# Úradný vestník C 414/2022

| | ISSN 1977-1037 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 414 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Ročník 6528. októbra 2022 |

ISSN 1977-1037

Úradný vestník

Európskej únie

C 414

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Ročník 6528. októbra 2022

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | II   Oznámenia |
| | OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Európska komisia |
| 2022/C 414/01 | Oznámenie Komisie – Rámec pre štátnu pomoc na výskum, vývoj a inovácie | 1 |

Obsah

Strana

II   Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

2022/C 414/01

Oznámenie Komisie – Rámec pre štátnu pomoc na výskum, vývoj a inovácie

1

---

| | IV   Informácie |
| --- | --- |
| | INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Európska komisia |
| 2022/C 414/02 | Výmenný kurz eura — 27. októbra 2022 | 39 |
| 2022/C 414/03 | Zhrnutie rozhodnutí Európskej komisie o autorizáciách pre uvedenie na trh na účely použitia a/alebo pre používanie látok uvedených v prílohe XIV k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 o registrácii, hodnotení, autorizácii a obmedzovaní chemikálií (REACH)
  [uverejnené podľa článku 64 ods. 9 nariadenia (ES) č. 1907/2006
  ]

   (
  1
  ) | 40 |
| 2022/C 414/04 | Zhrnutie rozhodnutí Európskej komisie o autorizáciách pre uvedenie na trh na účely použitia a/alebo pre používanie látok uvedených v prílohe XIV k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 o registrácii, hodnotení, autorizácii a obmedzovaní chemikálií (REACH)
  [Uverejnené podľa článku 64 ods. 9 nariadenia (ES) č. 1907/2006
  ]

   (
  1
  ) | 41 |
| 2022/C 414/05 | Zhrnutie rozhodnutí Európskej komisie o autorizáciách pre uvedenie na trh na účely použitia a/alebo pre používanie látok uvedených v prílohe XIV k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 o registrácii, hodnotení, autorizácii a obmedzovaní chemikálií (REACH)
  [Uverejnené podľa článku 64 ods. 9 nariadenia (ES) č. 1907/2006
  ]

   (
  1
  ) | 42 |

IV   Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

2022/C 414/02

Výmenný kurz eura — 27. októbra 2022

39

2022/C 414/03

Zhrnutie rozhodnutí Európskej komisie o autorizáciách pre uvedenie na trh na účely použitia a/alebo pre používanie látok uvedených v prílohe XIV k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 o registrácii, hodnotení, autorizácii a obmedzovaní chemikálií (REACH)
  [uverejnené podľa článku 64 ods. 9 nariadenia (ES) č. 1907/2006
  ]

   (
  1
  )

[uverejnené podľa článku 64 ods. 9 nariadenia (ES) č. 1907/2006

]

1

40

2022/C 414/04

Zhrnutie rozhodnutí Európskej komisie o autorizáciách pre uvedenie na trh na účely použitia a/alebo pre používanie látok uvedených v prílohe XIV k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 o registrácii, hodnotení, autorizácii a obmedzovaní chemikálií (REACH)
  [Uverejnené podľa článku 64 ods. 9 nariadenia (ES) č. 1907/2006
  ]

   (
  1
  )

[Uverejnené podľa článku 64 ods. 9 nariadenia (ES) č. 1907/2006

]

1

41

2022/C 414/05

Zhrnutie rozhodnutí Európskej komisie o autorizáciách pre uvedenie na trh na účely použitia a/alebo pre používanie látok uvedených v prílohe XIV k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 o registrácii, hodnotení, autorizácii a obmedzovaní chemikálií (REACH)
  [Uverejnené podľa článku 64 ods. 9 nariadenia (ES) č. 1907/2006
  ]

   (
  1
  )

[Uverejnené podľa článku 64 ods. 9 nariadenia (ES) č. 1907/2006

]

1

42

---

| | V   Oznamy |
| --- | --- |
| | KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE |
| | Európska komisia |
| 2022/C 414/06 | Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec M.10925 – BNP PARIBAS / TERBERG BUSINESS LEASE GROUP) – Vec, ktorá môže byť posúdená v rámci zjednodušeného postupu (
  1
  ) | 43 |
| 2022/C 414/07 | Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec M.10790 - SALIC / OLAM / OLAM AGRI) – Vec, ktorá môže byť posúdená v rámci zjednodušeného postupu (
  1
  ) | 45 |

V   Oznamy

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE

Európska komisia

2022/C 414/06

Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec M.10925 – BNP PARIBAS / TERBERG BUSINESS LEASE GROUP) – Vec, ktorá môže byť posúdená v rámci zjednodušeného postupu (
  1
  )

1

43

2022/C 414/07

Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec M.10790 - SALIC / OLAM / OLAM AGRI) – Vec, ktorá môže byť posúdená v rámci zjednodušeného postupu (
  1
  )

1

45

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

II Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

| 28.10.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 414/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 414/1

---

Oznámenie Komisie

Rámec pre štátnu pomoc na výskum, vývoj a inovácie

(2022/C 414/01)

Úvod

| 1. | S cieľom zabrániť tomu, aby štátne dotácie narúšali hospodársku súťaž alebo hrozili narušením hospodárskej súťaže na vnútornom trhu a ovplyvňovali obchod medzi členskými štátmi, sa v článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „zmluva“) stanovuje zásada, že štátna pomoc je zakázaná. V určitých prípadoch však takáto pomoc môže byť zlučiteľná s vnútorným trhom na základe článku 107 ods. 2 a článku 107 ods. 3 zmluvy. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tento rámec poskytuje usmernenie na základe posúdenia zlučiteľnosti, ktoré Komisia vykonala v súvislosti s pomocou na podporu výskumu, vývoja a inovácií na základe článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy. Podľa článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy možno opatrenie pomoci vyhlásiť za zlučiteľné s vnútorným trhom za predpokladu, že sú splnené dve podmienky, jedna pozitívna a jedna negatívna. Pozitívna podmienka si vyžaduje, že pomoc musí umožňovať rozvoj určitej hospodárskej činnosti. Negatívna podmienka si vyžaduje, že pomoc nesmie nepriaznivo ovplyvňovať obchodné podmienky v takej miere, že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Zatiaľ čo sa všeobecne uznáva, že konkurenčné trhy zväčša prinášajú efektívne výsledky z hľadiska cien, produkcie a používania zdrojov, v prípade zlyhaní trhu (1), môže byť štátny zásah potrebný na uľahčenie alebo stimuláciu rozvoja určitých hospodárskych činností, ktoré by sa bez pomoci nevytvorili alebo by sa nerozvíjali rovnakým tempom alebo pri rovnakých podmienkach, a prispieť tým k inteligentnému, udržateľnému a inkluzívnemu rastu. V kontexte výskumu, vývoja a inovácií môžu zlyhania trhu nastať napríklad preto, že účastníci trhu nevyhnutne alebo aspoň z vlastnej iniciatívy nezohľadňujú širšie pozitívne účinky na európske hospodárstvo, považujú dosiahnutie pozitívneho hospodárskeho výsledku za neprimerane riskantné, a preto by sa bez štátnej pomoci venovali činnostiam v oblasti výskumu, vývoja a inovácií na úrovni, ktorá je z pohľadu spoločnosti príliš nízka. Podobne môžu projekty v oblasti výskumu, vývoja a inovácií bez štátnej pomoci trpieť nedostatočným prístupom k financovaniu, a to v dôsledku asymetrických informácií, alebo problémami koordinácie medzi podnikmi. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Štátna pomoc preto môže byť nevyhnutná pre nárast činností v oblasti výskumu, vývoja a inovácií v prípade, keď samotný trh zlyhá pri vytváraní efektívnych výsledkov, a teda by sa uľahčil rozvoj určitých hospodárskych činností. Rámec pre výskum, vývoj a inovácie sa vzťahuje na všetky technológie (2), odvetvia a sektory s cieľom zabezpečiť, aby pravidlá vopred nepredpisovali, ktoré výskumné cesty by viedli k novým riešeniam pre výrobky, postupy a služby, a nenarúšali stimuly účastníkov trhu na rozvoj inovatívnych technologických riešení aj za prítomnosti vysokého rizika. Podpora poskytovaná na základe rámca pre výskum, vývoj a inovácie môže okrem toho prispieť aj k udržateľnej obnove po vážnych narušeniach hospodárstva a podporiť úsilie o posilnenie sociálnej a hospodárskej odolnosti Únie. Pomoc na podporu výskumu, vývoja a inovácie okrem toho pravdepodobne prinesie širšie pozitívne účinky, nielen samotné výhody pre príjemcu pomoci. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Štátna pomoc pre výskum, vývoj a inovácie môže napríklad priniesť pozitívne efekty identifikované v cieľoch Únie alebo stratégiách, ako je okrem iných Európska zelená dohoda (3), digitálna stratégia (4), digitálne desaťročie (5) a Európska dátová stratégia (6), nová priemyselná stratégia pre Európu (7) a jej aktualizácia (8), NextGenerationEU (9), zdravotná únia (10), nový európsky výskumný a inovačný priestor (11), nový akčný plán pre obehové hospodárstvo (12), alebo v cieli Únie stať sa klimaticky neutrálnou do roka 2050. V Európskej zelenej dohode Komisia zdôrazňuje, že „na dosiahnutie cieľov európskej zelenej dohody sú rozhodujúce nové technológie, udržateľné riešenia a disruptívna inovácia.“. |
| --- | --- |

5.

| 6. | V nedávno prijatom oznámení o EVP sa výskum a inovácie označujú za kľúčové hybné sily na podporu obnovy Európy, zrýchľovanie ekologickej a digitálnej transformácie. Cieľom oznámenia je zvýšiť účinnosť, excelentnosť a vplyv európskeho systému výskumu a inovácií a podporovať inovácie. Komisia v tejto súvislosti navrhla, aby členské štáty opätovne potvrdili cieľ financovať výskum a vývoj prostriedkami vo výške 3 % HDP EÚ (13) a aktualizovali tento cieľ tak, aby odrážal nové priority EÚ, a to vrátane nového cieľa verejného úsilia vo výške 1,25 % HDP EÚ, ktorý majú členské štáty koordinovane dosiahnuť do roku 2030, s cieľom zmobilizovať a stimulovať súkromné investície. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Podľa oznámenia Formovanie digitálnej budúcnosti Európy a oznámenia Európska dátová stratégia existuje potreba „zabezpečiť, aby technologické riešenia Európe pomáhali presadzovať si vlastnú cestu k digitálnej transformácii, ktorá slúži ľuďom a rešpektuje európske hodnoty.“ |
| --- | --- |

7.

| 8. | V novej priemyselnej stratégii pre Európu sa stanovuje, že Európa potrebuje „výskum a technológie a silný jednotný trh, ktorý odstraňuje prekážky a znižuje byrokraciu.“ Uznáva sa v nej, že „[z]intenzívnenie investícií do výskumu, inovácií, zavádzania a modernizácie infraštruktúry prispeje k rozvoju nových výrobných procesov a v priebehu toho k tvorbe pracovných miest.“ |
| --- | --- |

8.

1.   Rozsah uplatňovania a vymedzenie pojmov

1.1.   
  Rozsah uplatňovania

| 9. | Zásady stanovené v tomto rámci sa týkajú štátnej pomoci na výskum, vývoj a inovácie vo všetkých odvetviach upravených zmluvou (14). Preto sa týka odvetví, ktoré podliehajú osobitným pravidlám Únie pre štátnu pomoc, pokiaľ tieto pravidlá nestanovujú inak. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Financovanie zo strany Únie, ktoré centrálne spravujú inštitúcie, agentúry, spoločné podniky alebo iné orgány Únie a ktoré nie je priamo ani nepriamo pod kontrolou členských štátov (15), nepredstavuje štátnu pomoc. Ak je takéto financovanie z prostriedkov Únie kombinované so štátnou pomocou, potom sa bude len táto štátna pomoc zohľadňovať pri určovaní toho, či sú dodržané prahové hodnoty vymedzujúce notifikačnú povinnosť a maximálne intenzity pomoci, alebo, v kontexte tohto rámca, len táto štátna pomoc bude podliehať posúdeniu zlučiteľnosti. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Z rozsahu uplatňovania tohto rámca je vylúčená pomoc na výskum, vývoj a inovácie pre firmy v ťažkostiach, vymedzené na účely tohto rámca v usmerneniach Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (16), v zmenenom alebo nahradenom znení. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Pri posudzovaní pomoci na výskum, vývoj a inovácie poskytnutej príjemcovi, voči ktorému je nárokované vrátenie pomoci na základe predchádzajúceho rozhodnutia Komisie, v ktorom bola pomoc označená za neoprávnenú a nezlučiteľnú s vnútorným trhom, Komisia zohľadní výšku pomoci, ktorá sa ešte má vymôcť (17). |
| --- | --- |

12.

1.2.   
  Opatrenia pomoci, na ktoré sa vzťahuje tento rámec

| 13. | Komisia určila niekoľko opatrení v oblasti výskumu, vývoja a inovácií, pri ktorých môže byť štátna pomoc za určitých podmienok zlučiteľná s vnútorným trhom:






  a) | pomoc na výskumné a vývojové projekty, ak podporovaná časť výskumného projektu patrí do kategórií základného výskumu a aplikovaného výskumu, pričom aplikovaný výskum je možné rozdeliť na priemyselný výskum a experimentálny vývoj (18). Takáto pomoc je zameraná najmä na zlyhanie trhu v súvislosti s pozitívnymi externalitami (šírenie poznatkov), ale môže riešiť aj zlyhanie trhu zapríčinené neúplnými a asymetrickými informáciami alebo (najmä pri projektoch spolupráce) zlyhaním koordinácie; |
| --- | --- | --- |

13.

a)

pomoc na výskumné a vývojové projekty, ak podporovaná časť výskumného projektu patrí do kategórií základného výskumu a aplikovaného výskumu, pričom aplikovaný výskum je možné rozdeliť na priemyselný výskum a experimentálny vývoj (18). Takáto pomoc je zameraná najmä na zlyhanie trhu v súvislosti s pozitívnymi externalitami (šírenie poznatkov), ale môže riešiť aj zlyhanie trhu zapríčinené neúplnými a asymetrickými informáciami alebo (najmä pri projektoch spolupráce) zlyhaním koordinácie;

| b) | pomoc na štúdie uskutočniteľnosti v súvislosti s projektmi v oblasti výskumu a vývoja, ktorá pomáha prekonať zlyhanie trhu súvisiace najmä s neúplnými a asymetrickými informáciami; |
| --- | --- |

b)

pomoc na štúdie uskutočniteľnosti v súvislosti s projektmi v oblasti výskumu a vývoja, ktorá pomáha prekonať zlyhanie trhu súvisiace najmä s neúplnými a asymetrickými informáciami;

| c) | pomoc na zriadenie a modernizáciu výskumných infraštruktúr
  , ktorou sa rieši predovšetkým zlyhanie trhu vyplývajúce z koordinačných ťažkostí, ale aj z neúplných a asymetrických informácií. Vysokokvalitné výskumné infraštruktúry sú stále viac potrebné pre prelomový výskum, pretože priťahujú odborníkov z celého sveta a sú nevyhnutné napríklad pre informačné a komunikačné technológie a kľúčové podporné technológie (19). Vysoké počiatočné investičné náklady na získanie špičkových vedeckých zariadení a vybavenia, ktoré sa používajú na výskumné činnosti v počiatočnom štádiu, prevažne vedeckou komunitou, často znemožňujú získať potrebné finančné prostriedky na trhu; |
| --- | --- |

c)

pomoc na zriadenie a modernizáciu výskumných infraštruktúr
  , ktorou sa rieši predovšetkým zlyhanie trhu vyplývajúce z koordinačných ťažkostí, ale aj z neúplných a asymetrických informácií. Vysokokvalitné výskumné infraštruktúry sú stále viac potrebné pre prelomový výskum, pretože priťahujú odborníkov z celého sveta a sú nevyhnutné napríklad pre informačné a komunikačné technológie a kľúčové podporné technológie (19). Vysoké počiatočné investičné náklady na získanie špičkových vedeckých zariadení a vybavenia, ktoré sa používajú na výskumné činnosti v počiatočnom štádiu, prevažne vedeckou komunitou, často znemožňujú získať potrebné finančné prostriedky na trhu;

| d) | pomocou na zriadenie alebo modernizáciu testovacích a experimentačných infraštruktúr sa rieši predovšetkým zlyhanie trhu vyplývajúce z neúplných a asymetrických informácií alebo koordinačných zlyhaní. Zriadenie alebo modernizácia špičkových testovacích a experimentačných infraštruktúr predstavuje vysoké počiatočné investičné náklady, ktoré môžu spolu s neistou klientskou základňou sťažiť prístup k financovaniu. Prístup k testovacím a experimentačným infraštruktúram financovaným z verejných zdrojov sa musí poskytovať viacerým používateľom na transparentnom a nediskriminačnom základe a za trhových podmienok. S cieľom uľahčiť prístup používateľov k testovacím a experimentačným infraštruktúram možno znížiť ich poplatky v súlade s ostatnými ustanoveniami tohto rámca alebo nariadenia (EÚ) č. 651/2014 (20) alebo nariadenia de minimis (21); |
| --- | --- |

d)

pomocou na zriadenie alebo modernizáciu testovacích a experimentačných infraštruktúr sa rieši predovšetkým zlyhanie trhu vyplývajúce z neúplných a asymetrických informácií alebo koordinačných zlyhaní. Zriadenie alebo modernizácia špičkových testovacích a experimentačných infraštruktúr predstavuje vysoké počiatočné investičné náklady, ktoré môžu spolu s neistou klientskou základňou sťažiť prístup k financovaniu. Prístup k testovacím a experimentačným infraštruktúram financovaným z verejných zdrojov sa musí poskytovať viacerým používateľom na transparentnom a nediskriminačnom základe a za trhových podmienok. S cieľom uľahčiť prístup používateľov k testovacím a experimentačným infraštruktúram možno znížiť ich poplatky v súlade s ostatnými ustanoveniami tohto rámca alebo nariadenia (EÚ) č. 651/2014 (20) alebo nariadenia de minimis (21);

| e) | pomoc na inovačné činnosti, ktorá je zameraná najmä na zlyhania trhu v súvislosti s pozitívnymi externalitami (šírenie poznatkov), koordinačnými ťažkosťami a v menšej miere s asymetrickými informáciami. Pokiaľ ide o malé a stredné podniky (ďalej len „MSP“), takáto pomoc na inovácie sa môže poskytnúť na získanie, schválenie a obranu patentov a iných nehmotných aktív, na vyslanie vysokokvalifikovaných pracovníkov a na získanie poradenských služieb zameraných na inovácie a služieb na podporu inovácií, napríklad služieb poskytovaných organizáciami venujúcimi sa výskumu a šíreniu poznatkov, výskumnými infraštruktúrami, testovacími a experimentálnymi infraštruktúrami alebo inovačnými zoskupeniami; |
| --- | --- |

e)

pomoc na inovačné činnosti, ktorá je zameraná najmä na zlyhania trhu v súvislosti s pozitívnymi externalitami (šírenie poznatkov), koordinačnými ťažkosťami a v menšej miere s asymetrickými informáciami. Pokiaľ ide o malé a stredné podniky (ďalej len „MSP“), takáto pomoc na inovácie sa môže poskytnúť na získanie, schválenie a obranu patentov a iných nehmotných aktív, na vyslanie vysokokvalifikovaných pracovníkov a na získanie poradenských služieb zameraných na inovácie a služieb na podporu inovácií, napríklad služieb poskytovaných organizáciami venujúcimi sa výskumu a šíreniu poznatkov, výskumnými infraštruktúrami, testovacími a experimentálnymi infraštruktúrami alebo inovačnými zoskupeniami;

| f) | pomoc na procesnú a organizačnú inováciu, ktorá je zameraná najmä na zlyhania trhu v súvislosti s pozitívnymi externalitami (šírenie poznatkov), koordinačnými ťažkosťami a v menšej miere s asymetrickými informáciami. Tieto opatrenia pomoci možno poskytnúť predovšetkým MSP. Pomoc veľkým podnikom je zlučiteľná len vtedy, ak účinne spolupracujú aspoň s jedným MSP v podporovanej činnosti; |
| --- | --- |

f)

pomoc na procesnú a organizačnú inováciu, ktorá je zameraná najmä na zlyhania trhu v súvislosti s pozitívnymi externalitami (šírenie poznatkov), koordinačnými ťažkosťami a v menšej miere s asymetrickými informáciami. Tieto opatrenia pomoci možno poskytnúť predovšetkým MSP. Pomoc veľkým podnikom je zlučiteľná len vtedy, ak účinne spolupracujú aspoň s jedným MSP v podporovanej činnosti;

| g) | pomoc pre inovačné zoskupenia, ktorá je zameraná na riešenie zlyhaní trhu spojených s problémami v oblasti koordinácie, ktoré bránia rozvoju zoskupení, obmedzujú vzájomné pôsobenie a toky poznatkov v rámci zoskupení a medzi nimi. Štátna pomoc by mohla prispieť k vyriešeniu tohto problému jednak podporou investícií do otvorených a zdieľaných infraštruktúr pre inovačné zoskupenia, a takisto podporou fungovania zoskupení v záujme zlepšenia spolupráce, nadväzovania kontaktov sietí a vzdelávania. Prevádzková pomoc pre klastre by musela byť riadne odôvodnená členským štátom, najmä ak by trvala dlhšie ako desať rokov. Poplatky účtované za používanie zariadení inovačných zoskupení a účasť na činnostiach zariadení inovačných zoskupení zodpovedajú trhovej cene alebo odrážajú ich náklady (vrátane primeraného rozpätia). S cieľom uľahčiť prístup k zariadeniam inovačných zoskupení alebo účasť na činnostiach zariadení inovačných zoskupení sa prístup môže poskytnúť za znížené ceny v súlade s ostatnými ustanoveniami tohto rámca alebo nariadenia (EÚ) č. 651/2014 (22) alebo s pravidlami nariadenia de minimis (23), ktoré sa vzťahujú na používateľov služieb poskytovaných inovačným zoskupením. |
| --- | --- |

g)

pomoc pre inovačné zoskupenia, ktorá je zameraná na riešenie zlyhaní trhu spojených s problémami v oblasti koordinácie, ktoré bránia rozvoju zoskupení, obmedzujú vzájomné pôsobenie a toky poznatkov v rámci zoskupení a medzi nimi. Štátna pomoc by mohla prispieť k vyriešeniu tohto problému jednak podporou investícií do otvorených a zdieľaných infraštruktúr pre inovačné zoskupenia, a takisto podporou fungovania zoskupení v záujme zlepšenia spolupráce, nadväzovania kontaktov sietí a vzdelávania. Prevádzková pomoc pre klastre by musela byť riadne odôvodnená členským štátom, najmä ak by trvala dlhšie ako desať rokov. Poplatky účtované za používanie zariadení inovačných zoskupení a účasť na činnostiach zariadení inovačných zoskupení zodpovedajú trhovej cene alebo odrážajú ich náklady (vrátane primeraného rozpätia). S cieľom uľahčiť prístup k zariadeniam inovačných zoskupení alebo účasť na činnostiach zariadení inovačných zoskupení sa prístup môže poskytnúť za znížené ceny v súlade s ostatnými ustanoveniami tohto rámca alebo nariadenia (EÚ) č. 651/2014 (22) alebo s pravidlami nariadenia de minimis (23), ktoré sa vzťahujú na používateľov služieb poskytovaných inovačným zoskupením.

| 14. | Členské štáty musia notifikovať pomoc na výskum, vývoj a inovácie podľa článku 108 ods. 3 zmluvy s výnimkou opatrení, ktoré spĺňajú podmienky stanovené v nariadení o skupinových výnimkách prijatých Komisiou podľa článku 1 nariadenia Rady (EÚ) 2015/1588 (24). |
| --- | --- |

14.

| 15. | V tomto rámci sa stanovujú kritériá zlučiteľnosti pre schémy pomoci na výskum, vývoj a inovácie a individuálnu pomoc, ktoré podliehajú notifikačnej povinnosti a musia sa posudzovať na základe článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy (25). |
| --- | --- |

15.

1.3.   
  Vymedzenie pojmov

| 16. | Na účely tohto rámca sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:






  a) | „pomoc ad hoc“ je pomoc, ktorá sa neposkytuje na základe schémy pomoci; |
| --- | --- | --- |

16.

a)

„pomoc ad hoc“ je pomoc, ktorá sa neposkytuje na základe schémy pomoci;

| b) | „pomoc“ je každé opatrenie, ktoré spĺňa kritériá stanovené v článku 107 ods. 1 zmluvy; |
| --- | --- |

b)

„pomoc“ je každé opatrenie, ktoré spĺňa kritériá stanovené v článku 107 ods. 1 zmluvy;

| c) | „intenzita pomoci“ je brutto výška pomoci vyjadrená ako percento oprávnených nákladov pred odpočítaním daní alebo iných platieb. Ak je pomoc poskytnutá v inej forme než vo forme grantu, výška pomoci sa rovná ekvivalentu grantu pomoci. Pomoc splatná v niekoľkých splátkach sa diskontuje na jej hodnotu ku dňu jej poskytnutia. Úrokovou sadzbou, ktorá sa na tento účel použije, je diskontná sadzba (26) uplatniteľná ku dňu poskytnutia pomoci. Intenzita pomoci sa vypočítava pre každého príjemcu; |
| --- | --- |

c)

„intenzita pomoci“ je brutto výška pomoci vyjadrená ako percento oprávnených nákladov pred odpočítaním daní alebo iných platieb. Ak je pomoc poskytnutá v inej forme než vo forme grantu, výška pomoci sa rovná ekvivalentu grantu pomoci. Pomoc splatná v niekoľkých splátkach sa diskontuje na jej hodnotu ku dňu jej poskytnutia. Úrokovou sadzbou, ktorá sa na tento účel použije, je diskontná sadzba (26) uplatniteľná ku dňu poskytnutia pomoci. Intenzita pomoci sa vypočítava pre každého príjemcu;

| d) | „schéma pomoci“ je každý akt, na základe ktorého možno bez toho, aby boli potrebné ďalšie vykonávacie opatrenia, poskytnúť individuálnu pomoc podnikom vymedzeným v danom akte všeobecným a abstraktným spôsobom a každý akt, na základe ktorého možno pomoc, ktorá nie je viazaná na osobitný projekt, poskytnúť jednému alebo niekoľkým podnikom; |
| --- | --- |

d)

„schéma pomoci“ je každý akt, na základe ktorého možno bez toho, aby boli potrebné ďalšie vykonávacie opatrenia, poskytnúť individuálnu pomoc podnikom vymedzeným v danom akte všeobecným a abstraktným spôsobom a každý akt, na základe ktorého možno pomoc, ktorá nie je viazaná na osobitný projekt, poskytnúť jednému alebo niekoľkým podnikom;

| e) | „aplikovaný výskum“ je priemyselný výskum, experimentálny vývoj alebo ich kombinácia; |
| --- | --- |

e)

„aplikovaný výskum“ je priemyselný výskum, experimentálny vývoj alebo ich kombinácia;

| f) | „trhový odstup“ je situácia, keď sa podmienky transakcie medzi zmluvnými stranami nelíšia od tých, ktoré by boli stanovené medzi nezávislými podnikmi, a neobsahujú žiadny prvok kolúzie. Za transakciu spĺňajúcu zásadu trhového odstupu sa považuje akákoľvek transakcia, ktorej predchádzal otvorený, transparentný a nediskriminačný postup; |
| --- | --- |

f)

„trhový odstup“ je situácia, keď sa podmienky transakcie medzi zmluvnými stranami nelíšia od tých, ktoré by boli stanovené medzi nezávislými podnikmi, a neobsahujú žiadny prvok kolúzie. Za transakciu spĺňajúcu zásadu trhového odstupu sa považuje akákoľvek transakcia, ktorej predchádzal otvorený, transparentný a nediskriminačný postup;

| g) | „dátum poskytnutia pomoci“ je dátum, keď je príjemcovi priznané zákonné právo prijať pomoc podľa uplatniteľného vnútroštátneho právneho poriadku; |
| --- | --- |

g)

„dátum poskytnutia pomoci“ je dátum, keď je príjemcovi priznané zákonné právo prijať pomoc podľa uplatniteľného vnútroštátneho právneho poriadku;

| h) | „efektívna spolupráca“ je spolupráca medzi najmenej dvoma nezávislými stranami, ktorej cieľom je výmena poznatkov alebo technológií alebo dosiahnutie spoločného cieľa založeného na deľbe práce, kde strany spoločne definujú rozsah projektu spolupráce, prispievajú k jeho realizácii a zdieľajú jeho riziká i výsledky. Náklady projektu môže znášať v plnej výške jedna alebo viacero strán, čím sa ostatné strany odbremenia od jeho finančných rizík. Zmluvný výskum a poskytovanie výskumných služieb sa nepovažujú za formy spolupráce; |
| --- | --- |

h)

„efektívna spolupráca“ je spolupráca medzi najmenej dvoma nezávislými stranami, ktorej cieľom je výmena poznatkov alebo technológií alebo dosiahnutie spoločného cieľa založeného na deľbe práce, kde strany spoločne definujú rozsah projektu spolupráce, prispievajú k jeho realizácii a zdieľajú jeho riziká i výsledky. Náklady projektu môže znášať v plnej výške jedna alebo viacero strán, čím sa ostatné strany odbremenia od jeho finančných rizík. Zmluvný výskum a poskytovanie výskumných služieb sa nepovažujú za formy spolupráce;

| i) | „plán hodnotenia“ je dokument, ktorý sa vzťahuje na jednu alebo viaceré schémy pomoci a obsahuje aspoň tieto minimálne hľadiská: ciele, ktoré sa majú hodnotiť, hodnotiace otázky, ukazovatele výsledkov, plánovanú metódu na uskutočnenie hodnotenia, požiadavky na zber údajov, navrhovaný časový harmonogram hodnotenia vrátane dátumu predloženia priebežnej a záverečnej hodnotiacej správy, opis nezávislého orgánu, ktorý uskutoční hodnotenie, alebo kritériá, ktoré sa použijú na jeho výber, a spôsoby zverejnenia hodnotenia; |
| --- | --- |

i)

„plán hodnotenia“ je dokument, ktorý sa vzťahuje na jednu alebo viaceré schémy pomoci a obsahuje aspoň tieto minimálne hľadiská: ciele, ktoré sa majú hodnotiť, hodnotiace otázky, ukazovatele výsledkov, plánovanú metódu na uskutočnenie hodnotenia, požiadavky na zber údajov, navrhovaný časový harmonogram hodnotenia vrátane dátumu predloženia priebežnej a záverečnej hodnotiacej správy, opis nezávislého orgánu, ktorý uskutoční hodnotenie, alebo kritériá, ktoré sa použijú na jeho výber, a spôsoby zverejnenia hodnotenia;

| j) | „výhradný vývoj“ je verejné obstarávanie výskumných a vývojových služieb, pri ktorých všetky prínosy pripadajú výhradne verejnému obstarávateľovi alebo obstarávateľovi a ktoré môže verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ využiť pri vykonávaní vlastných úloh pod podmienkou, že ich hradí v plnej výške; |
| --- | --- |

j)

„výhradný vývoj“ je verejné obstarávanie výskumných a vývojových služieb, pri ktorých všetky prínosy pripadajú výhradne verejnému obstarávateľovi alebo obstarávateľovi a ktoré môže verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ využiť pri vykonávaní vlastných úloh pod podmienkou, že ich hradí v plnej výške;

| k) | „experimentálny vývoj“ je získavanie, kombinovanie, formovanie a používanie existujúcich vedeckých, technologických, obchodných a iných relevantných poznatkov a zručností s cieľom vyvinúť nové alebo vylepšené výrobky, procesy alebo služby vrátane digitálnych produktov, procesov alebo služieb v každej oblasti, technológii, priemysle alebo odvetví (vrátane, nie však výhradne, digitálnych odvetví a technológií, ako sú superpočítače, kvantové technológie, technológie blockchainu, umelá inteligencia, kybernetická bezpečnosť, veľké dáta a cloudové alebo špičkové technológie). To môže zahŕňať napríklad aj činnosti zamerané na koncepčnú definíciu, plánovanie a dokumentáciu nových výrobkov, postupov alebo služieb. Experimentálny vývoj môže zahŕňať vývoj prototypov, názorné predvádzanie, pilotné projekty, testovanie a overovanie nových alebo vylepšených výrobkov, procesov alebo služieb v prostredí zastupujúcom skutočné prevádzkové podmienky, kde primárnym cieľom je ďalej technicky vylepšiť výrobky, procesy alebo služby, ktoré nie sú ešte do veľkej miery stanovené. To môže zahŕňať vývoj komerčne využiteľného prototypu alebo pilotného projektu, ktorý je nevyhnutne konečným obchodným výrobkom a ktorého výroba je príliš nákladná na to, aby bol použitý výlučne na účely predvádzania a overovania. Experimentálny vývoj nezahŕňa bežné ani pravidelné úpravy existujúcich výrobkov, výrobných liniek, výrobných postupov, služieb a ostatných prebiehajúcich operácií, ani ak by takéto úpravy mohli predstavovať zlepšenia; |
| --- | --- |

k)

„experimentálny vývoj“ je získavanie, kombinovanie, formovanie a používanie existujúcich vedeckých, technologických, obchodných a iných relevantných poznatkov a zručností s cieľom vyvinúť nové alebo vylepšené výrobky, procesy alebo služby vrátane digitálnych produktov, procesov alebo služieb v každej oblasti, technológii, priemysle alebo odvetví (vrátane, nie však výhradne, digitálnych odvetví a technológií, ako sú superpočítače, kvantové technológie, technológie blockchainu, umelá inteligencia, kybernetická bezpečnosť, veľké dáta a cloudové alebo špičkové technológie). To môže zahŕňať napríklad aj činnosti zamerané na koncepčnú definíciu, plánovanie a dokumentáciu nových výrobkov, postupov alebo služieb. Experimentálny vývoj môže zahŕňať vývoj prototypov, názorné predvádzanie, pilotné projekty, testovanie a overovanie nových alebo vylepšených výrobkov, procesov alebo služieb v prostredí zastupujúcom skutočné prevádzkové podmienky, kde primárnym cieľom je ďalej technicky vylepšiť výrobky, procesy alebo služby, ktoré nie sú ešte do veľkej miery stanovené. To môže zahŕňať vývoj komerčne využiteľného prototypu alebo pilotného projektu, ktorý je nevyhnutne konečným obchodným výrobkom a ktorého výroba je príliš nákladná na to, aby bol použitý výlučne na účely predvádzania a overovania. Experimentálny vývoj nezahŕňa bežné ani pravidelné úpravy existujúcich výrobkov, výrobných liniek, výrobných postupov, služieb a ostatných prebiehajúcich operácií, ani ak by takéto úpravy mohli predstavovať zlepšenia;

| l) | „štúdia uskutočniteľnosti“ je hodnotenie a analýza potenciálu projektu s cieľom podporiť proces rozhodovania prostredníctvom objektívneho a racionálneho odhalenia jeho silných a slabých stránok, možností a hrozieb, ako aj identifikovať zdroje potrebné na jeho realizáciu a jeho vyhliadky na úspech; |
| --- | --- |

l)

„štúdia uskutočniteľnosti“ je hodnotenie a analýza potenciálu projektu s cieľom podporiť proces rozhodovania prostredníctvom objektívneho a racionálneho odhalenia jeho silných a slabých stránok, možností a hrozieb, ako aj identifikovať zdroje potrebné na jeho realizáciu a jeho vyhliadky na úspech;

| m) | „pridelenie v plnej miere“ je situácia, keď výskumná organizácia, výskumná infraštruktúra alebo verejný obstarávateľ požívajú všetky hospodárske výhody spojené s právami duševného vlastníctva ponechaním si práva neobmedzene ich využívať, najmä vlastnícke právo a právo na poskytovanie licencie. Môže k tomu dôjsť aj v prípade, že sa výskumná organizácia alebo výskumná infraštruktúra (verejný obstarávateľ) rozhodne uzavrieť ďalšie zmluvy týkajúce sa uvedených práv vrátane poskytnutia licencií spolupracujúcemu partnerovi (podnikom); |
| --- | --- |

m)

„pridelenie v plnej miere“ je situácia, keď výskumná organizácia, výskumná infraštruktúra alebo verejný obstarávateľ požívajú všetky hospodárske výhody spojené s právami duševného vlastníctva ponechaním si práva neobmedzene ich využívať, najmä vlastnícke právo a právo na poskytovanie licencie. Môže k tomu dôjsť aj v prípade, že sa výskumná organizácia alebo výskumná infraštruktúra (verejný obstarávateľ) rozhodne uzavrieť ďalšie zmluvy týkajúce sa uvedených práv vrátane poskytnutia licencií spolupracujúcemu partnerovi (podnikom);

| n) | „základný výskum“ je experimentálna alebo teoretická práca vykonávaná najmä s cieľom získať nové poznatky o podstatných základoch javov a o pozorovateľných skutočnostiach bez plánovaného priameho komerčného uplatnenia alebo využitia; |
| --- | --- |

n)

„základný výskum“ je experimentálna alebo teoretická práca vykonávaná najmä s cieľom získať nové poznatky o podstatných základoch javov a o pozorovateľných skutočnostiach bez plánovaného priameho komerčného uplatnenia alebo využitia;

| o) | „ekvivalent hrubého grantu“ je výška pomoci, ak bola poskytnutá formou grantu, pred odrátaním dane alebo iných nákladov; |
| --- | --- |

o)

„ekvivalent hrubého grantu“ je výška pomoci, ak bola poskytnutá formou grantu, pred odrátaním dane alebo iných nákladov;

| p) | „vysokokvalifikovaní pracovníci“ sú pracovníci s vysokoškolským vzdelaním a aspoň piatimi rokmi príslušnej odbornej praxe, do ktorej môže patriť aj doktorandské štúdium; |
| --- | --- |

p)

„vysokokvalifikovaní pracovníci“ sú pracovníci s vysokoškolským vzdelaním a aspoň piatimi rokmi príslušnej odbornej praxe, do ktorej môže patriť aj doktorandské štúdium;

| q) | „individuálna pomoc“ je pomoc, ktorá sa neposkytuje na základe schémy pomoci, a pomoc, ktorá sa poskytuje na základe schémy pomoci, ale musí sa notifikovať; |
| --- | --- |

q)

„individuálna pomoc“ je pomoc, ktorá sa neposkytuje na základe schémy pomoci, a pomoc, ktorá sa poskytuje na základe schémy pomoci, ale musí sa notifikovať;

| r) | „priemyselný výskum“ je plánovaný výskum alebo kritický prieskum zameraný na získanie nových poznatkov a zručností pre vývoj nových výrobkov, procesov alebo služieb alebo na dosiahnutie významného zlepšenia existujúcich výrobkov, procesov alebo služieb vrátane digitálnych produktov, procesov alebo služieb v každej oblasti, technológii, priemysle alebo odvetví (vrátane, nie však výhradne, digitálnych odvetví a technológií, ako sú superpočítače, kvantové technológie, technológie blockchainu, umelá inteligencia, kybernetická bezpečnosť, veľké dáta a cloudové technológie). K priemyselnému výskumu patrí vývoj častí komplexných systémov a môže zahŕňať aj montáž prototypov v laboratórnych podmienkach alebo v podmienkach so simulovanými rozhraniami prepojenými na existujúce systémy, ako aj pilotné linky, ak sú potrebné pre priemyselný výskum, a to najmä na schválenie generickej technológie; |
| --- | --- |

r)

„priemyselný výskum“ je plánovaný výskum alebo kritický prieskum zameraný na získanie nových poznatkov a zručností pre vývoj nových výrobkov, procesov alebo služieb alebo na dosiahnutie významného zlepšenia existujúcich výrobkov, procesov alebo služieb vrátane digitálnych produktov, procesov alebo služieb v každej oblasti, technológii, priemysle alebo odvetví (vrátane, nie však výhradne, digitálnych odvetví a technológií, ako sú superpočítače, kvantové technológie, technológie blockchainu, umelá inteligencia, kybernetická bezpečnosť, veľké dáta a cloudové technológie). K priemyselnému výskumu patrí vývoj častí komplexných systémov a môže zahŕňať aj montáž prototypov v laboratórnych podmienkach alebo v podmienkach so simulovanými rozhraniami prepojenými na existujúce systémy, ako aj pilotné linky, ak sú potrebné pre priemyselný výskum, a to najmä na schválenie generickej technológie;

| s) | „poradenské služby v oblasti inovácií“ sú poradenstvo, pomoc a odborná príprava v oblasti prenosu poznatkov, nadobúdania, ochrany a využívania nehmotných aktív alebo používanie noriem a predpisov, v ktorých sú zahrnuté, ako aj poradenstvo, pomoc alebo odborná príprava týkajúce sa zavádzania alebo používania inovačných technológií a riešení (vrátane digitálnych technológií a riešení); |
| --- | --- |

s)

„poradenské služby v oblasti inovácií“ sú poradenstvo, pomoc a odborná príprava v oblasti prenosu poznatkov, nadobúdania, ochrany a využívania nehmotných aktív alebo používanie noriem a predpisov, v ktorých sú zahrnuté, ako aj poradenstvo, pomoc alebo odborná príprava týkajúce sa zavádzania alebo používania inovačných technológií a riešení (vrátane digitálnych technológií a riešení);

| t) | „inovačné zoskupenia“ sú štruktúry alebo organizované skupiny nezávislých strán (ako napríklad inovačných startupov, malých, stredných a veľkých podnikov, ako aj organizácií venujúcich sa výskumu a šíreniu poznatkov, výskumných infraštruktúr, testovacích a experimentačných infraštruktúr, centier digitálnych inovácií, neziskových organizácií a iných súvisiacich hospodárskych subjektov) vytvorených s cieľom podnecovať inovačné činnosti a nové spôsoby spolupráce, napríklad prostredníctvom digitálnych prostriedkov, spoločného využívania a/alebo podpory spoločného využívania zariadení a výmeny poznatkov a odborných znalostí, účinného prispievania k prenosu poznatkov, prostredníctvom vytvárania sietí, šírenia informácií a spolupráce medzi podnikmi a ostatnými organizáciami v zoskupení (27); |
| --- | --- |

t)

„inovačné zoskupenia“ sú štruktúry alebo organizované skupiny nezávislých strán (ako napríklad inovačných startupov, malých, stredných a veľkých podnikov, ako aj organizácií venujúcich sa výskumu a šíreniu poznatkov, výskumných infraštruktúr, testovacích a experimentačných infraštruktúr, centier digitálnych inovácií, neziskových organizácií a iných súvisiacich hospodárskych subjektov) vytvorených s cieľom podnecovať inovačné činnosti a nové spôsoby spolupráce, napríklad prostredníctvom digitálnych prostriedkov, spoločného využívania a/alebo podpory spoločného využívania zariadení a výmeny poznatkov a odborných znalostí, účinného prispievania k prenosu poznatkov, prostredníctvom vytvárania sietí, šírenia informácií a spolupráce medzi podnikmi a ostatnými organizáciami v zoskupení (27);

| u) | „služby na podporu inovácií“ sú poskytovanie kancelárskych priestorov, databáz, cloudových služieb a služieb na ukladanie dát, knižníc, prieskumu trhu, laboratórií, označovania kvality, skúšania, experimentovania a certifikácie alebo iných súvisiacich služieb vrátane služieb poskytovaných organizáciami venujúcimi sa výskumu a šíreniu poznatkov, výskumnými infraštruktúrami, testovacími a experimentačnými infraštruktúrami alebo inovačnými zoskupeniami na účely vývoja efektívnejších a technologicky pokročilejších výrobkov, postupov alebo služieb, a to vrátane zavádzania inovatívnych technológií a riešení (vrátane digitálnych technológií a riešení); |
| --- | --- |

u)

„služby na podporu inovácií“ sú poskytovanie kancelárskych priestorov, databáz, cloudových služieb a služieb na ukladanie dát, knižníc, prieskumu trhu, laboratórií, označovania kvality, skúšania, experimentovania a certifikácie alebo iných súvisiacich služieb vrátane služieb poskytovaných organizáciami venujúcimi sa výskumu a šíreniu poznatkov, výskumnými infraštruktúrami, testovacími a experimentačnými infraštruktúrami alebo inovačnými zoskupeniami na účely vývoja efektívnejších a technologicky pokročilejších výrobkov, postupov alebo služieb, a to vrátane zavádzania inovatívnych technológií a riešení (vrátane digitálnych technológií a riešení);

| v) | „nehmotné aktíva“ sú aktíva, ktoré nemajú fyzickú ani finančnú podobu, napr. patenty, licencie, know-how alebo iné duševné vlastníctvo; |
| --- | --- |

v)

„nehmotné aktíva“ sú aktíva, ktoré nemajú fyzickú ani finančnú podobu, napr. patenty, licencie, know-how alebo iné duševné vlastníctvo;

| w) | „prenos poznatkov“ je každý postup, ktorého cieľom je získavanie, zhromažďovanie a spoločné využívanie explicitných a implicitných poznatkov vrátane zručností a kompetencií v hospodárskych aj nehospodárskych činnostiach, ako sú spolupráca pri výskume, poradenstvo, poskytovanie licencií, zakladanie spin-off podnikov, publikovanie a mobilita výskumných pracovníkov a ďalšieho personálu zapojeného do uvedených činností. Okrem vedeckých a technických poznatkov zahŕňa aj iné druhy poznatkov, napr. poznatky týkajúce sa používania noriem a predpisov, v ktorých sú obsiahnuté, a poznatky o prostredí zastupujúcom skutočné prevádzkové podmienky a metódach organizačnej inovácie, ako aj riadenie poznatkov v súvislosti s určovaním, získavaním, zabezpečením, ochranou a využívaním nehmotných aktív; |
| --- | --- |

w)

„prenos poznatkov“ je každý postup, ktorého cieľom je získavanie, zhromažďovanie a spoločné využívanie explicitných a implicitných poznatkov vrátane zručností a kompetencií v hospodárskych aj nehospodárskych činnostiach, ako sú spolupráca pri výskume, poradenstvo, poskytovanie licencií, zakladanie spin-off podnikov, publikovanie a mobilita výskumných pracovníkov a ďalšieho personálu zapojeného do uvedených činností. Okrem vedeckých a technických poznatkov zahŕňa aj iné druhy poznatkov, napr. poznatky týkajúce sa používania noriem a predpisov, v ktorých sú obsiahnuté, a poznatky o prostredí zastupujúcom skutočné prevádzkové podmienky a metódach organizačnej inovácie, ako aj riadenie poznatkov v súvislosti s určovaním, získavaním, zabezpečením, ochranou a využívaním nehmotných aktív;

| x) | „veľké podniky“ sú podniky, ktoré nepatria do vymedzenia malých a stredných podnikov; |
| --- | --- |

x)

„veľké podniky“ sú podniky, ktoré nepatria do vymedzenia malých a stredných podnikov;

| y) | „čisté dodatočné náklady“ predstavujú rozdiel medzi očakávanými čistými aktuálnymi hodnotami podporovaného projektu alebo činnosti a uskutočniteľnou kontrafaktuálnou investíciou, ktorú by príjemca uskutočnil v prípade neposkytnutia pomoci; |
| --- | --- |

y)

„čisté dodatočné náklady“ predstavujú rozdiel medzi očakávanými čistými aktuálnymi hodnotami podporovaného projektu alebo činnosti a uskutočniteľnou kontrafaktuálnou investíciou, ktorú by príjemca uskutočnil v prípade neposkytnutia pomoci;

| z) | „organizačná inovácia (28)
  “ je zavedenie novej organizačnej metódy na úrovni podniku (na úrovni skupiny v danom priemyselnom odvetví v EHP), organizácie pracoviska alebo vonkajších vzťahov, napríklad vrátane využívania nových alebo inovačných digitálnych technológií. Z tohto vymedzenia sú vylúčené zmeny, ktoré sa zakladajú na organizačných metódach už používaných v podniku, zmeny stratégie riadenia, koncentrácie podnikov a akvizície, pozastavenie používania postupu, jednoduchá náhrada alebo rozšírenie kapitálu, zmeny vyplývajúce iba zo zmien v cenách výrobných faktorov, prispôsobenie, lokalizácia, pravidelné sezónne a iné cyklické zmeny, obchodovanie s novými alebo výrazne lepšími výrobkami; |
| --- | --- |

z)

„organizačná inovácia (28)
  “ je zavedenie novej organizačnej metódy na úrovni podniku (na úrovni skupiny v danom priemyselnom odvetví v EHP), organizácie pracoviska alebo vonkajších vzťahov, napríklad vrátane využívania nových alebo inovačných digitálnych technológií. Z tohto vymedzenia sú vylúčené zmeny, ktoré sa zakladajú na organizačných metódach už používaných v podniku, zmeny stratégie riadenia, koncentrácie podnikov a akvizície, pozastavenie používania postupu, jednoduchá náhrada alebo rozšírenie kapitálu, zmeny vyplývajúce iba zo zmien v cenách výrobných faktorov, prispôsobenie, lokalizácia, pravidelné sezónne a iné cyklické zmeny, obchodovanie s novými alebo výrazne lepšími výrobkami;

| aa) | „náklady na personál“ sú náklady na výskumných pracovníkov, technických pracovníkov a iných pomocných pracovníkov v rozsahu, v ktorom sa podieľajú na relevantnom projekte alebo činnosti; |
| --- | --- |

aa)

„náklady na personál“ sú náklady na výskumných pracovníkov, technických pracovníkov a iných pomocných pracovníkov v rozsahu, v ktorom sa podieľajú na relevantnom projekte alebo činnosti;

| bb) | „obstarávanie vo fáze pred komerčným využitím“ je verejné obstarávanie výskumných a vývojových služieb, pri ktorých si verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ nevyhradzuje všetky výsledky a prínosy zmluvy výhradne pre seba na použitie pri vykonávaní vlastných úloh, ale využíva ich spoločne s poskytovateľmi za trhových podmienok. Zmluva, ktorej predmet patrí do jednej alebo viacerých kategórií výskumu a vývoja vymedzených v tomto rámci, musí mať obmedzené trvanie a môže zahŕňať vývoj prototypov alebo obmedzeného množstva prvých výrobkov alebo služieb vo forme testovacích sérií. Nákup komerčného množstva výrobkov alebo služieb nesmie byť predmetom tej istej zmluvy; |
| --- | --- |

bb)

„obstarávanie vo fáze pred komerčným využitím“ je verejné obstarávanie výskumných a vývojových služieb, pri ktorých si verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ nevyhradzuje všetky výsledky a prínosy zmluvy výhradne pre seba na použitie pri vykonávaní vlastných úloh, ale využíva ich spoločne s poskytovateľmi za trhových podmienok. Zmluva, ktorej predmet patrí do jednej alebo viacerých kategórií výskumu a vývoja vymedzených v tomto rámci, musí mať obmedzené trvanie a môže zahŕňať vývoj prototypov alebo obmedzeného množstva prvých výrobkov alebo služieb vo forme testovacích sérií. Nákup komerčného množstva výrobkov alebo služieb nesmie byť predmetom tej istej zmluvy;

| cc) | „inovácia procesov (29)
  “ je zavedenie nového alebo výrazne lepšieho výrobného postupu alebo distribučnej metódy (vrátane podstatných zmien techník, zariadení alebo softvéru) na úrovni podniku (na úrovni skupiny v danom priemyselnom odvetví v EHP), napríklad aj prostredníctvom využívania nových alebo inovačných digitálnych technológií alebo riešení. Z vymedzenia tohto pojmu sú vylúčené menšie zmeny alebo zlepšenia, nárast výrobných kapacít alebo kapacít služieb pridaním výrobných alebo logistických systémov, ktoré sa veľmi podobajú tým, ktoré sa už používajú, pozastavenie používania postupu, jednoduchá náhrada alebo rozšírenie kapitálu, zmeny vyplývajúce iba zo zmien v cenách výrobných faktorov, prispôsobenie, lokalizácia, pravidelné sezónne a iné cyklické zmeny, obchodovanie s novými alebo výrazne lepšími výrobkami; |
| --- | --- |

cc)

„inovácia procesov (29)
  “ je zavedenie nového alebo výrazne lepšieho výrobného postupu alebo distribučnej metódy (vrátane podstatných zmien techník, zariadení alebo softvéru) na úrovni podniku (na úrovni skupiny v danom priemyselnom odvetví v EHP), napríklad aj prostredníctvom využívania nových alebo inovačných digitálnych technológií alebo riešení. Z vymedzenia tohto pojmu sú vylúčené menšie zmeny alebo zlepšenia, nárast výrobných kapacít alebo kapacít služieb pridaním výrobných alebo logistických systémov, ktoré sa veľmi podobajú tým, ktoré sa už používajú, pozastavenie používania postupu, jednoduchá náhrada alebo rozšírenie kapitálu, zmeny vyplývajúce iba zo zmien v cenách výrobných faktorov, prispôsobenie, lokalizácia, pravidelné sezónne a iné cyklické zmeny, obchodovanie s novými alebo výrazne lepšími výrobkami;

| dd) | „projekt v oblasti výskumu a vývoja“ je operácia, ktorá zahŕňa činnosti patriace do jednej alebo viacerých kategórií výskumu a vývoja vymedzených v tomto rámci a ktorá má splniť nedeliteľnú úlohu presného hospodárskeho, vedeckého alebo technického charakteru s jasne vopred vymedzenými cieľmi. Projekt v oblasti výskumu a vývoja môže tvoriť viacero pracovných balíkov, činností alebo služieb a zahŕňa jasné ciele, činnosti, ktoré sa majú vykonať na dosiahnutie týchto cieľov (vrátane ich očakávaných nákladov), a konkrétne výstupy ako základ na posúdenie výsledkov týchto činností a ich porovnanie s príslušnými cieľmi. Keď nie je možné jasne od seba oddeliť dva alebo viaceré projekty v oblasti výskumu a vývoja, najmä ak tieto projekty nemajú samostatne vyhliadky na technologický úspech, považujú sa za jediný projekt; |
| --- | --- |

dd)

„projekt v oblasti výskumu a vývoja“ je operácia, ktorá zahŕňa činnosti patriace do jednej alebo viacerých kategórií výskumu a vývoja vymedzených v tomto rámci a ktorá má splniť nedeliteľnú úlohu presného hospodárskeho, vedeckého alebo technického charakteru s jasne vopred vymedzenými cieľmi. Projekt v oblasti výskumu a vývoja môže tvoriť viacero pracovných balíkov, činností alebo služieb a zahŕňa jasné ciele, činnosti, ktoré sa majú vykonať na dosiahnutie týchto cieľov (vrátane ich očakávaných nákladov), a konkrétne výstupy ako základ na posúdenie výsledkov týchto činností a ich porovnanie s príslušnými cieľmi. Keď nie je možné jasne od seba oddeliť dva alebo viaceré projekty v oblasti výskumu a vývoja, najmä ak tieto projekty nemajú samostatne vyhliadky na technologický úspech, považujú sa za jediný projekt;

| ee) | „vratný preddavok“ je úver na projekt, ktorý sa poskytne v jednej splátke alebo vo viacerých splátkach a ktorého podmienky úhrady závisia od výsledku projektu; |
| --- | --- |

ee)

„vratný preddavok“ je úver na projekt, ktorý sa poskytne v jednej splátke alebo vo viacerých splátkach a ktorého podmienky úhrady závisia od výsledku projektu;

| ff) | „organizácia venujúca sa výskumu a šíreniu poznatkov“ alebo „výskumná organizácia“ je subjekt (ako sú univerzity alebo výskumné inštitúty, agentúry technologického transferu, sprostredkovatelia v oblasti inovácie, fyzické alebo virtuálne spolupracujúce subjekty zamerané na výskum) bez ohľadu na jeho právne postavenie (verejnoprávny alebo súkromnoprávny subjekt) alebo spôsob financovania, ktorého primárnym cieľom je nezávisle vykonávať základný výskum, priemyselný výskum alebo experimentálny vývoj alebo vo veľkej miere šíriť výsledky takýchto činností prostredníctvom vyučovania, publikačnej činnosti alebo prenosu poznatkov. Ak takýto subjekt vykonáva aj hospodárske činnosti, musia sa financovanie, náklady a príjmy spojené s takýmito hospodárskymi činnosťami účtovať osobitne. Podniky, ktoré môžu rozhodujúcim spôsobom ovplyvňovať takýto subjekt, napríklad v postavení akcionárov alebo členov, nesmú mať prednostný prístup k výsledkom, ktoré dosiahol; |
| --- | --- |

ff)

„organizácia venujúca sa výskumu a šíreniu poznatkov“ alebo „výskumná organizácia“ je subjekt (ako sú univerzity alebo výskumné inštitúty, agentúry technologického transferu, sprostredkovatelia v oblasti inovácie, fyzické alebo virtuálne spolupracujúce subjekty zamerané na výskum) bez ohľadu na jeho právne postavenie (verejnoprávny alebo súkromnoprávny subjekt) alebo spôsob financovania, ktorého primárnym cieľom je nezávisle vykonávať základný výskum, priemyselný výskum alebo experimentálny vývoj alebo vo veľkej miere šíriť výsledky takýchto činností prostredníctvom vyučovania, publikačnej činnosti alebo prenosu poznatkov. Ak takýto subjekt vykonáva aj hospodárske činnosti, musia sa financovanie, náklady a príjmy spojené s takýmito hospodárskymi činnosťami účtovať osobitne. Podniky, ktoré môžu rozhodujúcim spôsobom ovplyvňovať takýto subjekt, napríklad v postavení akcionárov alebo členov, nesmú mať prednostný prístup k výsledkom, ktoré dosiahol;

| gg) | „výskumná infraštruktúra“ sú zariadenia, zdroje a súvisiace služby, ktoré využíva vedecká komunita na uskutočňovanie výskumu vo svojich príslušných odboroch; a zahŕňa aj vedecké vybavenie alebo súbory nástrojov, zdroje založené na poznatkoch, akými sú zbierky, archívy alebo štruktúrované vedecké informácie, ktoré umožňujú také infraštruktúry založené na informačných a komunikačných technológiách, ako sú siete GRID, výpočtová technika, softvér a komunikácie, alebo akýkoľvek iný subjekt jedinečnej povahy, ktorý je podstatný pre uskutočňovanie výskumu. Takéto infraštruktúry môžu byť sústredené na jednom mieste alebo „distribuované“ (organizovaná sieť zdrojov) (30); |
| --- | --- |

gg)

„výskumná infraštruktúra“ sú zariadenia, zdroje a súvisiace služby, ktoré využíva vedecká komunita na uskutočňovanie výskumu vo svojich príslušných odboroch; a zahŕňa aj vedecké vybavenie alebo súbory nástrojov, zdroje založené na poznatkoch, akými sú zbierky, archívy alebo štruktúrované vedecké informácie, ktoré umožňujú také infraštruktúry založené na informačných a komunikačných technológiách, ako sú siete GRID, výpočtová technika, softvér a komunikácie, alebo akýkoľvek iný subjekt jedinečnej povahy, ktorý je podstatný pre uskutočňovanie výskumu. Takéto infraštruktúry môžu byť sústredené na jednom mieste alebo „distribuované“ (organizovaná sieť zdrojov) (30);

| hh) | „dočasné vyslanie“ je dočasné zamestnanie pracovníkov príjemcom, pričom zamestnanci majú právo vrátiť sa k predchádzajúcemu zamestnávateľovi; |
| --- | --- |

hh)

„dočasné vyslanie“ je dočasné zamestnanie pracovníkov príjemcom, pričom zamestnanci majú právo vrátiť sa k predchádzajúcemu zamestnávateľovi;

| ii) | „malé a stredné podniky“ alebo „MSP“, „malé podniky“ a „stredné podniky“ sú podniky spĺňajúce kritériá stanovené v odporúčaní Komisie o vymedzení mikropodnikov, malých a stredných podnikov (31); |
| --- | --- |

ii)

„malé a stredné podniky“ alebo „MSP“, „malé podniky“ a „stredné podniky“ sú podniky spĺňajúce kritériá stanovené v odporúčaní Komisie o vymedzení mikropodnikov, malých a stredných podnikov (31);

| jj) | „začatie prác“ alebo „začatie projektu“ je buď začiatok činností v oblasti výskumu, vývoja a inovácií, alebo prvá dohoda medzi príjemcom a dodávateľmi o uskutočnení projektu, podľa toho, čo nastane skôr. Prípravné práce, ako je získanie povolení a vypracovanie štúdií uskutočniteľnosti, sa nepovažujú za začatie prác; |
| --- | --- |

jj)

„začatie prác“ alebo „začatie projektu“ je buď začiatok činností v oblasti výskumu, vývoja a inovácií, alebo prvá dohoda medzi príjemcom a dodávateľmi o uskutočnení projektu, podľa toho, čo nastane skôr. Prípravné práce, ako je získanie povolení a vypracovanie štúdií uskutočniteľnosti, sa nepovažujú za začatie prác;

| kk) | „hmotné aktíva“ sú aktíva pozostávajúce z pozemkov, budov a závodov, strojov a zariadení; |
| --- | --- |

kk)

„hmotné aktíva“ sú aktíva pozostávajúce z pozemkov, budov a závodov, strojov a zariadení;

| ll) | „testovacia a experimentačná infraštruktúra (32)
  “ sú zariadenia, vybavenie, spôsobilosti a zdroje, ako sú testovacie stanovištia, pilotné linky, demonštračné zariadenia, testovacie zariadenia alebo živé laboratóriá, a súvisiace podporné služby, ktoré využívajú prevažne podniky, najmä MSP, ktoré hľadajú podporu pri testovaní a experimentovaní s cieľom vyvíjať nové alebo vylepšené výrobky, procesy a služby a testovať a rozširovať technológie, aby mohli napredovať prostredníctvom priemyselného výskumu a experimentálneho vývoja. Prístup k testovacím a experimentačným infraštruktúram financovaným z verejných zdrojov je otvorený viacerým používateľom a musí byť poskytnutý na transparentnom a nediskriminačnom základe a za trhových podmienok. |
| --- | --- |

ll)

„testovacia a experimentačná infraštruktúra (32)
  “ sú zariadenia, vybavenie, spôsobilosti a zdroje, ako sú testovacie stanovištia, pilotné linky, demonštračné zariadenia, testovacie zariadenia alebo živé laboratóriá, a súvisiace podporné služby, ktoré využívajú prevažne podniky, najmä MSP, ktoré hľadajú podporu pri testovaní a experimentovaní s cieľom vyvíjať nové alebo vylepšené výrobky, procesy a služby a testovať a rozširovať technológie, aby mohli napredovať prostredníctvom priemyselného výskumu a experimentálneho vývoja. Prístup k testovacím a experimentačným infraštruktúram financovaným z verejných zdrojov je otvorený viacerým používateľom a musí byť poskytnutý na transparentnom a nediskriminačnom základe a za trhových podmienok.

2.   Štátna pomoc podľa článku 107 ods. 1 zmluvy

| 17. | Štátnu pomoc vo všeobecnosti predstavuje každé opatrenie, ktoré spĺňa kritériá stanovené v článku 107 ods. 1 zmluvy. Zatiaľ čo v samostatnom oznámení Komisie (33) o pojme štátna pomoc sa objasňuje, ako Komisia chápe pojem štátna pomoc vo všeobecnosti, tento oddiel sa zaoberá situáciami, ktoré sú typické pre činnosti v oblasti výskumu, vývoja a inovácií, bez toho, aby tým bol dotknutý výklad Súdneho dvora Európskej únie. |
| --- | --- |

17.

2.1.   
  Organizácie venujúce sa výskumu a šíreniu poznatkov a výskumné infraštruktúry ako príjemcovia štátnej pomoci

| 18. | Organizácie venujúce sa výskumu a šíreniu poznatkov (ďalej len „výskumné organizácie“) a výskumné infraštruktúry sú príjemcami štátnej pomoci, ak ich verejné financovanie spĺňa všetky podmienky stanovené v článku 107 ods. 1 zmluvy. Na základe oznámenia Komisie o pojme štátna pomoc a v súlade s judikatúrou Súdneho dvora musí príjemca musí spĺňať podmienky na to, aby mohol byť označený za podnik, čo však nezávisí od jeho právneho postavenia, t. j. či je zriadený podľa verejného alebo súkromného práva, ani od jeho ekonomickej povahy, t. j. či sa snaží vytvárať zisk alebo nie. Pre uvedené splnenie podmienok označenia za podnik je rozhodujúce skôr to, či vykonáva hospodársku činnosť spočívajúcu v poskytovaní výrobkov alebo služieb na danom trhu (34). |
| --- | --- |

18.

2.1.1.   Verejné financovanie nehospodárskych činností

| 19. | Ak ten istý subjekt vykonáva činnosti hospodárskej aj nehospodárskej povahy, verejné financovanie nehospodárskych činností nebude patriť pod článok 107 ods. 1 zmluvy, ak tieto dva druhy činností a ich náklady, financovanie a príjmy možno jasne oddeliť, aby sa účinne zabránilo krížovej dotácii hospodárskej činnosti. Dokladom o správnom pridelení nákladov, financovania a príjmov môžu byť ročné účtovné závierky príslušného subjektu. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Komisia zastáva názor, že nehospodársky charakter majú vo všeobecnosti tieto činnosti:






  a) | základné činnosti výskumných organizácií a výskumných infraštruktúr, najmä:






  i) | vzdelávacie činnosti zamerané na zvýšenie počtu a kvalifikácie ľudských zdrojov, V súlade s judikatúrou (35) a rozhodovacou praxou Komisie (36) a ako bolo vysvetlené v oznámení o pojme štátna pomoc a oznámení (37) o službách všeobecného hospodárskeho záujmu, vzdelávanie organizované vo verejných zariadeniach v rámci vnútroštátneho systému vzdelávania, ktoré je prevažne alebo úplne financované štátom a štát nad ním vykonáva dohľad, sa pokladá za nehospodársku činnosť (38); |
| --- | --- | --- | --- |

20.

a)

základné činnosti výskumných organizácií a výskumných infraštruktúr, najmä:

i)

vzdelávacie činnosti zamerané na zvýšenie počtu a kvalifikácie ľudských zdrojov, V súlade s judikatúrou (35) a rozhodovacou praxou Komisie (36) a ako bolo vysvetlené v oznámení o pojme štátna pomoc a oznámení (37) o službách všeobecného hospodárskeho záujmu, vzdelávanie organizované vo verejných zariadeniach v rámci vnútroštátneho systému vzdelávania, ktoré je prevažne alebo úplne financované štátom a štát nad ním vykonáva dohľad, sa pokladá za nehospodársku činnosť (38);

| ii) | nezávislý výskum a vývoj s cieľom rozšíriť poznatky a lepšie porozumieť daným témam vrátane spolupráce pri výskume a vývoji, ak sa výskumná organizácia alebo výskumná infraštruktúra zapájajú do efektívnej spolupráce (39); |
| --- | --- |

ii)

nezávislý výskum a vývoj s cieľom rozšíriť poznatky a lepšie porozumieť daným témam vrátane spolupráce pri výskume a vývoji, ak sa výskumná organizácia alebo výskumná infraštruktúra zapájajú do efektívnej spolupráce (39);

| iii) | rozsiahle šírenie výsledkov výskumu na nevýlučnom a nediskriminačnom základe, napríklad prostredníctvom výuky, databáz s voľným prístupom, verejne prístupných publikácií alebo slobodného softvéru; |
| --- | --- |

iii)

rozsiahle šírenie výsledkov výskumu na nevýlučnom a nediskriminačnom základe, napríklad prostredníctvom výuky, databáz s voľným prístupom, verejne prístupných publikácií alebo slobodného softvéru;

| b) | činnosti v rámci prenosu poznatkov, ak sú vykonávané buď výskumnou organizáciou alebo výskumnou infraštruktúrou (vrátane ich oddelení alebo pobočiek), alebo spoločne s ďalšími takýmito subjektmi alebo v ich mene a ak sa všetky zisky z uvedených činností opätovne investujú do základných činností výskumnej organizácie alebo výskumnej infraštruktúry. Nehospodárska povaha uvedených činností zostáva nedotknutá aj v prípade zmluvného poskytovania zodpovedajúcich služieb tretím stranám prostredníctvom verejnej súťaže. |
| --- | --- |

b)

činnosti v rámci prenosu poznatkov, ak sú vykonávané buď výskumnou organizáciou alebo výskumnou infraštruktúrou (vrátane ich oddelení alebo pobočiek), alebo spoločne s ďalšími takýmito subjektmi alebo v ich mene a ak sa všetky zisky z uvedených činností opätovne investujú do základných činností výskumnej organizácie alebo výskumnej infraštruktúry. Nehospodárska povaha uvedených činností zostáva nedotknutá aj v prípade zmluvného poskytovania zodpovedajúcich služieb tretím stranám prostredníctvom verejnej súťaže.

| 21. | Ak sa určitá výskumná organizácia alebo výskumná infraštruktúra využíva na hospodárske aj nehospodárske činnosti, pravidlá štátnej pomoci sa vzťahujú na verejné financovanie iba v tom rozsahu, v akom toto financovanie pokrýva náklady spojené s hospodárskymi činnosťami (40). Ak sa výskumná organizácia alebo výskumná infraštruktúra využíva takmer výlučne na nehospodársku činnosť, na jej financovanie sa nemusia vzťahovať pravidlá štátnej pomoci za predpokladu (41), že jej hospodárske využitie zostáva čisto vedľajšie, tzn. že ide o činnosť, ktorá je priamo spojená s prevádzkou výskumnej organizácie alebo výskumnej infraštruktúry a je pre ňu nevyhnutná alebo je neoddeliteľne previazaná s hlavným využitím na činnosti nehospodárskeho charakteru a jej rozsah je obmedzený. Na účely tohto rámca bude podľa Komisie táto podmienka splnená v prípade, že na hospodárske činnosti sa budú spotrebúvať presne tie isté vstupy (napríklad materiál, zariadenia, pracovná sila a fixný kapitál) ako na nehospodárske činnosti, a v prípade, že kapacita pridelená každoročne na takéto hospodárske činnosti nepresiahne 20 % celkovej ročnej kapacity príslušného subjektu. |
| --- | --- |

21.

2.1.2.   Verejné financovanie hospodárskych činností výskumných organizácií a výskumných infraštruktúr

| 22. | Bez toho, aby bol dotknutý bod 21, ak sa výskumné organizácie alebo výskumné infraštruktúry využívajú na vykonávanie hospodárskych činností, ako je prenajímanie zariadení alebo laboratórií podnikom, poskytovanie služieb podnikom alebo vykonávanie zmluvného výskumu, verejné financovanie uvedených hospodárskych činností sa bude vo všeobecnosti považovať za štátnu pomoc. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Komisia však nebude považovať výskumnú organizáciu alebo výskumnú infraštruktúru za príjemcu štátnej pomoci, ak koná iba ako sprostredkovateľ, ktorý prevádza všetko verejné financovanie a akúkoľvek výhodu plynúcu z takéhoto financovania na konečných príjemcov. Vo všeobecnosti ide o prípady, keď:






  a) | verejné financovanie aj akákoľvek výhoda plynúca z takéhoto financovania sú vyčísliteľné a preukázateľné a existuje vhodný mechanizmus, ktorým sa zabezpečí, že sú v plnej miere prevedené na konečných príjemcov, napríklad prostredníctvom znížených cien a |
| --- | --- | --- |

23.

a)

verejné financovanie aj akákoľvek výhoda plynúca z takéhoto financovania sú vyčísliteľné a preukázateľné a existuje vhodný mechanizmus, ktorým sa zabezpečí, že sú v plnej miere prevedené na konečných príjemcov, napríklad prostredníctvom znížených cien a

| b) | sprostredkovateľovi nie je poskytnutá žiadna ďalšia výhoda, pretože je buď vybraný vo verejnej súťaži, alebo je verejné financovanie k dispozícii všetkým subjektom, ktoré spĺňajú potrebné objektívne podmienky, takže sú zákazníci ako koneční príjemcovia oprávnení získať rovnocenné služby od ktoréhokoľvek príslušného sprostredkovateľa. |
| --- | --- |

b)

sprostredkovateľovi nie je poskytnutá žiadna ďalšia výhoda, pretože je buď vybraný vo verejnej súťaži, alebo je verejné financovanie k dispozícii všetkým subjektom, ktoré spĺňajú potrebné objektívne podmienky, takže sú zákazníci ako koneční príjemcovia oprávnení získať rovnocenné služby od ktoréhokoľvek príslušného sprostredkovateľa.

| 24. | Ak sú splnené podmienky stanovené v bode 23, pravidlá štátnej pomoci sa uplatňujú na úrovni konečných príjemcov. |
| --- | --- |

24.

2.2.   
  Nepriama štátna pomoc pre podniky prostredníctvom verejne financovaných organizácií venujúcich sa výskumu a šíreniu poznatkov a výskumných infraštruktúr

| 25. | Otázka, či a za akých podmienok získajú podniky výhodu v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy v prípadoch zmluvného výskumu alebo výskumných služieb poskytovaných výskumnou organizáciou alebo výskumnou infraštruktúrou, ako aj v prípadoch spolupráce s výskumnou organizáciou alebo výskumnou infraštruktúrou, sa musí zodpovedať v súlade so všeobecnými zásadami štátnej pomoci. Ako je vysvetlené v oznámení o pojme štátna pomoc, na tento účel môže byť potrebné posúdiť najmä to, či správanie výskumnej organizácie alebo výskumnej infraštruktúry možno pripísať štátu (42). |
| --- | --- |

25.

2.2.1.   Výskum v mene podnikov (zmluvný výskum alebo výskumné služby)

| 26. | Ak sa výskumná organizácia alebo výskumná infraštruktúra využíva na vykonávanie zmluvného výskumu alebo poskytovanie výskumnej služby podniku, ktorý spravidla stanoví podmienky zmluvy, vlastní výsledky výskumných činností a nesie riziko neúspechu, podniku nebude spravidla prevedená žiadna štátna pomoc, ak je výskumnej organizácii alebo výskumnej infraštruktúre vyplatená primeraná odmena za jej služby, najmä v prípade, keď je splnená jedna z týchto podmienok:






  a) | výskumná organizácia alebo výskumná infraštruktúra poskytuje svoju výskumnú službu alebo zmluvný výskum za trhovú cenu (43) alebo |
| --- | --- | --- |

26.

a)

výskumná organizácia alebo výskumná infraštruktúra poskytuje svoju výskumnú službu alebo zmluvný výskum za trhovú cenu (43) alebo

| b) | ak neexistuje trhová cena, výskumná organizácia alebo výskumná infraštruktúra poskytuje svoju výskumnú službu alebo zmluvný výskum za cenu, ktorá:






  — | odráža celkové náklady služby a vo všeobecnosti zahŕňa maržu stanovenú podľa marží zvyčajne uplatňovaných podnikmi pôsobiacimi v odvetví príslušnej služby, alebo |
| --- | --- | --- |

b)

ak neexistuje trhová cena, výskumná organizácia alebo výskumná infraštruktúra poskytuje svoju výskumnú službu alebo zmluvný výskum za cenu, ktorá:

—

odráža celkové náklady služby a vo všeobecnosti zahŕňa maržu stanovenú podľa marží zvyčajne uplatňovaných podnikmi pôsobiacimi v odvetví príslušnej služby, alebo

| — | je výsledkom rokovaní za podmienok trhového odstupu, keď sa výskumná organizácia alebo výskumná infraštruktúra ako poskytovateľ služby pri rokovaní usiluje o to, aby pri uzatvorení zmluvy dosiahla maximálny hospodársky prospech a pokryla aspoň svoje hraničné náklady. |
| --- | --- |

—

je výsledkom rokovaní za podmienok trhového odstupu, keď sa výskumná organizácia alebo výskumná infraštruktúra ako poskytovateľ služby pri rokovaní usiluje o to, aby pri uzatvorení zmluvy dosiahla maximálny hospodársky prospech a pokryla aspoň svoje hraničné náklady.

| 27. | Ak si výskumná organizácia alebo výskumná infraštruktúra ponecháva vlastníctvo práv duševného vlastníctva alebo prístupové práva k právam duševného vlastníctva, ich trhová hodnota sa môže odpočítať od ceny splatnej za príslušné služby. |
| --- | --- |

27.

2.2.2.   Spolupráca s podnikmi

| 28. | Projekt sa považuje za projekt realizovaný prostredníctvom efektívnej spolupráce, ak aspoň dve nezávislé strany sledujú spoločný cieľ na základe deľby práce a spoločne definujú jeho rozsah, podieľajú sa na jeho návrhu, prispievajú k jeho realizácii a delia sa o jeho finančné, technologické, vedecké a iné riziká, ako aj jeho výsledky. Náklady projektu môže znášať v plnej výške jedna alebo viacero strán, čím sa ostatné strany odbremenia od jeho finančných rizík. Podmienky projektu spolupráce, najmä pokiaľ ide o príspevky na jeho náklady, rozdelenie rizík a výsledkov, šírenie výsledkov, prístup k právam duševného vlastníctva a pravidlá ich prideľovania, sa musia stanoviť pred začatím projektu (44). Zmluvný výskum a poskytovanie výskumných služieb sa nepovažujú za formy spolupráce. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Komisia v prípade projektov spolupráce vykonávaných spoločne podnikmi a výskumnými organizáciami alebo výskumnými infraštruktúrami vychádza z toho, že zúčastneným podnikom sa prostredníctvom uvedených subjektov v dôsledku priaznivých podmienok spolupráce (45) neposkytuje žiadna nepriama štátna pomoc, ak je splnená jedna z týchto podmienok:






  a) | zúčastnené podniky znášajú celkové náklady projektu, alebo |
| --- | --- | --- |

29.

a)

zúčastnené podniky znášajú celkové náklady projektu, alebo

| b) | výsledky spolupráce, ktoré nevedú k vzniku práv duševného vlastníctva, sa môžu vo veľkom rozsahu rozširovať a akékoľvek práva duševného vlastníctva, ktoré sú výsledkom činností výskumných organizácií alebo výskumných infraštruktúr, sa v plnej miere pridelia uvedeným subjektom, alebo |
| --- | --- |

b)

výsledky spolupráce, ktoré nevedú k vzniku práv duševného vlastníctva, sa môžu vo veľkom rozsahu rozširovať a akékoľvek práva duševného vlastníctva, ktoré sú výsledkom činností výskumných organizácií alebo výskumných infraštruktúr, sa v plnej miere pridelia uvedeným subjektom, alebo

| c) | akékoľvek práva duševného vlastníctva vyplývajúce z projektu, ako aj príslušné prístupové práva sa pridelia rôznym spolupracujúcim partnerom spôsobom, ktorý primerane odráža ich pracovné balíky, príspevky a príslušné záujmy, alebo |
| --- | --- |

c)

akékoľvek práva duševného vlastníctva vyplývajúce z projektu, ako aj príslušné prístupové práva sa pridelia rôznym spolupracujúcim partnerom spôsobom, ktorý primerane odráža ich pracovné balíky, príspevky a príslušné záujmy, alebo

| d) | výskumné organizácie alebo výskumné infraštruktúry dostanú za práva duševného vlastníctva, ktoré sú výsledkom ich činností a prevedú sa na zúčastnené podniky alebo ku ktorým získali zúčastnené podniky prístupové práva, kompenzáciu zodpovedajúcu trhovej cene. Od uvedenej kompenzácie sa môže odpočítať absolútna výška hodnoty akéhokoľvek finančného alebo nefinančného príspevku zúčastnených podnikov na náklady spojené s činnosťami výskumných organizácií alebo výskumných infraštruktúr, ktorých výsledkom boli príslušné práva duševného vlastníctva. |
| --- | --- |

d)

výskumné organizácie alebo výskumné infraštruktúry dostanú za práva duševného vlastníctva, ktoré sú výsledkom ich činností a prevedú sa na zúčastnené podniky alebo ku ktorým získali zúčastnené podniky prístupové práva, kompenzáciu zodpovedajúcu trhovej cene. Od uvedenej kompenzácie sa môže odpočítať absolútna výška hodnoty akéhokoľvek finančného alebo nefinančného príspevku zúčastnených podnikov na náklady spojené s činnosťami výskumných organizácií alebo výskumných infraštruktúr, ktorých výsledkom boli príslušné práva duševného vlastníctva.

| 30. | Na účely bodu 29 písm. d) vychádza Komisia z toho, že prijatá kompenzácia zodpovedá trhovej cene, ak príslušným výskumným organizáciám alebo výskumným infraštruktúram umožní v plnej miere využívať hospodársky prospech z uvedených práv v prípade, keď je splnená jedna z týchto podmienok:






  a) | výška kompenzácie bola stanovená prostredníctvom otvoreného, transparentného a nediskriminačného konkurenčného postupu predaja, alebo |
| --- | --- | --- |

30.

a)

výška kompenzácie bola stanovená prostredníctvom otvoreného, transparentného a nediskriminačného konkurenčného postupu predaja, alebo

| b) | nezávislým odborným ocenením sa potvrdí, že výška kompenzácie prinajmenšom zodpovedá trhovej cene, alebo |
| --- | --- |

b)

nezávislým odborným ocenením sa potvrdí, že výška kompenzácie prinajmenšom zodpovedá trhovej cene, alebo

| c) | výskumná organizácia alebo výskumná infraštruktúra môže ako predávajúci preukázať, že kompenzáciu fakticky dohodla za podmienok trhového odstupu tak, aby pri uzatvorení zmluvy dosiahla maximálny hospodársky prospech s prihliadnutím na svoje štatutárne ciele, alebo |
| --- | --- |

c)

výskumná organizácia alebo výskumná infraštruktúra môže ako predávajúci preukázať, že kompenzáciu fakticky dohodla za podmienok trhového odstupu tak, aby pri uzatvorení zmluvy dosiahla maximálny hospodársky prospech s prihliadnutím na svoje štatutárne ciele, alebo

| d) | v prípadoch, keď sa v dohode o spolupráci spolupracujúcemu podniku poskytuje právo prvého odmietnutia, pokiaľ ide o práva duševného vlastníctva vytvorené spolupracujúcimi výskumnými organizáciami alebo výskumnými infraštruktúrami, a tieto subjekty majú recipročné právo vyžiadať si od tretích strán ekonomicky výhodnejšie ponuky, takže spolupracujúci podnik je nútený svoju ponuku zodpovedajúcim spôsobom upraviť. |
| --- | --- |

d)

v prípadoch, keď sa v dohode o spolupráci spolupracujúcemu podniku poskytuje právo prvého odmietnutia, pokiaľ ide o práva duševného vlastníctva vytvorené spolupracujúcimi výskumnými organizáciami alebo výskumnými infraštruktúrami, a tieto subjekty majú recipročné právo vyžiadať si od tretích strán ekonomicky výhodnejšie ponuky, takže spolupracujúci podnik je nútený svoju ponuku zodpovedajúcim spôsobom upraviť.

| 31. | Ak nie je splnená žiadna z podmienok uvedených v bode 29, celková hodnota príspevku výskumných organizácií alebo výskumných infraštruktúr na projekt sa bude považovať za výhodu pre spolupracujúce podniky, na ktorú sa vzťahujú pravidlá štátnej pomoci. |
| --- | --- |

31.

2.3.   
  Verejné obstarávanie výskumných a vývojových služieb

| 32. | Verejní obstarávatelia môžu obstarávať výskumné a vývojové služby od podnikov prostredníctvom výhradného vývoja aj obstarávania vo fáze pred komerčným využitím (46). |
| --- | --- |

32.

| 33. | Ak sa pre verejné obstarávanie uskutoční verejná súťaž v súlade s platnými smernicami (47), Komisia bude vo všeobecnosti vychádzať z toho, že podnikom dodávajúcim príslušné služby (48) sa neposkytuje žiadna štátna pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Vo všetkých ostatných prípadoch vrátane obstarávania vo fáze pred komerčným využitím bude Komisia vychádzať z toho, že podnikom sa neposkytuje žiadna štátna pomoc, ak cena zaplatená za príslušné služby v plnej miere odráža trhovú hodnotu výhod nadobudnutých verejným obstarávateľom a riziká podstúpené zúčastnenými poskytovateľmi, najmä ak sú splnené všetky tieto podmienky:






  a) | výberové konanie je otvorené, transparentné, nediskriminačné a je založené na objektívnych podmienkach účasti a kritériách na vyhodnotenie ponúk stanovených pred predkladaním ponúk; |
| --- | --- | --- |

34.

a)

výberové konanie je otvorené, transparentné, nediskriminačné a je založené na objektívnych podmienkach účasti a kritériách na vyhodnotenie ponúk stanovených pred predkladaním ponúk;

| b) | plánované zmluvné dojednania opisujúce všetky práva a povinnosti jednotlivých strán vrátane práv duševného vlastníctva sú sprístupnené všetkým zainteresovaným uchádzačom pred ponukovým konaním; |
| --- | --- |

b)

plánované zmluvné dojednania opisujúce všetky práva a povinnosti jednotlivých strán vrátane práv duševného vlastníctva sú sprístupnené všetkým zainteresovaným uchádzačom pred ponukovým konaním;

| c) | z obstarávania nevyplýva pre žiadneho zo zúčastnených poskytovateľov žiadne preferenčné zaobchádzanie pri dodávke komerčných objemov konečných výrobkov alebo služieb verejnému obstarávateľovi v príslušnom členskom štáte (49) a |
| --- | --- |

c)

z obstarávania nevyplýva pre žiadneho zo zúčastnených poskytovateľov žiadne preferenčné zaobchádzanie pri dodávke komerčných objemov konečných výrobkov alebo služieb verejnému obstarávateľovi v príslušnom členskom štáte (49) a

| d) | je splnená jedna z týchto podmienok:






  — | všetky výsledky, ktoré nevedú k vzniku práv duševného vlastníctva, sa môžu vo veľkom rozsahu rozširovať, napríklad prostredníctvom publikácií, vyučovania alebo príspevku pre normalizačné orgány, takým spôsobom, ktorý umožní iným podnikom ich reprodukovanie, a akékoľvek práva duševného vlastníctva sa v plnej miere pridelia verejnému obstarávateľovi, alebo |
| --- | --- | --- |

d)

je splnená jedna z týchto podmienok:

—

všetky výsledky, ktoré nevedú k vzniku práv duševného vlastníctva, sa môžu vo veľkom rozsahu rozširovať, napríklad prostredníctvom publikácií, vyučovania alebo príspevku pre normalizačné orgány, takým spôsobom, ktorý umožní iným podnikom ich reprodukovanie, a akékoľvek práva duševného vlastníctva sa v plnej miere pridelia verejnému obstarávateľovi, alebo

| — | ktorýkoľvek poskytovateľ služby, ktorému sa prideľujú výsledky vedúce k vzniku práv duševného vlastníctva, musí poskytnúť verejnému obstarávateľovi neobmedzený a bezplatný prístup k uvedeným výsledkom a poskytnúť prístup tretím stranám, napríklad prostredníctvom nevýhradných licencií, za trhových podmienok. |
| --- | --- |

—

ktorýkoľvek poskytovateľ služby, ktorému sa prideľujú výsledky vedúce k vzniku práv duševného vlastníctva, musí poskytnúť verejnému obstarávateľovi neobmedzený a bezplatný prístup k uvedeným výsledkom a poskytnúť prístup tretím stranám, napríklad prostredníctvom nevýhradných licencií, za trhových podmienok.

| 35. | Ak nie sú splnené podmienky stanovené v bode 34, členské štáty môžu vychádzať z individuálneho posúdenia podmienok zmluvy medzi verejným obstarávateľom a podnikom, bez toho, aby bola dotknutá všeobecná povinnosť notifikovať pomoc na výskum, vývoj a inovácie podľa článku 108 ods. 3 zmluvy. |
| --- | --- |

35.

3.   Posúdenie zlučiteľnosti pomoci na výskum, vývoj a inovácie

| 36. | Na základe článku 107 ods. 3 písm. c) Komisia môže považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom takú štátnu pomoc, ktorá má umožniť rozvoj určitých hospodárskych činností v rámci Európskej únie, za predpokladu, že táto podpora nepriaznivo neovplyvní podmienky obchodu tak, že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom. |
| --- | --- |

36.

| 37. | V tomto oddiele Komisia objasňuje, ako bude uplatňovať zásady posudzovania zlučiteľnosti, a v prípade potreby osobitné podmienky pre schémy pomoci a dodatočné podmienky pre individuálnu pomoc, ktoré podliehajú notifikačnej povinnosti (50). |
| --- | --- |

37.

| 38. | Na posúdenie, či štátnu pomoc na výskum, vývoj a inovácie možno považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom, Komisia stanoví, či opatrenie pomoci uľahčuje rozvoj určitej hospodárskej činnosti a či nepriaznivo nevplýva na podmienky obchodu tak, že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom. |
| --- | --- |

38.

| 39. | S cieľom vykonať posúdenie uvedené v bode 39 Komisia zohľadní tieto aspekty:






  a) | prvá podmienka: pomoc na výskum, vývoj a inovácie uľahčuje rozvoj hospodárskej činnosti







  i) | identifikácia hospodárskej činnosti (oddiel 3.1.1); |
| --- | --- | --- | --- |

39.

a)

prvá podmienka: pomoc na výskum, vývoj a inovácie uľahčuje rozvoj hospodárskej činnosti

i)

identifikácia hospodárskej činnosti (oddiel 3.1.1);

| ii) | stimulačný účinok: hodnotenie, či pomoc mení správanie dotknutého podniku alebo dotknutých podnikov takým spôsobom, že takýto podnik alebo podniky sa zapájajú do vykonávania ďalšej činnosti, ktorú by bez pomoci nevykonávali alebo by ju vykonávali v obmedzenej miere či iným spôsobom alebo na inom mieste (oddiel 3.1.2); |
| --- | --- |

ii)

stimulačný účinok: hodnotenie, či pomoc mení správanie dotknutého podniku alebo dotknutých podnikov takým spôsobom, že takýto podnik alebo podniky sa zapájajú do vykonávania ďalšej činnosti, ktorú by bez pomoci nevykonávali alebo by ju vykonávali v obmedzenej miere či iným spôsobom alebo na inom mieste (oddiel 3.1.2);

| iii) | pomoc nie je v rozpore s príslušnými ustanoveniami a zásadami právnych predpisov EÚ (oddiel 3.1.3); |
| --- | --- |

iii)

pomoc nie je v rozpore s príslušnými ustanoveniami a zásadami právnych predpisov EÚ (oddiel 3.1.3);

| b) | druhá podmienka: pomoc na výskum, vývoj a inovácie neprimerane nenarúša obchodné podmienky v rozsahu, ktorý by bol v rozpore so spoločným záujmom







  i) | potreba štátneho zásahu: opatrenie štátnej pomoci musí priniesť dôležité zlepšenie, ktoré samotný trh dosiahnuť nemôže, napríklad nápravou zlyhania trhu alebo riešením obavy o spravodlivý prístup alebo súdržnosť tam, kde je to vhodné (oddiel 3.2.1); |
| --- | --- | --- |

b)

druhá podmienka: pomoc na výskum, vývoj a inovácie neprimerane nenarúša obchodné podmienky v rozsahu, ktorý by bol v rozpore so spoločným záujmom

i)

potreba štátneho zásahu: opatrenie štátnej pomoci musí priniesť dôležité zlepšenie, ktoré samotný trh dosiahnuť nemôže, napríklad nápravou zlyhania trhu alebo riešením obavy o spravodlivý prístup alebo súdržnosť tam, kde je to vhodné (oddiel 3.2.1);

| ii) | vhodnosť opatrenia pomoci: navrhované opatrenie pomoci musí byť vhodným nástrojom politiky na uľahčenie rozvoja hospodárskej činnosti (oddiel 3.2.2); |
| --- | --- |

ii)

vhodnosť opatrenia pomoci: navrhované opatrenie pomoci musí byť vhodným nástrojom politiky na uľahčenie rozvoja hospodárskej činnosti (oddiel 3.2.2);

| iii) | primeranosť pomoci (pomoc obmedzená na minimum): výška a intenzita pomoci musia byť obmedzené na minimum potrebné na podnietenie ďalšej investície alebo činnosti zo strany dotknutého podniku (dotknutých podnikov) (oddiel 3.2.3); |
| --- | --- |

iii)

primeranosť pomoci (pomoc obmedzená na minimum): výška a intenzita pomoci musia byť obmedzené na minimum potrebné na podnietenie ďalšej investície alebo činnosti zo strany dotknutého podniku (dotknutých podnikov) (oddiel 3.2.3);

| iv) | transparentnosť pomoci: členské štáty, Komisia, hospodárske subjekty a verejnosť musia mať jednoduchý prístup ku všetkým relevantným zákonom a príslušným informáciám o pomoci, ktorá sa na ich základe poskytuje (oddiel 3.2.4); |
| --- | --- |

iv)

transparentnosť pomoci: členské štáty, Komisia, hospodárske subjekty a verejnosť musia mať jednoduchý prístup ku všetkým relevantným zákonom a príslušným informáciám o pomoci, ktorá sa na ich základe poskytuje (oddiel 3.2.4);

| v) | negatívne účinky, ktoré môže mať pomoc na výskum, vývoj a inovácie na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi, musia byť minimalizované alebo sa im musí predchádzať: (oddiel 3.2.5); |
| --- | --- |

v)

negatívne účinky, ktoré môže mať pomoc na výskum, vývoj a inovácie na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi, musia byť minimalizované alebo sa im musí predchádzať: (oddiel 3.2.5);

| vi) | zváženie pozitívnych a negatívnych účinkov pomoci (oddiel 3.2.6). |
| --- | --- |

vi)

zváženie pozitívnych a negatívnych účinkov pomoci (oddiel 3.2.6).

3.1.   
  Prvá podmienka: Pomoc na výskum, vývoj a inovácie uľahčuje rozvoj hospodárskej činnosti

3.1.1.   Určenie podporovanej hospodárskej činnosti

| 40. | Komisia posúdi na základe informácií poskytnutých členským štátom, ktorá hospodárska činnosť bude podporovaná prostredníctvom notifikovaného opatrenia. |
| --- | --- |

40.

3.1.2.   Stimulačný účinok

3.1.2.1.   Všeobecné požiadavky

| 41. | Pomoc na výskum, vývoj a inovácie sa môže považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom, ak má stimulačný účinok. Komisia sa domnieva, že pomoc bez stimulačného účinku neuľahčuje rozvoj hospodárskej činnosti. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Stimulačný účinok nastane vtedy, keď pomoc zmení správanie podniku takým spôsobom, že sa zapojí do vykonávania ďalších činností, ktoré by bez pomoci nevykonával alebo by ich vykonával v obmedzenej miere či iným spôsobom. Pomoc však nesmie slúžiť ako dotácia na náklady na činnosť, ktoré by podniku v každom prípade vznikli, a nesmie kompenzovať bežné podnikateľské riziko hospodárskej činnosti (51). |
| --- | --- |

42.

| 43. | Komisia zastáva názor, že pomoc nemá pre príjemcu stimulačný účinok v prípadoch, v ktorých sa práce na príslušnej činnosti (52) v oblasti výskumu, vývoja a inovácií začali vykonávať skôr, ako príjemca podal žiadosť o pomoc vnútroštátnym orgánom (53). Ak sa práce začnú skôr, ako príjemca podá žiadosť o pomoc vnútroštátnym orgánom, projekt nebude oprávnený na poskytnutie pomoci. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Žiadosť o pomoc musí obsahovať aspoň názov a veľkosť žiadateľa, opis projektu vrátane jeho umiestnenia a dátumu začatia a ukončenia, výšku štátnej podpory potrebnej na jeho realizáciu a zoznam oprávnených nákladov. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Pokiaľ fiškálne opatrenia predstavujú štátnu pomoc, Komisia môže na základe hodnotiacich štúdií (54) predložených členskými štátmi dospieť k záveru, že majú stimulačný účinok, keďže podnecujú podniky k vyšším výdavkom na výskum, vývoj a inovácie. |
| --- | --- |

45.

3.1.2.2.   Dodatočné podmienky pre individuálnu pomoc

| 46. | V prípade individuálnej pomoci, ktorú je potrebné notifikovať, musia členské štáty preukázať Komisii, že pomoc má stimulačný účinok, a je preto potrebné, aby predložili jasný dôkaz, že pomoc má pozitívny vplyv na rozhodnutie podniku vykonávať činnosti v oblasti výskumu, vývoja a inovácií, ktoré by inak nevykonával. S cieľom umožniť Komisii vykonať komplexné posúdenie dotknutého opatrenia pomoci musí príslušný členský štát poskytnúť nielen informácie o podporovanom projekte, ale aj čo najpodrobnejší opis toho, čo by sa stalo alebo čo možno oprávnene očakávať v prípade neposkytnutia pomoci, t. j. kontrafaktuálny scenár. Kontrafaktuálny scenár môže spočívať v neexistencii alternatívneho projektu, ak sú o tom dôkazy, alebo v jasne vymedzenom a dostatočne predvídateľnom alternatívnom projekte, ktorý príjemca zvažoval v rámci svojho vnútorného rozhodovacieho procesu, a môže sa týkať alternatívneho projektu, ktorý sa úplne alebo sčasti vykonáva mimo územia Únie. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Komisia bude vo svojej analýze zohľadňovať tieto prvky:






  a) | špecifikácia zamýšľanej zmeny: musí sa dostatočne spresniť zmena správania, ktorá sa od štátnej pomoci očakáva, t. j., či sa začne nový projekt alebo sa zvýši veľkosť, rozsah alebo rýchlosť dokončenia projektu; |
| --- | --- | --- |

47.

a)

špecifikácia zamýšľanej zmeny: musí sa dostatočne spresniť zmena správania, ktorá sa od štátnej pomoci očakáva, t. j., či sa začne nový projekt alebo sa zvýši veľkosť, rozsah alebo rýchlosť dokončenia projektu;

| b) | kontrafaktuálna analýza: zmena správania sa musí určiť porovnaním toho, aký by bol očakávaný výsledok a úroveň zamýšľanej činnosti s pomocou a bez nej. Rozdiel medzi týmito dvomi scenármi ukazuje vplyv opatrenia pomoci a jeho stimulačný účinok; |
| --- | --- |

b)

kontrafaktuálna analýza: zmena správania sa musí určiť porovnaním toho, aký by bol očakávaný výsledok a úroveň zamýšľanej činnosti s pomocou a bez nej. Rozdiel medzi týmito dvomi scenármi ukazuje vplyv opatrenia pomoci a jeho stimulačný účinok;

| c) | miera ziskovosti: ak by investícia alebo projekt samy o sebe neboli pre podnik dosť ziskové na to, aby ho realizoval, ale priniesol by významný prospech pre spoločnosť, je pravdepodobnejšie, že pomoc má stimulačný účinok; |
| --- | --- |

c)

miera ziskovosti: ak by investícia alebo projekt samy o sebe neboli pre podnik dosť ziskové na to, aby ho realizoval, ale priniesol by významný prospech pre spoločnosť, je pravdepodobnejšie, že pomoc má stimulačný účinok;

| d) | výška investícií a časový horizont peňažných tokov: vysoké počiatočné investície, nízka úroveň disponibilných peňažných tokov a významný podiel peňažných tokov, ktoré vzniknú vo veľmi ďalekej budúcnosti alebo za veľmi neistých okolností, sa budú považovať za pozitívne prvky pri posudzovaní stimulačného účinku; |
| --- | --- |

d)

výška investícií a časový horizont peňažných tokov: vysoké počiatočné investície, nízka úroveň disponibilných peňažných tokov a významný podiel peňažných tokov, ktoré vzniknú vo veľmi ďalekej budúcnosti alebo za veľmi neistých okolností, sa budú považovať za pozitívne prvky pri posudzovaní stimulačného účinku;

| e) | úroveň súvisiaceho rizika: pri posudzovaní rizika sa zohľadní najmä nezvratnosť investície, pravdepodobnosť obchodného neúspechu, riziko, že projekt bude menej produktívny, než sa očakávalo, riziko, že projekt ohrozí iné činnosti príjemcu pomoci, a riziko, že náklady projektu ohrozia jeho finančnú životaschopnosť. |
| --- | --- |

e)

úroveň súvisiaceho rizika: pri posudzovaní rizika sa zohľadní najmä nezvratnosť investície, pravdepodobnosť obchodného neúspechu, riziko, že projekt bude menej produktívny, než sa očakávalo, riziko, že projekt ohrozí iné činnosti príjemcu pomoci, a riziko, že náklady projektu ohrozia jeho finančnú životaschopnosť.

| 48. | Členské štáty sa predovšetkým vyzývajú, aby vychádzali z dokumentov vedenia, posúdení rizík, finančných správ, interných podnikateľských plánov, stanovísk odborníkov a iných štúdií týkajúcich sa projektu, ktorý sa posudzuje. Pri preukazovaní stimulačného účinku by členským štátom mohli pomôcť aj dokumenty obsahujúce informácie o prognózach dopytu, prognózach nákladov, finančných prognózach, dokumenty, ktoré sa predkladajú investičnému výboru a v ktorých sa podrobne opisujú rôzne investičné scenáre, alebo dokumenty poskytované finančným inštitúciám. |
| --- | --- |

48.

| 49. | S cieľom zabezpečiť, aby sa stimulačný účinok stanovil na objektívnom základe, môže Komisia vo svojom posúdení porovnať údaje špecifické pre príslušnú spoločnosť s údajmi vzťahujúcimi sa na odvetvie, v ktorom príjemca pomoci pôsobí. Členské štáty by mali podľa možností poskytnúť najmä údaje špecifické pre príslušné odvetvie, ktoré preukazujú, že príjemcov kontrafaktuálny scenár, jeho požadovaná miera ziskovosti a jeho očakávané peňažné toky sú primerané. |
| --- | --- |

49.

| 50. | V uvedenej súvislosti sa miera ziskovosti môže preskúmať s použitím metodík, ktoré podnik, ktorý je príjemcom pomoci, preukázateľne používa alebo ktoré sa bežne používajú v príslušnom priemyselnom odvetví a ktoré môžu zahŕňať metódy na zistenie čistej súčasnej hodnoty projektu (NPV) (55), vnútornej miery návratnosti (IRR) (56) alebo priemernej rentability investovaného kapitálu (ROCE). |
| --- | --- |

50.

| 51. | Komisia okrem toho v prípade investičnej podpory cezhraničných činností v oblasti výskumu a vývoja, výskumných infraštruktúr, testovacích a experimentačných infraštruktúr, ako aj inovačných zoskupení bude považovať investície, ktoré uľahčujú cezhraničnú spoluprácu alebo ktoré sú financované viac ako jedným členským štátom, za prvok, ktorý môže posilniť stimulačný účinok pomoci. V takýchto prípadoch môže existovať silný predpoklad, že pomoc stimuluje činnosti v oblasti výskumu, vývoja a inovácií, ktorých výsledkom je väčší alebo rozsiahlejší projekt, alebo prispieva k ich urýchleniu, alebo celkové náklady na projekt sú z dôvodu intenzívnejších činností vyššie (pozri bod 142) v porovnaní s projektom so zameraním len na dosahovanie vnútroštátnych potrieb. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Preto sa pomoc nebude považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom v prípadoch, v ktorých sa zdá, že by sa tie isté činnosti mohli vykonávať a vykonávali by sa aj bez pomoci. |
| --- | --- |

52.

3.1.3.   Neporušenie príslušných právnych predpisov Únie

| 53. | Ak opatrenie štátnej pomoci, s ním spojené podmienky vrátane metódy financovania, keď je metóda financovania podstatnou súčasťou opatrenia štátnej pomoci, alebo činnosť, ktorá sa ním financuje, predstavuje porušenie príslušných právnych predpisov Únie, pomoc nemožno vyhlásiť za zlučiteľnú s vnútorným trhom (57). |
| --- | --- |

53.

| 54. | Pri posudzovaní zlučiteľnosti akejkoľvek individuálnej pomoci s vnútorným trhom Komisia zohľadní najmä všetky konania týkajúce sa porušenia článkov 101 alebo 102 zmluvy, ktoré sa môžu týkať príjemcu pomoci a ktoré môžu byť relevantné pri jej posudzovaní podľa článku 107 ods. 3 zmluvy (58). |
| --- | --- |

54.

3.2.   
  Druhá podmienka: Pomoc na výskum, vývoj a inovácie neprimerane nenarúša obchodné podmienky v rozsahu, ktorý by bol v rozpore so spoločným záujmom

| 55. | Podľa článku 107 ods. 3 písm. c) možno pomoc na rozvoj určitých hospodárskych činností alebo určitých hospodárskych oblastí vyhlásiť za zlučiteľnú, ale len „za predpokladu, že táto podpora nepriaznivo neovplyvní podmienky obchodu tak, že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom.“ |
| --- | --- |

55.

| 56. | Posúdenie negatívnych účinkov na vnútorný trh zahŕňa komplexné hospodárske a sociálne posúdenia. V tomto oddiele sa stanovuje spôsob uplatňovania diskrečnej právomoci Komisie pri vykonávaní posúdenia podľa druhej podmienky posúdenia zlučiteľnosti uvedenej v bode 39 písm. b). |
| --- | --- |

56.

| 57. | Na základe svojej povahy každé opatrenie pomoci vytvára narušenia hospodárskej súťaže a má vplyv na obchod medzi členskými štátmi. S cieľom stanoviť, či sú rušivé vplyvy pomoci obmedzené na minimum, Komisia overí potrebu, vhodnosť, primeranosť a transparentnosť pomoci. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Komisia následne posúdi rušivý vplyv dotknutej pomoci na výskum, vývoj a inovácie na hospodársku súťaž a podmienky obchodovania. Konkrétnejšie, pomoc môže v oblasti výskumu, vývoja a inovácií spôsobiť špecifické narušenia trhu s výrobkami a účinky na umiestnenie činností. Komisia potom porovná pozitívne účinky pomoci s negatívnymi účinkami na hospodársku súťaž a obchod. V prípade, že pozitívne účinky prevažujú nad negatívnymi, Komisia vyhlási pomoc za zlučiteľnú. |
| --- | --- |

58.

3.2.1.   Potreba štátneho zásahu

| 59. | Opatrenie štátnej pomoci musí byť zamerané na situáciu, v ktorej môže pomoc priniesť dôležitý rozvoj, ktorý samotný trh dosiahnuť nemôže, napríklad nápravou zlyhania trhu ovplyvňujúceho činnosti v oblasti výskumu, vývoja a inovácií alebo dotknuté investície. |
| --- | --- |

59.

3.2.1.1.   Všeobecné požiadavky

| 60. | Štátna pomoc môže byť nevyhnutná pre nárast činností v oblasti výskumu, vývoja a inovácií v prípade, keď samotný trh zlyhá pri vytváraní efektívnych výsledkov. S cieľom posúdiť, či je štátna pomoc účinná pri dosahovaní zamýšľaného cieľa, je nevyhnutné najprv identifikovať problém, ktorý sa má riešiť. Štátna pomoc by sa mala zamerať na situácie, v ktorých môže priniesť dôležitý rozvoj, ktorý trh samotný dosiahnuť nemôže. Členské štáty by mali vysvetliť, ako môže opatrenie pomoci účinne zmierniť zistené zlyhania trhu, ktoré bránia samotnému trhu pri vykonávaní dotknutej činnosti v oblasti výskumu, vývoja a inovácií alebo investovania. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Výskum, vývoj a inovácie sa realizujú prostredníctvom súboru činností, na ktoré zvyčajne nadväzuje na nižšej úrovni niekoľko trhov s výrobkami a ktoré využívajú dostupné kapacity na vývoj nových alebo vylepšených výrobkov, služieb a postupov na uvedených trhoch s výrobkami alebo na úplne nových trhoch, čím podporujú rast hospodárstva, prispievajú k územnej a sociálnej súdržnosti alebo prehĺbeniu celkového záujmu spotrebiteľov. Vzhľadom na dostupné kapacity výskumu, vývoja a inovácií však zlyhania trhu môžu predstavovať prekážku pri dosahovaní optimálneho výsledku a viesť k neefektívnemu výsledku z týchto dôvodov:






  a) | pozitívne externality alebo šírenie poznatkov: V rámci výskumu, vývoja a inovácií sa často vytvárajú prínosy pre spoločnosť v podobe pozitívnych účinkov šírenia, napríklad v podobe šírenia poznatkov alebo rozšírených príležitostí pre iné hospodárske subjekty na vývoj doplnkových výrobkov a služieb. Ak sa to však ponechá iba na trh, rad projektov môže mať z perspektívy súkromného sektora nepríťažlivú mieru návratnosti, aj keby boli prínosom pre spoločnosť, pretože podniky snažiace sa o zisk pri rozhodovaní o tom, v akej miere by sa mali zaoberať výskumom, vývojom a inováciami, nedokážu v dostatočnej miere zhodnotiť prínosy svojich činností. Štátna pomoc môže z toho dôvodu prispieť k realizácii projektov, ktorých výsledkom je celkový spoločenský alebo hospodársky prospech a ktoré by inak neboli realizované.
  Nie všetky prínosy činností v oblasti výskumu, vývoja a inovácií sú však externalitami a samotná existencia externalít ešte automaticky neznamená, že štátna pomoc je zlučiteľná s vnútorným trhom. Vo všeobecnosti sú spotrebitelia ochotní zaplatiť za priamy prínos nových výrobkov a služieb a podniky môžu zhodnotiť prínosy zo svojich investícií cez iné existujúce nástroje, napríklad práva duševného vlastníctva. V niektorých prípadoch sú však tieto prostriedky nedokonalé a zanechávajú zvyškové zlyhanie trhu, ktoré sa môže napraviť pomocou štátnej pomoci. V prípade základného výskumu sa napríklad často tvrdí, že môže byť ťažké vylúčiť ostatných zo získania prístupu k výsledkom niektorých činností, ktoré tak môžu mať charakter verejných statkov. Na druhej strane môžu byť konkrétnejšie poznatky týkajúce sa výroby často dobre chránené, napríklad pomocou patentov, ktoré umožňujú vynálezcovi pri jeho vynáleze vyššiu návratnosť; |
| --- | --- | --- |

61.

a)

pozitívne externality alebo šírenie poznatkov: V rámci výskumu, vývoja a inovácií sa často vytvárajú prínosy pre spoločnosť v podobe pozitívnych účinkov šírenia, napríklad v podobe šírenia poznatkov alebo rozšírených príležitostí pre iné hospodárske subjekty na vývoj doplnkových výrobkov a služieb. Ak sa to však ponechá iba na trh, rad projektov môže mať z perspektívy súkromného sektora nepríťažlivú mieru návratnosti, aj keby boli prínosom pre spoločnosť, pretože podniky snažiace sa o zisk pri rozhodovaní o tom, v akej miere by sa mali zaoberať výskumom, vývojom a inováciami, nedokážu v dostatočnej miere zhodnotiť prínosy svojich činností. Štátna pomoc môže z toho dôvodu prispieť k realizácii projektov, ktorých výsledkom je celkový spoločenský alebo hospodársky prospech a ktoré by inak neboli realizované.

Nie všetky prínosy činností v oblasti výskumu, vývoja a inovácií sú však externalitami a samotná existencia externalít ešte automaticky neznamená, že štátna pomoc je zlučiteľná s vnútorným trhom. Vo všeobecnosti sú spotrebitelia ochotní zaplatiť za priamy prínos nových výrobkov a služieb a podniky môžu zhodnotiť prínosy zo svojich investícií cez iné existujúce nástroje, napríklad práva duševného vlastníctva. V niektorých prípadoch sú však tieto prostriedky nedokonalé a zanechávajú zvyškové zlyhanie trhu, ktoré sa môže napraviť pomocou štátnej pomoci. V prípade základného výskumu sa napríklad často tvrdí, že môže byť ťažké vylúčiť ostatných zo získania prístupu k výsledkom niektorých činností, ktoré tak môžu mať charakter verejných statkov. Na druhej strane môžu byť konkrétnejšie poznatky týkajúce sa výroby často dobre chránené, napríklad pomocou patentov, ktoré umožňujú vynálezcovi pri jeho vynáleze vyššiu návratnosť;

| b) | neúplné a asymetrické informácie: činnosti v oblasti výskumu, vývoja a inovácií charakterizuje vysoký stupeň neistoty. Za určitých okolností sa v dôsledku neúplných a asymetrických informácií môžu súkromní investori zdráhať financovať hodnotné projekty a vysokokvalifikovaní pracovníci si nemusia byť vedomí možností náboru v inovačných podnikoch. V dôsledku toho môže byť rozdelenie ľudských a finančných zdrojov neprimerané a projekty, ktoré môžu byť hodnotné pre spoločnosť alebo hospodárstvo, sa nemusia realizovať;
  V niektorých prípadoch môžu neúplné a asymetrické informácie zároveň brániť prístupu k financovaniu. Neúplné informácie a prítomnosť rizika však automaticky neopodstatňujú potrebu štátnej pomoci. Projekty s nižšou súkromnou návratnosťou investícií, ktoré nie sú financované, môžu byť totiž známkou účinnosti trhu. Okrem toho je riziko súčasťou každej podnikateľskej činnosti a samo osebe nepredstavuje zlyhanie trhu. V súvislosti s asymetrickými informáciami však môže riziko zhoršiť problémy s financovaním; |
| --- | --- |

b)

neúplné a asymetrické informácie: činnosti v oblasti výskumu, vývoja a inovácií charakterizuje vysoký stupeň neistoty. Za určitých okolností sa v dôsledku neúplných a asymetrických informácií môžu súkromní investori zdráhať financovať hodnotné projekty a vysokokvalifikovaní pracovníci si nemusia byť vedomí možností náboru v inovačných podnikoch. V dôsledku toho môže byť rozdelenie ľudských a finančných zdrojov neprimerané a projekty, ktoré môžu byť hodnotné pre spoločnosť alebo hospodárstvo, sa nemusia realizovať;

V niektorých prípadoch môžu neúplné a asymetrické informácie zároveň brániť prístupu k financovaniu. Neúplné informácie a prítomnosť rizika však automaticky neopodstatňujú potrebu štátnej pomoci. Projekty s nižšou súkromnou návratnosťou investícií, ktoré nie sú financované, môžu byť totiž známkou účinnosti trhu. Okrem toho je riziko súčasťou každej podnikateľskej činnosti a samo osebe nepredstavuje zlyhanie trhu. V súvislosti s asymetrickými informáciami však môže riziko zhoršiť problémy s financovaním;

| c) | zlyhanie koordinácie a siete: schopnosť podnikov navzájom sa koordinovať alebo komunikovať pri uskutočňovaní výskumu, vývoja a inovácií môže byť narušená z viacerých dôvodov vrátane komplikácií pri koordinácii veľkého počtu spolupracujúcich partnerov, z ktorých niektorí majú odlišné záujmy, problémov s navrhovaním zmlúv a problémov pri koordinácii spolupráce napríklad z dôvodu vymieňania citlivých informácií. |
| --- | --- |

c)

zlyhanie koordinácie a siete: schopnosť podnikov navzájom sa koordinovať alebo komunikovať pri uskutočňovaní výskumu, vývoja a inovácií môže byť narušená z viacerých dôvodov vrátane komplikácií pri koordinácii veľkého počtu spolupracujúcich partnerov, z ktorých niektorí majú odlišné záujmy, problémov s navrhovaním zmlúv a problémov pri koordinácii spolupráce napríklad z dôvodu vymieňania citlivých informácií.

3.2.1.2.   Dodatočné podmienky pre individuálnu pomoc

| 62. | Aj keď niektoré zlyhania trhu môžu brzdiť výskum, vývoj a inovácie vo všeobecnosti, nie všetky podniky a odvetvia v hospodárstve sú nimi ovplyvnené v rovnakej miere. V prípade individuálnej pomoci, ktorú je potrebné notifikovať, by preto členské štáty mali poskytnúť náležité informácie o tom, či pomoc rieši všeobecné zlyhanie trhu s ohľadom na výskum, vývoj a inovácie, alebo konkrétne zlyhanie trhu v oblasti výskumu, vývoja a inovácií s vplyvom napríklad na určitý sektor alebo oblasť podnikania. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Komisia bude zohľadňovať tieto prvky:






  a) | šírenie poznatkov: predpokladaná úroveň šírenia poznatkov; osobitný charakter vytvorených poznatkov; možnosť ochrany práv duševného vlastníctva; miera komplementárnosti s inými výrobkami a službami; |
| --- | --- | --- |

63.

a)

šírenie poznatkov: predpokladaná úroveň šírenia poznatkov; osobitný charakter vytvorených poznatkov; možnosť ochrany práv duševného vlastníctva; miera komplementárnosti s inými výrobkami a službami;

| b) | neúplné a asymetrické informácie: úroveň rizika a zložitosť činností v oblasti výskumu, vývoja a inovácií; potreba externého financovania; charakteristika príjemcu pomoci, pokiaľ ide o prístup k externému financovaniu; |
| --- | --- |

b)

neúplné a asymetrické informácie: úroveň rizika a zložitosť činností v oblasti výskumu, vývoja a inovácií; potreba externého financovania; charakteristika príjemcu pomoci, pokiaľ ide o prístup k externému financovaniu;

| c) | zlyhanie koordinácie: počet spolupracujúcich podnikov; intenzita spolupráce; odlišné záujmy spolupracujúcich partnerov; problémy s navrhovaním zmlúv; problémy pri koordinácii spolupráce. |
| --- | --- |

c)

zlyhanie koordinácie: počet spolupracujúcich podnikov; intenzita spolupráce; odlišné záujmy spolupracujúcich partnerov; problémy s navrhovaním zmlúv; problémy pri koordinácii spolupráce.

| 64. | Komisia bude pri svojej analýze údajného zlyhania trhu, ktoré bráni spusteniu činností v oblasti výskumu, vývoja a inovácií na základe opatrenia pomoci, zohľadňovať predovšetkým akékoľvek dostupné odvetvové porovnania a ďalšie štúdie, ktoré by mal príslušný členský štát poskytnúť. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Členské štáty musia pri notifikovaní investičnej pomoci alebo prevádzkovej pomoci na zoskupenia poskytnúť informácie o plánovanej alebo očakávanej špecializácii inovačného zoskupenia, existujúcom regionálnom potenciáli a prítomnosti zoskupení s podobnými cieľmi v Únii. Členské štáty by tam, kde je to vhodné, mali takisto vysvetliť, ako môže mať zoskupenie pozitívny vplyv na technologický pokrok a digitálnu transformáciu hospodárstva Únie. Ak je inovačným zoskupením centrum digitálnych inovácií, Komisia môže predpokladať takýto pozitívny vplyv. Komisia vo svojej analýze preskúma, či by spolupráca, ktorá by bola podnietená alebo stimulovaná činnosťami inovačného zoskupenia, mohla okrem iného smerovať k skráteniu času potrebného od vytvorenia nových poznatkov po ich pretavenie na inovatívne aplikácie. Medzi ne môžu okrem iného patriť nové výrobky, služby, postupy alebo riešenia založené aj na digitálnych technológiách, alebo pomáhajúce transformovať hospodárstvo Únie v súlade so zelenou dohodou a oznámením o digitálnej Európe. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Členské štáty musia pri notifikovaní investičnej pomoci na testovaciu a experimentačnú infraštruktúru poskytnúť informácie o jej plánovanej alebo očakávanej špecializácii, jej špičkovej povahe a úlohe, ktorú by mohla testovacia a experimentačná infraštruktúru zohrávať pri uľahčovaní digitálnej a ekologickej transformácie hospodárstva Únie na regionálnej, celoštátnej alebo únijnej úrovni. Členské štáty musia poskytnúť aj informácie o tom, či v Únii existujú podobné testovacie a experimentačné infraštruktúry, či už financované z verejných zdrojov alebo nie. Členské štáty by okrem toho mali poskytnúť informácie o profile používateľov, ako sú veľkosť, sektor a ďalšie príslušné informácie. Komisia vo svojom posúdení zváži rozsah, v akom by sa kapacita infraštruktúry pridelila na služby poskytované MSP, a poskytla tak príležitosti pre MSP na zlepšenie účinnosti ich vlastných výrobných procesov a schopnosti inovovať výrobky a obchodné modely, umožnené najmä prístupom k digitálnym technológiám. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Pokiaľ ide o štátnu pomoc, ktorá sa poskytuje na projekty alebo činnosti, ktoré sú priamo alebo nepriamo financované aj zo strany Únie (t. j. Komisiou, jej výkonnými agentúrami, spoločnými podnikmi zriadenými na základe článkov 185 a 187 zmluvy alebo akýmikoľvek inými vykonávacími orgánmi, ak toto financovanie zo strany Únie nie je priamo ani nepriamo pod kontrolou členských štátov), bude Komisia považovať potrebu zásahu štátu za preukázanú. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Na druhej strane v prípadoch, keď je štátna pomoc poskytnutá na projekty alebo činnosti, ktoré sú z hľadiska technického obsahu, úrovne rizika a veľkosti podobné projektom, ktoré už boli v rámci Únie realizované za trhových podmienok, bude Komisia v zásade predpokladať, že neexistuje žiadne zlyhanie trhu, a bude požadovať ďalšie dôkazy a odôvodnenia v súvislosti s potrebou zásahu štátu. V prípade testovacích a experimentačných infraštruktúr a inovačných zoskupení musia členské štáty konkrétne preukázať, že verejná podpora nepovedie k duplikácii služieb už poskytovaných existujúcimi štruktúrami, ktoré pôsobia v Únii, čo by mohlo viesť k nevyužívaným kapacitám a spochybniť hospodársku životaschopnosť podporovaných investícií. |
| --- | --- |

68.

3.2.2.   Primeranosť opatrenia pomoci

| 69. | Navrhované opatrenie pomoci musí byť vhodným nástrojom politiky na plnenie stanoveného cieľa pomoci, t. j. nesmú existovať vhodnejšie a menej narúšajúce politiky a nástroje pomoci schopné dosiahnuť rovnaké výsledky. |
| --- | --- |

69.

3.2.2.1.   Vhodnosť medzi alternatívnymi nástrojmi politiky

| 70. | Štátna pomoc nie je jediným politickým nástrojom dostupným pre členské štáty na podporu činností v oblasti výskumu, vývoja a inovácií. Je dôležité mať na pamäti, že môžu existovať iné, lepšie nástroje, ako sú opatrenia na strane dopytu, ktoré zahŕňajú reguláciu, verejné obstarávanie alebo normalizáciu, ako aj zvýšenie financovania verejného výskumu a vzdelávania a všeobecné fiškálne opatrenia. Vhodnosť politického nástroja v danej situácii zvyčajne súvisí s povahou riešeného problému. Pri riešení problému nového účastníka so zhodnotením výsledkov výskumu, vývoja a inovácií môže byť vhodnejšie než štátna pomoc napríklad zníženie prekážok trhu. Zvýšené investície do vzdelávania môžu byť na riešenie nedostatku kvalifikovaných pracovníkov vhodnejšie než poskytnutie štátnej pomoci. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Pomoc na výskum, vývoj a inovácie môže byť schválená ako výnimka zo všeobecného zákazu štátnej pomoci v prípade, ak je potrebné umožniť dotknutý výskum, vývoj a inovácie. Významným prvkom v tejto súvislosti preto je, či a v akom rozsahu možno považovať pomoc na výskum, vývoj a inovácie za vhodný nástroj na zvýšenie činností v oblasti výskumu, vývoja a inovácií, ak sa rovnaké výsledky môžu dosiahnuť aj inými menej narúšajúcimi nástrojmi. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Komisia vo svojej analýze zlučiteľnosti zohľadňuje najmä posúdenie vplyvu navrhovaného opatrenia, ktoré príslušný členský štát realizoval. Opatrenia, pri ktorých členské štáty zvážili iné možnosti politiky a pri ktorých sa zistili a predložili Komisii výhody použitia selektívneho nástroja, napríklad štátnej pomoci, sa považujú za vhodný nástroj. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Pokiaľ ide o štátnu pomoc, ktorá sa poskytuje na projekty alebo činnosti, ktoré sú priamo alebo nepriamo financované aj zo strany Únie, t. j. Komisiou, jej výkonnými agentúrami, spoločnými podnikmi zriadenými na základe článkov 185 a 187 zmluvy alebo akýmikoľvek inými vykonávacími orgánmi, ak toto financovanie zo strany Únie nie je priamo ani nepriamo pod kontrolou členských štátov, bude Komisia považovať vhodnosť opatrenia pomoci za preukázanú. Členské štáty by mali preukázať, že štátna pomoc na posudzovaný projekt alebo činnosť vytvorí synergický účinok s každým financovaním alebo spolufinancovaním v rámci programov Únie. |
| --- | --- |

73.

3.2.2.2.   Vhodnosť medzi jednotlivými nástrojmi pomoci

| 74. | Štátnu pomoc na výskum, vývoj a inovácie možno poskytovať v rôznych formách. Členské štáty by mali preto zabezpečiť poskytovanie pomoci vo forme, ktorá pravdepodobne najmenej naruší hospodársku súťaž a obchod. V tejto súvislosti, ak sa pomoc poskytne vo formách, ktoré poskytujú priamu finančnú výhodu, ako sú priame granty, oslobodenia od daní alebo iných povinných poplatkov či ich zníženie alebo poskytnutie pozemkov, výrobkov alebo služieb za výhodné ceny, musí príslušný členský štát predložiť analýzu iných možností a vysvetliť, prečo alebo ako sú iné potenciálne menej rušivé formy pomoci, napríklad vratné preddavky alebo formy pomoci, ktoré sú založené na dlhových alebo kapitálových nástrojoch, napr. štátne záruky, kúpa akciového podielu alebo náhradné poskytnutie dlhového financovania alebo kapitálu za výhodných podmienok, menej vhodné. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Nástroj pomoci by mal byť vybraný na základe zlyhania trhu, ktoré sa snaží riešiť. Ak je napríklad príčinou zlyhania trhu problém prístupu k externému dlhovému financovaniu z dôvodu asymetrických informácií, členské štáty by mali namiesto grantu spravidla použiť pomoc vo forme podpory likvidity, napríklad úver alebo záruku. Ak je takisto potrebné podniku do určitej miery zabezpečiť rozdelenie rizika, zvyčajne by mal byť vybraným nástrojom pomoci vratný preddavok. Členské štáty musia odôvodniť vhodnosť vybraného nástroja na riešenie konkrétneho zlyhania trhu najmä v prípadoch, keď sa pomoc poskytuje v inej forme než vo forme podpory likvidity alebo vratného preddavku na činnosti blízke trhu. V prípade schém pomoci, ktorými sa vykonávajú ciele a priority operačných programov, sa nástroj financovania zvolený v rámci týchto programov v zásade považuje za vhodný nástroj. |
| --- | --- |

75.

3.2.3.   Proporcionalita pomoci

3.2.3.1.   Všeobecné požiadavky

| 76. | Ak sa má akákoľvek pomoc na výskum, vývoj a inovácie považovať za primeranú, jej výška musí byť obmedzená na minimum potrebné na uskutočnenie podporovanej činnosti. |
| --- | --- |

76.

3.2.3.1.1.   Maximálne intenzity pomoci

| 77. | S cieľom zabezpečiť úroveň pomoci primeranú k zlyhaniam trhu, ktoré má riešiť a ktoré bránia spusteniu realizácie činností v oblasti výskumu, vývoja a inovácií na základe dotknutého opatrenia pomoci, sa musí pomoc stanoviť vo vzťahu k vopred vymedzenému súboru oprávnených nákladov a obmedziť na určitý podiel uvedených oprávnených nákladov (ďalej len „intenzita pomoci“). Intenzita pomoci sa musí stanoviť pre každého príjemcu pomoci, a to aj v prípade projektu spolupráce. |
| --- | --- |

77.

| 78. | S cieľom zabezpečiť predvídateľnosť a rovnaké podmienky uplatňuje Komisia na pomoc na výskum, vývoj a inovácie maximálne intenzity pomoci, ktoré sa stanovujú na základe troch kritérií: i) blízkosť pomoci k trhu ako ukazovateľ jej očakávaných negatívnych účinkov a jej potreby pri zohľadnení potenciálnych vyšších príjmov, ktoré možno očakávať z podporovaných činností; ii) veľkosť príjemcu ako ukazovateľ závažnejších problémov, ktorým všeobecne čelia menšie podniky pri financovaní rizikového projektu; a iii) závažnosť každého zlyhania trhu, napr. očakávané externality z hľadiska šírenia poznatkov. Intenzity pomoci by preto mali byť vo všeobecnosti nižšie pri činnostiach spojených s vývojom a inováciami ako pri výskumných činnostiach. Tieto úvahy sa podobne uplatňujú na intenzitu pomoci pre testovacie a experimentačné infraštruktúry, ktoré by už zo svojej podstaty poskytovali hlavne služby podnikom pri činnostiach v oblasti výskumu a vývoja, ktoré sú bližšie k trhu. |
| --- | --- |

78.

| 79. | Oprávnené náklady pre každé opatrenie pomoci, na ktoré sa vzťahuje tento rámec, sú stanovené v prílohe I. Ak projekt v oblasti výskumu a vývoja zahŕňa rôzne úlohy, každá oprávnená úloha musí patriť do kategórií základného výskumu, priemyselného výskumu alebo experimentálneho vývoja (59). Komisia bude pri zaraďovaní rôznych činností do príslušnej kategórie (60) vychádzať z vlastných skúseností, ako aj z konkrétnych príkladov a vysvetlení uvedených v príručke Frascati OECD (61). |
| --- | --- |

79.

| 80. | Oprávnené náklady na výskum, vývoj a inovácie musia byť podporené najnovšími dostupnými listinnými dôkazmi, ktoré sú jednoznačné a špecifické. Dodatočné režijné náklady a iné prevádzkové náklady vrátane nákladov na materiál, dodávky a podobné výrobky, vynaložené priamo v dôsledku projektu, sa môžu prípadne vypočítať na základe zjednodušeného prístupu založeného na nákladoch vo forme paušálnej sadzby až do výšky 20 %, ktorá sa uplatňuje na celkové oprávnené priame náklady na projekt výskumu a vývoja vymedzené v prílohe I písm. a) až d) a písm. g) v prípade projektov výskumu a vývoja súvisiacich so zdravím. V tomto prípade sa náklady na projekt výskumu a vývoja použité na výpočet nepriamych nákladov stanovia na základe bežných účtovných postupov a zahŕňajú iba oprávnené náklady na projekt výskumu a vývoja uvedené v prílohe I písm. a) až d) a písm. g) pre projekty výskumu a vývoja týkajúce sa zdravia. V prípade projektov spolufinancovaných v rámci programu Horizont Európa môžu členské štáty použiť na výpočet nepriamych nákladov na projekt výskumu a vývoja metodiku zjednodušených nákladov programu Horizont Európa. |
| --- | --- |

80.

| 81. | Maximálne intenzity pomoci, ktoré sa všeobecne uplatňujú na všetky oprávnené opatrenia v oblasti výskumu, vývoja a inovácií, sú stanovené v prílohe II (62). Pokiaľ nie je v rámci stanovené inak, Komisia pri posudzovaní kategórií opatrení podliehajúcich oznamovacej povinnosti bude vychádzať zo všetkých intenzít pomoci uplatniteľných na opatrenia v oblasti výskumu, vývoja a inovácií podľa všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách. |
| --- | --- |

81.

| 82. | V prípade štátnej pomoci na projekt, ktorý sa vykonáva v spolupráci medzi výskumnými organizáciami a podnikmi, nesmie kombinácia priamej pomoci z verejných zdrojov s príspevkami od výskumných organizácií na rovnaký projekt, ak predstavujú pomoc, prekročiť uplatniteľné intenzity pomoci pre každý podnik, ktorý je príjemcom pomoci. |
| --- | --- |

82.

3.2.3.1.2.   Vratné preddavky

| 83. | Ak členský štát poskytne vratný preddavok, ktorý sa považuje za štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, uplatňujú sa pravidlá uvedené v tomto oddiele. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Keď členský štát môže na základe platnej metodiky založenej na dostatočne overiteľných údajoch preukázať, že možno vypočítať ekvivalent hrubého grantu vratného preddavku, môže schému pomoci a s ňou súvisiacu metodiku notifikovať Komisii. Ak Komisia túto metodiku prijme a považuje túto schému za zlučiteľnú, pomoc sa môže poskytnúť na základe ekvivalentu hrubého grantu vratného preddavku až do úrovní intenzít pomoci uvedených v prílohe II. |
| --- | --- |

84.

| 85. | Vratný preddavok sa vo všetkých ostatných prípadoch vyjadruje ako percento oprávnených nákladov a môže prekročiť uplatniteľné maximálne intenzity pomoci o 10 percentuálnych bodov za predpokladu, že sú splnené tieto podmienky:






  a) | v prípade úspešného výsledku sa v opatrení musí stanoviť, že preddavok sa musí splatiť s úrokovou sadzbou, ktorá nie je nižšia než diskontná sadzba vyplývajúca z uplatňovania oznámenia Komisie o revízii spôsobu stanovenia referenčných a diskontných sadzieb (63); |
| --- | --- | --- |

85.

a)

v prípade úspešného výsledku sa v opatrení musí stanoviť, že preddavok sa musí splatiť s úrokovou sadzbou, ktorá nie je nižšia než diskontná sadzba vyplývajúca z uplatňovania oznámenia Komisie o revízii spôsobu stanovenia referenčných a diskontných sadzieb (63);

| b) | v prípade lepšieho výsledku, než je výsledok definovaný ako úspešný, by mal príslušný členský štát požadovať platby nad rámec splatenia sumy preddavku vrátane úrokov podľa platnej diskontnej sadzby; |
| --- | --- |

b)

v prípade lepšieho výsledku, než je výsledok definovaný ako úspešný, by mal príslušný členský štát požadovať platby nad rámec splatenia sumy preddavku vrátane úrokov podľa platnej diskontnej sadzby;

| c) | v prípade neúspechu projektu sa preddavok nemusí splatiť v celej výške. V prípade čiastočného úspechu by malo byť splatenie úmerné stupňu dosiahnutého úspechu. |
| --- | --- |

c)

v prípade neúspechu projektu sa preddavok nemusí splatiť v celej výške. V prípade čiastočného úspechu by malo byť splatenie úmerné stupňu dosiahnutého úspechu.

| 86. | Aby mohla Komisia posúdiť opatrenie, musí zahŕňať podrobné ustanovenia splácania v prípade úspechu, v ktorých sa jasne vymedzuje, čo sa bude považovať za úspešný výsledok, na základe primeraného a obozretného predpokladu. |
| --- | --- |

86.

3.2.3.1.3.   Fiškálne opatrenia

| 87. | Ak fiškálne opatrenie predstavuje štátnu pomoc, intenzita pomoci fiškálneho opatrenia sa môže vypočítať buď na základe individuálnych projektov, alebo na úrovni podniku ako pomer medzi celkovou daňovou úľavou a výškou všetkých oprávnených nákladov na výskum, vývoj a inovácie, ktoré vznikli v období najviac troch po sebe nasledujúcich rozpočtových rokov. V poslednom uvedenom prípade sa fiškálne opatrenie môže vzťahovať bez rozdielu na všetky oprávnené činnosti, nesmie však prekročiť uplatniteľnú intenzitu pomoci na experimentálny vývoj (64). |
| --- | --- |

87.

3.2.3.1.4.   Kumulácia pomoci

| 88. | Pomoc sa môže poskytnúť súčasne podľa viacerých schém pomoci alebo kumulovať s pomocou ad hoc za predpokladu, že celková výška štátnej pomoci na činnosť alebo projekt neprekročí stropy pomoci stanovené v tomto rámci. Ako sa pripomína v bode 10, financovanie zo strany Únie, ktoré centrálne spravujú inštitúcie, agentúry, spoločné podniky alebo iné orgány Únie a ktoré nie je priamo ani nepriamo pod kontrolou členských štátov, nepredstavuje štátnu pomoc a nemalo by sa brať do úvahy. Ak sa takéto financovanie zo strany Únie kombinuje so štátnou pomocou, celková výška financovania z verejných prostriedkov poskytnutá v súvislosti s rovnakými oprávnenými nákladmi však nesmie prekročiť najvýhodnejšiu mieru financovania stanovenú v platných právnych predpisoch Únie. |
| --- | --- |

88.

| 89. | Testovacie a experimentačné infraštruktúry spolufinancované z finančných prostriedkov Únie, agentúry, spoločné podniky alebo iné orgány Únie by mohli získať verejnú podporu až do výšky 100 % oprávnených investičných nákladov za predpokladu, že potrebná suma celkového verejného financovania (t. j. štátna pomoc a iné zdroje verejného financovania) na projekt sa preukáže na základe dôveryhodného posúdenia likvidnej medzery s cieľom zabezpečiť, aby celková suma verejného financovania neviedla k nadmernej náhrade (65). |
| --- | --- |

89.

| 90. | Ak sú výdavky oprávnené na pomoc na výskum, vývoj a inovácie úplne alebo čiastočne potenciálne oprávnené aj na pomoc na iné účely, na prekrývajúcu sa časť sa bude vzťahovať najvýhodnejší strop podľa akéhokoľvek z príslušných pravidiel. |
| --- | --- |

90.

| 91. | Pomoc na výskum, vývoj a inovácie sa nemôže kumulovať s podporou de minimis, pokiaľ ide o rovnaké oprávnené náklady, ak by to viedlo k intenzite pomoci, ktorá by prekračovala intenzity pomoci stanovené v tomto rámci. |
| --- | --- |

91.

3.2.3.2.   Dodatočné podmienky pre individuálnu pomoc

| 92. | V prípade individuálnej pomoci, ktorú je potrebné notifikovať, samotné dodržiavanie súboru vopred vymedzených maximálnych intenzít pomoci nepostačuje na zabezpečenie primeranosti. |
| --- | --- |

92.

| 93. | Ako všeobecné pravidlo a v záujme posúdenia primeranosti pomoci Komisia spravidla overí, či jej výška nepresahuje minimum nevyhnutné na to, aby bol podporovaný projekt dostatočne ziskový, napríklad tým, že bude možné dosiahnuť vnútornú mieru návratnosti (IRR) zodpovedajúcu špecifickej referenčnej hodnote alebo návratnosti pre dané odvetvie alebo firmu. Na tento účel sa môžu tiež použiť bežné miery návratnosti, ktoré príjemca požaduje pri iných projektoch v oblasti výskumu, vývoja a inovácií, jeho náklady na kapitál ako celok alebo návratnosť, ktorá je v príslušnom priemyselnom odvetví bežná. Všetky príslušné očakávané náklady a prínosy sa musia zohľadniť počas celého času trvania projektu, vrátane nákladov a príjmov vyplývajúcich z výsledkov činností v oblasti výskumu, vývoja a inovácií. |
| --- | --- |

93.

| 94. | Ak sa ukáže, napríklad na základe interných dokumentov spoločnosti, že si príjemca pomoci môže jednoznačne vybrať medzi možnosťou realizovať podporovaný projekt alebo alternatívny projekt bez využitia pomoci, pomoc sa bude považovať za obmedzenú na nevyhnutné minimum, len ak jej výška nepresiahne čisté dodatočné náklady na vykonávanie príslušných činností v porovnaní s kontrafaktuálnym projektom, ktorý by sa zrealizoval bez pomoci. Na stanovenie čistých dodatočných nákladov porovná Komisia očakávané čisté aktuálne hodnoty investície do podporovaného projektu s kontrafaktuálnym projektom, pričom sa zohľadnia pravdepodobnosti výskytu rôznych obchodných scenárov (66). |
| --- | --- |

94.

| 95. | Ak sa pomoc poskytuje na projekty v oblasti výskumu a vývoja alebo na zriadenie alebo modernizáciu výskumných infraštruktúr, alebo na zriadenie alebo modernizáciu testovacích a experimentačných infraštruktúr a ak Komisia na základe metodiky stanovenej v bode 93 alebo bode 94 môže stanoviť, že pomoc je striktne obmedzená na nevyhnutné minimum, môžu sa povoliť vyššie maximálne intenzity pomoci než tie, ktoré sú stanovené v prílohe II, až do úrovní uvedených v tejto tabuľke: | Malý podnik | Stredný podnik | Veľký podnik |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pomoc na projekty v oblasti výskumu a vývoja | | | |
| Základný výskum | 100  % | 100  % | 100  % |
| Aplikovaný výskum | 80  % | 70  % | 60  % |
| — | pod podmienkou efektívnej spolupráce medzi podnikmi (pri veľkých podnikoch cezhranične alebo s aspoň jedným MSP) alebo medzi podnikom a výskumnou organizáciou, alebo |

95.

Malý podnik

Stredný podnik

Veľký podnik

Pomoc na projekty v oblasti výskumu a vývoja

Základný výskum

100  %

100  %

100  %

Aplikovaný výskum

80  %

70  %

60  %

—

pod podmienkou efektívnej spolupráce medzi podnikmi (pri veľkých podnikoch cezhranične alebo s aspoň jedným MSP) alebo medzi podnikom a výskumnou organizáciou, alebo

| — | pod podmienkou rozsiahleho šírenia výsledkov, alebo |
| --- | --- |

—

pod podmienkou rozsiahleho šírenia výsledkov, alebo

90  %

80  %

70  %

| — | pod podmienkou, že projekt v oblasti výskumu a vývoja sa vykonáva v podporovaných oblastiach, ktoré spĺňajú podmienky stanovené v článku 107 ods. 3 písm. a) zmluvy, alebo |
| --- | --- |

—

pod podmienkou, že projekt v oblasti výskumu a vývoja sa vykonáva v podporovaných oblastiach, ktoré spĺňajú podmienky stanovené v článku 107 ods. 3 písm. a) zmluvy, alebo

| — | pod podmienkou, že projekt v oblasti výskumu a vývoja sa vykonáva v podporovaných oblastiach, ktoré spĺňajú podmienky stanovené v článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy |
| --- | --- |

—

pod podmienkou, že projekt v oblasti výskumu a vývoja sa vykonáva v podporovaných oblastiach, ktoré spĺňajú podmienky stanovené v článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy

90  %

alebo

85  %

80  %

alebo

75  %

70  %

alebo

65  %

Pomoc na zriadenie a modernizáciu výskumných infraštruktúr

60  %

| — | pod podmienkou, že aspoň dva členské štáty poskytujú verejné financovanie, alebo |
| --- | --- |

—

pod podmienkou, že aspoň dva členské štáty poskytujú verejné financovanie, alebo

| — | na výskumné infraštruktúry hodnotené a vybrané na úrovni EÚ |
| --- | --- |

—

na výskumné infraštruktúry hodnotené a vybrané na úrovni EÚ

70  %

Pomoc na zriadenie a modernizáciu testovacích a experimentačných infraštruktúr

55  %

45  %

35  %

| — | pod podmienkou, že aspoň dva členské štáty poskytujú verejné financovanie, alebo |
| --- | --- |

—

pod podmienkou, že aspoň dva členské štáty poskytujú verejné financovanie, alebo

| — | na testovacie a experimentačné infraštruktúry hodnotené a vybrané na úrovni EÚ (zahŕňajúce scenár typu „spolufinancovanie“ alebo „známka excelentnosti“) a/alebo |
| --- | --- |

—

na testovacie a experimentačné infraštruktúry hodnotené a vybrané na úrovni EÚ (zahŕňajúce scenár typu „spolufinancovanie“ alebo „známka excelentnosti“) a/alebo

65  %

55  %

45  %

| — | pod podmienkou, že testovacia a experimentačná infraštruktúra poskytuje služby predovšetkým MSP (prideľuje najmenej 80 % percent svojej kapacity na tento účel) |
| --- | --- |

—

pod podmienkou, že testovacia a experimentačná infraštruktúra poskytuje služby predovšetkým MSP (prideľuje najmenej 80 % percent svojej kapacity na tento účel)

70  % (65 +5 )

alebo

60  % (55 +5 )

60  % (55 +5 )

alebo

50  % (45 +5 )

50  % (45 +5 )

alebo

40  % (35 +5 )

| 96. | Členské štáty musia vysvetliť spôsob určovania výšky pomoci na preukázanie, že pomoc je obmedzená na nevyhnutné minimum. Pri posudzovaní primeranosti pomoci sa môže použiť aj dokumentácia a výpočty použité na analýzu stimulačného účinku. Ak identifikovaná potreba pomoci súvisí skôr s ťažkosťami pri získavaní dlhového financovania na trhu než s nedostatočnou ziskovosťou, obzvlášť vhodným spôsobom na zabezpečenie čo najmenšej výšky pomoci môže byť jej poskytnutie v podobe úveru, záruky alebo vratného preddavku namiesto nevratnej formy, napríklad grantu. |
| --- | --- |

96.

| 97. | Ak existuje viacero potenciálnych kandidátov na realizáciu podporovanej činnosti, požiadavka primeranosti sa dodrží s väčšou pravdepodobnosťou, ak sa pomoc poskytne na základe transparentných, objektívnych a nediskriminačných kritérií. |
| --- | --- |

97.

| 98. | S cieľom riešiť skutočné alebo potenciálne priame alebo nepriame narušenia medzinárodného obchodu je možné povoliť intenzity vyššie, než sú intenzity všeobecne povolené na základe tohto rámca, ak konkurenti, ktorí sa nachádzajú mimo Únie, v posledných troch rokoch dostali alebo dostanú, či už priamo alebo nepriamo, pomoc rovnakej intenzity na podobné projekty. Ak je však pravdepodobné, že k narušeniu medzinárodného obchodu dôjde vzhľadom na osobitnú povahu dotknutého sektora až po viac než troch rokoch, možno referenčné obdobie zodpovedajúcim spôsobom predĺžiť. Ak je to možné, príslušný členský štát musí Komisii poskytnúť dostatočné informácie, ktoré jej umožnia posúdiť situáciu, najmä z hľadiska potreby zohľadnenia konkurenčnej výhody konkurenta z tretej krajiny. Ak Komisia nemá dôkazy o poskytnutej alebo navrhnutej pomoci, môže svoje rozhodnutie založiť aj na nepriamych dôkazoch. |
| --- | --- |

98.

| 99. | Pri zhromažďovaní dôkazov môže Komisia využiť svoje vyšetrovacie právomoci (67). |
| --- | --- |

99.

3.2.4.   Transparentnosť

| 100. | Členské štáty musia v module transparentného prideľovania Európskej komisie (68) alebo na súhrnnom webovom sídle štátnej pomoci na celoštátnej alebo regionálnej úrovni uverejniť:






  a) | úplné znenie rozhodnutia o poskytnutí individuálnej pomoci alebo schválenej schémy pomoci a jej vykonávacích ustanovení alebo príslušný odkaz; |
| --- | --- | --- |

100.

a)

úplné znenie rozhodnutia o poskytnutí individuálnej pomoci alebo schválenej schémy pomoci a jej vykonávacích ustanovení alebo príslušný odkaz;

| b) | tieto informácie o každej individuálnej pomoci poskytnutej ad hoc alebo podľa schémy pomoci schválenej na základe tohto rámca, ktorá presahuje 100 000 EUR:






  — | identitu jednotlivých príjemcov (69),






  — | meno/názov, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

tieto informácie o každej individuálnej pomoci poskytnutej ad hoc alebo podľa schémy pomoci schválenej na základe tohto rámca, ktorá presahuje 100 000 EUR:

—

identitu jednotlivých príjemcov (69),

—

meno/názov,

| — | identifikačný kód príjemcu, |
| --- | --- |

—

identifikačný kód príjemcu,

| — | druh podniku príjemcu v čase poskytnutia pomoci:






  — | MSP, |
| --- | --- | --- |

—

druh podniku príjemcu v čase poskytnutia pomoci:

—

MSP,

| — | veľký podnik, |
| --- | --- |

—

veľký podnik,

| — | región, v ktorom príjemca sídli, na úrovni NUTS II alebo nižšej, |
| --- | --- |

—

región, v ktorom príjemca sídli, na úrovni NUTS II alebo nižšej,

| — | hlavné ekonomické odvetvie, v ktorom príjemca vyvíja činnosť, na úrovni skupín podľa klasifikácie NACE (70), |
| --- | --- |

—

hlavné ekonomické odvetvie, v ktorom príjemca vyvíja činnosť, na úrovni skupín podľa klasifikácie NACE (70),

| — | prvok pomoci a v prípade odlišnej výšky pomoci jej nominálna hodnota vyjadrená ako plná výška v národnej mene (71), |
| --- | --- |

—

prvok pomoci a v prípade odlišnej výšky pomoci jej nominálna hodnota vyjadrená ako plná výška v národnej mene (71),

| — | nástroj pomoci (72):






  — | grant/bonifikácia úrokovej sadzby/odpísanie pohľadávky, |
| --- | --- | --- |

—

nástroj pomoci (72):

—

grant/bonifikácia úrokovej sadzby/odpísanie pohľadávky,

| — | úver/vratné preddavky/návratný grant, |
| --- | --- |

—

úver/vratné preddavky/návratný grant,

| — | zábezpeka, |
| --- | --- |

—

zábezpeka,

| — | daňové zvýhodnenie alebo oslobodenie od dane, |
| --- | --- |

—

daňové zvýhodnenie alebo oslobodenie od dane,

| — | rizikové financovanie, |
| --- | --- |

—

rizikové financovanie,

| — | iné (spresnite), |
| --- | --- |

—

iné (spresnite),

| — | dátum poskytnutia a dátum zverejnenia, |
| --- | --- |

—

dátum poskytnutia a dátum zverejnenia,

| — | cieľ pomoci, |
| --- | --- |

—

cieľ pomoci,

| — | totožnosť orgánu alebo orgánov poskytujúcich pomoc, |
| --- | --- |

—

totožnosť orgánu alebo orgánov poskytujúcich pomoc,

| — | v prípade potreby meno/názov povereného subjektu a mená/názvy vybraných finančných sprostredkovateľov, |
| --- | --- |

—

v prípade potreby meno/názov povereného subjektu a mená/názvy vybraných finančných sprostredkovateľov,

| — | referenčné číslo opatrenia pomoci (73). |
| --- | --- |

—

referenčné číslo opatrenia pomoci (73).

| 101. | Členské štáty musia zriadiť svoje súhrnné webové sídla týkajúce sa štátnej pomoci, ako sa uvádza v bode 100, takým spôsobom, aby bol možný jednoduchý prístup k informáciám. Informácie sa musia uverejniť v nechránenom tabuľkovom formáte, ktorý umožňuje efektívne vyhľadávanie, extrahovanie a sťahovanie údajov, ako aj ich jednoduché uverejňovanie na internete, napríklad vo formáte CSV alebo XML. Prístup k webovému sídlu sa musí širokej verejnosti umožniť bez obmedzení vrátane predchádzajúcej registrácie používateľa. |
| --- | --- |

101.

| 102. | V prípade schém vo forme daňového zvýhodnenia sa podmienky stanovené v bode 100 písm. b) budú považovať za splnené, ak členské štáty uverejnia požadované informácie o sumách individuálnej pomoci v týchto rozpätiach (v miliónoch EUR): [0,1 – 0,5]; [0,5 – 1]; [1 – 2]; [2 – 5]; [5 – 10]; [10 – 30]; [30 – 60]; [60 – 100]; [100 – 250]; a [250 a viac]. |
| --- | --- |

102.

| 103. | Informácie uvedené v bode 100 písm. b) sa musia uverejniť do šiestich mesiacov odo dňa poskytnutia pomoci alebo v prípade pomoci vo forme daňových zvýhodnení do jedného roka odo dňa, keď sa musí predložiť daňové priznanie (74). V prípade neoprávnenej pomoci, ktorá bola následne uznaná za zlučiteľnú, musia členské štáty uverejniť túto informáciu do šiestich mesiacov odo dňa rozhodnutia Komisie, ktorým vyhlásila pomoc za zlučiteľnú. Aby sa umožnilo presadzovanie pravidiel štátnej pomoci podľa zmluvy, informácie musia byť k dispozícii najmenej 10 rokov od dátumu poskytnutia pomoci. |
| --- | --- |

103.

| 104. | Komisia zverejní na svojom webovom sídle odkaz na webové sídlo štátnej pomoci uvedené v bode 101. |
| --- | --- |

104.

3.2.5.   Overovanie minimalizácie konkrétnych negatívnych účinkov pomoci na výskum, vývoj a inovácie na hospodársku súťaž a obchodné podmienky, alebo zabraňovania takýmto účinkom

3.2.5.1.   Všeobecné úvahy

| 105. | Komisia určí trhy ovplyvnené pomocou so zreteľom na informácie poskytnuté zo strany členského štátu o dotknutých trhoch s výrobkami, t. j. trhoch ovplyvnených zmenou správania príjemcu pomoci. Ak bude určitá inovačná činnosť v oblasti výskumu, vývoja a inovácií spojená s viacerými budúcimi trhmi s výrobkami, vplyv štátnej pomoci sa bude zohľadňovať na skupine dotknutých trhov. Komisia zároveň určí ovplyvnený geografický trh, ktorý zodpovedá oblasti, v ktorej pôsobia podniky dotknutých trhov s výrobkami, a na ktorom sú podmienky hospodárskej súťaže dostatočne homogénne a môžu sa jasne rozlíšiť od podmienok v susedných oblastiach. |
| --- | --- |

105.

| 106. | Komisia ďalej posúdi narušenia hospodárskej súťaže na základe predvídateľného vplyvu pomoci na výskum, vývoj a inovácie na hospodársku súťaž medzi podnikmi na dotknutých zemepisných trhoch a trhoch s výrobkami (75), na ktoré bude mať pomoc s väčšou pravdepodobnosťou negatívny vplyv, a to so zreteľom na informácie poskytnuté členskými štátmi o ovplyvnených konkurentoch, zákazníkoch alebo spotrebiteľoch. Komisia pritom môže v prípade potreby takisto určiť vzájomné cenové konkurenčné interakcie (náhrady, doplnky, a to vrátane horných alebo dolných trhov) v prípade ktorých je pravdepodobnejšie, že dôjde k narušeniam spôsobených opatrením pomoci. |
| --- | --- |

106.

| 107. | Pomoc spravidla umožňuje príjemcovi pomoci získať konkurenčnú výhodu prostredníctvom, okrem iného, i) znížených výrobných nákladov, ii) zvýšenej výrobnej kapacity alebo iii) vývoja nového výrobku. Komisia sa domnieva, že negatívne účinky pomoci budú najskôr pôsobiť na konkurentov. Komisia by sa preto mala v prvom rade zamerať na určenie skutočných alebo potenciálnych konkurentov príjemcu pomoci, na ktorých bude mať pomoc s väčšou pravdepodobnosťou negatívny vplyv. |
| --- | --- |

107.

| 108. | Komisia vidí dve hlavné potenciálne narušenia hospodárskej súťaže a obchodu medzi členskými štátmi spôsobené pomocou na výskum, vývoj a inovácie, a to narušenie trhu s výrobkami a účinky na umiestnenie činností. Oba typy môžu viesť k neefektívnej alokácii, ktorá oslabuje hospodársku výkonnosť vnútorného trhu, a k obavám v súvislosti s distribúciou, vzhľadom na to, že pomoc ovplyvňuje distribúciu hospodárskej činnosti medzi regiónmi. |
| --- | --- |

108.

| 109. | Pokiaľ ide o narušenia na trhoch s výrobkami, štátna pomoc na výskum, vývoj a inovácie môže mať vplyv na hospodársku súťaž v inovačných procesoch a na trhoch s výrobkami, na ktorých sa využívajú výsledky činností v oblasti výskumu, vývoja a inovácií. |
| --- | --- |

109.

3.2.5.1.1.   Účinky na trhy s výrobkami

| 110. | Štátna pomoc na výskum, vývoj a inovácie môže narušiť hospodársku súťaž v oblasti inovačných procesov a na trhoch s výrobkami troma spôsobmi, a to narušením procesu vstupu konkurencie na trh a jej odchodu z trhu, narušením dynamických investičných stimulov a vytvorením alebo zachovaním trhovej sily. |
| --- | --- |

110.

a)   Narušenie procesu vstupu konkurencie na trh a jej odchodu z trhu

| 111. | Pomoc na výskum, vývoj a inovácie môže brániť trhovému mechanizmu v odmeňovaní najefektívnejších výrobcov a vo vyvíjaní tlaku na najmenej efektívnych, aby sa zlepšili, reštrukturalizovali alebo odišli z trhu. To by mohlo viesť k situácii, keď z dôvodu poskytovanej pomoci sú konkurenti, ktorí by boli inak schopní zotrvať na trhu, nútení z trhu odísť, alebo na trh vôbec nevstúpia. Štátna pomoc môže podobne brániť neefektívnym podnikom v odchode z trhu alebo dokonca spôsobiť, že na trh vstúpia a získajú trhový podiel od inak efektívnejších konkurentov. Ak teda nie je pomoc na výskum, vývoj a inovácie zameraná správne, môže podporiť neefektívne podniky, a tak viesť k trhovým štruktúram, v rámci ktorých mnohí účastníci zďaleka nedosahujú hranicu efektívnosti. Z dlhodobého hľadiska môže zasahovanie do procesov vstupu konkurencie na trh alebo jej odchodu z trhu potláčať inovácie a spomaľovať zlepšovanie produktivity v celom odvetví. |
| --- | --- |

111.

b)   Narušenie dynamických stimulov

| 112. | Pomoc na výskum, vývoj a inovácie môže u konkurentov príjemcu pomoci narušiť dynamické stimuly na investovanie. Ak podnik dostane pomoc, vo všeobecnosti to zvýši pravdepodobnosť úspešnosti činností v oblasti výskumu, vývoja a inovácií tohto podniku a vedie k výraznejšej prítomnosti na príslušnom trhu (príslušných trhoch) s výrobkami v budúcnosti. Uvedená výraznejšia prítomnosť na trhu môže viesť konkurentov k zníženiu rozsahu ich pôvodných investičných plánov (účinok vytlačenia). |
| --- | --- |

112.

| 113. | Okrem toho môže prítomnosť pomoci spôsobiť sebauspokojenie potenciálnych príjemcov alebo ich väčšiu mieru riskovania. Dlhodobý vplyv na celkovú výkonnosť odvetvia bude v tom prípade pravdepodobne negatívny. Ak nie je pomoc na výskum, vývoj a inovácie správne zameraná, môže tak podporiť neefektívne podniky a viesť k trhovým štruktúram, kde mnohí účastníci trhu zďaleka nedosahujú hranicu efektívnosti. |
| --- | --- |

113.

c)   Vytváranie alebo zachovanie trhovej sily

| 114. | Pomoc na výskum, vývoj a inovácie môže mať rušivé vplyvy aj z hľadiska zvýšenia alebo udržania stupňa trhovej sily na trhoch s výrobkami. Trhová sila je sila ovplyvnenia trhových cien, produkcie, sortimentu alebo kvality výrobkov a služieb alebo iných parametrov hospodárskej súťaže na značné obdobie v neprospech spotrebiteľov. Dokonca aj keď pomoc neposilňuje trhovú silu priamo, môže ju posilňovať nepriamo tým, že existujúcich konkurentov odrádza od expanzie alebo ich núti k odchodu, alebo odrádza nových konkurentov od vstupu na trh. |
| --- | --- |

114.

3.2.5.1.2.   Účinky na obchod a výber umiestnenia

| 115. | Štátna pomoc na výskum, vývoj a inovácie môže viesť k narušeniu hospodárskej súťaže aj v prípade, keď ovplyvní výber umiestnenia. Uvedené narušenia môžu v členských štátoch vzniknúť, ak podniky súťažia na cezhraničnej úrovni alebo ak zvažujú iné možnosti umiestnenia. Pomoc zameraná na premiestnenie činnosti do iného regiónu v rámci vnútorného trhu nemusí viesť priamo k narušeniu trhu s výrobkami, premiestňuje však činnosti alebo investície z jedného regiónu do druhého. |
| --- | --- |

115.

3.2.5.1.3.   Zjavné negatívne účinky

| 116. | Na účely zistenia miery, do akej možno opatrenie pomoci pokladať za rušivé, je v zásade potrebné analyzovať dané opatrenie pomoci a kontext, v ktorom sa uplatňuje. Možno však určiť aj určité situácie, v ktorých negatívne účinky zjavne prevažujú nad pozitívnymi účinkami, čo znamená, že pomoc nemožno považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

116.

| 117. | Najmä podľa všeobecných zásad zmluvy nemožno štátnu pomoc pokladať za zlučiteľnú s vnútorným trhom, ak je opatrenie pomoci diskriminačné v rozsahu, ktorý nie je odôvodnený charakterom štátnej pomoci. Ako je vysvetlené v oddiele 3.1.3, Komisia tak neumožní žiadne opatrenie, ak takéto opatrenie alebo s ním spojené podmienky predstavujú porušenie príslušných právnych predpisov Únie (76). Ide najmä o opatrenia pomoci, pri ktorých je poskytnutie pomoci podmienené povinnosťou, aby príjemca mal svoje hlavné sídlo v príslušnom členskom štáte (alebo aby bol usadený prevažne v uvedenom členskom štáte) alebo aby používal domáce výrobky alebo služby, ako aj opatrenia pomoci obmedzujúce možnosť príjemcu využívať výsledky výskumu, vývoja a inovácií v iných členských štátoch (77). |
| --- | --- |

117.

3.2.5.2.   Schémy pomoci

| 118. | Schémy pomoci, ktoré je potrebné notifikovať, nesmú viesť k výrazným narušeniam hospodárskej súťaže a obchodu, ak majú byť zlučiteľné s vnútorným trhom. Obzvlášť aj v takom prípade, keď sa narušenia môžu považovať za obmedzené na individuálnej úrovni (za predpokladu, že pomoc je nevyhnutná a primeraná na dosiahnutie spoločného cieľa), by schémy pomoci na kumulatívnom základe stále mohli viesť k vysokým úrovniam narušení. Takéto narušenia môžu byť napríklad výsledkom pomoci, ktorá negatívne ovplyvňuje dynamické stimuly pre inovácie na strane konkurentov. V prípade schémy zameranej na určité odvetvia je riziko takýchto narušení dokonca ešte výraznejšie. |
| --- | --- |

118.

| 119. | Bez toho, aby bol dotknutý bod 145, členské štáty musia preto preukázať, že akékoľvek negatívne účinky budú obmedzené na minimum pri zohľadnení napríklad veľkosti príslušných projektov, jednotlivej a kumulatívnej výšky pomoci, počtu predpokladaných príjemcov, ako aj charakteristík cielených odvetví. S cieľom umožniť Komisii posúdiť pravdepodobné negatívne účinky schém pomoci, ktoré je potrebné notifikovať, môžu členské štáty predložiť akékoľvek posúdenie vplyvu, ako aj hodnotenia ex post vykonané v prípade podobných predchádzajúcich schém. |
| --- | --- |

119.

3.2.5.3.   Dodatočné podmienky pre individuálnu pomoc

3.2.5.3.1.   Narušenia na trhoch s výrobkami

| 120. | S cieľom umožniť Komisii pri individuálnej pomoci, ktorú je potrebné notifikovať, určiť a posúdiť potenciálne narušenia hospodárskej súťaže a obchodu, by členské štáty mali predložiť informácie o i) príslušných trhoch s výrobkami, t. j. trhoch ovplyvnených zmenou správania príjemcu pomoci a ii) ovplyvnených konkurentoch, zákazníkoch alebo spotrebiteľoch. |
| --- | --- |

120.

| 121. | Komisia pri posudzovaní negatívnych účinkov opatrenia pomoci zameria svoju analýzu narušení hospodárskej súťaže na predvídateľný vplyv pomoci na výskum, vývoj a inovácie na hospodársku súťaž medzi podnikmi na príslušných trhoch s výrobkami. Komisia bude prikladať väčšiu váhu rizikám pre hospodársku súťaž a obchod, ktoré s veľkou pravdepodobnosťou vzniknú v blízkej budúcnosti. |
| --- | --- |

121.

| 122. | Pokiaľ bude určitá inovačná činnosť v oblasti výskumu, vývoja a inovácií spojená s viacerými budúcimi trhmi s výrobkami, vplyv štátnej pomoci sa bude zohľadňovať na všetkých príslušných trhoch. V niektorých prípadoch sa s výsledkami činností v oblasti výskumu, vývoja a inovácií, napr. vo forme práv duševného vlastníctva, obchoduje na trhoch s technológiami, napríklad prostredníctvom udeľovania licencií na patenty alebo predaja. V uvedených prípadoch môže Komisia zvážiť aj účinok pomoci na hospodársku súťaž na trhoch s technológiami. |
| --- | --- |

122.

| 123. | Komisia použije na posúdenie potenciálneho narušenia hospodárskej súťaže rôzne kritériá, konkrétne narušenie dynamických stimulov, vytváranie alebo zachovanie trhovej sily a udržiavanie neefektívnych trhových štruktúr. |
| --- | --- |

123.

a)   Narušenie dynamických stimulov

| 124. | Komisia v rámci svojej analýzy potenciálneho narušenia dynamických stimulov vezme do úvahy tieto prvky:






  i) | rast trhu: čím viac sa očakáva rast trhu v budúcnosti, tým menej je pravdepodobné, že pomoc negatívne ovplyvní stimuly konkurentov vzhľadom na dostatok príležitostí na rozvoj ziskového podnikania; |
| --- | --- | --- |

124.

i)

rast trhu: čím viac sa očakáva rast trhu v budúcnosti, tým menej je pravdepodobné, že pomoc negatívne ovplyvní stimuly konkurentov vzhľadom na dostatok príležitostí na rozvoj ziskového podnikania;

| ii) | výška pomoci: opatrenia pomoci so značnou výškou pomoci povedú s väčšou pravdepodobnosťou k značnému účinku vytlačenia. Významnosť výšky pomoci sa bude merať najmä podľa výšky prostriedkov vynaložených hlavnými účastníkmi trhu na podobné projekty; |
| --- | --- |

ii)

výška pomoci: opatrenia pomoci so značnou výškou pomoci povedú s väčšou pravdepodobnosťou k značnému účinku vytlačenia. Významnosť výšky pomoci sa bude merať najmä podľa výšky prostriedkov vynaložených hlavnými účastníkmi trhu na podobné projekty;

| iii) | blízkosť k trhu/kategória pomoci: čím viac sa opatrenie pomoci zameriava na činnosti, ktoré sú blízko k trhu, tým je pravdepodobnejšie, že povedie k vytvoreniu značného účinku vytlačenia; |
| --- | --- |

iii)

blízkosť k trhu/kategória pomoci: čím viac sa opatrenie pomoci zameriava na činnosti, ktoré sú blízko k trhu, tým je pravdepodobnejšie, že povedie k vytvoreniu značného účinku vytlačenia;

| iv) | otvorené výberové konanie: ak sa pomoc poskytuje na základe transparentných, objektívnych a nediskriminačných kritérií, Komisia zaujme kladnejšie stanovisko; |
| --- | --- |

iv)

otvorené výberové konanie: ak sa pomoc poskytuje na základe transparentných, objektívnych a nediskriminačných kritérií, Komisia zaujme kladnejšie stanovisko;

| v) | výstupné prekážky: konkurenti s väčšou pravdepodobnosťou zachovajú alebo dokonca zvýšia svoje investičné plány, keď sú výstupné prekážky pre inovačný proces vysoké. To môže nastať, keď sa mnohé predošlé investície konkurentov obmedzili na určitý okruh výskumu, vývoja a inovácií; |
| --- | --- |

v)

výstupné prekážky: konkurenti s väčšou pravdepodobnosťou zachovajú alebo dokonca zvýšia svoje investičné plány, keď sú výstupné prekážky pre inovačný proces vysoké. To môže nastať, keď sa mnohé predošlé investície konkurentov obmedzili na určitý okruh výskumu, vývoja a inovácií;

| vi) | stimuly pre hospodársku súťaž na budúcom trhu: pomoc na výskum, vývoj a inovácie môže viesť k situácii, keď konkurenti príjemcu pomoci upustia od súťaženia na budúcom trhu typu „víťaz berie všetko“, pretože výhoda poskytnutá prostredníctvom pomoci z hľadiska stupňa technologického pokroku, úspor z rozsahu, sieťových účinkov alebo načasovania znižuje ich možnosť vstúpiť na tento budúci trh s potenciálnym úspechom; |
| --- | --- |

vi)

stimuly pre hospodársku súťaž na budúcom trhu: pomoc na výskum, vývoj a inovácie môže viesť k situácii, keď konkurenti príjemcu pomoci upustia od súťaženia na budúcom trhu typu „víťaz berie všetko“, pretože výhoda poskytnutá prostredníctvom pomoci z hľadiska stupňa technologického pokroku, úspor z rozsahu, sieťových účinkov alebo načasovania znižuje ich možnosť vstúpiť na tento budúci trh s potenciálnym úspechom;

| vii) | diferenciácia výrobkov a intenzita hospodárskej súťaže: ak sa inovácia výrobku zameriava skôr na vývoj diferencovaných výrobkov, napríklad v súvislosti s odlišnými značkami, normami, technológiami alebo spotrebiteľskými skupinami, pravdepodobnosť ovplyvnenia konkurentov je nižšia. Tá istá situácia nastáva aj vtedy, keď je na trhu veľa efektívnych konkurentov. |
| --- | --- |

vii)

diferenciácia výrobkov a intenzita hospodárskej súťaže: ak sa inovácia výrobku zameriava skôr na vývoj diferencovaných výrobkov, napríklad v súvislosti s odlišnými značkami, normami, technológiami alebo spotrebiteľskými skupinami, pravdepodobnosť ovplyvnenia konkurentov je nižšia. Tá istá situácia nastáva aj vtedy, keď je na trhu veľa efektívnych konkurentov.

b)   Vytváranie alebo zachovanie trhovej sily

| 125. | Komisia sa zaujíma najmä o tie opatrenia v oblasti výskumu, vývoja a inovácií, ktoré umožňujú príjemcovi pomoci posilniť trhovú silu, ktorú má na existujúcich trhoch s výrobkami, alebo ju presunúť na budúce trhy s výrobkami. Komisia preto pravdepodobne nezistí problémy týkajúce sa hospodárskej súťaže spojené s trhovou silou v prípadoch, keď má príjemca pomoci trhový podiel nižší ako 25 % a na trhoch, na ktorých je koncentrácia trhu meraná Herfindahlov-Hirschmannovým indexom (HHI) nižšia ako 2 000. |
| --- | --- |

125.

| 126. | Komisia v rámci svojej analýzy trhovej sily vezme do úvahy tieto prvky:






  i) | trhová sila príjemcu pomoci a štruktúra trhu: ak je príjemca pomoci na trhu s výrobkami už dominantným, opatrenie pomoci môže posilniť jeho dominantné postavenie ďalším oslabením konkurenčného tlaku, ktorý môžu konkurenti vyvíjať na podnik prijímajúci pomoc. Podobne môžu mať opatrenia štátnej pomoci významný vplyv na oligopolných trhoch, na ktorých pôsobí iba málo účastníkov; |
| --- | --- | --- |

126.

i)

trhová sila príjemcu pomoci a štruktúra trhu: ak je príjemca pomoci na trhu s výrobkami už dominantným, opatrenie pomoci môže posilniť jeho dominantné postavenie ďalším oslabením konkurenčného tlaku, ktorý môžu konkurenti vyvíjať na podnik prijímajúci pomoc. Podobne môžu mať opatrenia štátnej pomoci významný vplyv na oligopolných trhoch, na ktorých pôsobí iba málo účastníkov;

| ii) | úroveň prekážok vstupu: v oblasti výskumu, vývoja a inovácií môžu existovať značné prekážky vstupu pre nových účastníkov. Uvedené prekážky zahŕňajú právne prekážky vstupu (najmä pokiaľ ide o práva duševného vlastníctva), úspory z rozsahu a sortimentu, prekážky prístupu k sieťam a infraštruktúre a iné strategické prekážky vstupu alebo rozšírenia; |
| --- | --- |

ii)

úroveň prekážok vstupu: v oblasti výskumu, vývoja a inovácií môžu existovať značné prekážky vstupu pre nových účastníkov. Uvedené prekážky zahŕňajú právne prekážky vstupu (najmä pokiaľ ide o práva duševného vlastníctva), úspory z rozsahu a sortimentu, prekážky prístupu k sieťam a infraštruktúre a iné strategické prekážky vstupu alebo rozšírenia;

| iii) | kúpna sila: trhová sila podniku sa môže obmedziť aj postavením kupujúcich na trhu. Prítomnosť silných kupujúcich môže slúžiť ako protipól silného trhového postavenia, ak je pravdepodobné, že kupujúci sa budú snažiť o zachovanie dostatočnej konkurencie na trhu; |
| --- | --- |

iii)

kúpna sila: trhová sila podniku sa môže obmedziť aj postavením kupujúcich na trhu. Prítomnosť silných kupujúcich môže slúžiť ako protipól silného trhového postavenia, ak je pravdepodobné, že kupujúci sa budú snažiť o zachovanie dostatočnej konkurencie na trhu;

| iv) | výberové konanie: opatrenia pomoci, ktoré umožnia podnikom so silným postavením na trhu ovplyvňovať výberové konanie, napr. právom odporúčať podniky vo výberovom konaní alebo ovplyvnením cesty výskumu spôsobom, ktorý bezdôvodne nezvýhodňuje alternatívne možnosti, pravdepodobne vzbudia obavy Komisie. |
| --- | --- |

iv)

výberové konanie: opatrenia pomoci, ktoré umožnia podnikom so silným postavením na trhu ovplyvňovať výberové konanie, napr. právom odporúčať podniky vo výberovom konaní alebo ovplyvnením cesty výskumu spôsobom, ktorý bezdôvodne nezvýhodňuje alternatívne možnosti, pravdepodobne vzbudia obavy Komisie.

c)   Zachovanie neefektívnych trhových štruktúr

| 127. | Komisia vo svojej analýze trhových štruktúr zohľadní, či sa pomoc poskytuje na trhoch s nadmernou kapacitou alebo v upadajúcich odvetviach. V situáciách, keď trh rastie alebo štátna pomoc na výskum, vývoj a inovácie pravdepodobne zmení celkovú dynamiku rastu alebo najmä úroveň emisií skleníkových plynov odvetvia (v súlade s oznámeniami o Európskej zelenej dohode a Európskej digitálnej stratégii), najmä v dôsledku zavedenia nových technológií, napríklad s cieľom dosiahnuť dekarbonizáciu alebo digitalizáciu výroby alebo obe, a to bez zvýšenia kapacít, takáto pomoc pravdepodobne nevyvolá obavy. |
| --- | --- |

127.

3.2.5.3.2.   Účinky na umiestnenie

| 128. | Najmä v prípadoch, keď je pomoc na výskum, vývoj a inovácie blízko k trhu, môže na niektorých územiach vytvoriť prínos v podobe výhodnejších podmienok z hľadiska nasledujúcej produkcie, najmä z dôvodu porovnateľne nižších výrobných nákladov v dôsledku pomoci alebo vyšších úrovní činností v oblasti výskumu, vývoja a inovácií vykonávaných na základe pomoci. Môže to viesť k presunu podnikov na uvedené územia. |
| --- | --- |

128.

| 129. | Účinky na umiestnenie môžu byť relevantné aj pre výskumné infraštruktúry a testovacie a experimentačné infraštruktúry. Ak sa pomoc používa najmä na prilákanie infraštruktúry do určitý regiónu na úkor iného, neprispeje to k podpore ďalších činností v oblasti výskumu, vývoja a inovácií v Únii. |
| --- | --- |

129.

| 130. | Komisia vo svojej analýze individuálnej pomoci, ktorú je potrebné notifikovať, preto zohľadní akékoľvek dôkazy o tom, že príjemca pomoci zvážil alternatívne lokality. |
| --- | --- |

130.

| 131. | Za zlučiteľnú sa nebude považovať ani pomoc, ktorá vedie len k zmene umiestnenia činností v oblasti výskumu, vývoja a inovácií na vnútornom trhu bez toho, aby došlo k zmene povahy, veľkosti alebo zamerania projektu. |
| --- | --- |

131.

3.2.6.   Zváženie pozitívnych a negatívnych účinkov pomoci

| 132. | Komisia posúdi, či zistené negatívne účinky na hospodársku súťaž a podmienky obchodu opatrenia pomoci prevažujú nad pozitívnymi účinkami plánovanej pomoci. |
| --- | --- |

132.

3.2.6.1.   Určenie pozitívnych účinkov, ktoré sa majú zohľadniť

| 133. | Medzi hospodárskym rastom a investíciami v oblasti výskumu, vývoja a investícií existuje vzájomný vzťah. Činnosť v oblasti výskumu, vývoja a inovácií zvyšuje produktivitu a podporuje hospodársky rozvoj. Výskum, vývoj a inovácie preto predstavujú dôležitý faktor pre podniky Únie na zabezpečenie hospodárskeho rozvoja prostredníctvom vývoja nových výrobkov, technológií, služieb alebo výrobných procesov, alebo oboch. |
| --- | --- |

133.

| 134. | Investície do výskumu, vývoja a inovácií sú mimoriadne dôležité pre rozvoj všetkých odvetví hospodárstva, keďže sú úzko prepojené s produktivitou. |
| --- | --- |

134.

| 135. | Ako prvý krok pri teste vyváženosti Komisia posúdi pozitívne účinky pomoci na podporovanú hospodársku činnosť pri dôslednom zohľadnení dotknutej činnosti, ktorú spustilo opatrenie pomoci, alebo veľkosti, rozsahu alebo rýchlosti projektu v oblasti výskumu, vývoja a inovácií, ktoré má opatrenie pomoci podporiť. |
| --- | --- |

135.

| 136. | Komisia okrem toho môže posúdiť, či pomoc prináša širšie pozitívne účinky súvisiace s výskumom, vývojom a inováciami. Ak takéto širšie pozitívne účinky odrážajú účinky zakotvené v politikách Únie, ako sú oznámenia o novej ére výskumu a inovácie, európska zelená dohoda, európska digitálna stratégia a nová priemyselná stratégia pre Európu, potom možno predpokladať, že pomoc na výskum, vývoj a inovácie zosúladená s takýmito politikami Únie má takéto širšie pozitívne účinky. |
| --- | --- |

136.

| 137. | Komisia uznáva, že súkromné aj verejné investície sú potrebné na podporu a zrýchlenie činností výskumu, vývoja a inovácií v oblasti kritických technológií, ktorých zavedením na trh by sa uľahčila digitálna transformácia výrobného odvetvia Únie a prechod EÚ na nulové/nízkouhlíkové hospodárstvo, ako aj na obehové hospodárstvo s nulovými emisiami, v ktorých je prírodný kapitál chránený. Komisia kladne hodnotí činnosti v oblasti výskumu, vývoja a inovácií podporované členskými štátmi v prípade, že sú v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 (78), ktoré predstavuje jednu z možných metodík na určenie činností v oblasti výskumu, vývoja a inovácií pre technológie, výrobky a ďalšie riešenia na environmentálne udržateľné hospodárske činnosti. |
| --- | --- |

137.

| 138. | Členské štáty, ktoré zvažujú poskytnutie štátnej pomoci na výskum, vývoj a inovácie, musia presne vymedziť sledovaný cieľ, a predovšetkým objasniť, ako sa týmto opatrením podporí výskum, vývoj a inovácie. V prípade opatrení spolufinancovaných z európskych štrukturálnych a investičných fondov môžu členské štáty vychádzať z argumentácie použitej v príslušných operačných programoch. |
| --- | --- |

138.

| 139. | Komisia kladne hodnotí opatrenia pomoci, ktoré tvoria neoddeliteľnú súčasť komplexného programu alebo akčného plánu na podporu činností v oblasti výskumu, vývoja a inovácií alebo stratégií inteligentnej špecializácie a sú doložené dôkladnými hodnoteniami podobných predchádzajúcich opatrení pomoci, ktoré preukazujú ich účinnosť. |
| --- | --- |

139.

| 140. | Pokiaľ ide o štátnu pomoc, ktorá sa poskytuje na projekty alebo činnosti, ktoré sú priamo alebo nepriamo financované aj zo strany Únie, t. j. Komisiou, jej výkonnými agentúrami, spoločnými podnikmi zriadenými v súlade s článkami 185 a 187 zmluvy alebo akýmikoľvek inými vykonávacími orgánmi, ak toto financovanie zo strany Únie nie je priamo ani nepriamo pod kontrolou členských štátov, bude Komisia považovať potrebu zásahu štátu za preukázanú. |
| --- | --- |

140.

3.2.6.1.1.   Dodatočné úvahy pre individuálnu pomoc

| 141. | Na preukázanie toho, že individuálna pomoc podliehajúca notifikačnej povinnosti (ďalej len „individuálna pomoc, ktorú je potrebné notifikovať“) prispieva k zvýšeniu úrovne činností v oblasti výskumu, vývoja a inovácií, môžu členské štáty použiť tieto ukazovatele spolu s ďalšími relevantnými kvantitatívnymi alebo kvalitatívnymi prvkami:






  a) | zvýšenie veľkosti projektu: zvýšenie celkových nákladov na projekt (bez zníženia výdavkov príjemcu pomoci v porovnaní so situáciou bez pomoci); zvýšenie počtu ľudí pridelených na činnosti v oblasti výskumu, vývoja a inovácie; |
| --- | --- | --- |

141.

a)

zvýšenie veľkosti projektu: zvýšenie celkových nákladov na projekt (bez zníženia výdavkov príjemcu pomoci v porovnaní so situáciou bez pomoci); zvýšenie počtu ľudí pridelených na činnosti v oblasti výskumu, vývoja a inovácie;

| b) | zvýšenie rozsahu projektu: zvýšenie počtu očakávaných prínosov projektu; zvýšenie ambicióznosti projektu, čo je doložené vyšším počtom zapojených partnerov; zvýšenie cezhraničných činností v oblasti výskumu, vývoja a inovácií; vyššia pravdepodobnosť vedeckého alebo technologického pokroku alebo vyššie riziko zlyhania (spojené najmä s dlhodobým charakterom projektu a neistotou, pokiaľ ide o jeho výsledky); |
| --- | --- |

b)

zvýšenie rozsahu projektu: zvýšenie počtu očakávaných prínosov projektu; zvýšenie ambicióznosti projektu, čo je doložené vyšším počtom zapojených partnerov; zvýšenie cezhraničných činností v oblasti výskumu, vývoja a inovácií; vyššia pravdepodobnosť vedeckého alebo technologického pokroku alebo vyššie riziko zlyhania (spojené najmä s dlhodobým charakterom projektu a neistotou, pokiaľ ide o jeho výsledky);

| c) | zvýšenie rýchlosti projektu: dokončenie projektu vyžaduje menej času v porovnaní s rovnakým projektom, ktorý by sa realizoval bez pomoci; |
| --- | --- |

c)

zvýšenie rýchlosti projektu: dokončenie projektu vyžaduje menej času v porovnaní s rovnakým projektom, ktorý by sa realizoval bez pomoci;

| d) | zvýšenie celkovej vynaloženej sumy: zvýšenie celkovej sumy vynaloženej príjemcom pomoci na výskum, vývoj a inovácie v absolútnom vyjadrení alebo ako podiel na obrate; zmeny v rozpočte viazanom na projekt (bez zodpovedajúceho zníženia rozpočtu určeného na iné projekty). |
| --- | --- |

d)

zvýšenie celkovej vynaloženej sumy: zvýšenie celkovej sumy vynaloženej príjemcom pomoci na výskum, vývoj a inovácie v absolútnom vyjadrení alebo ako podiel na obrate; zmeny v rozpočte viazanom na projekt (bez zodpovedajúceho zníženia rozpočtu určeného na iné projekty).

| 142. | Komisia bude pri konštatovaní, či pomoc prispieva k zvyšovaniu úrovne výskumu, vývoja a inovácií v Únii, brať do úvahy nielen čistý nárast činností v oblasti výskumu, vývoja a inovácií realizovaných podnikom, ale aj príspevok pomoci k celkovému nárastu výdavkov na výskum, vývoj a inovácie v príslušnom odvetví, zvýšeniu cezhraničných činností v oblasti výskumu, vývoja a inovácií v rámci Únie, ako aj k zlepšeniu postavenia Únie, pokiaľ ide o výskum, vývoj a inovácie v medzinárodnom kontexte. Priaznivé stanovisko sa prijme v prípade opatrení pomoci, pri ktorých sa predpokladá verejne dostupné hodnotenie ex post týkajúce sa ich pozitívnych účinkov. |
| --- | --- |

142.

3.2.6.2.   Zváženie pozitívnych a negatívnych účinkov pomoci

| 143. | Komisia nakoniec zváži zistené negatívne účinky opatrenia pomoci z hľadiska narušení hospodárskej súťaže a vplyvu na obchod medzi členskými štátmi (pozri oddiely 3.2.1 až 3.2.5) s pozitívnymi účinkami plánovanej pomoci (pozri oddiel 3.2.6.1) na rozvoj hospodárskych činností a hospodárstvo alebo spoločnosť Únie, alebo na oboje, a zlučiteľnosť opatrenia pomoci s vnútorným trhom schváli len v prípade, ak pozitívne účinky prevážia nad negatívnymi. |
| --- | --- |

143.

| 144. | V prípadoch, keď navrhované opatrenie pomoci nerieši jasne vymedzené zlyhanie trhu vhodným a primeraným spôsobom, negatívne rušivé vplyvy na hospodársku súťaž budú mať tendenciu prevažovať nad pozitívnymi účinkami opatrenia, a Komisia teda pravdepodobne usúdi, že navrhované opatrenie pomoci je nezlučiteľné. |
| --- | --- |

144.

| 145. | Na celkovú vyváženosť určitých kategórií schém pomoci sa môže vzťahovať aj požiadavka vykonania hodnotenia ex post uvedená v oddiele 4. V takých prípadoch môže Komisia obmedziť trvanie uvedených schém na štyri roky alebo menej s možnosťou opätovnej notifikácie ich predĺženia neskôr. |
| --- | --- |

145.

4.   Hodnotenie

| 146. | V snahe ďalej zabezpečiť, aby sa obmedzilo narušenie hospodárskej súťaže a obchodu, Komisia môže požadovať, aby sa na schémy pomoci uvedené v bode 147 vzťahovalo ex post hodnotenie. Hodnotenia sa budú vykonávať v prípade schém, pri ktorých sú riziká potenciálneho narušenia hospodárskej súťaže a obchodu mimoriadne vysoké, t. j. pri ktorých môže hroziť výrazné obmedzenie alebo narušenie hospodárskej súťaže, ak sa vykonávanie nepreskúma včas. |
| --- | --- |

146.

| 147. | Ex post hodnotenie sa môže vyžadovať v prípade schém, ktoré majú na účely pomoci k dispozícii veľké rozpočtové prostriedky alebo ktoré sa vyznačujú inováciami, alebo ak sa predpokladajú významné zmeny týkajúce sa trhu, technológie alebo právnych predpisov. Hodnotenie sa bude v každom prípade vyžadovať v prípade schém, ktorých rozpočtové prostriedky štátnej pomoci alebo účtované výdavky presahujú 150 miliónov EUR v ktoromkoľvek danom roku alebo 750 miliónov EUR počas ich celkového trvania, t. j. kombinovaného trvania schémy a akejkoľvek predchádzajúcej schémy zahŕňajúcej podobný cieľ a podobnú geografickú oblasť, počnúc od 1. januára 2022. Vzhľadom na ciele hodnotenia a s cieľom zabrániť neprimeranému zaťaženiu členských štátov sa ex post hodnotenie požaduje len v prípade schém pomoci, ktorých celkové trvanie presahuje tri roky, počnúc od 1. januára 2022. |
| --- | --- |

147.

| 148. | Požiadavka na ex post hodnotenie sa nemusí dodržať v prípade schém pomoci, ktoré sú bezprostredným pokračovateľom schémy zahŕňajúcej podobný cieľ a podobnú zemepisnú oblasť, ktorá bola predmetom hodnotenia, ich záverečná hodnotiaca správa bola v súlade s plánom hodnotenia, ktorý schválila Komisia, a neviedli k žiadnym negatívnym zisteniam. Schéma, ktorej záverečná hodnotiaca správa nie je v súlade so schváleným plánom hodnotenia, musí byť okamžite pozastavená. |
| --- | --- |

148.

| 149. | Cieľom hodnotenia by malo byť overenie dosiahnutia predpokladov a podmienok nevyhnutných pre zlučiteľnosť schémy, najmä potrebnosti a účinnosti opatrenia pomoci vzhľadom na jeho všeobecné a špecifické ciele. Mal by sa ním posúdiť aj vplyv schémy na hospodársku súťaž a obchod. |
| --- | --- |

149.

| 150. | V prípade schém pomoci, na ktoré sa vzťahuje požiadavka na hodnotenie podľa bodu 147, musia členské štáty oznámiť návrh plánu hodnotenia, ktorý bude tvoriť neoddeliteľnú súčasť posúdenia schémy Komisiou takto:






  a) | spolu so schémou pomoci, ak rozpočtové prostriedky štátnej pomoci schémy presahujú 150 miliónov EUR v ktoromkoľvek danom roku alebo 750 miliónov EUR počas jej celkového trvania; |
| --- | --- | --- |

150.

a)

spolu so schémou pomoci, ak rozpočtové prostriedky štátnej pomoci schémy presahujú 150 miliónov EUR v ktoromkoľvek danom roku alebo 750 miliónov EUR počas jej celkového trvania;

| b) | do 30 dní po významnej zmene, ktorou sa zvýšia rozpočtové prostriedky schémy na viac ako 150 miliónov EUR v ktoromkoľvek danom roku alebo 750 miliónov EUR počas celkového trvania schémy; |
| --- | --- |

b)

do 30 dní po významnej zmene, ktorou sa zvýšia rozpočtové prostriedky schémy na viac ako 150 miliónov EUR v ktoromkoľvek danom roku alebo 750 miliónov EUR počas celkového trvania schémy;

| c) | do 30 dní po zaznamenaní výdavkov v rámci schémy v oficiálnych účtoch v ktoromkoľvek roku vo výške viac ako 150 miliónov EUR. |
| --- | --- |

c)

do 30 dní po zaznamenaní výdavkov v rámci schémy v oficiálnych účtoch v ktoromkoľvek roku vo výške viac ako 150 miliónov EUR.

| 151. | Návrh plánu hodnotenia musí byť v súlade so spoločnými metodickými zásadami, ktoré stanovila Komisia (79). Členské štáty musia zverejniť plán hodnotenia schválený Komisiou. |
| --- | --- |

151.

| 152. | Ex post hodnotenie musí vykonať odborník nezávislý od orgánu poskytujúceho pomoc na základe plánu hodnotenia. Každé hodnotenie musí zahŕňať aspoň jednu priebežnú a jednu záverečnú hodnotiacu správu. Členské štáty musia zverejniť obe správy. |
| --- | --- |

152.

| 153. | Konečná verzia hodnotiacej správy sa musí predložiť Komisii včas na posúdenie prípadného predĺženia schémy pomoci a najneskôr deväť mesiacov pred uplynutím jej platnosti. Táto lehota sa môže skrátiť v prípade schém, pri ktorých vznikla požiadavka na hodnotenie v posledných dvoch rokoch ich vykonávania. Presný rozsah a spôsob každého hodnotenia budú stanovené v rozhodnutí o schválení schémy pomoci. V notifikácii každého následného opatrenia pomoci s podobným cieľom treba opísať, akým spôsobom sa zohľadnili výsledky hodnotenia. |
| --- | --- |

153.

5.   Podávanie správ a monitorovanie

| 154. | V súlade s nariadením Rady (ES) 2015/1589 (80) a nariadením Komisie (ES) č. 794/2004 (81) musia členské štáty predkladať Komisii výročné správy. |
| --- | --- |

154.

| 155. | Členské štáty musia uchovávať podrobné záznamy týkajúce sa všetkých opatrení pomoci. Takéto záznamy musia obsahovať všetky informácie potrebné na potvrdenie, že podmienky týkajúce sa oprávnených nákladov a maximálnych intenzít pomoci boli splnené. Uvedené záznamy sa musia uchovávať počas desiatich rokov od dátumu poskytnutia pomoci a na požiadanie sa musia predložiť Komisii. |
| --- | --- |

155.

6.   Uplatniteľnosť

| 156. | Komisia bude dodržiavať zásady a usmernenia stanovené v tomto oznámení na posúdenie zlučiteľnosti každej notifikovanej pomoci na výskum, vývoj a inovácie, o ktorej bude musieť rozhodnúť po 19. októbri 2022. Neoprávnená pomoc na výskum, vývoj a inovácie sa posúdi v súlade s predpismi uplatniteľnými v deň poskytnutia pomoci. |
| --- | --- |

156.

| 157. | Podľa článku 108 ods. 1 zmluvy Komisia navrhuje, aby členské štáty v prípade potreby upravili svoje existujúce schémy pomoci na výskum, vývoj a inovácie tak, aby boli v súlade s týmto rámcom, a to najneskôr 6 mesiacov od nadobudnutia účinnosti tohto rámca. |
| --- | --- |

157.

| 158. | Členské štáty sa vyzývajú, aby vyjadrili svoj výslovný bezpodmienečný súhlas s vhodnými opatreniami uvedenými v bode 157 do dvoch mesiacov od dátumu uverejnenia tohto rámca v 
  Úradnom vestníku Európskej únie. Ak Komisia od niektorého členského štátu nedostane odpoveď, bude to považovať za nesúhlas príslušného členského štátu s navrhovanými opatreniami. |
| --- | --- |

158.

7.   Preskúmanie

| 159. | Komisia sa môže rozhodnúť kedykoľvek preskúmať alebo zmeniť tento rámec, ak by to bolo nevyhnutné z dôvodov súvisiacich s politikou hospodárskej súťaže alebo vzhľadom na zohľadnenie iných politík Únie a medzinárodných záväzkov alebo z akýchkoľvek iných opodstatnených dôvodov. |
| --- | --- |

159.

---

(1)  Pojem „zlyhanie trhu“ označuje situácie, v ktorých trhy odkázané samy na seba pravdepodobne neprinesú efektívne výsledky.

(2)  Cieľom pravidiel je okrem iného podporovať výskum, vývoj a inovácie pre činnosti v oblasti digitalizácie, ktoré sa na účely tohto rámca chápu ako prijatie inovačných technológií vykonávaných elektronickými zariadeniami a/alebo systémami, ktoré umožňujú zvýšiť funkčnosť výrobkov, vyvíjať online služby, modernizovať procesy alebo prejsť na obchodné modely založené na dezintermediácii výroby tovarov a poskytovania služieb, čo môže mať v konečnom dôsledku transformačný vplyv. Výskum, vývoj a inovácie pre činnosti v oblasti digitalizácie na základe tohto rámca sú oprávnené na štátnu pomoc, pokiaľ nepredstavujú výlučne investície na obnovu, v prípade ktorých je potreba a stimulačný účinok pomoci otázna.

(3)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Európska zelená dohoda, COM(2019) 640 final z 11. decembra 2019.

(4)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Formovanie digitálnej budúcnosti Európy, COM(2020) 67 final z 19. februára 2020.

(5)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov, Digitálny kompas do roku 2030: digitálne desaťročie na európsky spôsob, COM(2021) 118 final z 9. marca 2021.

(6)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Európska dátová stratégia, COM(2020) 66 final z 19. februára 2020.

(7)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej Rade, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Nová priemyselná stratégia pre Európu, COM(2020) 102 z 10. marca 2020.

(8)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Aktualizácia novej priemyselnej stratégie na rok 2020: Budovanie silnejšieho jednotného trhu pre obnovu Európy, COM(2021) 350 final z 5. mája 2021.

(9)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Správny čas pre Európu: náprava škôd a príprava budúcnosti pre ďalšie generácie, COM(2020) 456 final z 27. mája 2020.

(10)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej Rade, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Budovanie európskej zdravotnej únie – pripravenosť a odolnosť, COM(2020) 724 final z 11. novembra 2020.

(11)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Nový EVP pre výskum a inovácie, COM(2020) 628 final z 30. septembra 2020.

(12)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru Regiónov – Nový akčný plán EÚ pre obehové hospodárstvo – Za čistejšiu a konkurencieschopnejšiu Európu, COM(2020) 98 final z 11. marca 2020.

(13)  Tento cieľ bol schválený v záveroch Rady (konkurencieschopnosť) z 1. decembra 2020.

(14)  Tento rámec sa nevzťahuje na režimy patentových kolónok.

(15)  Vrátane financovania poskytovaného v rámci programu Horizont Európa alebo programu Digitálna Európa.

(16)  Oznámenie Komisie – Usmernenia Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (Ú. v. EÚ C 244, 1.10.2004, s. 2).

(17)  Pozri rozsudok Súdu prvého stupňa z 13. septembra 1995, TWD Textilwerke Deggendorf GmbH/Komisia Európskych spoločenstiev, Spojené veci T-244/93 a T-486/93, ECLI:EU:T:1995:160.

(18)  Komisia považuje za užitočné zachovať rôzne kategórie činností v oblasti výskumu a vývoja bez ohľadu na skutočnosť, že sa uvedené činnosti môžu riadiť skôr interaktívnym modelom než lineárnym modelom.

(19)  Kľúčové podporné technológie sú vymedzené a určené v oznámení Komisie s názvom Európska stratégia pre kľúčové podporné technológie – cesta k rastu a zamestnanosti, COM(2012) 341 final, 26. júna 2012.

(20)  Nariadenie Komisie (EÚ) č. 651/2014 zo 17. júna 2014 o vyhlásení určitých kategórií pomoci za zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článkov 107 a 108 zmluvy (Ú. v. EÚ L 187, 26.6.2014, s. 1).

(21)  Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1407/2013 z 18. decembra 2013 o uplatňovaní článkov 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na pomoc de minimis (Ú. v. EÚ L 352, 24.12.2013, s. 1).

(22)  Nariadenie Komisie (EÚ) č. 651/2014 zo 17. júna 2014 o vyhlásení určitých kategórií pomoci za zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článkov 107 a 108 zmluvy (Ú. v. EÚ L 187, 26.6.2014, s. 1).

(23)  Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1407/2013 z 18. decembra 2013 o uplatňovaní článkov 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na pomoc de minimis (Ú. v. EÚ L 352, 24.12.2013, s. 1).

(24)  Nariadenie Rady (EÚ) 2015/1588 z 13. júla 2015 o uplatňovaní článkov 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na určité kategórie horizontálnej štátnej pomoci, Ú. v. EÚ L 248, 24.9.2015, s. 1, zmenené nariadením Rady (EÚ) 2018/1911 z 26. novembra 2018 (Ú. v. EÚ L 311, 7.12.2018, s. 8).

(25)  Kritériá pre analýzu zlučiteľnosti štátnej pomoci na podporu realizácie dôležitých projektov spoločného európskeho záujmu, vrátane pomoci na výskum, vývoj a inovácie posudzovanej na základe článku 107 ods. 3 písm. b) zmluvy, s vnútorným trhom sú stanovené v samostatnom oznámení Komisie.

(26)  Pozri oznámenie Komisie o revízii spôsobu stanovenia referenčných a diskontných sadzieb (Ú. v. EÚ C 14, 19.1.2008, s. 6).

(27)  Centrá digitálnych inovácií (vrátane európskych centier digitálnych inovácií, ktoré sú podporované v rámci centrálne spravovaného programu Digitálna Európa), ktorých cieľom je podnecovať široké využívanie digitálnych technológií, ako sú okrem iného umelá inteligencia, vysokovýkonná výpočtová technika a kybernetická bezpečnosť, zo strany priemyslu (najmä MSP) a organizácií verejného sektora, môžu byť ako také v zmysle tohto rámca kvalifikované ako inovačné zoskupenie v závislosti od konkrétnych sledovaných cieľov alebo poskytovaných činností alebo funkcií centra digitálnych inovácií.

(28)  Organizačná inovácia môže zahŕňať aj sociálnu inováciu za predpokladu, že činnosti sociálnej inovácie patria do rozsahu pôsobnosti vymedzenia.

(29)  Inovácia procesov môže zahŕňať aj sociálnu inováciu za predpokladu, že činnosti sociálnej inovácie patria do rozsahu pôsobnosti vymedzenia.

(30)  Pozri článok 2 písm. a) nariadenia Rady (ES) č. 723/2009 z 25. júna 2009 o právnom rámci Spoločenstva pre Konzorcium pre európsku výskumnú infraštruktúru (ERIC) (Ú. v. EÚ L 206, 8.8.2009, s. 1).

(31)  Odporúčanie Komisie zo 6. mája 2003 o vymedzení mikropodnikov, malých a stredných podnikov (Ú. v. EÚ L 124, 20.5.2003, s. 36).

(32)  Testovacie a experimentačné infraštruktúry môžu byť známe aj ako technologické infraštruktúry, pozri pracovný dokument útvarov Komisie s názvom Technologické infraštruktúry, SWD(2019) 158 final, 8. apríla 2019.

(33)  Európska komisia, „Oznámenie Komisie o pojme štátna pomoc uvedenom v článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie“ (Ú. v. EÚ C 262, 19.7.2016, s. 1).

(34)  Pozri rozsudok Súdneho dvora zo 16. júna 1987, Komisia/Taliansko, C-118/85, ECLI:EU:C:1987:283, bod 7; Rozsudok Súdneho dvora z 18. júna 1998, Komisia/Taliansko, C-35/96, ECLI:EU:C:1998:303, bod 36. Rozsudok Súdneho dvora z 19. februára 2002, Wouters, C-309/99, ECLI:EU:C:2002:98, bod 46.

(35)  Pozri rozsudok Súdneho dvora z 27. septembra 1988, Humble a Edel, C-263/86, ECLI:EU:C:1988:451, body 9 – 10, 15 – 18; Rozsudok Súdneho dvora zo 7. decembra 1993, Wirth, C-109/92, ECLI:EU:C:1993:916, bod 15.

(36)  Pozri napríklad veci NN54/2006, Vysoká škola logistiky Přerov, a N 343/2008, Individuálna pomoc Vysokej škole Nyíregyháza na vývoj znalostného centra Partium.

(37)  Pozri oznámenie Komisie o uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci Európskej únie na náhrady za služby všeobecného hospodárskeho záujmu (Ú. v. EÚ C 8, 11.1.2012, s. 4), body 26 – 29.

(38)  Odborná príprava pracovnej sily v zmysle pravidiel štátnej pomoci pre pomoc na podporu vzdelávania sa nepovažuje za nehospodársku základnú činnosť výskumných organizácií.

(39)  Poskytovanie služieb v oblasti výskumu a vývoja a výskum a vývoj vykonávaný v mene podnikov sa nepovažujú za nezávislý výskum a vývoj.

(40)  Ak je výskumná organizácia alebo výskumná infraštruktúra súčasne financovaná z verejných aj súkromných zdrojov, pôjde podľa Komisie o takýto prípad vtedy, keď verejné financovanie pridelené príslušnému subjektu na konkrétne účtovné obdobie presiahne náklady, ktoré mu v tomto období vzniknú v súvislosti s nehospodárskymi činnosťami.

(41)  Pretože výskumná komunita pri vykonávaní vedľajších hospodárskych činnosti získava vylepšené a rozšírené odborné znalosti a znalosti, ktoré sa môžu použiť na vykonávanie primárnych nehospodárskych činností výskumnej organizácie alebo výskumnej infraštruktúry v prospech spoločnosti ako celku.

(42)  Pozri rozsudok Súdneho dvora zo 16. mája 2002, Francúzsko/Komisia, C-482/99, ECLI:EU:C:2002:294, bod 24.

(43)  Ak výskumná organizácia alebo výskumná infraštruktúra poskytuje konkrétnu výskumnú službu alebo vykonáva zmluvný výskum v mene určitého podniku po prvýkrát, na skúšobnej báze a počas jasne vymedzeného časového obdobia, bude Komisia zvyčajne považovať účtovanú cenu za trhovú cenu, ak sú výskumná služba alebo zmluvný výskum jedinečné a možno preukázať, že pre ne neexistuje žiadny trh.

(44)  Netýka sa to konečných dohôd o trhovej hodnote vzniknutých práv duševného vlastníctva a hodnote príspevkov na projekt.

(45)  Aj v podobe dohôd o presune materiálu, v rámci ktorých výskumná organizácia alebo výskumná infraštruktúra prevádza materiály do podniku na vlastné výskumné a vývojové činnosti príjemcu.

(46)  Pozri oznámenie Komisie a pracovný dokument útvarov Komisie – oznámenie Komisie s názvom Obstarávanie vo fáze pred komerčným využitím: podpora inovácií s cieľom zabezpečiť trvalo udržateľné verejné služby vysokej kvality v Európe, KOM(2007) 799 v konečnom znení, 14. decembra 2007.

(47)  Pozri článok 27 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/24/EÚ z 26. februára 2014 o verejnom obstarávaní a o zrušení smernice 2004/18/ES (Ú. v. EÚ L 94, 28.3.2014, s. 65) a článok 45 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/25/EÚ z 26. februára 2014 o obstarávaní vykonávanom subjektmi pôsobiacimi v odvetviach vodného hospodárstva, energetiky, dopravy a poštových služieb a o zrušení smernice 2004/17/ES (Ú. v. EÚ L 94, 28.3.2014, s. 243). Podobne v prípade užšej súťaže v zmysle článku 28 smernice 2014/24/EÚ a článku 46 smernice 2014/25/EÚ bude Komisia takisto vychádzať z toho, že podnikom sa neposkytuje žiadna štátna pomoc, pokiaľ zainteresovaným poskytovateľom nie je bez oprávnených dôvodov zabránené v predkladaní ponúk.

(48)  To platí aj v prípade, keď verejní obstarávatelia obstarávajú inovatívne riešenia, ktoré sú výsledkom predchádzajúceho obstarávania v oblasti výskumu a vývoja, alebo výrobky a služby, ktoré nepatria do oblasti výskumu a vývoja, ale ktoré musia spĺňať požiadavky nevyhnutne spojené s inováciou výrobku, procesu alebo organizačnou inováciou.

(49)  Bez toho, aby boli dotknuté postupy, ktoré sa týkajú vývoja, ako aj následného nákupu jedinečných alebo špecializovaných výrobkov alebo služieb.

(50)  Podmienky zlučiteľnosti stanovené v nariadení o skupinových výnimkách sa naďalej v plnej miere vzťahujú na všetky ostatné prípady individuálnej pomoci vrátane prípadov, keď sa takáto pomoc poskytuje na základe schémy pomoci, ktorá podlieha notifikačnej povinnosti.

(51)  Pozri rozsudok Súdneho dvora, HGA a ďalší/Komisia, Spojené veci C-630/11 P až C-633/11 P, ECLI:EU:C:2013:387.

(52)  Ak sa žiadosť o pomoc týka projektu v oblasti výskumu a vývoja, nevylučuje to, že potenciálny príjemca už vykonal štúdie uskutočniteľnosti, na ktoré sa žiadosť o pomoc nevzťahuje.

(53)  V prípade pomoci na projekty alebo činnosti, ktoré sa realizujú v po sebe nasledujúcich fázach, na ktoré sa môžu vzťahovať samostatné postupy poskytovania pomoci, to znamená, že práce sa nesmú začať pred predložením prvej žiadosti o pomoc. V prípade pomoci poskytnutej v rámci automatickej fiškálnej schémy pomoci sa takáto schéma musela prijať a musela nadobudnúť platnosť pred začatím akýchkoľvek prác na podporovanom projekte alebo pred začatím podporovanej činnosti.

(54)  Aj keď to nemusí byť možné pri novozavedených opatreniach ex ante, očakáva sa, že členské štáty poskytnú hodnotiace štúdie o stimulačnom účinku ich vlastných fiškálnych opatrení (takže súčasťou návrhu takýchto opatrení by spravidla mali byť plánované alebo zamýšľané metodiky hodnotení ex post). Ak žiadne hodnotiace štúdie nie sú k dispozícii, stimulačný účinok schém fiškálnej pomoci možno predpokladať len pri progresívnych opatreniach.

(55)  Čistá aktuálna hodnota projektu je rozdiel medzi pozitívnymi a negatívnymi peňažnými tokmi počas životnosti investície, ktoré sú diskontované na ich súčasnú hodnotu (za použitia vážených priemerných nákladov na kapitál).

(56)  Vnútorná miera návratnosti nie je založená na účtovných príjmoch v danom roku, ale zohľadňuje budúce peňažné toky, ktorých príjem investor očakáva počas celkového trvania investície. Je vymedzená ako diskontná sadzba, pri ktorej sa NPV peňažných tokov rovná nule.

(57)  Pozri napríklad rozsudok Súdneho dvora z 19. septembra 2000, Nemecko/Komisia, C-156/98, ECLI:EU:C:2000:467, bod 78; Rozsudok Súdneho dvora z 22. decembra 2008, Société Régie Networks/Rhône-Alpes Bourgogne, C-333/07, ECLI:EU:C:2008:764, body 94 až 116; Rozsudok Súdneho dvora z 22. septembra 2020, Rakúsko/Komisia, C-594/18 P, ECLI:EU:C:2020:742, bod 44; Rozsudok Súdneho dvora zo 14. októbra 2010, Nuova Agricast/Komisia, C-67/09 P, ECLI:EU:C:2010:607, bod 51.

(58)  Pozri rozsudok Súdneho dvora z 15. júna 1993, Francúzsko/Komisia, C-225/91, ECLI:EU:C:1993:239, bod 42.

(59)  Pri tomto zaraďovaní do kategórií sa nemusí nevyhnutne uplatniť chronologický prístup, pri ktorom sa postupuje v čase od základného výskumu k činnostiam, ktoré sú bližšie k trhu. Komisii teda nič nebráni v tom, aby označila úlohu, ktorá sa vykonáva v neskoršej fáze projektu, za priemyselný výskum, a aby určila, že činnosť vykonávaná v skoršej fáze projektu predstavuje experimentálny vývoj alebo vôbec nepredstavuje výskum.

(60)  Z praktických dôvodov a pokiaľ sa nepreukáže, že v jednotlivých prípadoch by sa mala použiť iná škála, je takisto možné usudzovať, že jednotlivé kategórie výskumu a vývoja zodpovedajú úrovni technologickej pripravenosti 1 (základný výskum), 2 – 4 (priemyselný výskum) a 5 – 8 (experimentálny výskum) – pozri oznámenie Komisie s názvom Európska stratégia pre kľúčové podporné technológie – cesta k rastu a zamestnanosti, COM(2012) 341 final, 26. júna 2012.

(61)  Príručka Frascati OECD, 2015: Usmernenia k zhromažďovaniu a vykazovaniu údajov o výskume a experimentálnom vývoji, v zmenenom alebo nahradenom znení.

(62)  Bez toho, aby boli dotknuté osobitné ustanovenia vzťahujúce sa na pomoc na výskum a vývoj v odvetví poľnohospodárstva a rybárstva uvedené v nariadení o skupinových výnimkách.

(63)  Oznámenie Komisie o revízii spôsobu stanovenia referenčných a diskontných sadzieb (Ú. v. EÚ C 14, 19.1.2008, s. 6).

(64)  Naopak, ak sa v opatrení fiškálnej pomoci rozlišujú rôzne kategórie výskumu a vývoja, príslušné intenzity pomoci sa nesmú prekročiť.

(65)  Ako ochranné opatrenie sa môže zaviesť mechanizmus vrátenia poskytnutých prostriedkov.

(66)  V konkrétnom prípade, keď pomoc umožňuje iba zvýšenie rýchlosti dokončenia projektu, by malo porovnanie odrážať najmä rôzne lehoty z hľadiska peňažných tokov a oneskoreného vstupu na trh.

(67)  Pozri článok 25 nariadenia Rady (EÚ) 2015/1589 z 13. júla 2015 stanovujúceho podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (Ú. v. EÚ L 248, 24.9.2015, s. 9).

(68)  „Verejné vyhľadávanie v databáze transparentnosti poskytovania štátnej pomoci“ je k dispozícii na tomto webovom sídle: https://webgate.ec.europa.eu/competition/transparency/public?lang=sk.

(69)  S výnimkou obchodných tajomstiev a ďalších dôverných informácií v náležite odôvodnených prípadoch a so súhlasom Komisie [oznámenie Komisie z 1. decembra 2003 o služobnom tajomstve v rozhodnutiach o štátnej pomoci, K(2003) 4582 (Ú. v. EÚ C 297, 9.12.2003, s. 6)].

(70)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1893/2006 z 20. decembra 2006, ktorým sa zavádza štatistická klasifikácia ekonomických činností NACE Revision 2 a ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (EHS) č. 3037/90 a niektoré nariadenia ES o osobitných oblastiach štatistiky (Ú. v. EÚ L 393, 30.12.2006, s. 1).

(71)  Ekvivalent hrubého grantu alebo v prípade potreby výška investície. Pri prevádzkovej pomoci sa môže uviesť ročná výška pomoci na jedného príjemcu. V prípade fiškálnych schém možno túto sumu uviesť v rozpätiach stanovených v bode 143. Suma, ktorá sa má zverejniť, je maximálne povolené daňové zvýhodnenie, a nie suma odpočítaná každoročne (napr. pokiaľ ide o daňovú úľavu, má sa uverejniť maximálna povolená daňová úľava, a nie skutočná suma, ktorá môže závisieť od zdaniteľných príjmov a môže sa meniť každý rok).

(72)  Ak sa pomoc poskytuje prostredníctvom viacerých nástrojov pomoci, výška pomoci sa uvádza pri každom z nástrojov.

(73)  Ako ho Komisia uviedla v rámci elektronického postupu uvedeného v bode 21.

(74)  Ak neexistuje žiadna formálna požiadavka na ročné vyhlásenie, na účely kódovania sa za dátum poskytnutia pomoci bude považovať 31. december roku, na ktorý bola pomoc poskytnutá.

(75)  Táto analýza sa môže v prípade potreby vzťahovať tak na vstupné, ako aj výstupné trhy.

(76)  Rozsudok Súdneho dvora z 22. marca 1977, Iannelli & Volpi SpA/Ditta Paolo Meroni, C-74/76, ECLI:EU:C:1977:51.

(77)  Rozsudok Súdneho dvora z 10. marca 2005, Laboratoires Fournier SA/Direction des vérifications nationales et internationales, C-39/04, ECLI:EU:C:2005:161.

(78)  Nariadenie (EÚ) 2020/852 z 18. júna 2020 o vytvorení rámca na uľahčenie udržateľných investícií a o zmene nariadenia (EÚ) 2019/2088 (Ú. v. EÚ L 198, 22.6.2020, s. 13).

(79)  Pracovný dokument útvarov Komisie, Spoločná metodika na hodnotenie štátnej pomoci, Brusel, 28. mája 2014, SWD(2014) 179 final, alebo ktorékoľvek následné dokumenty.

(80)  Nariadenie Rady (EÚ) 2015/1589 z 13. júla 2015 stanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (Ú. v. EÚ L 248, 24.9.2015, s. 9).

(81)  Nariadenie Komisie (ES) č. 794/2004 z 21. apríla 2004, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (ES) č. 659/1999, ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (Ú. v. EÚ L 140, 30.4.2004, s. 1).

---

PRÍLOHA I

Oprávnené náklady

| Pomoc na projekty v oblasti výskumu a vývoja | a) | Náklady na personál: výskumní pracovníci, technici a iní pomocní pracovníci v rozsahu, v ktorom sa podieľajú na projekte. |
| --- | --- | --- |

Pomoc na projekty v oblasti výskumu a vývoja

a)

Náklady na personál: výskumní pracovníci, technici a iní pomocní pracovníci v rozsahu, v ktorom sa podieľajú na projekte.

| b) | Náklady na nástroje a vybavenie v rozsahu a v období ich použitia v rámci projektu. Ak sa takéto nástroje a vybavenie nepoužívajú na projekt počas celého obdobia ich životnosti, za oprávnené sa považujú jedine náklady na odpisy zodpovedajúce dĺžke projektu, vypočítané na základe osvedčených účtovných postupov. |
| --- | --- |

b)

Náklady na nástroje a vybavenie v rozsahu a v období ich použitia v rámci projektu. Ak sa takéto nástroje a vybavenie nepoužívajú na projekt počas celého obdobia ich životnosti, za oprávnené sa považujú jedine náklady na odpisy zodpovedajúce dĺžke projektu, vypočítané na základe osvedčených účtovných postupov.

| c) | Náklady na budovy a pozemky v rozsahu a v trvaní ich použitia v rámci projektu. V súvislosti s budovami sa za oprávnené považujú iba náklady na odpisy zodpovedajúce dĺžke projektu, vypočítané na základe osvedčených účtovných postupov. V prípade pozemkov sú oprávnenými nákladmi náklady na komerčný prevod alebo skutočne vynaložené kapitálové náklady. |
| --- | --- |

c)

Náklady na budovy a pozemky v rozsahu a v trvaní ich použitia v rámci projektu. V súvislosti s budovami sa za oprávnené považujú iba náklady na odpisy zodpovedajúce dĺžke projektu, vypočítané na základe osvedčených účtovných postupov. V prípade pozemkov sú oprávnenými nákladmi náklady na komerčný prevod alebo skutočne vynaložené kapitálové náklady.

| d) | Náklady na zmluvný výskum, poznatky a patenty zakúpené alebo licencované z vonkajších zdrojov na základe zásady trhového odstupu, ako aj náklady na poradenské služby a rovnocenné služby použité výlučne na projekt. |
| --- | --- |

d)

Náklady na zmluvný výskum, poznatky a patenty zakúpené alebo licencované z vonkajších zdrojov na základe zásady trhového odstupu, ako aj náklady na poradenské služby a rovnocenné služby použité výlučne na projekt.

| e) | Ďalšie priamo vynaložené režijné náklady vyplývajúce z projektu. |
| --- | --- |

e)

Ďalšie priamo vynaložené režijné náklady vyplývajúce z projektu.

| f) | Iné priamo vynaložené prevádzkové náklady vrátane nákladov na materiály, dodávky a podobné výrobky vyplývajúce z projektu. |
| --- | --- |

f)

Iné priamo vynaložené prevádzkové náklady vrátane nákladov na materiály, dodávky a podobné výrobky vyplývajúce z projektu.

| g) | Osobitne na projekty výskumu a vývoja týkajúce sa zdravia (1): všetky náklady potrebné na projekt výskumu a vývoja počas jeho trvania, okrem iného osobné náklady, náklady na digitálne a výpočtové vybavenie, diagnostické nástroje, nástroje na zber a spracovanie údajov, na služby výskumu a vývoja, na predklinické a klinické skúšanie (fázy skúšania I – IV); fázy skúšania IV sú oprávnené, ak umožňujú ďalší vedecký alebo technologický pokrok. |
| --- | --- |

g)

Osobitne na projekty výskumu a vývoja týkajúce sa zdravia (1): všetky náklady potrebné na projekt výskumu a vývoja počas jeho trvania, okrem iného osobné náklady, náklady na digitálne a výpočtové vybavenie, diagnostické nástroje, nástroje na zber a spracovanie údajov, na služby výskumu a vývoja, na predklinické a klinické skúšanie (fázy skúšania I – IV); fázy skúšania IV sú oprávnené, ak umožňujú ďalší vedecký alebo technologický pokrok.

Pomoc na štúdie uskutočniteľnosti

Náklady na štúdiu.

Pomoc na zriadenie a modernizáciu výskumných infraštruktúr

Investičné náklady na nehmotné a hmotné aktíva.

Pomoc na zriadenie a modernizáciu testovacej a experimentačnej infraštruktúry

Investičné náklady na nehmotné a hmotné aktíva.

Pomoc na inovačné činnosti pre MSP

| a) | Náklady na získanie, schválenie a ochranu patentov a iných nehmotných aktív. |
| --- | --- |

a)

Náklady na získanie, schválenie a ochranu patentov a iných nehmotných aktív.

| b) | Náklady na dočasné vyslanie vysokokvalifikovaných pracovníkov z organizácií venujúcich sa výskumu a šíreniu poznatkov alebo veľkých podnikov činných v oblasti výskumu, vývoja a inovácií na novovytvorenú funkciu u príjemcu, pričom títo pracovníci nenahrádzajú iných pracovníkov. |
| --- | --- |

b)

Náklady na dočasné vyslanie vysokokvalifikovaných pracovníkov z organizácií venujúcich sa výskumu a šíreniu poznatkov alebo veľkých podnikov činných v oblasti výskumu, vývoja a inovácií na novovytvorenú funkciu u príjemcu, pričom títo pracovníci nenahrádzajú iných pracovníkov.

| c) | Náklady na poradenské služby zamerané na inovácie a náklady na služby na podporu inovácií. |
| --- | --- |

c)

Náklady na poradenské služby zamerané na inovácie a náklady na služby na podporu inovácií.

Pomoc na inováciu procesu a na organizačnú inováciu

| a) | Osobné náklady v rozsahu použitom na projekte. |
| --- | --- |

a)

Osobné náklady v rozsahu použitom na projekte.

| b) | Náklady na nástroje a vybavenie v rozsahu a v období ich použitia v rámci projektu. Ak sa takéto nástroje a vybavenie nepoužívajú na projekt počas celého obdobia ich životnosti, za oprávnené sa považujú jedine náklady na odpisy zodpovedajúce dĺžke projektu, vypočítané na základe osvedčených účtovných postupov. |
| --- | --- |

b)

Náklady na nástroje a vybavenie v rozsahu a v období ich použitia v rámci projektu. Ak sa takéto nástroje a vybavenie nepoužívajú na projekt počas celého obdobia ich životnosti, za oprávnené sa považujú jedine náklady na odpisy zodpovedajúce dĺžke projektu, vypočítané na základe osvedčených účtovných postupov.

| c) | Náklady na budovy a pozemky v rozsahu a v trvaní ich použitia v rámci projektu. V súvislosti s budovami sa za oprávnené považujú iba náklady na odpisy zodpovedajúce dĺžke projektu, vypočítané na základe osvedčených účtovných postupov. V prípade pozemkov sú oprávnenými nákladmi náklady na komerčný prevod alebo skutočne vynaložené kapitálové náklady. |
| --- | --- |

c)

Náklady na budovy a pozemky v rozsahu a v trvaní ich použitia v rámci projektu. V súvislosti s budovami sa za oprávnené považujú iba náklady na odpisy zodpovedajúce dĺžke projektu, vypočítané na základe osvedčených účtovných postupov. V prípade pozemkov sú oprávnenými nákladmi náklady na komerčný prevod alebo skutočne vynaložené kapitálové náklady.

| d) | Náklady na zmluvný výskum, poznatky a patenty zakúpené alebo licencované z vonkajších zdrojov na základe zásady trhového odstupu, ako aj náklady na poradenské služby a rovnocenné služby použité výlučne na projekt. |
| --- | --- |

d)

Náklady na zmluvný výskum, poznatky a patenty zakúpené alebo licencované z vonkajších zdrojov na základe zásady trhového odstupu, ako aj náklady na poradenské služby a rovnocenné služby použité výlučne na projekt.

| e) | Ďalšie priamo vynaložené režijné náklady vyplývajúce z projektu. |
| --- | --- |

e)

Ďalšie priamo vynaložené režijné náklady vyplývajúce z projektu.

| f) | Iné priamo vynaložené prevádzkové náklady vrátane nákladov na materiály, dodávky a podobné výrobky vyplývajúce z projektu. |
| --- | --- |

f)

Iné priamo vynaložené prevádzkové náklady vrátane nákladov na materiály, dodávky a podobné výrobky vyplývajúce z projektu.

Pomoc pre inovačné zoskupenia

Investičná pomoc

Náklady na investície do hmotných a nehmotných aktív.

Prevádzková pomoc

Náklady na personál a administratívne náklady (vrátane režijných nákladov), ktoré sa týkajú:

| a) | oživenia činnosti zoskupenia s cieľom uľahčiť spoluprácu, výmenu informácií a poskytovanie alebo usmerňovanie špecializovaných služieb a služieb šitých na mieru na podporu podnikania; |
| --- | --- |

a)

oživenia činnosti zoskupenia s cieľom uľahčiť spoluprácu, výmenu informácií a poskytovanie alebo usmerňovanie špecializovaných služieb a služieb šitých na mieru na podporu podnikania;

| b) | marketingovej činnosti zoskupenia s cieľom zvýšiť účasť nových podnikov alebo organizácií a zvýšiť viditeľnosť zoskupenia; |
| --- | --- |

b)

marketingovej činnosti zoskupenia s cieľom zvýšiť účasť nových podnikov alebo organizácií a zvýšiť viditeľnosť zoskupenia;

| c) | správy zariadení zoskupenia a |
| --- | --- |

c)

správy zariadení zoskupenia a

| d) | organizácie programov odbornej prípravy, seminárov a konferencií s cieľom podporovať výmenu poznatkov, vytváranie sietí a nadnárodnú spoluprácu. |
| --- | --- |

d)

organizácie programov odbornej prípravy, seminárov a konferencií s cieľom podporovať výmenu poznatkov, vytváranie sietí a nadnárodnú spoluprácu.

---

(1)  Výskum týkajúci sa zdravia zahŕňa výskum vakcín, liekov a liečebných postupov, zdravotníckych pomôcok, nemocničného a zdravotníckeho vybavenia, dezinfekčných prostriedkov, ochranných odevov a ochranných prostriedkov, ako aj relevantných inovácií procesov na efektívnu výrobu potrebných produktov.

---

PRÍLOHA II –

Maximálne intenzity pomoci

| | Malý podnik | Stredný podnik | Veľký podnik |
| --- | --- | --- | --- |
| Pomoc na projekty v oblasti výskumu a vývoja | | | |
| Základný výskum | 100  % | 100  % | 100  % |
| Priemyselný výskum | 70  % | 60  % | 50  % |
| — | pod podmienkou efektívnej spolupráce medzi podnikmi (pri veľkých podnikoch cezhranične alebo aspoň s jedným MSP) alebo medzi podnikom a výskumnou organizáciou; alebo |

Malý podnik

Stredný podnik

Veľký podnik

Pomoc na projekty v oblasti výskumu a vývoja

Základný výskum

100  %

100  %

100  %

Priemyselný výskum

70  %

60  %

50  %

—

pod podmienkou efektívnej spolupráce medzi podnikmi (pri veľkých podnikoch cezhranične alebo aspoň s jedným MSP) alebo medzi podnikom a výskumnou organizáciou; alebo

| — | pod podmienkou rozsiahleho šírenia výsledkov alebo |
| --- | --- |

—

pod podmienkou rozsiahleho šírenia výsledkov alebo

80 %

75  %

65  %

| — | pod podmienkou, že projekt v oblasti výskumu a vývoja realizovaný v podporovaných oblastiach spĺňa podmienky článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy, alebo |
| --- | --- |

—

pod podmienkou, že projekt v oblasti výskumu a vývoja realizovaný v podporovaných oblastiach spĺňa podmienky článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy, alebo

| — | pod podmienkou, že projekt v oblasti výskumu a vývoja realizovaný v podporovaných oblastiach spĺňa podmienky článku 107 ods. 3 písm. a) zmluvy |
| --- | --- |

—

pod podmienkou, že projekt v oblasti výskumu a vývoja realizovaný v podporovaných oblastiach spĺňa podmienky článku 107 ods. 3 písm. a) zmluvy

75 %

alebo

80 %

65 %

alebo

75 %

55 %

alebo

65 %

Experimentálny vývoj

45  %

35  %

25  %

| — | pod podmienkou efektívnej spolupráce medzi podnikmi (pri veľkých podnikoch cezhranične alebo aspoň s jedným MSP) alebo medzi podnikom a výskumnou organizáciou; alebo |
| --- | --- |

—

pod podmienkou efektívnej spolupráce medzi podnikmi (pri veľkých podnikoch cezhranične alebo aspoň s jedným MSP) alebo medzi podnikom a výskumnou organizáciou; alebo

| — | pod podmienkou rozsiahleho šírenia výsledkov alebo |
| --- | --- |

—

pod podmienkou rozsiahleho šírenia výsledkov alebo

60 %

50  %

40  %

| — | pod podmienkou realizácie projektu v oblasti výskumu a vývoja v podporovaných oblastiach spĺňajúcich podmienky stanovené v článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy, alebo |
| --- | --- |

—

pod podmienkou realizácie projektu v oblasti výskumu a vývoja v podporovaných oblastiach spĺňajúcich podmienky stanovené v článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy, alebo

| — | pod podmienkou realizácie projektu v oblasti výskumu a vývoja v podporovaných oblastiach spĺňajúcich podmienky stanovené v článku 107 ods. 3 písm. a) zmluvy |
| --- | --- |

—

pod podmienkou realizácie projektu v oblasti výskumu a vývoja v podporovaných oblastiach spĺňajúcich podmienky stanovené v článku 107 ods. 3 písm. a) zmluvy

50 %

alebo

60 %

40  %

alebo

50 %

30 %

alebo

40  %

Pomoc na štúdie uskutočniteľnosti

70  %

60  %

50  %

| — | v podporovaných oblastiach, ktoré spĺňajú podmienky stanovené v článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy |
| --- | --- |

—

v podporovaných oblastiach, ktoré spĺňajú podmienky stanovené v článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy

| — | v podporovaných oblastiach, ktoré spĺňajú podmienky stanovené v článku 107 ods. 3 písm. a) zmluvy |
| --- | --- |

—

v podporovaných oblastiach, ktoré spĺňajú podmienky stanovené v článku 107 ods. 3 písm. a) zmluvy

75 %

alebo

80 %

65 %

alebo

75 %

55 %

alebo

65 %

Pomoc na zriadenie a modernizáciu výskumných infraštruktúr

50  %

50  %

50  %

| — | pod podmienkou, že aspoň dva členské štáty poskytujú verejné financovanie, alebo |
| --- | --- |

—

pod podmienkou, že aspoň dva členské štáty poskytujú verejné financovanie, alebo

| — | Na výskumné infraštruktúry hodnotené a vybrané na úrovni EÚ |
| --- | --- |

—

Na výskumné infraštruktúry hodnotené a vybrané na úrovni EÚ

60 %

60 %

60 %

Pomoc na zriadenie a modernizáciu testovacích a experimentačných infraštruktúr

45 %

35  %

25  %

| — | pod podmienkou, že aspoň dva členské štáty poskytujú verejné financovanie, alebo testovacie a experimentačné infraštruktúry boli hodnotené a vybrané na úrovni EÚ a/alebo |
| --- | --- |

—

pod podmienkou, že aspoň dva členské štáty poskytujú verejné financovanie, alebo testovacie a experimentačné infraštruktúry boli hodnotené a vybrané na úrovni EÚ a/alebo

55 %

45  %

35  %

| — | pod podmienkou, že testovacia a experimentačná infraštruktúra poskytuje služby predovšetkým MSP (prideľuje najmenej 80 % percent svojej kapacity na tento účel) |
| --- | --- |

—

pod podmienkou, že testovacia a experimentačná infraštruktúra poskytuje služby predovšetkým MSP (prideľuje najmenej 80 % percent svojej kapacity na tento účel)

60  % (55 +5 )

alebo

50  % (45 +5 )

50  % (45 +5 )

alebo

40  % (35 +5 )

40  % (35 +5 )

alebo

30  % (25 +5 )

Pomoc na inovačné činnosti pre MSP

50  %

50  %

–

Pomoc na inováciu procesu a na organizačnú inováciu

| — | pomoc pre veľké podniky je podmienená účinnou spoluprácou aspoň s jedným MSP |
| --- | --- |

—

pomoc pre veľké podniky je podmienená účinnou spoluprácou aspoň s jedným MSP

50  %

50  %

15  %

Pomoc pre inovačné zoskupenia

Investičná pomoc

50 %

50  %

50  %

| — | v podporovaných oblastiach, ktoré spĺňajú podmienky stanovené v článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy, alebo |
| --- | --- |

—

v podporovaných oblastiach, ktoré spĺňajú podmienky stanovené v článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy, alebo

| — | v podporovaných oblastiach, ktoré spĺňajú podmienky stanovené v článku 107 ods. 3 písm. a) zmluvy |
| --- | --- |

—

v podporovaných oblastiach, ktoré spĺňajú podmienky stanovené v článku 107 ods. 3 písm. a) zmluvy

55 %

alebo

65 %

55 %

alebo

65 %

55 %

alebo

65  %

Prevádzková pomoc

50  %

50  %

50  %

---

IV Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

| 28.10.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 414/39 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 414/39

---

Výmenný kurz eura (1)

27. októbra 2022

(2022/C 414/02)

1 euro =

| | Mena | Výmenný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | Americký dolár | 1,0037 |
| JPY | Japonský jen | 147,37 |
| DKK | Dánska koruna | 7,4387 |
| GBP | Britská libra | 0,86745 |
| SEK | Švédska koruna | 10,9583 |
| CHF | Švajčiarsky frank | 0,9949 |
| ISK | Islandská koruna | 143,10 |
| NOK | Nórska koruna | 10,3420 |
| BGN | Bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | Česká koruna | 24,530 |
| HUF | Maďarský forint | 412,15 |
| PLN | Poľský zlotý | 4,7585 |
| RON | Rumunský lei | 4,8893 |
| TRY | Turecká líra | 18,6810 |
| AUD | Austrálsky dolár | 1,5610 |
| CAD | Kanadský dolár | 1,3672 |
| HKD | Hongkongský dolár | 7,8782 |
| NZD | Novozélandský dolár | 1,7316 |
| SGD | Singapurský dolár | 1,4154 |
| KRW | Juhokórejský won | 1 428,57 |
| ZAR | Juhoafrický rand | 18,1521 |
| CNY | Čínsky juan | 7,2552 |
| HRK | Chorvátska kuna | 7,5330 |
| IDR | Indonézska rupia | 15 629,06 |
| MYR | Malajzijský ringgit | 4,7324 |
| PHP | Filipínske peso | 58,441 |
| RUB | Ruský rubeľ | |
| THB | Thajský baht | 37,975 |
| BRL | Brazílsky real | 5,3889 |
| MXN | Mexické peso | 20,0150 |
| INR | Indická rupia | 82,6560 |

Mena

Výmenný kurz

USD

Americký dolár

1,0037

JPY

Japonský jen

147,37

DKK

Dánska koruna

7,4387

GBP

Britská libra

0,86745

SEK

Švédska koruna

10,9583

CHF

Švajčiarsky frank

0,9949

ISK

Islandská koruna

143,10

NOK

Nórska koruna

10,3420

BGN

Bulharský lev

1,9558

CZK

Česká koruna

24,530

HUF

Maďarský forint

412,15

PLN

Poľský zlotý

4,7585

RON

Rumunský lei

4,8893

TRY

Turecká líra

18,6810

AUD

Austrálsky dolár

1,5610

CAD

Kanadský dolár

1,3672

HKD

Hongkongský dolár

7,8782

NZD

Novozélandský dolár

1,7316

SGD

Singapurský dolár

1,4154

KRW

Juhokórejský won

1 428,57

ZAR

Juhoafrický rand

18,1521

CNY

Čínsky juan

7,2552

HRK

Chorvátska kuna

7,5330

IDR

Indonézska rupia

15 629,06

MYR

Malajzijský ringgit

4,7324

PHP

Filipínske peso

58,441

RUB

Ruský rubeľ

THB

Thajský baht

37,975

BRL

Brazílsky real

5,3889

MXN

Mexické peso

20,0150

INR

Indická rupia

82,6560

---

(1)  Zdroj: referenčný výmenný kurz publikovaný ECB.

---

| 28.10.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 414/40 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 414/40

---

Zhrnutie rozhodnutí Európskej komisie o autorizáciách pre uvedenie na trh na účely použitia a/alebo pre používanie látok uvedených v prílohe XIV k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 o registrácii, hodnotení, autorizácii a obmedzovaní chemikálií (REACH)

[uverejnené podľa článku 64 ods. 9 nariadenia (ES) č. 1907/2006 (1)
  ]

(Text s významom pre EHP)

(2022/C 414/03)

Rozhodnutie o udelení autorizácie

| Odkaz na rozhodnutie (2) | Dátum rozhodnutia | Názov látky | Držiteľ autorizácie | Číslo autorizácie | Autorizované použitie | Dátum uplynutia lehoty na preskúmanie | Odôvodnenie rozhodnutia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| C(2022) 7399 | 21 októbra 2022 | etoxylovaný 4-(1,1,3,3-tetrametylbutyl)fenol
  [(etoxylovaný) 4-terc-oktyfenol]
  č. ES: –, č. CAS: – | Roche Diagnostics GmbH, Sandhoferstrasse 116, 68305, Mannheim, Nemecko | REACH/22/37/0 | Emulgátor pri silikónovaní sklených nádob používaných ako primárny obal na lieky (NeoRecormon® a MIRCERA®) | 4. januára 2026 | V súlade s článkom 60 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1907/2006 sociálno-ekonomické prínosy vyplývajúce z používania látky prevyšujú riziko pre zdravie ľudí a životné prostredie a neexistujú žiadne vhodné alternatívne látky ani technológie. |

Odkaz na rozhodnutie (2)

Dátum rozhodnutia

Názov látky

Držiteľ autorizácie

Číslo autorizácie

Autorizované použitie

Dátum uplynutia lehoty na preskúmanie

Odôvodnenie rozhodnutia

C(2022) 7399

21 októbra 2022

etoxylovaný 4-(1,1,3,3-tetrametylbutyl)fenol

[(etoxylovaný) 4-terc-oktyfenol]

č. ES: –, č. CAS: –

Roche Diagnostics GmbH, Sandhoferstrasse 116, 68305, Mannheim, Nemecko

REACH/22/37/0

Emulgátor pri silikónovaní sklených nádob používaných ako primárny obal na lieky (NeoRecormon® a MIRCERA®)

4. januára 2026

V súlade s článkom 60 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1907/2006 sociálno-ekonomické prínosy vyplývajúce z používania látky prevyšujú riziko pre zdravie ľudí a životné prostredie a neexistujú žiadne vhodné alternatívne látky ani technológie.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 396, 30.12.2006, s. 1.

(2)  Rozhodnutie je k dispozícii na webovom sídle Európskej komisie: Autorizácia (europa.eu).

---

| 28.10.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 414/41 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 414/41

---

Zhrnutie rozhodnutí Európskej komisie o autorizáciách pre uvedenie na trh na účely použitia a/alebo pre používanie látok uvedených v prílohe XIV k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 o registrácii, hodnotení, autorizácii a obmedzovaní chemikálií (REACH)

[Uverejnené podľa článku 64 ods. 9 nariadenia (ES) č. 1907/2006 (1)
  ]

(Text s významom pre EHP)

(2022/C 414/04)

Rozhodnutie o udelení autorizácie

| Odkaz na rozhodnutie (2) | Dátum rozhodnutia | Názov látky | Držiteľ autorizácie | Číslo autorizácie | Autorizované použitie | Dátum uplynutia lehoty na preskúmanie | Odôvodnenie rozhodnutia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| C(2022) 7397 | 21. októbra 2022 | etoxylovaný 4-(1,1,3,3-tetrametylbutyl)fenol
  [(etoxylovaný) 4-terc-oktyfenol]
  č. ES: –, č. CAS: – | Teva Baltics UAB, Moletu road 5, 08409 Vilnius, Litva | REACH/22/36/0 | Ako neiónová povrchovo aktívna látka na narušenie mikrobiálnych buniek a premývanie inklúznych teliesok v procese výroby biologických liekov | 4. januára 2033 | V súlade s článkom 60 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1907/2006 sociálno-ekonomické prínosy vyplývajúce z používania látky prevyšujú riziko pre zdravie ľudí a životné prostredie a neexistujú žiadne vhodné alternatívne látky ani technológie. |

Odkaz na rozhodnutie (2)

Dátum rozhodnutia

Názov látky

Držiteľ autorizácie

Číslo autorizácie

Autorizované použitie

Dátum uplynutia lehoty na preskúmanie

Odôvodnenie rozhodnutia

C(2022) 7397

21. októbra 2022

etoxylovaný 4-(1,1,3,3-tetrametylbutyl)fenol

[(etoxylovaný) 4-terc-oktyfenol]

č. ES: –, č. CAS: –

Teva Baltics UAB, Moletu road 5, 08409 Vilnius, Litva

REACH/22/36/0

Ako neiónová povrchovo aktívna látka na narušenie mikrobiálnych buniek a premývanie inklúznych teliesok v procese výroby biologických liekov

4. januára 2033

V súlade s článkom 60 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1907/2006 sociálno-ekonomické prínosy vyplývajúce z používania látky prevyšujú riziko pre zdravie ľudí a životné prostredie a neexistujú žiadne vhodné alternatívne látky ani technológie.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 396, 30.12.2006, s. 1.

(2)  Rozhodnutie je k dispozícii na webovom sídle Európskej komisie: Autorizácia (europa.eu).

---

| 28.10.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 414/42 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 414/42

---

Zhrnutie rozhodnutí Európskej komisie o autorizáciách pre uvedenie na trh na účely použitia a/alebo pre používanie látok uvedených v prílohe XIV k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 o registrácii, hodnotení, autorizácii a obmedzovaní chemikálií (REACH)

[Uverejnené podľa článku 64 ods. 9 nariadenia (ES) č. 1907/2006 (1)
  ]

(Text s významom pre EHP)

(2022/C 414/05)

Rozhodnutie o udelení autorizácie

| Odkaz na rozhodnutie (2) | Dátum rozhodnutia | Názov látky | Držiteľ autorizácie | Číslo autorizácie | Autorizované použitie | Dátum uplynutia lehoty na preskúmanie | Odôvodnenie rozhodnutia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (2022) 7407 | 21. októbra 2022 | etoxylovaný 4-(1,1,3,3-tetrametylbutyl)fenol
  [(etoxylovaný) 4-terc-oktyfenol]
  č. ES: –, č. CAS: – | Merck Biodevelopment SAS, 37, rue Saint Romain, 69008 Lyon, Francúzsko | REACH/22/33/0 | Ako detergent v procese purifikácie inklúznych teliesok G-CSF (faktor stimulujúci kolónie granulocytov) | 4. januára 2030 | V súlade s článkom 60 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1907/2006 sociálno-ekonomické prínosy vyplývajúce z používania látky prevyšujú riziko pre zdravie ľudí a životné prostredie a neexistujú žiadne vhodné alternatívne látky ani technológie. |

Odkaz na rozhodnutie (2)

Dátum rozhodnutia

Názov látky

Držiteľ autorizácie

Číslo autorizácie

Autorizované použitie

Dátum uplynutia lehoty na preskúmanie

Odôvodnenie rozhodnutia

(2022) 7407

21. októbra 2022

etoxylovaný 4-(1,1,3,3-tetrametylbutyl)fenol

[(etoxylovaný) 4-terc-oktyfenol]

č. ES: –, č. CAS: –

Merck Biodevelopment SAS, 37, rue Saint Romain, 69008 Lyon, Francúzsko

REACH/22/33/0

Ako detergent v procese purifikácie inklúznych teliesok G-CSF (faktor stimulujúci kolónie granulocytov)

4. januára 2030

V súlade s článkom 60 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1907/2006 sociálno-ekonomické prínosy vyplývajúce z používania látky prevyšujú riziko pre zdravie ľudí a životné prostredie a neexistujú žiadne vhodné alternatívne látky ani technológie.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 396, 30.12.2006, s. 1.

(2)  Rozhodnutie je k dispozícii na webovom sídle Európskej komisie: Authorizácia (europa.eu).

---

V Oznamy

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE

Európska komisia

| 28.10.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 414/43 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 414/43

---

Predbežné oznámenie o koncentrácii

(Vec M.10925 – BNP PARIBAS / TERBERG BUSINESS LEASE GROUP)

Vec, ktorá môže byť posúdená v rámci zjednodušeného postupu

(Text s významom pre EHP)

(2022/C 414/06)

1.

Toto oznámenie sa týka týchto podnikov:

| — | Arval B.V. („Arval“, Holandsko), pod kontrolou podniku BNP Paribas S.A. („BNP Paribas“, Francúzsko), |
| --- | --- |

—

Arval B.V. („Arval“, Holandsko), pod kontrolou podniku BNP Paribas S.A. („BNP Paribas“, Francúzsko),

| — | Terberg Business Lease Group B.V. („TBLG“, Holandsko). |
| --- | --- |

—

Terberg Business Lease Group B.V. („TBLG“, Holandsko).

podnik Arval získa v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) nariadenia o fúziách výlučnú kontrolu nad celým podnikom TBLG.

Koncentrácia sa uskutočňuje prostredníctvom kúpy akcií.

2.

| — | Arval: prenájom vozidiel firmám aj jednotlivcom. Spoločnosť Arval v obmedzenej miere ponúka aj doplnkové činnosti v sektore mobility. Arval je pod kontrolou podniku BNP Paribas (Francúzsko), ktorý sa celosvetovo venuje bankovníctvu, |
| --- | --- |

—

Arval: prenájom vozidiel firmám aj jednotlivcom. Spoločnosť Arval v obmedzenej miere ponúka aj doplnkové činnosti v sektore mobility. Arval je pod kontrolou podniku BNP Paribas (Francúzsko), ktorý sa celosvetovo venuje bankovníctvu,

| — | TBLG: prenájom vozidiel firmám aj jednotlivcom v Holandsku. |
| --- | --- |

—

TBLG: prenájom vozidiel firmám aj jednotlivcom v Holandsku.

3.

V súlade s oznámením Komisie o zjednodušenom postupe pri riešení niektorých koncentrácií podľa nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (2) treba uviesť, že túto vec je možné posudzovať v súlade s postupom stanoveným v uvedenom oznámení.

4.

Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr 10 dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia. Vždy je nutné uviesť túto referenčnú značku:

M.10925 – BNP PARIBAS / TERBERG BUSINESS LEASE GROUP

Pripomienky možno Komisii zaslať e-mailom, faxom alebo poštou. Použite tieto kontaktné údaje:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Poštová adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1 („nariadenie o fúziách“).

1

(2)  Ú. v. EÚ C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 28.10.2022 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 414/45 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2022

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 414/45

---

Predbežné oznámenie o koncentrácii

(Vec M.10790 - SALIC / OLAM / OLAM AGRI)

Vec, ktorá môže byť posúdená v rámci zjednodušeného postupu

(Text s významom pre EHP)

(2022/C 414/07)

1.

Toto oznámenie sa týka týchto podnikov:

| — | Saudi Agricultural and Livestock Investment Company („SALIC“, Saudská Arábia), pod kontrolou podniku Public Investment Fund (Saudská Arábia), |
| --- | --- |

—

Saudi Agricultural and Livestock Investment Company („SALIC“, Saudská Arábia), pod kontrolou podniku Public Investment Fund (Saudská Arábia),

| — | Olam Group Limited („Olam Group“, Singapur), pod kontrolou podniku Temasek Holdings (Private) Limited (Singapur), |
| --- | --- |

—

Olam Group Limited („Olam Group“, Singapur), pod kontrolou podniku Temasek Holdings (Private) Limited (Singapur),

| — | Olam Agri Holdings Pte. Ltd. („Olam Agri“, Singapur), patriaci do skupiny Olam Group. |
| --- | --- |

—

Olam Agri Holdings Pte. Ltd. („Olam Agri“, Singapur), patriaci do skupiny Olam Group.

Podniky SALIC a Olam Group získajú v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) a článku 3 ods. 4 nariadenia o fúziách spoločnú kontrolu nad celým podnikom Olam Agri.

Koncentrácia sa uskutočňuje prostredníctvom kúpy akcií.

2.

| — | SALIC je saudskoarabská investičná spoločnosť pôsobiaca v poľnohospodárstve a potravinárstve s investíciami v Saudskej Arábii aj na medzinárodnej úrovni, |
| --- | --- |

—

SALIC je saudskoarabská investičná spoločnosť pôsobiaca v poľnohospodárstve a potravinárstve s investíciami v Saudskej Arábii aj na medzinárodnej úrovni,

| — | Olam Group prostredníctvom svojich rôznych dcérskych spoločností celosvetovo pôsobí v sektoroch potravinárstva a poľnohospodárstva. Olam Group je pod kontrolou investičnej spoločnosti Temasek, ktorá podniká v rozmanitých odvetviach vrátane agropotravinárstva, |
| --- | --- |

—

Olam Group prostredníctvom svojich rôznych dcérskych spoločností celosvetovo pôsobí v sektoroch potravinárstva a poľnohospodárstva. Olam Group je pod kontrolou investičnej spoločnosti Temasek, ktorá podniká v rozmanitých odvetviach vrátane agropotravinárstva,

| — | Olam Agri je globálny obchodník a spracovateľ poľnohospodárskych výrobkov aktívny v celom hodnotovom reťazci (poľnohospodárstvo a chov, veľkoobchod, spracovanie, úprava a distribúcia). |
| --- | --- |

—

Olam Agri je globálny obchodník a spracovateľ poľnohospodárskych výrobkov aktívny v celom hodnotovom reťazci (poľnohospodárstvo a chov, veľkoobchod, spracovanie, úprava a distribúcia).

3.

V súlade s oznámením Komisie o zjednodušenom postupe pri riešení niektorých koncentrácií podľa nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (2) treba uviesť, že túto vec je možné posudzovať v súlade s postupom stanoveným v uvedenom oznámení.

4.

Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr 10 dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia. Vždy je nutné uviesť túto referenčnú značku:

M.10790 - SALIC / OLAM / OLAM AGRI

Pripomienky možno Komisii zaslať e-mailom, faxom alebo poštou. Použite tieto kontaktné údaje:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Poštová adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1 („nariadenie o fúziách“).

1

(2)  Ú. v. EÚ C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---