticole, reducând astfel utilizarea glifosatului.

De asemenea, se adaugă o nouă măsură tranzitorie pentru vinurile cu denumirea „Beaujolais” urmată de numele comunei de origine a strugurilor și completată cu mențiunea „primeur” (vin tânăr) sau „nouveau” (vin nou). Întrucât ultima mențiune nu mai este autorizată pentru aceste vinuri prin caietul de sarcini, se acordă o perioadă de tranziție pentru comercializarea vinurilor până la recolta din 2025 inclusiv, pentru a permite operatorilor care au făcut o astfel de mențiune cel puțin începând cu recolta din 2018 să își adapteze oferta.

Documentul unic nu este vizat de aceste modificări.

15.   Obligații legate de declarare

La capitolul II secțiunea I din caietul de sarcini, cuvântul „inspecție” se înlocuiește cu „control”, deoarece organismul de protecție și de gestionare a denumirii a decis să modifice metoda de control.

La capitolul II secțiunea I din caietul de sarcini, se adaugă o declarație privind intenția de producție. Această declarație se aplică numai vinurilor urmate de mențiunea „primeur” (vin tânăr) sau „nouveau” (vin nou) și se referă la suprafețe, tipul de produs (culori, etc.) și cantitatea de vin. Scopul este de a cunoaște, înainte de recoltare, cantitatea de vin care ar putea purta mențiunea „primeur” (vin tânăr), pentru a perfecționa calculul coeficientului care stabilește cantitatea de vin ce poate fi produsă ca „vin tânăr” și a limita astfel cantitatea de vin care nu ar putea fi comercializată cu această mențiune din cauza lipsei cererii.

Această declarație poate fi modificată până la data de 15 august anterioară recoltării.

Se modifică numerotarea la secțiunea XI pentru a se ține seama de această adăugire.

Se modifică punctul 2 (fostul punct 1) litera (a) pentru a se indica informațiile solicitate în declarația de revendicare.

La punctele 3, 4, 6, 7, 8 se modifică dispozițiile privind termenele pentru obligațiile de raportare, pentru a facilita efectuarea de controale.

La punctul 3 se precizează că produsele pot fi retrase numai după ce organismul de control autorizat a luat cunoștință de măsurile luate ca urmare a acestei declarații.

La punctul 4 se adaugă faptul că punerea registrului prevăzut la articolul D.645-18-II din Codul rural și al pescuitului maritim la dispoziția organismului de control autorizat de către operator constituie o declarație de punere în consum.

La punctul 5 sistemul de declarații recapitulative trimestriale pentru declarațiile prevăzute la punctele 4 și 7 este acum disponibil indiferent de volume sau de numărul de tranzacții efectuate de operatori. Se adaugă, de asemenea, o trimitere la declarația de retragere (punctul 8). Se precizează că declarațiile recapitulative trebuie transmise organismului de control cu cel puțin 10 zile înainte de sfârșitul trimestrului.

La punctul 6 se precizează că loturile de vin neambalat destinate expedierii în afara teritoriului național pot fi retrase numai după ce organismul de control autorizat a luat cunoștință de măsurile luate referitor la declarația privind expedierea în afara teritoriului național.

La punctul 8 se aduc precizări cu privire la detaliile referitoare la declarația de retragere.

Documentul unic nu este vizat de aceste modificări.

16.   Referiri la structura de control

La capitolul III secțiunea II din caietul de sarcini s-a actualizat adresa organismului de control.

Se modifică primul paragraf, iar al doilea paragraf se elimină, pentru a reflecta noile norme de redactare.

Documentul unic nu este vizat de această modificare.

17.   Soiurile de struguri de vin

Soiurile enumerate în caietul de sarcini au fost clasificate în documentul unic original (2011) în următoarea categorie: Soiurile de struguri de vin incluse în lista întocmită de OIV.

Prima versiune a caietului de sarcini indica soiurile principale și cele secundare.

Acestea au fost clasificate ca „Soiuri” în prezentul document unic și, respectiv, „Soiuri secundare” în secțiunea „Condiții suplimentare”.

Se modifică punctul 7 din documentul unic.

DOCUMENT UNIC

1.   Denumirea (denumirile)

Beaujolais

2.   Tipul indicației geografice

DOP - Denumire de origine protejată

3.   Categoriile de produse vitivinicole

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Descrierea vinului (vinurilor)

1.   Vinuri albe, vinuri albe care poartă mențiunea „Villages” sau numele comunei de origine a strugurilor

DESCRIERE TEXTUALĂ SUCCINTĂ

Vinurile albe au o culoare strălucitoare frumoasă, un miros bogat, cu arome de fructe cu pulpă albă și de citrice, cu o notă finală plăcută și echilibrată la degustare. La fel ca vinurile albe cu mențiunea „Villages”, ele au uneori o notă de vanilie dacă au stat în butoi. Vinurile albe cu mențiunea „Villages” au o culoare aurie în nuanțe multiple, un miros cu note florale și minerale și un gust bogat și echilibrat.Vinurile albe prezintă o tărie alcoolică naturală minimă în volume de 10,5 %, iar după îmbogățire nu depășesc o tărie alcoolică totală în volume de 13 %. Vinurile albe care poartă mențiunea „Villages” sau numele comunei de origine a strugurilor prezintă o tărie alcoolică naturală minimă în volume de 11 %, iar după îmbogățire nu depășesc o tărie alcoolică totală de 13,5 %.

Conținutul de zaharuri fermentabile (vinuri finite, gata de consum) nu depășește 3 g/l sau 4 g/l, dacă aciditatea totală (H2SO4) este de cel puțin 2,7 g/l.

Conținutul de aciditate volatilă nu depășește 14,17 miliechivalenți/l (vinuri finite, gata de consum).

Celelalte caracteristici analitice sunt cele prevăzute de legislația Uniunii.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Conținutul maxim total de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Conținutul maxim total de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

2.   Vinuri roșii sau roze

DESCRIERE TEXTUALĂ SUCCINTĂ

Vinurile roșii au o culoare blândă și sunt cunoscute pentru mirosul fructat și pentru că sunt vinuri lejere, fructate, florale, care sunt apreciate chiar dacă sunt foarte tinere.Vinurile roze au, în general, o culoare deschisă, un miros proaspăt, arome de fructe roșii la degustare, un gust fin, elegant și răcoritor și se degustă mai ales ca vinuri tinere. Vinurile care poartă mențiunea „primeur” (vin tânăr) sau „nouveau” (vin nou), rezervată vinurilor roșii și roze, au o culoare strălucitoare, mai puțin intensă decât un vin destinat învechirii, sunt proaspete și delicate, iar la degustare sunt aromate, fructate și acidulate. Sunt destinate unui consum rapid, și anume în termen de 6-12 luni de la producție. Vinurile roșii și roze prezintă o tărie alcoolică naturală minimă în volume de 10 %, iar după îmbogățire nu depășesc o tărie alcoolică totală în volume de 12,5 %.Conținutul de zaharuri fermentabile (vinuri finite, gata de consum) nu depășește 3 g/l. Conținutul de aciditate volatilă nu depășește 14,17 miliechivalenți/l (vinuri finite, gata de consum) sau, în cazul vinurilor care poartă mențiunea „primeur” (vin tânăr) sau „nouveau” (vin nou), 10,2 miliechivalenți/l (lot neambalat). În cazul vinurilor care poartă mențiunea „primeur” (vin tânăr) sau „nouveau” (vin nou), conținutul total de SO2 nu depășește 100 miligrame per litru în cazul vinurilor roșii și 150 miligrame per litru în cazul vinurilor roze (vinuri finite, gata de consum, în sensul articolului D.645-18-I din Codul rural și al pescuitului maritim).

Celelalte caracteristici analitice sunt cele prevăzute de legislația Uniunii.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Conținutul maxim total de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Conținutul maxim total de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

3.   Vinuri roșii sau roze care poartă mențiunea „Villages” sau „Supérieur” sau numele comunei de origine a strugurilor

DESCRIERE TEXTUALĂ SUCCINTĂ

Vinurile roșii care poartă mențiunea „Villages” au o culoare mai intensă, un miros pur, iar gustul este puternic, structurat și armonios. Ele pot fi păstrate mai mulți ani.Vinurile roze care poartă mențiunea „Villages”, mai limitate ca număr și mai căutate, au o culoare între pomelo și piersică și arome de fructe roșii acidulate; la degustare sunt bogate și crocante, elegante și răcoritoare.

Vinurile roșii și roze care poartă mențiunea „Villages”, „Supérieur” sau numele comunei de origine a strugurilor au o tărie alcoolică naturală minimă în volume de 10,5 %, iar după îmbogățire nu depășesc o tărie alcoolică totală în volume de 13 %.

Conținutul de zaharuri fermentabile (vinuri finite, gata de consum) nu depășește 3 g/l.

Conținutul de aciditate volatilă nu depășește 14,17 miliechivalenți/l (vinuri finite, gata de consum).

Celelalte caracteristici analitice sunt cele prevăzute de legislația Uniunii.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Conținutul maxim total de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Conținutul maxim total de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

5.   Practici vitivinicole

5.1.   
  Practici oenologice specifice

Practică oenologică specifică

| — | Tehnicile de îmbogățire prin concentrarea mustului de struguri sunt autorizate în cazul vinurilor roșii în limita unui nivel de concentrație de 10 %; |
| --- | --- |

—

Tehnicile de îmbogățire prin concentrarea mustului de struguri sunt autorizate în cazul vinurilor roșii în limita unui nivel de concentrație de 10 %;

| — | Pentru producerea vinurilor roze, se interzice utilizarea cărbunelui de uz oenologic, separat sau amestecat în preparate. |
| --- | --- |

—

Pentru producerea vinurilor roze, se interzice utilizarea cărbunelui de uz oenologic, separat sau amestecat în preparate.

| — | Pentru a păstra caracterul de vin tânăr care reprezintă unicitatea vinurilor roșii și roze ce pot purta mențiunea „primeur” (vin tânăr) sau „nouveau” (vin nou): |
| --- | --- |

—

Pentru a păstra caracterul de vin tânăr care reprezintă unicitatea vinurilor roșii și roze ce pot purta mențiunea „primeur” (vin tânăr) sau „nouveau” (vin nou):

| — | Vinurile sunt obținute exclusiv din struguri recoltați în același an; |
| --- | --- |

—

Vinurile sunt obținute exclusiv din struguri recoltați în același an;

| — | Timpul de macerare a vinurilor este de cel mult 10 zile; |
| --- | --- |

—

Timpul de macerare a vinurilor este de cel mult 10 zile;

| — | După îmbogățire, vinurile roșii și roze nu depășesc o tărie alcoolică totală în volume de 12,5 %. |
| --- | --- |

—

După îmbogățire, vinurile roșii și roze nu depășesc o tărie alcoolică totală în volume de 12,5 %.

| — | După îmbogățire, vinurile albe nu depășesc o tărie alcoolică totală în volume de 13 %. |
| --- | --- |

—

După îmbogățire, vinurile albe nu depășesc o tărie alcoolică totală în volume de 13 %.

| — | În afara dispozițiilor menționate mai sus, în ceea ce privește practicile oenologice, vinurile trebuie să respecte cerințele prevăzute la nivelul Uniunii și în Codul rural și al pescuitului maritim. |
| --- | --- |

—

În afara dispozițiilor menționate mai sus, în ceea ce privește practicile oenologice, vinurile trebuie să respecte cerințele prevăzute la nivelul Uniunii și în Codul rural și al pescuitului maritim.

Practică de cultivare

| — | Densitatea de plantare |
| --- | --- |

—

Densitatea de plantare

Vița-de-vie prezintă o densitate minimă de plantare de 5 000 de butași per hectar.

Distanța între rânduri este de maximum 2,5 m, iar distanța dintre butucii de pe același rând este de minimum 0,8 m.

În scopuri de mecanizare, vița-de-vie poate să prezinte o distanță între rânduri de maximum 3 m, cu condiția respectării densității minime de 5 000 de butuci per hectar.

Practică de cultivare

| — | Reguli privind tăierea |
| --- | --- |

—

Reguli privind tăierea

Tăierea se finalizează la 15 mai.

Vinurile provin din viță-de-vie tăiată în conformitate cu următoarele dispoziții:

Vinuri albe

| — | fie utilizând metoda Guyot simplu, cu maximum 8 ochi pe coarda de rod și cu un cep de rod cu maximum 2 ochi; |
| --- | --- |

—

fie utilizând metoda Guyot simplu, cu maximum 8 ochi pe coarda de rod și cu un cep de rod cu maximum 2 ochi;

| — | fie utilizând metoda „à queue du Mâconnais”: fiecare butuc are o coardă de rod cu maximum 12 ochi și un cep de rod cu maximum 2 ochi. |
| --- | --- |

—

fie utilizând metoda „à queue du Mâconnais”: fiecare butuc are o coardă de rod cu maximum 12 ochi și un cep de rod cu maximum 2 ochi.

Vinuri roșii și roze

Cu cel mult 10 ochi per butuc:

| — | fie prin tăiere scurtă [utilizând metoda „Gobelet”, în evantai sau „cordon de Royat” simplu, dublu sau tăierea în formă de V („Charmet”)] cu 3-5 cepuri cu maximum 2 ochi. Pentru întinerire, fiecare butuc poate avea, de asemenea, un cep cu maximum 2 ochi tăiat pe o coardă lacomă rezultată din vechea coardă; |
| --- | --- |

—

fie prin tăiere scurtă [utilizând metoda „Gobelet”, în evantai sau „cordon de Royat” simplu, dublu sau tăierea în formă de V („Charmet”)] cu 3-5 cepuri cu maximum 2 ochi. Pentru întinerire, fiecare butuc poate avea, de asemenea, un cep cu maximum 2 ochi tăiat pe o coardă lacomă rezultată din vechea coardă;

| — | fie utilizând metoda Guyot simplu, cu maximum 6 ochi pe coarda de rod și cu un cep de rod cu maximum 2 ochi; |
| --- | --- |

—

fie utilizând metoda Guyot simplu, cu maximum 6 ochi pe coarda de rod și cu un cep de rod cu maximum 2 ochi;

| — | fie cu 2 coarde de rod cu maximum 3 ochi. |
| --- | --- |

—

fie cu 2 coarde de rod cu maximum 3 ochi.

În timpul tăierii de formare sau cu ocazia modificării metodei de tăiere, vița-de-vie este tăiată cu maximum 12 ochi per butuc.

| — | Dispoziții privind culegerea mecanizată pe parcelele destinate producției de vinuri roșii sau roze |
| --- | --- |

—

Dispoziții privind culegerea mecanizată pe parcelele destinate producției de vinuri roșii sau roze

| — | Recipientele sunt din materiale inerte și de uz alimentar; |
| --- | --- |

—

Recipientele sunt din materiale inerte și de uz alimentar;

| — | Echipamentul pentru recoltare și pentru transportul recoltei dispune de un sistem adaptat de scurgere a apei sau de protecție. |
| --- | --- |

—

Echipamentul pentru recoltare și pentru transportul recoltei dispune de un sistem adaptat de scurgere a apei sau de protecție.

5.2.   
  Randamente maxime

| 1. | Vinuri albe

  75 de hectolitri per hectar |
| --- | --- |

1.

Vinuri albe

75 de hectolitri per hectar

| 2. | Vinuri roșii și roze

  65 de hectolitri per hectar |
| --- | --- |

2.

Vinuri roșii și roze

65 de hectolitri per hectar

| 3. | Vinuri roșii care poartă mențiunea „Supérieur”

  63 de hectolitri per hectar |
| --- | --- |

3.

Vinuri roșii care poartă mențiunea „Supérieur”

63 de hectolitri per hectar

| 4. | Vinuri roșii sau roze care poartă mențiunea „Villages” sau numele comunei de origine a strugurilor

  63 de hectolitri per hectar |
| --- | --- |

4.

Vinuri roșii sau roze care poartă mențiunea „Villages” sau numele comunei de origine a strugurilor

63 de hectolitri per hectar

| 5. | Vinuri albe care poartă mențiunea „Villages” sau numele comunei de origine a strugurilor

  73 de hectolitri per hectar |
| --- | --- |

5.

Vinuri albe care poartă mențiunea „Villages” sau numele comunei de origine a strugurilor

73 de hectolitri per hectar

6.   Arealul geografic delimitat

| a) | Recoltarea strugurilor, vinificarea, producerea și maturarea vinurilor se realizează pe teritoriul comunelor următoare, pe baza Codului geografic oficial din 2021:






  — | Departamentul Rhône: Alix, Anse, L'Arbresle, Les Ardillats, Arnas, Bagnols, Beaujeu, Belleville-en-Beaujolais, Belmont-d’Azergues, Blacé, Le Breuil, Bully, Cercié, Chambost-Allières, Chamelet, Charentay, Charnay, Châtillon, Chazay-d’Azergues, Chénas, Chessy, Chiroubles, Cogny, Corcelles-en-Beaujolais, Denicé, Emeringes, Fleurie, Frontenas, Gleizé, Juliénas, Jullié, Lacenas, Lachassagne, Lancié, Lantignié, Légny, Létra, Limas, Lozanne, Lucenay, Marchampt, Marcy, Moiré, Montmelas-Saint-Sorlin, Morancé, Odenas, Le Perréon, Pommiers, Porte des Pierres Dorées, Quincié-en-Beaujolais, Régnié-Durette, Rivolet, Saint-Clément-sur-Valsonne, Saint-Cyr-le-Chatoux, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Georges-de-Reneins, Saint-Germain-Nuelles, Saint-Jean-des-Vignes, Saint-Julien, Saint-Just-d’Avray, Saint-Lager, Saint-Romain-de-Popey, Saint-Vérand, Sainte-Paule, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Sarcey, Ternand, Theizé, Val d’Oingt, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard, Vernay, Ville-sur-Jarnioux, Villié-Morgon, Vindry-sur-Turdine (doar partea care corespunde teritoriilor fostelor comune Dareizé, Les Olmes și Saint-Loup); |
| --- | --- | --- |

a)

Recoltarea strugurilor, vinificarea, producerea și maturarea vinurilor se realizează pe teritoriul comunelor următoare, pe baza Codului geografic oficial din 2021:

—

Departamentul Rhône: Alix, Anse, L'Arbresle, Les Ardillats, Arnas, Bagnols, Beaujeu, Belleville-en-Beaujolais, Belmont-d’Azergues, Blacé, Le Breuil, Bully, Cercié, Chambost-Allières, Chamelet, Charentay, Charnay, Châtillon, Chazay-d’Azergues, Chénas, Chessy, Chiroubles, Cogny, Corcelles-en-Beaujolais, Denicé, Emeringes, Fleurie, Frontenas, Gleizé, Juliénas, Jullié, Lacenas, Lachassagne, Lancié, Lantignié, Légny, Létra, Limas, Lozanne, Lucenay, Marchampt, Marcy, Moiré, Montmelas-Saint-Sorlin, Morancé, Odenas, Le Perréon, Pommiers, Porte des Pierres Dorées, Quincié-en-Beaujolais, Régnié-Durette, Rivolet, Saint-Clément-sur-Valsonne, Saint-Cyr-le-Chatoux, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Georges-de-Reneins, Saint-Germain-Nuelles, Saint-Jean-des-Vignes, Saint-Julien, Saint-Just-d’Avray, Saint-Lager, Saint-Romain-de-Popey, Saint-Vérand, Sainte-Paule, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Sarcey, Ternand, Theizé, Val d’Oingt, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard, Vernay, Ville-sur-Jarnioux, Villié-Morgon, Vindry-sur-Turdine (doar partea care corespunde teritoriilor fostelor comune Dareizé, Les Olmes și Saint-Loup);

| — | Departamentul Saône-et-Loire: Chaintré, Chânes, La Chapelle-de-Guinchay, Chasselas, Crêches-sur-Saône, Leynes, Pruzilly, Romanèche-Thorins, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Symphorien-d’Ancelles, Saint-Vérand. |
| --- | --- |

—

Departamentul Saône-et-Loire: Chaintré, Chânes, La Chapelle-de-Guinchay, Chasselas, Crêches-sur-Saône, Leynes, Pruzilly, Romanèche-Thorins, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Symphorien-d’Ancelles, Saint-Vérand.

| b) | Pentru vinurile cu mențiunea „Villages”, recoltarea strugurilor, vinificarea, producerea și maturarea vinurilor se realizează pe teritoriul comunelor următoare, pe baza Codului geografic oficial din 2021:






  — | În departamentul Rhône: Les Ardillats, Beaujeu, Blacé, Cercié, Charentay, Chénas, Chiroubles, Denicé, Emeringes, Fleurie, Juliénas, Jullié, Lancié, Lantignié, Marchampt, Montmelas-Saint-Sorlin, Odenas, Le Perréon, Quincié-en-Beaujolais, Régnié-Durette, Rivolet, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Julien, Saint-Lager, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard, Villié-Morgon; |
| --- | --- | --- |

b)

Pentru vinurile cu mențiunea „Villages”, recoltarea strugurilor, vinificarea, producerea și maturarea vinurilor se realizează pe teritoriul comunelor următoare, pe baza Codului geografic oficial din 2021:

—

În departamentul Rhône: Les Ardillats, Beaujeu, Blacé, Cercié, Charentay, Chénas, Chiroubles, Denicé, Emeringes, Fleurie, Juliénas, Jullié, Lancié, Lantignié, Marchampt, Montmelas-Saint-Sorlin, Odenas, Le Perréon, Quincié-en-Beaujolais, Régnié-Durette, Rivolet, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Julien, Saint-Lager, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard, Villié-Morgon;

| — | În departamentul Saône-et-Loire: Chânes, La Chapelle-de-Guinchay, Leynes, Pruzilly, Romanèche-Thorins, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Symphorien-d’Ancelles, Saint-Vérand. |
| --- | --- |

—

În departamentul Saône-et-Loire: Chânes, La Chapelle-de-Guinchay, Leynes, Pruzilly, Romanèche-Thorins, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Symphorien-d’Ancelles, Saint-Vérand.

| c) | Recoltarea strugurilor, vinificarea, producerea și maturarea vinurilor eligibile pentru denumirea de origine controlată „Beaujolais” urmată de numele comunei de origine a strugurilor se realizează pe teritoriul următoarelor comune, pe baza Codului geografic oficial din 2021:






  — | În departamentul Rhône: Les Ardillats, Beaujeu, Blacé, Cercié, Charentay, Denicé, Emeringes, Jullié, Lancié, Lantignié, Marchampt, Montmelas-Saint-Sorlin, Odenas, Le Perréon, Quincié-en-Beaujolais, Rivolet, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Julien, Saint-Lager, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard; |
| --- | --- | --- |

c)

Recoltarea strugurilor, vinificarea, producerea și maturarea vinurilor eligibile pentru denumirea de origine controlată „Beaujolais” urmată de numele comunei de origine a strugurilor se realizează pe teritoriul următoarelor comune, pe baza Codului geografic oficial din 2021:

—

În departamentul Rhône: Les Ardillats, Beaujeu, Blacé, Cercié, Charentay, Denicé, Emeringes, Jullié, Lancié, Lantignié, Marchampt, Montmelas-Saint-Sorlin, Odenas, Le Perréon, Quincié-en-Beaujolais, Rivolet, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Julien, Saint-Lager, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard;

| — | În departamentul Saône-et-Loire: Chânes, La Chapelle-de-Guinchay, Leynes, Pruzilly, Romanèche-Thorins, Saint-Symphorien-d’Ancelles. |
| --- | --- |

—

În departamentul Saône-et-Loire: Chânes, La Chapelle-de-Guinchay, Leynes, Pruzilly, Romanèche-Thorins, Saint-Symphorien-d’Ancelles.

Documentele cartografice care ilustrează arealul geografic pot fi consultate pe site-ul INAO.

7.   Soiul (soiurile) de struguri de vin

Chardonnay B

Gamay N

8.   Descrierea legăturii (legăturilor)

8.1.   
  Descrierea factorilor naturali care contribuie la legătură

Arealul geografic se întinde de-a lungul coastei estice a Masivului Central, deasupra văii râului Saône, în centrul regiunii care i-a dat numele. Podgoria se întinde între orașele Lyon și Mâcon, pe o distanță de 55 de kilometri de la nord la sud și între 15 și 20 de kilometri de la est la vest, între câmpia râului Saône, afluentul Ronului, și „Monts du Beaujolais”, la o altitudine cuprinsă între 180 și 550 de metri.

Arealul geografic cuprinde astfel teritoriul a 77 de comune din departamentul Rhône și a 11 comune din departamentul Saône-et-Loire.

Zona de producție delimitată pentru vinurile cu mențiunea „Villages” este situată în jumătatea nordică a arealului geografic, pe teritoriul a 30 de comune din departamentul Rhône și a 8 comune din departamentul Saône-et-Loire.

În peisajul viticulturii din Beaujolais există două mari familii de formațiuni geologice.

La nord, formațiuni vechi din epoca paleozoică alcătuiesc forme de relief cu creste rotunjite. Este vorba de roci formate în timpul orogenezei hercinice, granituri, porfire, șisturi și roci vulcano-sedimentare, adesea metamorfice. Prin alterare, aceste roci dau naștere unor soluri nisipoase sau argiloase, cu o reacție acidă.

La sud, apar la suprafață formațiuni sedimentare mai recente (din triasic și jurasic, din era secundară). Acestea sunt în principal roci calcaroase, care dau naștere unor forme de relief mai robuste decât în nord, organizate în zone de coastă alungite. Solurile sunt, în general, mai argiloase și mai adânci.

La baza versanților, formațiuni cuaternare, reprezentate de terase fluviale străvechi, coluviu și conuri de dejecție, maschează vechiul substrat.

Indiferent de formațiunile subsolului, versanții sunt orientați în principal spre est și sud.

Regiunea se bucură de o climă oceanică blândă, prezentând influențe continentale (furtuni de vară, ceață geroasă pe timp de iarnă) și meridionale (călduri tipice sezonului de vară, cantități maxime de precipitații atmosferice toamna și primăvara).

Lanțul „Monts du Beaujolais” are un rol esențial de protecție împotriva vânturilor din vest, atenuând astfel influența oceanului. Efectul de foehn pe care îl creează usucă aerul oceanic, reducând nebulozitatea și precipitațiile.

Valea întinsă a râului Saône joacă, de asemenea, un rol esențial în clima locală, orientând masele de aer sudic, sporind luminozitatea și atenuând diferențele de temperatură.

8.2.   
  Descrierea factorilor umani care contribuie la legătură

„Abia în secolul al III-lea d. Hr., cultivarea viței-de-vie s-a stabilit definitiv în regiunea Lyonnais.” [Viala P. și Vermorel V., 1902]. Împăratul PROBUS, în 280 d. Hr., le-a permis galilor să aibă viță-de-vie, în special în Monts d’Or, aproape de Lyon.

În secolul al XVIII-lea, comerțul cu vinuri din regiunea Beaujolais a luat amploare, ceea ce a condus la schimbări majore în plantațiile viticole. În acea perioadă s-a conturat peisajul pe care îl vedem în 2009. Odată cu extinderea orașelor, industrializarea și dezvoltarea infrastructurii de transport, secolul al XIX-lea reprezintă o perioadă de răscruce pentru plantațiile viticole. Sudul se orientează către producția de vinuri ușoare și fructate, răcoritoare, pentru a deservi piața învecinată din Lyon. Nordul, care este orientat mai degrabă spre Mâcon și spre piețele din nordul Franței, favorizează producția de vinuri mai concentrate, destinate învechirii și adaptate pentru transport.

La sfârșitul anilor '20, au fost create primele cooperative vinicole, urmate, în anii '50, de o a doua generație de unități de vinificație care contribuie la îmbunătățirea generală a calității vinurilor și permit dezvoltarea și raționalizarea producției de vin din regiunea Beaujolais.

Denumirea de origine controlată „Beaujolais” a fost recunoscută prin decretul din 12 septembrie 1937. Producătorii din comunele din nord, ale căror vinuri puternice, destinate învechirii, contrastează cu vinurile mai ușoare și fructate din sud, doresc să se remarce și solicită recunoașterea unei anumite denumiri de origine controlată. În 1943, demersurile lor au condus la publicarea unei liste cu 31 de comune autorizate să își adauge numele la denumirea „Beaujolais”. La 21 aprilie 1950, cele 31 de comune au fost grupate într-o unitate, materializată prin adăugarea mențiunii „Villages”.

Beaujolais este singura regiune viticolă în care se produce o cantitate atât de însemnată de vin nou, în special datorită capacității soiului Gamay N de a produce vin „primeur” (tânăr). Încă din secolul al XIX-lea, câțiva vânzători cu amănuntul foarte pricepuți cumpără vin direct „de la presă” și, în săptămânile imediat următoare, oferă „Beaujolais nouveau” distribuitorilor și proprietarilor de baruri și restaurante din Paris și Lyon. Fermentarea vinurilor se încheie adesea în timpul transportului, ceea ce le protejează și mai bine de orice alterare.

Istoria vinului „Beaujolais nouveau” este marcată de evoluțiile în materie de reglementare. Astfel, în 1951, Union Viticole du Beaujolais a solicitat permisiunea de a vinde vinuri „tinere” înainte de 15 decembrie. Ca urmare a acestei solicitări, la 13 noiembrie 1951, a fost publicată o notă administrativă privind contribuțiile indirecte, care stabilește condițiile „în care anumite vinuri cu denumire controlată pot fi comercializate începând cu acest moment fără a aștepta deblocarea comercializării generale la 15 decembrie”. Astfel a luat naștere oficial fenomenul „Beaujolais nouveau”. Cu toate acestea, „Beaujolais nouveau” este introdus pe piață pentru consumatori abia în 1985, în a treia zi de joi a lunii noiembrie.

Volumele comercializate au crescut considerabil începând cu anii '60, ajungând la aproximativ 500 000 de hectolitri la mijlocul anilor '80, însă nu au depășit niciodată jumătate din producția totală de Beaujolais. Pentru a se asigura că vinurile „tinere” sunt gata rapid, că fermentația malolactică s-a încheiat și că ele au un caracter proaspăt și lejer, aromat și fructat, producătorii acordă prioritate, în funcție de anul de recoltă, celor mai timpurii parcele, practică macerări mai scurte și selectează cuvée-urile care scot în evidență textura crocantă a strugurilor și aromele specifice de fermentare. Aceste constrângeri tehnice determină fiecare unitate vinicolă să limiteze producția de vin „tânăr” la o parte din recoltă.

Plantațiile viticole sunt dedicate producției de vinuri roșii, roze și albe. În cazul vinurilor roșii și roze, soiul de struguri principal este Gamay N. Pentru a îmbunătăți fertilitatea acestui soi, vița-de-vie este tăiată prin tăiere scurtă, în principal utilizând metoda „Gobelet”, cu o tăiere pe cepurile de rod.

Vinurile albe sunt produse numai din soiul Chardonnay B.

Pentru a păstra cât mai bine caracterul fructat, producătorii obișnuiesc să efectueze o vinificare tipică pentru regiunea Beaujolais, inspirată din „macerarea semi-carbonică”.

Plantațiile viticole din „Beaujolais” se caracterizează prin dimensiunea redusă a parcelelor (în medie 0,3 hectare), oferind astfel un peisaj caracterizat printr-un amestec de plantații de viță-de-vie. În 2018, vinurile cu DOP Beaujolais ocupau aproximativ 4 500 de hectare, cu o producție de 240 000 de hectolitri, iar vinurile care poartă mențiunea „Villages” sau numele comunei de origine a strugurilor ocupau aproximativ 3 700 de hectare, cu o producție anuală de aproape 200 000 de hectolitri de vin obținuți de 1 900 de fermieri, 9 cooperative vinicole și câteva unități de recoltare și vinificare (comercianți vinificatori).

8.3.   
  Interacțiuni cauzale

„Beaujolais” este o podgorie originală care acoperă aproximativ 50 de kilometri, între sudul orașului Mâcon și Lyon. În timp ce relieful hinterlandului atinge o altitudine de 1 000 de metri, vița-de-vie nu depășește 550 de metri. Aceasta ocupă în mare măsură versanții expuși la soare la răsărit, bucurându-se de o climă temperată, cu precipitații bogate și condiții de lumină care amintesc de sud și de valea Ronului. Scutul format de „Monts du Beaujolais” la vest conferă arealului geografic condiții de luminozitate și precipitații deosebit de favorabile pentru coacerea, concentrația și sănătatea strugurilor.

În ciuda omogenității aparente, arealul geografic oferă o anumită diversitate, atât din punct de vedere geologic, cât și al peisajelor. Această diversitate se reflectă în gama de vinuri: mai degrabă puternice și colorate în nord, unde vița-de-vie crește pe soluri acide și, în general, mai fructate și mai ușoare în sud, unde vița-de-vie se dezvoltă în principal pe substraturi calcaroase.

Parcelele delimitate pentru recoltarea strugurilor sunt situate pe solurile sărace și bine drenate de pe pantele granitice și argilo-calcaroase. Relieful și deschiderea largă spre est protejează strugurii de roua dimineții, în timp ce altitudinea versanților adăpostește iarna plantațiile viticole de ceața care invadează frecvent valea râului Saône.

Vița-de-vie destinată producției de vinuri cu mențiunea „Villages” este cultivată numai pe parcele cu soluri acide, în partea de nord a arealului geografic, pe substraturile paleozoice sau pe depunerile de sedimente obținute din acestea în era cuaternară.

De-a lungul generațiilor, oamenii au învățat să profite de caracteristicile teritoriului lor și și-au adaptat tehnicile de vinificare folosind soiul de viță-de-vie Gamay N. Datorită caracteristicilor particulare ale acestui soi, plantațiile viticole din regiunea „Beaujolais” se disting printr-o orientare foarte clară către producția de vinuri tinere. Aceste vinuri noi sunt, prin însăși natura lor, vinuri tinere, care dezvăluie bogăția de arome a anului și care anticipează calitățile de tărie și echilibru care se vor dezvălui în urma unei macerări posibil mai lungi, dar mai ales în urma perioadei de maturare. Astfel, pentru vinurile care poartă mențiunea „primeur” (vin tânăr) sau „nouveau” (vin nou), procesul de vinificație este orientat către favorizarea gustului fructat, lejerității și prospețimii. Macerarea vinurilor destinate învechirii este, în general, mai îndelungată, pentru a dezvolta complexitatea de arome și structura tanică, care favorizează o bună învechire.

Solurile argiloase din arealul geografic al denumirii de origine controlate „Beaujolais” permit obținerea unor vinuri cu culoare intensă și lejere. Parcelele destinate producției de vinuri cu mențiunea „Villages”, situate pe soluri nisipoase derivate din roci cristaline, oferă posibilitatea de a produce vinuri aromatice echilibrate, armonioase și cu o persistență aromatică de durată.

În ciuda faptului că aglomerația urbană Lyon reprezintă o sursă facilă de consumatori, podgoria a reușit, cu mult înainte de apariția căilor ferate, să își direcționeze o parte semnificativă a producției către Paris. Între secolele al XIX-lea și al XX-lea, vinurile „Beaujolais” au profitat de statutul de care se bucurau la Paris și Lyon, pentru a se răspândi în Franța și în întreaga lume. Vinul „Beaujolais” este uneori prezentat drept „al treilea fluviu din Lyon”, după Saône și Ron, pentru a-i scoate în evidență popularitatea. Încă din secolul al XIX-lea, producătorii și comercianții obișnuiau să-și scoată recolta la vânzare foarte devreme. În anii 1950, comerțul local a organizat și a stimulat comercializarea vinurilor „primeur”.

Numeroasele crame de degustare și noul drum al vinului atrag consumatorii și le permit să descopere bogăția vinurilor „Beaujolais”.

9.   Alte condiții esențiale (ambalarea, etichetarea, alte cerințe)

Zona situată în imediata vecinătate

Cadrul juridic:

Legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Derogare privind producția în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției:

Zona situată în imediata vecinătate, definită prin derogare pentru vinificarea, producerea și maturarea vinurilor, este constituită din teritoriul comunelor următoare, pe baza Codului geografic oficial din 2021:

| — | Departamentul Côte d'Or: Agencourt, Aloxe-Corton, Ancey, Arcenant, Argilly, Autricourt, Auxey-Duresses, Baubigny, Beaune, Belan-sur-Ource, Bévy, Bissey-la-Côte, Bligny-lès-Beaune, Boncourt-le-Bois, Bouix, Bouze-lès-Beaune, Brion-sur-Ource, Brochon, Cérilly, Chamboeuf, Chambolle-Musigny, Channay, Charrey-sur-Seine, Chassagne-Montrachet, Châtillon-sur-Seine, Chaumont-le-Bois, Chaux, Chenôve, Chevannes, Chorey-lès-Beaune, Collonges-lès-Bévy, Combertault, Comblanchien, Corcelles-les-Arts, Corcelles-les-Monts, Corgoloin, Cormot-Vauchignon, Corpeau, Couchey, Curley, Curtil-Vergy, Daix, Dijon, Ebaty, Echevronne, Epernay-sous-Gevrey, L'Etang-Vergy, Etrochey, Fixin, Flagey-Echézeaux, Flavignerot, Fleurey-sur-Ouche, Fussey, Gerland, Gevrey-Chambertin, Gilly-lès-Cîteaux, Gomméville, Grancey-sur-Ource, Griselles, Ladoix-Serrigny, Lantenay, Larrey, Levernois, Magny-lès-Villers, Mâlain, Marcenay, Marey-lès-Fussey, Marsannay-la-Côte, Massingy, Mavilly-Mandelot, Meloisey, Merceuil, Messanges, Meuilley, Meursanges, Meursault, Molesme, Montagny-lès-Beaune, Monthelie, Montliot-et-Courcelles, Morey-Saint-Denis, Mosson, Nantoux, Nicey, Noiron-sur-Seine, Nolay, Nuits-Saint-Georges, Obtrée, Pernand-Vergelesses, Perrigny-lès-Dijon, Plombières-lès-Dijon, Poinçon-lès-Larrey, Pommard, Pothières, Premeaux-Prissey, Prusly-sur-Ource, Puligny-Montrachet, Quincey, Reulle-Vergy, La Rochepot, Ruffey-lès-Beaune, Saint-Aubin, Saint-Bernard, Saint-Philibert, Saint-Romain, Sainte-Colombe-sur-Seine, Sainte-Marie-la-Blanche, Santenay, Savigny-lès-Beaune, Segrois, Tailly, Talant, Thoires, Valforêt (doar partea care corespunde teritoriului fostei comune Clémencey), Vannaire, Velars-sur-Ouche, Vertault, Vignoles, Villars-Fontaine, Villebichot, Villedieu, Villers-la-Faye, Villers-Patras, Villy-le-Moutier, Vix, Volnay, Vosne-Romanée, Vougeot; |
| --- | --- |

—

Departamentul Côte d'Or: Agencourt, Aloxe-Corton, Ancey, Arcenant, Argilly, Autricourt, Auxey-Duresses, Baubigny, Beaune, Belan-sur-Ource, Bévy, Bissey-la-Côte, Bligny-lès-Beaune, Boncourt-le-Bois, Bouix, Bouze-lès-Beaune, Brion-sur-Ource, Brochon, Cérilly, Chamboeuf, Chambolle-Musigny, Channay, Charrey-sur-Seine, Chassagne-Montrachet, Châtillon-sur-Seine, Chaumont-le-Bois, Chaux, Chenôve, Chevannes, Chorey-lès-Beaune, Collonges-lès-Bévy, Combertault, Comblanchien, Corcelles-les-Arts, Corcelles-les-Monts, Corgoloin, Cormot-Vauchignon, Corpeau, Couchey, Curley, Curtil-Vergy, Daix, Dijon, Ebaty, Echevronne, Epernay-sous-Gevrey, L'Etang-Vergy, Etrochey, Fixin, Flagey-Echézeaux, Flavignerot, Fleurey-sur-Ouche, Fussey, Gerland, Gevrey-Chambertin, Gilly-lès-Cîteaux, Gomméville, Grancey-sur-Ource, Griselles, Ladoix-Serrigny, Lantenay, Larrey, Levernois, Magny-lès-Villers, Mâlain, Marcenay, Marey-lès-Fussey, Marsannay-la-Côte, Massingy, Mavilly-Mandelot, Meloisey, Merceuil, Messanges, Meuilley, Meursanges, Meursault, Molesme, Montagny-lès-Beaune, Monthelie, Montliot-et-Courcelles, Morey-Saint-Denis, Mosson, Nantoux, Nicey, Noiron-sur-Seine, Nolay, Nuits-Saint-Georges, Obtrée, Pernand-Vergelesses, Perrigny-lès-Dijon, Plombières-lès-Dijon, Poinçon-lès-Larrey, Pommard, Pothières, Premeaux-Prissey, Prusly-sur-Ource, Puligny-Montrachet, Quincey, Reulle-Vergy, La Rochepot, Ruffey-lès-Beaune, Saint-Aubin, Saint-Bernard, Saint-Philibert, Saint-Romain, Sainte-Colombe-sur-Seine, Sainte-Marie-la-Blanche, Santenay, Savigny-lès-Beaune, Segrois, Tailly, Talant, Thoires, Valforêt (doar partea care corespunde teritoriului fostei comune Clémencey), Vannaire, Velars-sur-Ouche, Vertault, Vignoles, Villars-Fontaine, Villebichot, Villedieu, Villers-la-Faye, Villers-Patras, Villy-le-Moutier, Vix, Volnay, Vosne-Romanée, Vougeot;

Zona situată în imediata vecinătate

Cadrul juridic:

Legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Derogare privind producția în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției:

Zona situată în imediata vecinătate, definită prin derogare pentru vinificarea, producerea și maturarea vinurilor, este constituită din teritoriul comunelor următoare, pe baza Codului geografic oficial din 2021:

| — | Departamentul Rhône: Chasselay, Dardilly, Deux-Grosnes (doar partea care corespunde teritoriului fostei comune Avenas), Dracé, Fleurieux-sur-l'Arbresle, Sain-Bel, Taponas, Villefranche-sur-Saône; |
| --- | --- |

—

Departamentul Rhône: Chasselay, Dardilly, Deux-Grosnes (doar partea care corespunde teritoriului fostei comune Avenas), Dracé, Fleurieux-sur-l'Arbresle, Sain-Bel, Taponas, Villefranche-sur-Saône;

| — | Departamentul Saône-et-Loire: Aluze, Ameugny, Azé, Barizey, Beaumont-sur-Grosne, Berzé-la-Ville, Berzé-le-Châtel, Bissey-sous-Cruchaud, Bissy-la-Mâconnaise, Bissy-sous-Uxelles, Bissy-sur-Fley, Blanot, Bonnay, Bouzeron, Boyer, Bray, Bresse-sur-Grosne, Burgy, Burnand, Bussières, Buxy, Cersot, Chagny, Chalon-sur-Saône, Chamilly, Champagny-sous-Uxelles, Champforgeuil, Change, Chapaize, La Chapelle-de-Bragny, La Chapelle-sous-Brancion, Charbonnières, Chardonnay, La Charmée, Charnay-lès-Mâcon, Charrecey, Chassey-le-Camp, Château, Châtenoy-le-Royal, Chaudenay, Cheilly-lès-Maranges, Chenôves, Chevagny-les-Chevrières, Chissey-lès-Mâcon, Clessé, Cluny, Cormatin, Cortambert, Cortevaix, Couches, Créot, Cruzille, Culles-les-Roches, Curtil-sous-Burnand, Davayé, Demigny, Dennevy, Dezize-lès-Maranges, Donzy-le-Pertuis, Dracy-le-Fort, Dracy-lès-Couches, Epertully, Etrigny, Farges-lès-Chalon, Farges-lès-Mâcon, Flagy, Fleurville, Fley, Fontaines, Fragnes-La Loyère (doar partea care corespunde teritoriului fostei comune La Loyère), Fuissé, Genouilly, Germagny, Givry, Granges, Grevilly, Hurigny, Igé, Jalogny, Jambles, Jugy, Jully-lès-Buxy, Lacrost, Laives, Laizé, Lalheue, Lournand, Lugny, Mâcon, Malay, Mancey, Martailly-lès-Brancion, Massilly, Mellecey, Mercurey, Messey-sur-Grosne, Milly-Lamartine, Montagny-lès-Buxy, Montbellet, Montceaux-Ragny, Moroges, Nanton, Ozenay, Paris-l'Hôpital, Péronne, Pierreclos, Plottes, Préty, Prissé, Remigny, La Roche-Vineuse, Rosey, Royer, Rully, Saint-Albain, Saint-Ambreuil, Saint-Boil, Saint-Clément-sur-Guye, Saint-Denis-de-Vaux, Saint-Désert, Saint-Gengoux-de-Scissé, Saint-Gengoux-le-National, Saint-Germain-lès-Buxy, Saint-Gervais-sur-Couches, Saint-Gilles, Saint-Jean-de-Trézy, Saint-Jean-de-Vaux, Saint-Léger-sur-Dheune, Saint-Mard-de-Vaux, Saint-Martin-Belle-Roche, Saint-Martin-du-Tartre, Saint-Martin-sous-Montaigu, Saint-Maurice-de-Satonnay, Saint-Maurice-des-Champs, Saint-Maurice-lès-Couches, Saint-Pierre-de-Varennes, Saint-Rémy, Saint-Sernin-du-Plain, Saint-Vallerin, Saint-Ythaire, Saisy, La Salle, Salornay-sur-Guye, Sampigny-lès-Maranges, Sancé, Santilly, Sassangy, Saules, Savigny-sur-Grosne, Sennecey-le-Grand, Senozan, Sercy, Serrières, Sigy-le-Châtel, Sologny, Solutré-Pouilly, Taizé, Tournus, Uchizy, Varennes-lès-Mâcon, Vaux-en-Pré, Vergisson, Vers, Verzé, Le Villars, La Vineuse sur Fregande (doar partea care corespunde teritoriilor fostelor comune Donzy-le-National, Massy și La Vineuse), Vinzelles, Viré; |
| --- | --- |

—

Departamentul Saône-et-Loire: Aluze, Ameugny, Azé, Barizey, Beaumont-sur-Grosne, Berzé-la-Ville, Berzé-le-Châtel, Bissey-sous-Cruchaud, Bissy-la-Mâconnaise, Bissy-sous-Uxelles, Bissy-sur-Fley, Blanot, Bonnay, Bouzeron, Boyer, Bray, Bresse-sur-Grosne, Burgy, Burnand, Bussières, Buxy, Cersot, Chagny, Chalon-sur-Saône, Chamilly, Champagny-sous-Uxelles, Champforgeuil, Change, Chapaize, La Chapelle-de-Bragny, La Chapelle-sous-Brancion, Charbonnières, Chardonnay, La Charmée, Charnay-lès-Mâcon, Charrecey, Chassey-le-Camp, Château, Châtenoy-le-Royal, Chaudenay, Cheilly-lès-Maranges, Chenôves, Chevagny-les-Chevrières, Chissey-lès-Mâcon, Clessé, Cluny, Cormatin, Cortambert, Cortevaix, Couches, Créot, Cruzille, Culles-les-Roches, Curtil-sous-Burnand, Davayé, Demigny, Dennevy, Dezize-lès-Maranges, Donzy-le-Pertuis, Dracy-le-Fort, Dracy-lès-Couches, Epertully, Etrigny, Farges-lès-Chalon, Farges-lès-Mâcon, Flagy, Fleurville, Fley, Fontaines, Fragnes-La Loyère (doar partea care corespunde teritoriului fostei comune La Loyère), Fuissé, Genouilly, Germagny, Givry, Granges, Grevilly, Hurigny, Igé, Jalogny, Jambles, Jugy, Jully-lès-Buxy, Lacrost, Laives, Laizé, Lalheue, Lournand, Lugny, Mâcon, Malay, Mancey, Martailly-lès-Brancion, Massilly, Mellecey, Mercurey, Messey-sur-Grosne, Milly-Lamartine, Montagny-lès-Buxy, Montbellet, Montceaux-Ragny, Moroges, Nanton, Ozenay, Paris-l'Hôpital, Péronne, Pierreclos, Plottes, Préty, Prissé, Remigny, La Roche-Vineuse, Rosey, Royer, Rully, Saint-Albain, Saint-Ambreuil, Saint-Boil, Saint-Clément-sur-Guye, Saint-Denis-de-Vaux, Saint-Désert, Saint-Gengoux-de-Scissé, Saint-Gengoux-le-National, Saint-Germain-lès-Buxy, Saint-Gervais-sur-Couches, Saint-Gilles, Saint-Jean-de-Trézy, Saint-Jean-de-Vaux, Saint-Léger-sur-Dheune, Saint-Mard-de-Vaux, Saint-Martin-Belle-Roche, Saint-Martin-du-Tartre, Saint-Martin-sous-Montaigu, Saint-Maurice-de-Satonnay, Saint-Maurice-des-Champs, Saint-Maurice-lès-Couches, Saint-Pierre-de-Varennes, Saint-Rémy, Saint-Sernin-du-Plain, Saint-Vallerin, Saint-Ythaire, Saisy, La Salle, Salornay-sur-Guye, Sampigny-lès-Maranges, Sancé, Santilly, Sassangy, Saules, Savigny-sur-Grosne, Sennecey-le-Grand, Senozan, Sercy, Serrières, Sigy-le-Châtel, Sologny, Solutré-Pouilly, Taizé, Tournus, Uchizy, Varennes-lès-Mâcon, Vaux-en-Pré, Vergisson, Vers, Verzé, Le Villars, La Vineuse sur Fregande (doar partea care corespunde teritoriilor fostelor comune Donzy-le-National, Massy și La Vineuse), Vinzelles, Viré;

Zona situată în imediata vecinătate

Cadrul juridic:

Legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Derogare privind producția în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției:

Zona situată în imediata vecinătate, definită prin derogare pentru vinificarea, producerea și maturarea vinurilor, este constituită din teritoriul comunelor următoare, pe baza Codului geografic oficial din 2021:

| — | Departamentul Yonne: Aigremont, Annay-sur-Serein, Arcy-sur-Cure, Asquins, Augy, Auxerre, Avallon, Bazarnes, Beine, Bernouil, Béru, Bessy-sur-Cure, Bleigny-le-Carreau, Censy, Chablis, Champlay, Champs-sur-Yonne, Chamvres, La Chapelle-Vaupelteigne, Charentenay, Châtel-Gérard, Chemilly-sur-Serein, Cheney, Chevannes, Chichée, Chitry, Collan, Coulangeron, Coulanges-la-Vineuse, Courgis, Cruzy-le-Châtel, Dannemoine, Deux-Rivières, Dyé, Epineuil, Escamps, Escolives-Sainte-Camille, Fleys, Fontenay-près-Chablis, Gy-l’Evêque, Héry, Irancy, Island, Joigny, Jouancy, Junay, Jussy, Lichères-près-Aigremont, Lignorelles, Ligny-le-Châtel, Lucy-sur-Cure, Maligny, Mélisey, Merry-Sec, Migé, Molay, Molosmes, Montholon (doar partea care corespunde teritoriilor fostelor comune Champvallon, Villiers-sur-Tholon și Volgré), Montigny-la-Resle, Mouffy, Moulins-en-Tonnerrois, Nitry, Noyers, Ouanne, Paroy-sur-Tholon, Pasilly, Pierre-Perthuis, Poilly-sur-Serein, Pontigny, Préhy, Quenne, Roffey, Rouvray, Saint-Bris-le-Vineux, Saint-Cyr-les-Colons, Saint-Père, Sainte-Pallaye, Sainte-Vertu, Sarry, Senan, Serrigny, Tharoiseau, Tissey , Tonnerre, Tronchoy, Val-de-Mercy, Vallan, Venouse, Venoy, Vermenton, Vézannes, Vézelay, Vézinnes, Villeneuve-Saint-Salves, Villy, Vincelles, Vincelottes, Viviers, Yrouerre. |
| --- | --- |

—

Departamentul Yonne: Aigremont, Annay-sur-Serein, Arcy-sur-Cure, Asquins, Augy, Auxerre, Avallon, Bazarnes, Beine, Bernouil, Béru, Bessy-sur-Cure, Bleigny-le-Carreau, Censy, Chablis, Champlay, Champs-sur-Yonne, Chamvres, La Chapelle-Vaupelteigne, Charentenay, Châtel-Gérard, Chemilly-sur-Serein, Cheney, Chevannes, Chichée, Chitry, Collan, Coulangeron, Coulanges-la-Vineuse, Courgis, Cruzy-le-Châtel, Dannemoine, Deux-Rivières, Dyé, Epineuil, Escamps, Escolives-Sainte-Camille, Fleys, Fontenay-près-Chablis, Gy-l’Evêque, Héry, Irancy, Island, Joigny, Jouancy, Junay, Jussy, Lichères-près-Aigremont, Lignorelles, Ligny-le-Châtel, Lucy-sur-Cure, Maligny, Mélisey, Merry-Sec, Migé, Molay, Molosmes, Montholon (doar partea care corespunde teritoriilor fostelor comune Champvallon, Villiers-sur-Tholon și Volgré), Montigny-la-Resle, Mouffy, Moulins-en-Tonnerrois, Nitry, Noyers, Ouanne, Paroy-sur-Tholon, Pasilly, Pierre-Perthuis, Poilly-sur-Serein, Pontigny, Préhy, Quenne, Roffey, Rouvray, Saint-Bris-le-Vineux, Saint-Cyr-les-Colons, Saint-Père, Sainte-Pallaye, Sainte-Vertu, Sarry, Senan, Serrigny, Tharoiseau, Tissey , Tonnerre, Tronchoy, Val-de-Mercy, Vallan, Venouse, Venoy, Vermenton, Vézannes, Vézelay, Vézinnes, Villeneuve-Saint-Salves, Villy, Vincelles, Vincelottes, Viviers, Yrouerre.

Cadrul juridic:

Legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Dispoziții suplimentare referitoare la etichetare

Descrierea condiției:

| — | Denumirea de origine controlată poate fi urmată de mențiunea „Supérieur”. |
| --- | --- |

—

Denumirea de origine controlată poate fi urmată de mențiunea „Supérieur”.

| — | Denumirea de origine controlată poate fi urmată de mențiunea „Villages”. |
| --- | --- |

—

Denumirea de origine controlată poate fi urmată de mențiunea „Villages”.

| — | Denumirea de origine controlată poate fi urmată de numele comunei de origine a strugurilor. |
| --- | --- |

—

Denumirea de origine controlată poate fi urmată de numele comunei de origine a strugurilor.

| — | Denumirea de origine controlată, urmată sau nu de mențiunea „Villages”, poate fi completată cu mențiunea „primeur” (vin tânăr) sau „nouveau” (vin nou). |
| --- | --- |

—

Denumirea de origine controlată, urmată sau nu de mențiunea „Villages”, poate fi completată cu mențiunea „primeur” (vin tânăr) sau „nouveau” (vin nou).

| — | Pentru vinurile care beneficiază de mențiunea „primeur” sau „nouveau”, este obligatorie indicarea anului. |
| --- | --- |

—

Pentru vinurile care beneficiază de mențiunea „primeur” sau „nouveau”, este obligatorie indicarea anului.

| — | Numele comunei de origine a strugurilor este menționat imediat după denumirea de origine protejată și este tipărit cu caractere ale căror dimensiuni nu depășesc, nici în înălțime, nici în lățime, dimensiunile caracterelor care alcătuiesc denumirea de origine protejată. |
| --- | --- |

—

Numele comunei de origine a strugurilor este menționat imediat după denumirea de origine protejată și este tipărit cu caractere ale căror dimensiuni nu depășesc, nici în înălțime, nici în lățime, dimensiunile caracterelor care alcătuiesc denumirea de origine protejată.

| — | Pe eticheta vinurilor care beneficiază de denumirea de origine controlată poate figura numele unei unități geografice mai restrânse, cu condiția: |
| --- | --- |

—

Pe eticheta vinurilor care beneficiază de denumirea de origine controlată poate figura numele unei unități geografice mai restrânse, cu condiția:

| — | să fie vorba despre un loc înscris în cadastru; |
| --- | --- |

—

să fie vorba despre un loc înscris în cadastru;

| — | să figureze în declarația de recoltă.
  Denumirea locului înscris în cadastru este înscrisă imediat după denumirea de origine controlată și este tipărită cu caractere ale căror dimensiuni nu depășesc nici în înălțime, nici în lățime, jumătate din dimensiunea caracterelor care alcătuiesc denumirea de origine controlată. |
| --- | --- |

—

să figureze în declarația de recoltă.

Denumirea locului înscris în cadastru este înscrisă imediat după denumirea de origine controlată și este tipărită cu caractere ale căror dimensiuni nu depășesc nici în înălțime, nici în lățime, jumătate din dimensiunea caracterelor care alcătuiesc denumirea de origine controlată.

| — | Pe etichetele vinurilor care poartă denumirea de origine controlată poate figura unitatea geografică superioară „Vin de Beaujolais”. |
| --- | --- |

—

Pe etichetele vinurilor care poartă denumirea de origine controlată poate figura unitatea geografică superioară „Vin de Beaujolais”.

Link către caietul de sarcini al produsului

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-fc518a15-dce5-4d62-b5f6-18cdbc38c8f2

---

(1)  JO L 9, 11.1.2019, p. 2.

---