# Jurnalul Oficial C 434/15 n

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 434 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6515 noiembrie 2022 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 434

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6515 noiembrie 2022

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2022-2023Ședințele dintre 4 și 7 aprilie 2022TEXTE ADOPTATE | 1 |

Cuprins

Pagina

PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2022-2023Ședințele dintre 4 și 7 aprilie 2022TEXTE ADOPTATE

PARLAMENTUL EUROPEAN

1

---

| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| --- | --- |
| | REZOLUŢII |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 5 aprilie 2022 |
| 2022/C 434/01 | Rezoluția Parlamentului European din 5 aprilie 2022 referitoare la viitorul pescuitului în Canalul Mânecii, Marea Nordului, Marea Irlandei și Oceanul Atlantic în contextul retragerii Regatului Unit din UE (2021/2016(INI)) | 2 |
| 2022/C 434/02 | Rezoluția Parlamentului European din 5 aprilie 2022 referitoare la protecția drepturilor copiilor în procedurile de drept civil, drept administrativ și drept al familiei (2021/2060(INI)) | 11 |
| 2022/C 434/03 | Rezoluția Parlamentului European din 5 aprilie 2022 referitoare la măsurile de combatere a poluării apelor cauzate de nitrați, inclusiv îmbunătățiri ale diferitelor sisteme de măsurare a nitraților utilizate în statele membre (2021/3003(RSP)) | 19 |
| | Miercuri, 6 aprilie 2022 |
| 2022/C 434/04 | Rezoluția Parlamentului European din 6 aprilie 2022 referitoare la abordarea globală a cercetării și a inovării: strategia Europei privind cooperarea internațională într-o lume în schimbare (2021/3001(RSP)) | 23 |
| 2022/C 434/05 | Rezoluția Parlamentului European din 6 aprilie 2022 referitoare la începerea punerii în aplicare a politicii de coeziune pentru perioada 2021-2027 (2022/2527(RSP)) | 28 |
| 2022/C 434/06 | Rezoluția Parlamentului European din 6 aprilie 2022 referitoare la punerea în aplicare a acțiunilor educative civice (2021/2008(INI)) | 31 |
| 2022/C 434/07 | Rezoluția Parlamentului European din 6 aprilie 2022 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau fabricate din soia modificată genetic MON 87769 × MON 89788, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (D078875/02 – 2022/2566(RSP)) | 42 |
| | Joi, 7 aprilie 2022 |
| 2022/C 434/08 | Rezoluția Parlamentului European din 7 aprilie 2022 referitoare la protejarea de către UE a copiilor și tinerilor care fug din calea războiului din Ucraina (2022/2618(RSP)) | 50 |
| 2022/C 434/09 | Rezoluția Parlamentului European din 7 aprilie 2022 referitoare la concluziile reuniunii Consiliului European din 24-25 martie 2022, inclusiv ultimele evoluții ale războiului din Ucraina și sancțiunile aplicate de UE împotriva Rusiei și implementarea acestora (2022/2560(RSP)) | 59 |
| 2022/C 434/10 | Rezoluția Parlamentului European din 7 aprilie 2022 referitoare la situația drepturilor omului în Coreea de Nord, inclusiv persecutarea minorităților religioase (2022/2620(RSP)) | 66 |
| 2022/C 434/11 | Rezoluția Parlamentului European din 7 aprilie 2022 referitoare la situația statului de drept și a drepturilor omului în Republica Guatemala (2022/2621(RSP)) | 71 |
| 2022/C 434/12 | Rezoluția Parlamentului European din 7 aprilie 2022 referitoare la intensificarea represiunii din Rusia, inclusiv cazul lui Alexei Navalnîi (2022/2622(RSP)) | 75 |
| 2022/C 434/13 | Rezoluția Parlamentului European din 7 aprilie 2022 referitoare la dreptul la reparare (2022/2515(RSP)) | 81 |
| 2022/C 434/14 | Rezoluția Parlamentului European din 7 aprilie 2022 referitoare la situația din Afganistan, în special situația drepturilor femeilor (2022/2571(RSP)) | 86 |

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Marți, 5 aprilie 2022

2022/C 434/01

Rezoluția Parlamentului European din 5 aprilie 2022 referitoare la viitorul pescuitului în Canalul Mânecii, Marea Nordului, Marea Irlandei și Oceanul Atlantic în contextul retragerii Regatului Unit din UE (2021/2016(INI))

2

2022/C 434/02

Rezoluția Parlamentului European din 5 aprilie 2022 referitoare la protecția drepturilor copiilor în procedurile de drept civil, drept administrativ și drept al familiei (2021/2060(INI))

11

2022/C 434/03

Rezoluția Parlamentului European din 5 aprilie 2022 referitoare la măsurile de combatere a poluării apelor cauzate de nitrați, inclusiv îmbunătățiri ale diferitelor sisteme de măsurare a nitraților utilizate în statele membre (2021/3003(RSP))

19

Miercuri, 6 aprilie 2022

2022/C 434/04

Rezoluția Parlamentului European din 6 aprilie 2022 referitoare la abordarea globală a cercetării și a inovării: strategia Europei privind cooperarea internațională într-o lume în schimbare (2021/3001(RSP))

23

2022/C 434/05

Rezoluția Parlamentului European din 6 aprilie 2022 referitoare la începerea punerii în aplicare a politicii de coeziune pentru perioada 2021-2027 (2022/2527(RSP))

28

2022/C 434/06

Rezoluția Parlamentului European din 6 aprilie 2022 referitoare la punerea în aplicare a acțiunilor educative civice (2021/2008(INI))

31

2022/C 434/07

Rezoluția Parlamentului European din 6 aprilie 2022 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau fabricate din soia modificată genetic MON 87769 × MON 89788, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (D078875/02 – 2022/2566(RSP))

42

Joi, 7 aprilie 2022

2022/C 434/08

Rezoluția Parlamentului European din 7 aprilie 2022 referitoare la protejarea de către UE a copiilor și tinerilor care fug din calea războiului din Ucraina (2022/2618(RSP))

50

2022/C 434/09

Rezoluția Parlamentului European din 7 aprilie 2022 referitoare la concluziile reuniunii Consiliului European din 24-25 martie 2022, inclusiv ultimele evoluții ale războiului din Ucraina și sancțiunile aplicate de UE împotriva Rusiei și implementarea acestora (2022/2560(RSP))

59

2022/C 434/10

Rezoluția Parlamentului European din 7 aprilie 2022 referitoare la situația drepturilor omului în Coreea de Nord, inclusiv persecutarea minorităților religioase (2022/2620(RSP))

66

2022/C 434/11

Rezoluția Parlamentului European din 7 aprilie 2022 referitoare la situația statului de drept și a drepturilor omului în Republica Guatemala (2022/2621(RSP))

71

2022/C 434/12

Rezoluția Parlamentului European din 7 aprilie 2022 referitoare la intensificarea represiunii din Rusia, inclusiv cazul lui Alexei Navalnîi (2022/2622(RSP))

75

2022/C 434/13

Rezoluția Parlamentului European din 7 aprilie 2022 referitoare la dreptul la reparare (2022/2515(RSP))

81

2022/C 434/14

Rezoluția Parlamentului European din 7 aprilie 2022 referitoare la situația din Afganistan, în special situația drepturilor femeilor (2022/2571(RSP))

86

---

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 5 aprilie 2022 |
| 2022/C 434/15 | Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 5 aprilie 2022 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Deciziei (UE) 2015/1814 în ceea ce privește cantitatea de certificate care urmează să fie plasate în rezerva pentru stabilitatea pieței aferentă sistemului UE de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră până în 2030 (COM(2021)0571 – C9-0325/2021 – 2021/0202(COD)) | 92 |
| 2022/C 434/16 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 aprilie 2022 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării directivei Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2006/1/CE privind utilizarea vehiculelor închiriate fără conducători auto pentru transportul rutier de mărfuri (13531/1/2021 – C8-0172/2017 – 2017/0113(COD)) | 103 |
| 2022/C 434/17 | P9_TA(2022)0105Infrastructurile energetice transeuropene ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 aprilie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind liniile directoare pentru infrastructurile energetice transeuropene și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 347/2013 (COM(2020)0824 – C9-0417/2020 – 2020/0360(COD))P9_TC1-COD(2020)0360Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 5 aprilie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului privind liniile directoare pentru infrastructurile energetice transeuropene, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 715/2009, (UE) 2019/942 și (UE) 2019/943 și a Directivelor 2009/73/CE și (UE) 2019/944 și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 347/2013 | 104 |
| 2022/C 434/18 | Rezoluția Parlamentului European din 5 aprilie 2022 referitoare la orientările generale pentru pregătirea bugetului 2023, secțiunea III – Comisia (2021/2226(BUI)) | 105 |
| 2022/C 434/19 | P9_TA(2022)0107Echivalența inspecțiilor în câmp și a anumitor semințe produse în Bolivia ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 aprilie 2022 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Deciziei 2003/17/CE a Consiliului în ceea ce privește perioada sa de aplicare și în ceea ce privește echivalența inspecțiilor în câmp efectuate în Bolivia asupra culturilor producătoare de semințe de cereale și asupra culturilor producătoare de semințe de plante oleaginoase și pentru fibre și echivalența semințelor de cereale și a semințelor de plante oleaginoase și pentru fibre produse în Bolivia (COM(2022)0026 – C9-0024/2022 – 2022/0016(COD))P9_TC1-COD(2022)0016Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 5 aprilie 2022 în vederea adoptării Deciziei (UE) 2022/... a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Deciziei 2003/17/CE a Consiliului în ceea ce privește perioada de aplicare și în ceea ce privește echivalența inspecțiilor în câmp efectuate în Bolivia asupra culturilor producătoare de semințe de cereale și asupra culturilor producătoare de semințe de plante oleaginoase și pentru fibre și echivalența semințelor de cereale și a semințelor de plante oleaginoase și pentru fibre produse în Bolivia | 115 |
| 2022/C 434/20 | Rezoluția Parlamentului European din 5 aprilie 2022 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 1 la bugetul general pentru exercițiul financiar 2022 de bugetare a impactului asupra bugetului 2022 al adaptării cadrului financiar multianual în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (06310/2022 – C9-0052/2022 – 2022/0018(BUD)) | 116 |
| 2022/C 434/21 | P9_TA(2022)0109Nivelul minim de formare a navigatorilor (codificare) ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 aprilie 2022 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind nivelul minim de formare a navigatorilor (codificare) (COM(2020)0739 – C9-0371/2020 – 2020/0329(COD))P9_TC1-COD(2020)0329Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 5 aprilie 2022 în vederea adoptării Directivei (UE) 2022/... a Parlamentului European și a Consiliului privind nivelul minim de formare a navigatorilor (codificare) | 118 |
| | Miercuri, 6 aprilie 2022 |
| 2022/C 434/22 | P9_TA(2022)0111Regulamentul privind guvernanța datelor ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 6 aprilie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind guvernanța datelor la nivel european (Legea privind guvernanța datelor) (COM(2020)0767 – C9-0377/2020 – 2020/0340(COD))P9_TC1-COD(2020)0340Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 6 aprilie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului privind guvernanța datelor la nivel european și de modificare a Regulamentului (UE) 2018/1724 (Regulamentul privind guvernanța datelor) | 119 |
| | Joi, 7 aprilie 2022 |
| 2022/C 434/23 | P9_TA(2022)0116Medicamente puse la dispoziție în Regatul Unit în ceea ce privește Irlanda de Nord, precum și în Cipru, Irlanda și Malta ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 aprilie 2022 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivelor 2001/20/CE și 2001/83/CE în ceea ce privește derogările de la anumite obligații privind anumite medicamente de uz uman puse la dispoziție în Regatul Unit în ceea ce privește Irlanda de Nord, precum și în Cipru, Irlanda și Malta (COM(2021)0997 – C9-0475/2021 – 2021/0431(COD))P9_TC1-COD(2021)0431Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 7 aprilie 2022 în vederea adoptării Directivei (UE) 2022/... a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivelor 2001/20/CE și 2001/83/CE în ceea ce privește derogările de la anumite obligații referitoare la anumite medicamente de uz uman puse la dispoziție în Regatul Unit în ceea ce privește Irlanda de Nord și în Cipru, Irlanda și Malta | 120 |
| 2022/C 434/24 | P9_TA(2022)0117Medicamente pentru investigație clinică puse la dispoziție în Regatul Unit în ceea ce privește Irlanda de Nord, precum și în Cipru, Irlanda și Malta ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 aprilie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 536/2014 în ceea ce privește o derogare de la anumite obligații referitoare la medicamentele pentru investigație clinică puse la dispoziție în Regatul Unit în ceea ce privește Irlanda de Nord, precum și în Cipru, Irlanda și Malta (COM(2021)0998 – C9-0476/2021 – 2021/0432(COD))P9_TC1-COD(2021)0432Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 7 aprilie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 536/2014 în ceea ce privește o derogare de la anumite obligații referitoare la medicamentele pentru investigație clinică puse la dispoziție în Regatul Unit în ceea ce privește Irlanda de Nord și în Cipru, Irlanda și Malta | 122 |
| 2022/C 434/25 | P9_TA(2022)0118Majorarea prefinanțării din REACT-EU ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 aprilie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1303/2013 și a Regulamentului (UE) nr. 223/2014 în ceea ce privește majorarea prefinanțării din resursele REACT-EU și stabilirea unui cost unitar (COM(2022)0145 – C9-0127/2022 – COM(2022)0162 – C9-0136/2022 – 2022/0096(COD))P9_TC1-COD(2022)0096Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 7 aprilie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1303/2013 și (UE) nr. 223/2014 în ceea ce privește majorarea prefinanțării din resursele REACT-EU și stabilirea unui cost unitar | 124 |
| 2022/C 434/26 | Decizia Parlamentului European din 7 aprilie 2022 de retrimitere a chestiunii pentru negocieri interinstituționale comisiei competente în baza propunerii nemodificate de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2017/1938 al Parlamentului European și al Consiliului privind măsurile de garantare a siguranței furnizării de gaze și a Regulamentului (CE) nr. 715/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind condițiile de acces la rețelele pentru transportul gazelor naturale (COM(2022)0135 – C9-0126/2022 – 2022/0090(COD)) | 125 |
| 2022/C 434/27 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 aprilie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului privind instituirea și funcționarea unui mecanism de evaluare și monitorizare în vederea verificării aplicării acquis-ului Schengen și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1053/2013 (COM(2021)0278 – C9-0349/2021 – 2021/0140(CNS)) | 126 |
| 2022/C 434/28 | Rezoluția Parlamentului European din 7 aprilie 2022 referitoare la estimarea bugetului de venituri și cheltuieli al Parlamentului European pentru exercițiul financiar 2023 (2021/2227(BUI)) | 160 |

III   Acte pregătitoare

Parlamentul European

Marți, 5 aprilie 2022

2022/C 434/15

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 5 aprilie 2022 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Deciziei (UE) 2015/1814 în ceea ce privește cantitatea de certificate care urmează să fie plasate în rezerva pentru stabilitatea pieței aferentă sistemului UE de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră până în 2030 (COM(2021)0571 – C9-0325/2021 – 2021/0202(COD))

92

2022/C 434/16

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 aprilie 2022 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării directivei Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2006/1/CE privind utilizarea vehiculelor închiriate fără conducători auto pentru transportul rutier de mărfuri (13531/1/2021 – C8-0172/2017 – 2017/0113(COD))

103

2022/C 434/17

P9_TA(2022)0105Infrastructurile energetice transeuropene ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 aprilie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind liniile directoare pentru infrastructurile energetice transeuropene și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 347/2013 (COM(2020)0824 – C9-0417/2020 – 2020/0360(COD))P9_TC1-COD(2020)0360Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 5 aprilie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului privind liniile directoare pentru infrastructurile energetice transeuropene, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 715/2009, (UE) 2019/942 și (UE) 2019/943 și a Directivelor 2009/73/CE și (UE) 2019/944 și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 347/2013

104

2022/C 434/18

Rezoluția Parlamentului European din 5 aprilie 2022 referitoare la orientările generale pentru pregătirea bugetului 2023, secțiunea III – Comisia (2021/2226(BUI))

105

2022/C 434/19

P9_TA(2022)0107Echivalența inspecțiilor în câmp și a anumitor semințe produse în Bolivia ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 aprilie 2022 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Deciziei 2003/17/CE a Consiliului în ceea ce privește perioada sa de aplicare și în ceea ce privește echivalența inspecțiilor în câmp efectuate în Bolivia asupra culturilor producătoare de semințe de cereale și asupra culturilor producătoare de semințe de plante oleaginoase și pentru fibre și echivalența semințelor de cereale și a semințelor de plante oleaginoase și pentru fibre produse în Bolivia (COM(2022)0026 – C9-0024/2022 – 2022/0016(COD))P9_TC1-COD(2022)0016Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 5 aprilie 2022 în vederea adoptării Deciziei (UE) 2022/... a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Deciziei 2003/17/CE a Consiliului în ceea ce privește perioada de aplicare și în ceea ce privește echivalența inspecțiilor în câmp efectuate în Bolivia asupra culturilor producătoare de semințe de cereale și asupra culturilor producătoare de semințe de plante oleaginoase și pentru fibre și echivalența semințelor de cereale și a semințelor de plante oleaginoase și pentru fibre produse în Bolivia

115

2022/C 434/20

Rezoluția Parlamentului European din 5 aprilie 2022 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 1 la bugetul general pentru exercițiul financiar 2022 de bugetare a impactului asupra bugetului 2022 al adaptării cadrului financiar multianual în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (06310/2022 – C9-0052/2022 – 2022/0018(BUD))

116

2022/C 434/21

P9_TA(2022)0109Nivelul minim de formare a navigatorilor (codificare) ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 aprilie 2022 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind nivelul minim de formare a navigatorilor (codificare) (COM(2020)0739 – C9-0371/2020 – 2020/0329(COD))P9_TC1-COD(2020)0329Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 5 aprilie 2022 în vederea adoptării Directivei (UE) 2022/... a Parlamentului European și a Consiliului privind nivelul minim de formare a navigatorilor (codificare)

118

Miercuri, 6 aprilie 2022

2022/C 434/22

P9_TA(2022)0111Regulamentul privind guvernanța datelor ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 6 aprilie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind guvernanța datelor la nivel european (Legea privind guvernanța datelor) (COM(2020)0767 – C9-0377/2020 – 2020/0340(COD))P9_TC1-COD(2020)0340Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 6 aprilie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului privind guvernanța datelor la nivel european și de modificare a Regulamentului (UE) 2018/1724 (Regulamentul privind guvernanța datelor)

119

Joi, 7 aprilie 2022

2022/C 434/23

P9_TA(2022)0116Medicamente puse la dispoziție în Regatul Unit în ceea ce privește Irlanda de Nord, precum și în Cipru, Irlanda și Malta ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 aprilie 2022 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivelor 2001/20/CE și 2001/83/CE în ceea ce privește derogările de la anumite obligații privind anumite medicamente de uz uman puse la dispoziție în Regatul Unit în ceea ce privește Irlanda de Nord, precum și în Cipru, Irlanda și Malta (COM(2021)0997 – C9-0475/2021 – 2021/0431(COD))P9_TC1-COD(2021)0431Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 7 aprilie 2022 în vederea adoptării Directivei (UE) 2022/... a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivelor 2001/20/CE și 2001/83/CE în ceea ce privește derogările de la anumite obligații referitoare la anumite medicamente de uz uman puse la dispoziție în Regatul Unit în ceea ce privește Irlanda de Nord și în Cipru, Irlanda și Malta

120

2022/C 434/24

P9_TA(2022)0117Medicamente pentru investigație clinică puse la dispoziție în Regatul Unit în ceea ce privește Irlanda de Nord, precum și în Cipru, Irlanda și Malta ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 aprilie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 536/2014 în ceea ce privește o derogare de la anumite obligații referitoare la medicamentele pentru investigație clinică puse la dispoziție în Regatul Unit în ceea ce privește Irlanda de Nord, precum și în Cipru, Irlanda și Malta (COM(2021)0998 – C9-0476/2021 – 2021/0432(COD))P9_TC1-COD(2021)0432Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 7 aprilie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 536/2014 în ceea ce privește o derogare de la anumite obligații referitoare la medicamentele pentru investigație clinică puse la dispoziție în Regatul Unit în ceea ce privește Irlanda de Nord și în Cipru, Irlanda și Malta

122

2022/C 434/25

P9_TA(2022)0118Majorarea prefinanțării din REACT-EU ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 aprilie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1303/2013 și a Regulamentului (UE) nr. 223/2014 în ceea ce privește majorarea prefinanțării din resursele REACT-EU și stabilirea unui cost unitar (COM(2022)0145 – C9-0127/2022 – COM(2022)0162 – C9-0136/2022 – 2022/0096(COD))P9_TC1-COD(2022)0096Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 7 aprilie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1303/2013 și (UE) nr. 223/2014 în ceea ce privește majorarea prefinanțării din resursele REACT-EU și stabilirea unui cost unitar

124

2022/C 434/26

Decizia Parlamentului European din 7 aprilie 2022 de retrimitere a chestiunii pentru negocieri interinstituționale comisiei competente în baza propunerii nemodificate de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2017/1938 al Parlamentului European și al Consiliului privind măsurile de garantare a siguranței furnizării de gaze și a Regulamentului (CE) nr. 715/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind condițiile de acces la rețelele pentru transportul gazelor naturale (COM(2022)0135 – C9-0126/2022 – 2022/0090(COD))

125

2022/C 434/27

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 aprilie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului privind instituirea și funcționarea unui mecanism de evaluare și monitorizare în vederea verificării aplicării acquis-ului Schengen și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1053/2013 (COM(2021)0278 – C9-0349/2021 – 2021/0140(CNS))

126

2022/C 434/28

Rezoluția Parlamentului European din 7 aprilie 2022 referitoare la estimarea bugetului de venituri și cheltuieli al Parlamentului European pentru exercițiul financiar 2023 (2021/2227(BUI))

160

---

| Legenda simbolurilor utilizate






  - | Procedura de consultare |
| --- | --- |
| *** | Procedura de aprobare |
| ***I | Procedura legislativă ordinară (prima lectură) |
| ***II | Procedura legislativă ordinară (a doua lectură) |
| ***III | Procedura legislativă ordinară (a treia lectură) |

Legenda simbolurilor utilizate

*

Procedura de consultare

***

Procedura de aprobare

***I

Procedura legislativă ordinară (prima lectură)

***II

Procedura legislativă ordinară (a doua lectură)

***III

Procedura legislativă ordinară (a treia lectură)

(Procedura indicată se bazează pe temeiul juridic propus în proiectul de act.)

Amendamentele Parlamentului:

părțile noi de text sunt evidențiate prin caractere
  cursive aldine.
  Părțile de text eliminate sunt indicate prin simbolul ▌ sau sunt tăiate. Înlocuirile sunt semnalate prin evidențierea cu caractere
  cursive aldine
  a textului nou și prin eliminarea sau tăierea textului înlocuit.

cursive aldine.

cursive aldine

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

15.11.2022

| 15.11.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 434/1 |
| --- | --- | --- | --- |

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 434/1

---

PARLAMENTUL EUROPEAN

SESIUNEA 2022-2023

Ședințele dintre 4 și 7 aprilie 2022

TEXTE ADOPTATE

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Marți, 5 aprilie 2022

| 15.11.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 434/2 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 434/2

---

P9_TA(2022)0103

Viitorul pescuitului în Canalul Mânecii, Marea Nordului, Marea Irlandei și Oceanul Atlantic

Rezoluția Parlamentului European din 5 aprilie 2022 referitoare la viitorul pescuitului în Canalul Mânecii, Marea Nordului, Marea Irlandei și Oceanul Atlantic în contextul retragerii Regatului Unit din UE (2021/2016(INI))

(2022/C 434/01)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind politica comună în domeniul pescuitului (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind politica comună în domeniul pescuitului (1),

| — | având în vedere Acordul privind retragerea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord din Uniunea Europeană și din Comunitatea Europeană a Energiei Atomice (2) (denumit în continuare „Acordul de retragere”) și Declarația politică de stabilire a cadrului viitoarelor relații dintre Uniunea Europeană și Regatul Unit, care însoțește Acordul de retragere (3) (denumită în continuare „Declarația politică”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul privind retragerea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord din Uniunea Europeană și din Comunitatea Europeană a Energiei Atomice (2) (denumit în continuare „Acordul de retragere”) și Declarația politică de stabilire a cadrului viitoarelor relații dintre Uniunea Europeană și Regatul Unit, care însoțește Acordul de retragere (3) (denumită în continuare „Declarația politică”),

| — | având în vedere Acordul comercial și de cooperare dintre Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, pe de o parte, și Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord, pe de altă parte (4) (denumit în continuare „Acordul comercial și de cooperare”), în special rubrica a cincea („Pescuitul”) din partea a doua, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul comercial și de cooperare dintre Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, pe de o parte, și Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord, pe de altă parte (4) (denumit în continuare „Acordul comercial și de cooperare”), în special rubrica a cincea („Pescuitul”) din partea a doua,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1026/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind anumite măsuri în scopul conservării stocurilor de pește aplicabile țărilor care permit pescuitul nedurabil (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1026/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind anumite măsuri în scopul conservării stocurilor de pește aplicabile țărilor care permit pescuitul nedurabil (5),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2017/2403 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 decembrie 2017 privind gestionarea sustenabilă a flotelor de pescuit externe (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2017/2403 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 decembrie 2017 privind gestionarea sustenabilă a flotelor de pescuit externe (6),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1203 din 19 iulie 2021 de modificare a Regulamentului (UE) 2020/1706 în ceea ce privește includerea unor contingente tarifare autonome ale Uniunii pentru anumite produse pescărești (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1203 din 19 iulie 2021 de modificare a Regulamentului (UE) 2020/1706 în ceea ce privește includerea unor contingente tarifare autonome ale Uniunii pentru anumite produse pescărești (7),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1755 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 octombrie 2021 de înființare a rezervei de ajustare la Brexit (8) și avizul Comisiei pentru pescuit din 11 mai 2021 (A9-0178/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1755 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 octombrie 2021 de înființare a rezervei de ajustare la Brexit (8) și avizul Comisiei pentru pescuit din 11 mai 2021 (A9-0178/2021),

| — | având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite privind dreptul mării din 10 decembrie 1982 (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite privind dreptul mării din 10 decembrie 1982 (9),

| — | având în vedere Acordul Organizației Națiunilor Unite pentru aplicarea prevederilor Convenției Organizației Națiunilor Unite privind dreptul mării din 10 decembrie 1982 în legătură cu conservarea și gestionarea populațiilor transzonale și a stocurilor de pești mari migratori, semnat la New York la 4 august 1995 (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul Organizației Națiunilor Unite pentru aplicarea prevederilor Convenției Organizației Națiunilor Unite privind dreptul mării din 10 decembrie 1982 în legătură cu conservarea și gestionarea populațiilor transzonale și a stocurilor de pești mari migratori, semnat la New York la 4 august 1995 (10),

| — | având în vedere obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU, |
| --- | --- |

—

având în vedere obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU,

| — | având în vedere Tratatul privind Arhipelagul Spitsbergen (tratatul Svalbard), semnat la Paris la 9 februarie 1920, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind Arhipelagul Spitsbergen (tratatul Svalbard), semnat la Paris la 9 februarie 1920,

| — | având în vedere Convenția privind pescuitul în Atlanticul de Nord-Est (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția privind pescuitul în Atlanticul de Nord-Est (11),

| — | având în vedere Acordul pentru prevenirea pescuitului nereglementat în marea liberă din zona centrală a Oceanului Arctic, care a intrat în vigoare la 25 iunie 2021 (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul pentru prevenirea pescuitului nereglementat în marea liberă din zona centrală a Oceanului Arctic, care a intrat în vigoare la 25 iunie 2021 (12),

| — | având în vedere Acordul privind pescuitul între Comunitatea Economică Europeană, pe de o parte, și Guvernul Danemarcei și Guvernul local al Insulelor Feroe, pe de altă parte (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul privind pescuitul între Comunitatea Economică Europeană, pe de o parte, și Guvernul Danemarcei și Guvernul local al Insulelor Feroe, pe de altă parte (13),

| — | având în vedere Acordul privind pescuitul între Comunitatea Economică Europeană și Regatul Norvegiei (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul privind pescuitul între Comunitatea Economică Europeană și Regatul Norvegiei (14),

| — | având în vedere Acordul între Comunitatea Economică Europeană și Republica Islanda privind pescuitul și mediul marin (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul între Comunitatea Economică Europeană și Republica Islanda privind pescuitul și mediul marin (15),

| — | având în vedere Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil dintre Uniunea Europeană și Guvernul Groenlandei și Guvernul Danemarcei (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil dintre Uniunea Europeană și Guvernul Groenlandei și Guvernul Danemarcei (16),

| — | având în vedere rezoluția sa din 12 februarie 2020 referitoare la mandatul propus de negociere pentru negocierile în vederea unui nou parteneriat cu Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 12 februarie 2020 referitoare la mandatul propus de negociere pentru negocierile în vederea unui nou parteneriat cu Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord (17),

| — | având în vedere recomandarea sa din 18 iunie 2020 referitoare la negocierile pentru un nou parteneriat cu Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord (18) și avizul Comisiei pentru pescuit din 26 mai 2020 (A9-0117/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea sa din 18 iunie 2020 referitoare la negocierile pentru un nou parteneriat cu Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord (18) și avizul Comisiei pentru pescuit din 26 mai 2020 (A9-0117/2020),

| — | având în vedere rezoluția sa din 28 aprilie 2021 referitoare la rezultatul negocierilor dintre UE și Regatul Unit (19) și avizul sub formă de scrisoare din 4 februarie 2021 al Comisiei pentru pescuit, privind încheierea acordului comercial și de cooperare (A9-0128/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 28 aprilie 2021 referitoare la rezultatul negocierilor dintre UE și Regatul Unit (19) și avizul sub formă de scrisoare din 4 februarie 2021 al Comisiei pentru pescuit, privind încheierea acordului comercial și de cooperare (A9-0128/2021),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 intitulată „Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030: Readucerea naturii în viețile noastre” (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 intitulată „Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030: Readucerea naturii în viețile noastre” (COM(2020)0380),

| — | având în vedere rezoluția sa din 9 iunie 2021 referitoare la Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030: Readucerea naturii în viețile noastre (20), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 9 iunie 2021 referitoare la Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030: Readucerea naturii în viețile noastre (20),

| — | având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 13 octombrie 2021 intitulată „Un angajament mai puternic al UE pentru o regiune arctică pașnică, durabilă și prosperă” (JOIN(2021)0027), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 13 octombrie 2021 intitulată „Un angajament mai puternic al UE pentru o regiune arctică pașnică, durabilă și prosperă” (JOIN(2021)0027),

| — | având în vedere prima Declarație de la Santiago de Compostela din 25 octombrie 2017 și a doua Declarație de la Santiago de Compostela din 20 iunie 2020 ale comunităților de pescari din Europa privind viitorul sectorului pescuitului în Europa după Brexit, |
| --- | --- |

—

având în vedere prima Declarație de la Santiago de Compostela din 25 octombrie 2017 și a doua Declarație de la Santiago de Compostela din 20 iunie 2020 ale comunităților de pescari din Europa privind viitorul sectorului pescuitului în Europa după Brexit,

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit (A9-0042/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit (A9-0042/2022),

| A. | întrucât Acordul de retragere stabilește condițiile retragerii oficiale a Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord din Uniunea Europeană, Declarația politică stabilește cadrul viitoarelor relații dintre Uniunea Europeană și Regatul Unit, iar Acordul comercial și de cooperare rezultat stabilește baza pentru o relație amplă, într-un spațiu de prosperitate și de bună vecinătate, caracterizat de relații strânse și pașnice bazate pe cooperare și cu respectarea autonomiei și suveranității părților; |
| --- | --- |

A.

întrucât Acordul de retragere stabilește condițiile retragerii oficiale a Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord din Uniunea Europeană, Declarația politică stabilește cadrul viitoarelor relații dintre Uniunea Europeană și Regatul Unit, iar Acordul comercial și de cooperare rezultat stabilește baza pentru o relație amplă, într-un spațiu de prosperitate și de bună vecinătate, caracterizat de relații strânse și pașnice bazate pe cooperare și cu respectarea autonomiei și suveranității părților;

| B. | întrucât s-a recunoscut pe baza celor mai bune avize științifice disponibile cât de importantă este conservarea și gestionarea durabilă a resurselor biologice marine și a ecosistemelor marine și promovarea unei acvaculturi responsabile și sustenabile, precum și rolul esențial pe care comerțul îl va juca în atingerea acestor obiective, în special prin acțiuni coerente în conformitate cu acordurile internaționale relevante ale Organizației Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură și ale Convenției ONU privind dreptul mării, inclusiv prin eforturi de prevenire și eliminare a pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat și de excludere a comercializării produselor pescărești rezultate din această activitate dăunătoare; |
| --- | --- |

B.

întrucât s-a recunoscut pe baza celor mai bune avize științifice disponibile cât de importantă este conservarea și gestionarea durabilă a resurselor biologice marine și a ecosistemelor marine și promovarea unei acvaculturi responsabile și sustenabile, precum și rolul esențial pe care comerțul îl va juca în atingerea acestor obiective, în special prin acțiuni coerente în conformitate cu acordurile internaționale relevante ale Organizației Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură și ale Convenției ONU privind dreptul mării, inclusiv prin eforturi de prevenire și eliminare a pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat și de excludere a comercializării produselor pescărești rezultate din această activitate dăunătoare;

| C. | întrucât politica comună în domeniul pescuitului (PCP) obligă Uniunea Europeană să promoveze obiectivele acestei politici la nivel internațional, garantând că activitățile de pescuit ale UE desfășurate în afara apelor sale se bazează pe aceleași principii, asigurând condiții de concurență echitabile pentru operatorii din UE și din țări terțe, și să coopereze cu țările terțe și organizațiile internaționale pentru a îmbunătăți respectarea măsurilor internaționale, inclusiv a măsurilor de combatere a pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat, pe baza celor mai bune cunoștințe științifice disponibile; |
| --- | --- |

C.

întrucât politica comună în domeniul pescuitului (PCP) obligă Uniunea Europeană să promoveze obiectivele acestei politici la nivel internațional, garantând că activitățile de pescuit ale UE desfășurate în afara apelor sale se bazează pe aceleași principii, asigurând condiții de concurență echitabile pentru operatorii din UE și din țări terțe, și să coopereze cu țările terțe și organizațiile internaționale pentru a îmbunătăți respectarea măsurilor internaționale, inclusiv a măsurilor de combatere a pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat, pe baza celor mai bune cunoștințe științifice disponibile;

| D. | întrucât unul dintre obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) ale ONU este protejarea vieții marine (ODD 14); |
| --- | --- |

D.

întrucât unul dintre obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) ale ONU este protejarea vieții marine (ODD 14);

| E. | întrucât, în trecut, stocurile de pește gestionate exclusiv de UE au fost gestionate într-un mod mai sustenabil decât stocurile comune; întrucât o serie de stocuri care erau gestionate exclusiv de UE vor fi acum stocuri comune cu Regatul Unit; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în trecut, stocurile de pește gestionate exclusiv de UE au fost gestionate într-un mod mai sustenabil decât stocurile comune; întrucât o serie de stocuri care erau gestionate exclusiv de UE vor fi acum stocuri comune cu Regatul Unit;

| F. | întrucât PCP stipulează că, având în vedere situația biologică variabilă a stocurilor, stabilitatea relativă a activităților de pescuit ar trebui să garanteze nevoile specifice ale regiunilor în care comunitățile locale sunt în mod special dependente de pescuit și de activitățile conexe pescuitului; |
| --- | --- |

F.

întrucât PCP stipulează că, având în vedere situația biologică variabilă a stocurilor, stabilitatea relativă a activităților de pescuit ar trebui să garanteze nevoile specifice ale regiunilor în care comunitățile locale sunt în mod special dependente de pescuit și de activitățile conexe pescuitului;

| G. | întrucât părțile au convenit să colaboreze în domeniul conservării și al politicilor și măsurilor comerciale în sectorul pescuitului și acvaculturii, inclusiv sub auspiciile Organizației Mondiale a Comerțului și ale organizațiilor regionale de gestionare a pescuitului, și în alte instanțe multilaterale, dacă este cazul, cu scopul de a promova practici sustenabile de pescuit și acvacultură și comerțul cu produse pescărești provenite din operațiuni de pescuit și acvacultură gestionate sustenabil; |
| --- | --- |

G.

întrucât părțile au convenit să colaboreze în domeniul conservării și al politicilor și măsurilor comerciale în sectorul pescuitului și acvaculturii, inclusiv sub auspiciile Organizației Mondiale a Comerțului și ale organizațiilor regionale de gestionare a pescuitului, și în alte instanțe multilaterale, dacă este cazul, cu scopul de a promova practici sustenabile de pescuit și acvacultură și comerțul cu produse pescărești provenite din operațiuni de pescuit și acvacultură gestionate sustenabil;

| H. | întrucât părțile au un obiectiv comun de a exploata stocurile comune într-un ritm care să permită menținerea și refacerea progresivă a populațiilor de specii recoltate la nivelurile sau peste nivelurile de biomasă care pot satisface captura maximă durabilă; |
| --- | --- |

H.

întrucât părțile au un obiectiv comun de a exploata stocurile comune într-un ritm care să permită menținerea și refacerea progresivă a populațiilor de specii recoltate la nivelurile sau peste nivelurile de biomasă care pot satisface captura maximă durabilă;

| I. | întrucât Acordul comercial și de cooperare stabilește principiile de gestionare a pescuitului și de sustenabilitate socială, economică și de mediu pe termen lung pentru exploatarea optimă a stocurilor comune, pe baza celor mai bune cunoștințe științifice disponibile, în special a celor oferite de Consiliul Internațional pentru Explorarea Apelor Maritime; |
| --- | --- |

I.

întrucât Acordul comercial și de cooperare stabilește principiile de gestionare a pescuitului și de sustenabilitate socială, economică și de mediu pe termen lung pentru exploatarea optimă a stocurilor comune, pe baza celor mai bune cunoștințe științifice disponibile, în special a celor oferite de Consiliul Internațional pentru Explorarea Apelor Maritime;

| J. | întrucât pescuitul a jucat un rol foarte important în campania pentru referendumul din 2016 privind retragerea Regatului Unit din UE; întrucât chestiunile legate de pescuit au reprezentat ultimul obstacol în negocierile privind Acordul dintre Regatul Unit și UE și întrucât obiectivul enunțat în declarația politică de a încheia și ratifica un acord în domeniul pescuitului până la 1 iulie 2020 nu a fost îndeplinit; |
| --- | --- |

J.

întrucât pescuitul a jucat un rol foarte important în campania pentru referendumul din 2016 privind retragerea Regatului Unit din UE; întrucât chestiunile legate de pescuit au reprezentat ultimul obstacol în negocierile privind Acordul dintre Regatul Unit și UE și întrucât obiectivul enunțat în declarația politică de a încheia și ratifica un acord în domeniul pescuitului până la 1 iulie 2020 nu a fost îndeplinit;

| K. | întrucât transferul cotelor din UE către Regatul Unit în perioada de tranziție, astfel cum s-a convenit în Acordul comercial și de cooperare, va avea consecințe economice negative majore pentru pescarii din UE; întrucât este recunoscută importanța limitării impactului economic negativ al viitoarelor acorduri cu Regatul Unit; |
| --- | --- |

K.

întrucât transferul cotelor din UE către Regatul Unit în perioada de tranziție, astfel cum s-a convenit în Acordul comercial și de cooperare, va avea consecințe economice negative majore pentru pescarii din UE; întrucât este recunoscută importanța limitării impactului economic negativ al viitoarelor acorduri cu Regatul Unit;

| L. | întrucât a fost înființat Comitetul specializat în domeniul pescuitului, în temeiul Acordului comercial și de cooperare; întrucât acest comitet va pregăti strategii multianuale de conservare și gestionare ca bază pentru a stabili capturile totale admisibile și alte măsuri de gestionare, inclusiv pentru stocurile din afara cotelor, definind colectarea de date științifice în scopul gestionării pescuitului, precum și schimbul acestor date cu organismele științifice pentru a avea cel mai bun aviz științific posibil; |
| --- | --- |

L.

întrucât a fost înființat Comitetul specializat în domeniul pescuitului, în temeiul Acordului comercial și de cooperare; întrucât acest comitet va pregăti strategii multianuale de conservare și gestionare ca bază pentru a stabili capturile totale admisibile și alte măsuri de gestionare, inclusiv pentru stocurile din afara cotelor, definind colectarea de date științifice în scopul gestionării pescuitului, precum și schimbul acestor date cu organismele științifice pentru a avea cel mai bun aviz științific posibil;

| M. | întrucât Protocolul privind accesul la ape, care este anexa 38 la Acordul comercial și de cooperare, prevede așa-numita „perioadă de adaptare”, de la 1 ianuarie 2021 până la 30 iunie 2026, în cursul căreia fiecare parte acordă navelor celeilalte părți acces deplin la apele sale pentru a pescui stocurile de pește enumerate; |
| --- | --- |

M.

întrucât Protocolul privind accesul la ape, care este anexa 38 la Acordul comercial și de cooperare, prevede așa-numita „perioadă de adaptare”, de la 1 ianuarie 2021 până la 30 iunie 2026, în cursul căreia fiecare parte acordă navelor celeilalte părți acces deplin la apele sale pentru a pescui stocurile de pește enumerate;

| N. | întrucât pescarii au suferit din cauza întârzierilor și incertitudinilor legate de eliberarea licențelor de acces la ape; |
| --- | --- |

N.

întrucât pescarii au suferit din cauza întârzierilor și incertitudinilor legate de eliberarea licențelor de acces la ape;

| O. | întrucât rămân nerezolvate problemele legate de accesul navelor UE în apele din jurul insulelor nelocuite din Atlanticul de Nord, cum ar fi Rockall, acesta fiind un motiv de incertitudine și riscuri pentru pescari; |
| --- | --- |

O.

întrucât rămân nerezolvate problemele legate de accesul navelor UE în apele din jurul insulelor nelocuite din Atlanticul de Nord, cum ar fi Rockall, acesta fiind un motiv de incertitudine și riscuri pentru pescari;

| P. | întrucât Acordul comercial și de cooperare prevede accesul fără taxe vamale și contingente tarifare pentru produsele pescărești provenind din apele britanice, dar teritoriile britanice de peste mări nu mai sunt asociate cu UE și nu beneficiază de scutiri tarifare pentru exporturile de produse pescărești către UE, fiind excluse din domeniul de aplicare al acordului; |
| --- | --- |

P.

întrucât Acordul comercial și de cooperare prevede accesul fără taxe vamale și contingente tarifare pentru produsele pescărești provenind din apele britanice, dar teritoriile britanice de peste mări nu mai sunt asociate cu UE și nu beneficiază de scutiri tarifare pentru exporturile de produse pescărești către UE, fiind excluse din domeniul de aplicare al acordului;

| Q. | întrucât la 18 noiembrie 2020, Norvegia a decis, în mod unilateral și discriminatoriu, să reducă cota alocată UE în 2021 pentru pescuitul de cod în Svalbard; întrucât la 28 mai 2021, Norvegia a decis, tot unilateral și contrar criteriilor științifice, să își crească cu 55 % cota din stocul comun de macrou; întrucât Insulele Feroe și Islanda și-au mărit și ele în mod unilateral cota de macrou; |
| --- | --- |

Q.

întrucât la 18 noiembrie 2020, Norvegia a decis, în mod unilateral și discriminatoriu, să reducă cota alocată UE în 2021 pentru pescuitul de cod în Svalbard; întrucât la 28 mai 2021, Norvegia a decis, tot unilateral și contrar criteriilor științifice, să își crească cu 55 % cota din stocul comun de macrou; întrucât Insulele Feroe și Islanda și-au mărit și ele în mod unilateral cota de macrou;

| R. | întrucât retragerea Regatului Unit din UE a cauzat perturbări semnificative ale lanțului de aprovizionare pe insula Irlanda și a întrerupt legăturile de lungă durată dintre insula Irlanda și Europa continentală, |
| --- | --- |

R.

întrucât retragerea Regatului Unit din UE a cauzat perturbări semnificative ale lanțului de aprovizionare pe insula Irlanda și a întrerupt legăturile de lungă durată dintre insula Irlanda și Europa continentală,

| 1. | subliniază că este nevoie ca Uniunea Europeană și Regatul Unit să colaboreze în continuare pentru a asigura o bună guvernanță internațională a oceanelor prin promovarea utilizării și exploatării sustenabile a resurselor oceanice și prin încurajarea protejării și refacerii zonelor pe baza celor mai bune și mai recente cunoștințe științifice; |
| --- | --- |

1.

| 2. | evidențiază că nu se cunoaște încă efectul complet al Brexitului, nu în ultimul rând deoarece punerea în aplicare deplină a Acordului comercial și de cooperare în domeniul pescuitului este încă în curs și nu a fost integral realizată, și subliniază că apar în continuare aspecte care nu au fost incluse în Acordul comercial și de cooperare, precum cele legate de acvacultură; |
| --- | --- |

2.

| 3. | evidențiază că efectul Brexitului asupra sectorului pescuitului depășește zona geografică a Regatului Unit și are implicații majore în întreaga zonă nord-estică a Oceanului Atlantic, precum și asupra flotei UE care are activități în alte părți ale lumii, de exemplu, în apele din jurul Insulelor Falkland, al Groenlandei și al zonei Svalbard; subliniază că relația dintre Uniune și Regatul Unit ar trebui să fie un pilon al guvernanței în domeniul pescuitului în Atlanticul de Nord-Est și al gestionării sustenabile a stocurilor comune cu alte țări terțe, cum ar fi macroul sau putasu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | regretă că Acordul comercial și de cooperare reduce treptat ponderea posibilităților de pescuit în apele Regatului Unit pentru flota UE cu 25 % pe o perioadă de cinci ani și jumătate, o reducere care va afecta toate segmentele flotei UE, inclusiv pescuitul la scară mică; își exprimă îngrijorarea cu privire la situația de după încheierea perioadei de adaptare; invită Comisia să ia toate măsurile necesare pentru a se asigura că accesul reciproc la apele și resursele piscicole este menținut după 30 iunie 2026 și că nu vor mai exista reduceri ale cotelor pentru pescarii din UE după încheierea perioadei de tranziție; |
| --- | --- |

4.

| 5. | invită părțile să acorde atenția cuvenită aspectelor socioeconomice atunci când convin asupra capturilor totale admisibile pentru stocurile enumerate în Acordul comercial și de cooperare; solicită ca mecanismele de schimb de cote de pescuit între părți să fie flexibile și să nu fie costisitoare pentru sector; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază că statele membre sunt responsabile de alocarea cotelor lor flotelor proprii și le încurajează, după caz, să utilizeze posibilitățile prevăzute la articolul 17 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 pentru a atenua impactul Acordului comercial și de cooperare asupra flotelor lor, inclusiv a pescuitului la scară mică, atunci când își alocă cotele; |
| --- | --- |

6.

| 7. | reiterează că este urgent necesar să se cunoască toate efectele negative posibile nu numai asupra Mării Nordului, ci și asupra întregului Ocean Atlantic, în special asupra comunităților de pescari din regiunile ultraperiferice, cu economii vulnerabile, ecosisteme fragile și foarte dependente de sectoarele primare; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază că extinderea din ce în ce mai mare a parcurilor eoliene offshore în Canalul Mânecii, Marea Nordului, Marea Irlandei și Oceanul Atlantic va îngreuna și mai mult accesul pescarilor la zonele de pescuit; |
| --- | --- |

8.

| 9. | scoate în evidență că accesul la ape și resurse atât pentru flotele UE, cât și pentru cele ale Regatului Unit trebuie luat în considerare în cadrul întregului domeniu de aplicare al Acordului comercial și de cooperare și, prin urmare, nu poate fi luat în considerare separat de aspecte precum accesul pe piață; subliniază că o parte semnificativă a flotei UE este dependentă din punct de vedere istoric de zonele de pescuit aflate în prezent exclusiv sub gestionarea Regatului Unit, că există multe companii britanice, în special cele implicate în producția de acvacultură, care depind de piața unică a UE, și că există cerere pentru aceste produse în UE; salută faptul că Acordul comercial și de cooperare include o legătură directă între dispozițiile comerciale și dispozițiile în materie de pescuit; invită Comisia și Consiliul să garanteze că negocierile privind pescuitul cu Regatul Unit, precum și cu alte state costiere cu ieșire la Oceanul Atlantic de Nord-Est sunt legate și de aspecte ce țin de comerț și de accesul la piață unică a UE; |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită Comisia să mențină deschise toate canalele de negociere cu Regatul Unit, în vederea găsirii unor soluții stabile și de durată, benefice ambelor părți, care să ofere condiții stabile și previzibile pentru pescari și sectorul pescuitului în ansamblu și care să acopere perioada de după 2026; subliniază, cu toate acestea, că, pentru a asigura punerea în aplicare integrală a Acordului comercial și de cooperare, ar trebui folosite toate instrumentele juridice, inclusiv cele legate de accesul pe piață, precum și toate măsurile compensatorii și de răspuns și mecanismele de soluționare a litigiilor prevăzute de Acordul comercial și de cooperare; |
| --- | --- |

10.

| 11. | reamintește că multe comunități costiere din UE depind în mare măsură pe sectorul pescuitului și de aceea au nevoie de o anumită stabilitate și previzibilitate în ceea ce privește Acordul comercial și de cooperare și impactul acestuia; solicită, așadar, transparență maximă față de statele membre în legătură cu procesul de negociere cu Regatul Unit și să nu se rețină informații la nivel tehnic în Comisie; |
| --- | --- |

11.

| 12. | solicită o soluție permanentă la problema pescuitului în Golful Granville, ca urmare a încetării tratatului privind Golful Granville; |
| --- | --- |

12.

| 13. | reamintește că dacă Regatul Unit decide limitarea accesului după perioada de adaptare, Uniunea ar putea să ia măsuri pentru a-și proteja interesele, cum ar fi reintroducerea de tarife sau cote pentru importurile de pește din Regatul Unit sau suspendarea altor părți ale Acordului comercial și de cooperare, dacă ar exista riscul de dificultăți economice sau sociale grave pentru comunitățile de pescari din UE; |
| --- | --- |

13.

| 14. | este profund îngrijorat de incertitudinea creată de clauza de la articolul 510 din Acordul comercial și de cooperare referitoare la revizuirea rubricii a cincea („Pescuit”) din partea a doua a acordului la patru ani după încheierea perioadei de adaptare; |
| --- | --- |

14.

| 15. | constată că situația pescuitului după 2026 este încă foarte incertă și nu este prevăzută în totalitate de Acordul comercial și de cooperare; consideră că un acord multianual pentru perioada de după 2026 ar oferi mai multă stabilitate și vizibilitate economică; invită Comisia să se angajeze în negocieri care să vizeze acest obiectiv; |
| --- | --- |

15.

| 16. | invită Comisia să ofere asistență statele membre în a utiliza pe deplin fondurile din rezerva de ajustare la Brexit pentru a promova și a sprijini sectorul și comunitățile costiere afectate și pentru a compensa integral pierderile suferite, în special pierderea cotelor; invită statele membre să utilizeze fondurile alocate pescuitului în cadrul rezervei și să aloce sume suplimentare acolo unde este necesar; consideră că aceste fonduri ar trebui utilizate ținând seama de faptul că perioada de tranziție pentru cote va dura până la 30 iunie 2026; |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază că aceste fonduri trebuie să fie în beneficiul pescarilor și al companiilor în cauză, inclusiv din sectorul pescuitului la scară mică, și că ar trebui remediat orice obstacol potențial în calea finanțării directe, cum ar fi normele privind ajutoarele de stat ce ar putea împiedica ajutoarele destinate pescarilor afectați; invită Comisia să țină seama în mod corespunzător de avizul Comisiei pentru pescuit din 11 mai 2021 privind rezerva de ajustare la Brexit și să ia toate măsurile necesare în acest sens, inclusiv să prezinte o propunere legislativă, dacă este cazul; |
| --- | --- |

17.

| 18. | invită Comisia să faciliteze dezvoltarea unor oportunități economice suplimentare pentru comunitățile de coastă, în special pentru cele mai afectate de Brexit; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ia act de faptul că Brexitul a destabilizat relațiile dintre statele riverane ale Atlanticului de Nord și subliniază că UE se confruntă cu efecte negative, cum ar fi pierderea cotei pentru cod în zona Svalbard, din cauza prezenței unei alte țări în negocierile bilaterale cu țările terțe din Atlanticul de Nord; regretă că noul context internațional din Atlanticul de Nord-Est după Brexit este folosit de țări și teritorii terțe precum Norvegia, Islanda sau Insulele Feroe pentru a adopta decizii unilaterale care au un efect negativ semnificativ asupra stocurilor de pește și a flotei de pescuit a UE; subliniază că aceste efecte negative trebuie luate în considerare și necesită un răspuns; subliniază nevoia de a oferi sectorului sprijin pentru a elimina aceste efecte negative, dacă nu sunt deja acoperite de alte fonduri existente sau ajutoare de stat; |
| --- | --- |

19.

| 20. | invită Comisia, având în vedere provocarea de a aborda în mod coordonat provocările generate de Brexit în Atlanticul de Nord-Est, să ia deciziile adecvate privind structura organizațională și resursele și să lucreze la soluții structurale cu alte state de coastă din regiune pentru a realiza o mai bună gestionare a pescuitului, inclusiv o cooperare mai strânsă și schimburi de studii științifice și colectare de date; |
| --- | --- |

20.

| 21. | subliniază că relațiile internaționale trebuie să se bazeze pe statul de drept, să garanteze autonomia necesară a fiecărei țări sau uniuni de țări și să fie ghidate în permanență de spiritul bunelor relații și de acordurile în vigoare; |
| --- | --- |

21.

| 22. | se opune tuturor deciziilor, mai ales celor luate unilateral, care stabilesc posibilități de pescuit care contravin dreptului internațional sau recomandărilor bazate pe cele mai bune și mai recente cunoștințe științifice, punând sub semnul întrebării acordurile internaționale, precum și exploatarea sustenabilă a resurselor comune; |
| --- | --- |

22.

| 23. | îndeamnă în primul rând Norvegia să își rectifice decizia de a reduce unilateral cota de cod în zona Svalbard pentru flota UE; îndeamnă, de asemenea, Norvegia, Islanda, Insulele Feroe și Groenlanda să rectifice deciziile de a-și aloca mai multe cote de macrou în mod unilateral și contrar criteriilor științifice; invită Comisia și Consiliul să protejeze drepturile istorice și interesele socioeconomice legitime ale flotei europene în Atlanticul de Nord-Est; |
| --- | --- |

23.

| 24. | invită Comisia ca, menținând negocierile cu toți partenerii, să își consolideze poziția față de Regatul Unit și să se implice la toate nivelurile, inclusiv la cel mai înalt nivel politic, și să fie pregătită să utilizeze toate instrumentele adecvate, chiar măsurile privind accesul pe piață, inclusiv în cadrul Spațiului Economic European, care sunt suficient de exigente, în special în ceea ce privește deciziile unilaterale ale țărilor terțe, pentru a demonstra importanța soluționării oricăror conflicte care pot apărea; îndeamnă Comisia să nu excludă nici posibilitatea de a recurge la măsurile de răspuns prevăzute de Regulamentul (UE) nr. 1026/2012, care pot include, printre altele, restricționarea importurilor de produse pescărești sau restricționarea accesului în porturile UE; |
| --- | --- |

24.

| 25. | regretă că Norvegia, Islanda și Insulele Feroe îți mențin atitudinea restrictivă față de investițiile europene în sectoarele lor de pescuit; subliniază că este de dorit ca UE să mențină o relație mai echilibrată cu aceste țări și teritorii, care să permită realizarea de progrese către ridicarea restricțiilor privind libertatea de stabilire și investițiile; |
| --- | --- |

25.

| 26. | reamintește că UE este cea mai mare și mai atractivă piață pentru importurile de produse pescărești; solicită ca această poziție de putere să fie recunoscută și folosită ca pârghie pentru a proteja interesele flotei sale de pescuit, pentru a împiedica încălcarea acordurilor sau a angajamentelor asumate de către parteneri și pentru a promova condiții de concurență echitabile la nivel internațional, în special în ceea ce privește standardele sociale, economice și de mediu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | subliniază că este în interesul ambelor părți să continue o cooperare loială în exploatarea atât a zonelor aflate sub jurisdicția Uniunii Europene, a Regatului Unit și a Irlandei de Nord, cât și a apelor internaționale adiacente; subliniază totodată că resursele biologice marine nu cunosc frontiere, așa încât gestionarea acestor resurse are repercusiuni directe asupra apelor aflate sub jurisdicția fiecărei părți; subliniază, în acest sens, importanța unei bune cooperări și a unui schimb de bune practici în plan științific și al colectării datelor; |
| --- | --- |

27.

| 28. | reamintește că Brexitul nu trebuie utilizat ca scuză pentru a amâna acțiunile atât de necesare pentru refacerea ecosistemelor marine, pentru a atinge starea ecologică bună a mediului marin, conform cerințelor Directivei-cadru privind strategia pentru mediul marin (21), sau pentru a atinge obiectivele Strategiei UE privind biodiversitatea pentru 2030; |
| --- | --- |

28.

| 29. | accentuează că Comisia trebuie să se asigure că cele mai recente decizii ale Comisiei pentru pescuit în Atlanticul de Nord-Est sunt respectate de toate părțile contractante și de părțile necontractante cooperante și sunt pe deplin și rapid integrate în legislația UE; îndeamnă Comisia să colaboreze cu alte părți contractante pentru a include măsuri ambițioase de control și gestionare a pescuitului, care sunt conforme cu obiectivele stabilite în PCP și în Pactul verde european și sunt compatibile cu normele stabilite în Acordul comercial și de cooperare privind accesul la apele și resursele din apele aflate sub jurisdicția ambelor părți; |
| --- | --- |

29.

| 30. | salută negocierile care au avut loc în pofida dificultăților generate de pandemia de COVID-19 și recunoaște că acestea au culminat cu un Acord comercial și de cooperare ambițios, care a cauzat totuși pierderi de cote pentru pescarii din UE; își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că accesul la apele Regatului Unit a fost acordat doar pentru o perioadă de cinci ani și jumătate, ceea ce duce la nesiguranță cu privire la viitor; evidențiază totuși că angajamentele luate trebuie să fie îndeplinite și puse în aplicare; |
| --- | --- |

30.

| 31. | invită Comisia, statele membre și Regatul Unit să respecte și să pună în aplicare Acordul comercial și de cooperare și să nu recurgă la o interpretare a normelor ce contravine spiritului bunei credințe și bunei vecinătăți și continuării relațiilor strânse, pașnice și constructive, garantând securitatea juridică și respectarea autonomiei și suveranității părților; subliniază că Regatul Unit a încercat să interpreteze în mod eronat termenii Acordului comercial și de cooperare, încălcând spiritul acordului, și anume introducând condiții suplimentare pentru obținerea licențelor pentru nave; |
| --- | --- |

31.

| 32. | este preocupat de situația licențelor pentru navele UE în apele teritoriilor dependente ale Coroanei Britanice și de lipsa angajamentului Regatului Unit de a pune în aplicare cu fidelitate Acordul comercial și de cooperare în această privință; invită, așadar, Regatul Unit să nu recurgă la interpretări restrictive și controversate ale condițiilor de acordare a licențelor, în special pentru navele care pescuiesc în mod tradițional în zona de 6-12 mile marine a apelor teritoriale britanice și în apele domeniilor Jersey și Guernsey și ale Insulei Man; invită părțile să acorde o atenție deosebită situației navelor din flota de pescuit la scară mică, care înainte de Brexit nu erau obligate să folosească tehnologii prin care să țină evidența continuă a activităților de pescuit și care în prezent au mai multe dificultăți în a prezenta aceste informații; |
| --- | --- |

32.

| 33. | îndeamnă Comisia să ia în considerare toate opțiunile pentru a se asigura că drepturile navelor UE sunt respectate de Regatul Unit; subliniază că Acordul comercial și de cooperare prevede dispoziții care să permită Consiliului de parteneriat să ia în considerare diferite modalități de cooperare în apele teritoriilor dependente ale Coroanei Britanice; subliniază, în acest sens, că acordurile anterioare din cadrul tratatului privind Golful Granville ar putea constitui o bază pentru viitoarele adaptări ale normelor de către Consiliul de parteneriat; |
| --- | --- |

33.

| 34. | invită Regatul Unit să nu împiedice activitatea de pescuit a navelor de pescuit cu paragate plutitoare din UE care intră în mod tradițional în apele Regatului Unit în căutarea bancurilor de ton alb și pește-spadă; reamintește că pescuitul acestor specii de pești mari migratori este reglementat în cadrul Comisiei Internaționale pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic; invită Comisia să acorde o atenție deosebită situației acestor segmente ale flotei; |
| --- | --- |

34.

| 35. | subliniază că Acordul comercial și de cooperare prevede că măsurile tehnice ar trebui să fie proporționale, ar trebui să se bazeze pe cele mai bune avize științifice, ar trebui să nu fie discriminatorii și să se aplice în mod egal navelor ambelor părți și că trebuie notificate în prealabil; îndeamnă la o mai bună cooperare și coordonare în introducerea de măsuri tehnice, de gestionare și control, inclusiv elaborarea unor criterii clare și nediscriminatorii pentru aceste măsuri, astfel încât să se garanteze că nu pot fi utilizate pentru a restricționa indirect accesul flotelor de pescuit la zone în care au drepturi de pescuit; |
| --- | --- |

35.

| 36. | invită părțile să se asigure că desemnarea zonelor marine protejate în cadrul jurisdicțiilor lor este nediscriminatorie, bazată pe date științifice și proporțională; subliniază că zonele marine protejate ar trebui create în scopuri bine definite de conservare și nu ar trebui utilizate ca instrument de restricționare a accesului străin la ape; regretă, în acest sens, lipsa de cooperare din partea Regatului Unit în desemnarea de noi zone în jurul dunei Dogger Bank; |
| --- | --- |

36.

| 37. | cere Regatului Unit să pună capăt imediat oricăror controale cu efect intimidant asupra navelor UE și să se abțină de la impunerea oricăror măsuri tehnice discriminatorii; este profund îngrijorat de posibilitatea ca Regatul Unit să se abată în mod nejustificat de la reglementările UE privind măsurile tehnice și de la alte acte legislative conexe ale UE în domeniul mediului, ceea ce ar putea limita de facto accesul unor nave de pescuit europene la apele Regatului Unit, făcând ca activitatea de pescuit să devină excesiv de împovărătoare; evidențiază rolul Comisiei specializate privind pescuitul în găsirea unei abordări comune a măsurilor tehnice și în discutarea tuturor măsurilor notificate de o parte celeilalte; reamintește că Acordul comercial și de cooperare obligă fiecare parte să justifice cu precizie caracterul nediscriminatoriu al oricărei măsuri în acest domeniu și necesitatea de a asigura sustenabilitatea mediului pe termen lung, pe baza unor date verificabile științific; invită Comisia să acorde o atenție deosebită respectării acestor condiții și să răspundă cu fermitate dacă Regatul Unit ar acționa discriminatoriu; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ia act de măsurile Regatului Unit privind „legătura economică”, care, începând cu 1 aprilie 2022, vor restrânge pavilionul navelor sale, vor crește procentul minim de membri ai echipajului britanic aflați la bordul navelor sale și vor stabili cantitatea minimă de pește care trebuie debarcată în porturile Regatului Unit la 70 %; invită Comisia să acorde o atenție deosebită impactului acestor măsuri protecționiste și să răspundă corespunzător, dacă este necesar; |
| --- | --- |

38.

| 39. | salută adoptarea Regulamentului (UE) 2021/1203, cu scopul de a atenua efectele retragerii Regatului Unit din Uniune în ceea ce privește pierderea statutului preferențial al teritoriilor de peste mări; invită Comisia și Consiliul să ia toate măsurile necesare pentru a garanta importurile fără taxe vamale de calmar patagonian (Loligo gahi); |
| --- | --- |

39.

| 40. | își exprimă îngrijorarea cu privire la adoptarea recentă de către Adunarea legislativă a Insulelor Falkland a Legii privind pescuitul (conservare și administrare) din 2021, care impune ca 51 % din acțiunile tuturor societăților de pescuit care își desfășoară activitatea în zonele sale de pescuit să fie deținute de entități din Insulele Falkland; |
| --- | --- |

40.

| 41. | își exprimă îngrijorarea cu privire la recentele episoade în care normele de control al pescuitului au fost aplicate cu exces de zel în Marea Celtică; îndeamnă toate statele membre să evite practicile care ar putea duce la o manifestare nejustificată a „naționalismului în materie de pescuit”; |
| --- | --- |

41.

| 42. | subliniază că este nevoie ca Comitetul specializat privind pescuitul, care va avea responsabilitatea să ia decizii echitabile pentru ambele părți și să garanteze că resursele sunt gestionate în mod sustenabil pe termen lung, să se înființeze și să își înceapă activitatea rapid, inclusiv pentru a acorda prioritate lucrărilor privind chestiuni urgente, cum ar fi aplicarea practică a accesului la ape și definirea „înlocuirii directe” a unei nave calificate pentru a facilita și mai mult punerea în aplicare fidelă a Acordului comercial și de cooperare; |
| --- | --- |

42.

| 43. | subliniază că activitatea Comitetului specializat privind pescuitul trebuie să fie transparentă și că Parlamentul European trebuie să fie informat periodic despre activitățile acestuia și deciziile pe care le ia, atât înainte cât și după reuniunile acestuia; solicită ca reprezentanții tehnici ai Comisiei pentru pescuit a Parlamentului European să fie invitați să participe în calitate de observatori la reuniunile Comitetului specializat privind pescuitul; |
| --- | --- |

43.

| 44. | îndeamnă Comisia și Consiliul să se asigure că toate deciziile luate în cadrul Acordului comercial și de cooperare respectă prerogativele diferitelor instituții și urmează procesul legislativ adecvat, în special în ceea ce privește măsurile tehnice; |
| --- | --- |

44.

| 45. | reamintește că Acordul comercial și de cooperare prevede ca părțile la acord să se consulte cu societatea civilă; subliniază că este important ca organismele regionale care reprezintă sectorul și autoritățile publice regionale să fie integrate în grupurile consultative, garantând că comunitățile costiere din regiunile care vor fi afectate direct sau indirect beneficiază conform Acordului comercial și de cooperare de protecție juridică inclusiv față de efectele posibilelor decizii unilaterale ale Regatului Unit; |
| --- | --- |

45.

| 46. | cere insistent ca reprezentanții sectorului pescuitului, administrațiile regionale, comunitățile costiere și alte părți interesate să participe activ la monitorizarea și punerea în aplicare a Acordului comercial și de cooperare, în special prin participarea lor la grupurile consultative interne și la Forumul societății civile menționate la articolele 13 și 14 din acord; îndeamnă Comisia să promoveze înființarea în acest sens a unui grup consultativ intern privind pescuitul, fără a aduce atingere consiliilor consultative existente; |
| --- | --- |

46.

| 47. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Comitetului Regiunilor, guvernelor și parlamentelor statelor membre și guvernelor și parlamentelor Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord, Jersey, Guernsey, Insulei Man, Norvegiei, Islandei, Groenlandei și Insulelor Feroe. |
| --- | --- |

47.

---

(1)  JO L 354, 28.12.2013, p. 22.

(2)  JO L 29, 31.1.2020, p. 1.

(3)  JO C 34, 31.1.2020, p. 1.

(4)  JO L 149, 30.4.2021, p. 10.

(5)  JO L 316, 14.11.2012, p. 34.

(6)  JO L 347, 28.12.2017, p. 81.

(7)  JO L 261, 22.7.2021, p. 1.

(8)  JO L 357, 8.10.2021, p. 1.

(9)  Convenția Organizației Națiunilor Unite privind dreptul mării și Acordul privind punerea în aplicare a Părții XI din aceasta, JO L 179, 23.6.1998, p. 3.

(10)  JO L 189, 3.7.1998, p. 14.

(11)  Regulamentul (UE) nr. 1236/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 decembrie 2010 de stabilire a unui sistem de control și de asigurare a respectării aplicabil în zona reglementată de Convenția privind viitoarea cooperare multilaterală pentru pescuit în Atlanticul de Nord-Est, JO L 348, 31.12.2010, p. 17.

(12)  Decizia (UE) 2019/407 a Consiliului din 4 martie 2019 privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Acordului pentru prevenirea pescuitului nereglementat în marea liberă din zona centrală a Oceanului Arctic, JO L 73, 15.3.2019, p. 1.

(13)  JO L 226, 29.8.1980, p. 12.

(14)  JO L 226, 29.8.1980, p. 48.

(15)  JO L 161, 2.7.1993, p. 2.

(16)  JO L 175, 18.5.2021, p. 3.

(17)  JO C 294, 23.7.2021, p. 18.

(18)  JO C 362, 8.9.2021, p. 90.

(19)  JO C 506, 15.12.2021, p. 26.

(20)  JO C 67, 8.2.2022, p. 25.

(21)  Directiva 2008/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 2008 de instituire a unui cadru de acțiune comunitară în domeniul politicii privind mediul marin (Directiva-cadru Strategia pentru mediul marin) (JO L 164, 25.6.2008, p. 19).

---

| 15.11.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 434/11 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 434/11

---

P9_TA(2022)0104

Protecția drepturilor copiilor în procedurile de drept civil, drept administrativ și drept al familiei

Rezoluția Parlamentului European din 5 aprilie 2022 referitoare la protecția drepturilor copiilor în procedurile de drept civil, drept administrativ și drept al familiei (2021/2060(INI))

(2022/C 434/02)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 3 alineatul (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 3 alineatul (3),

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (denumită în continuare „Carta”), în special articolul 24, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (denumită în continuare „Carta”), în special articolul 24,

| — | având în vedere articolul 81 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 81 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Convenția ONU cu privire la drepturile copilului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU cu privire la drepturile copilului,

| — | având în vedere Comentariul general nr. 24 (2019) al Comitetului ONU pentru drepturile copilului privind drepturile copiilor în sistemul de justiție pentru copii, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comentariul general nr. 24 (2019) al Comitetului ONU pentru drepturile copilului privind drepturile copiilor în sistemul de justiție pentru copii,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 24 martie 2021 privind Strategia UE privind drepturile copilului (COM(2021)0142), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 24 martie 2021 privind Strategia UE privind drepturile copilului (COM(2021)0142),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2201/2003 al Consiliului din 27 noiembrie 2003 privind competența, recunoașterea și executarea hotărârilor judecătorești în materie matrimonială și în materia răspunderii părintești (1) (Regulamentul Bruxelles IIa), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2201/2003 al Consiliului din 27 noiembrie 2003 privind competența, recunoașterea și executarea hotărârilor judecătorești în materie matrimonială și în materia răspunderii părintești (1) (Regulamentul Bruxelles IIa),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 4/2009 al Consiliului din 18 decembrie 2008 privind competența, legea aplicabilă, recunoașterea și executarea hotărârilor și cooperarea în materie de obligații de întreținere (2) (Regulamentul privind obligațiile de întreținere), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 4/2009 al Consiliului din 18 decembrie 2008 privind competența, legea aplicabilă, recunoașterea și executarea hotărârilor și cooperarea în materie de obligații de întreținere (2) (Regulamentul privind obligațiile de întreținere),

| — | având în vedere Directiva 2008/52/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 mai 2008 privind anumite aspecte ale medierii în materie civilă și comercială (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2008/52/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 mai 2008 privind anumite aspecte ale medierii în materie civilă și comercială (3),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/693 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 aprilie 2021 de instituire a programului „Justiție” (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/693 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 aprilie 2021 de instituire a programului „Justiție” (4),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/692 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 aprilie 2021 de instituire a programului „Cetățeni, egalitate, drepturi și valori” (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/692 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 aprilie 2021 de instituire a programului „Cetățeni, egalitate, drepturi și valori” (5),

| — | având în vedere Tabloul de bord al UE privind justiția, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tabloul de bord al UE privind justiția,

| — | având în vedere Orientările din 17 noiembrie 2010 ale Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei privind justiția în interesul copilului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările din 17 noiembrie 2010 ale Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei privind justiția în interesul copilului,

| — | având în vedere Rezoluția 2079 din 2 octombrie 2015 a Consiliului Europei privind egalitatea și responsabilitatea părintească partajată: rolul taților, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 2079 din 2 octombrie 2015 a Consiliului Europei privind egalitatea și responsabilitatea părintească partajată: rolul taților,

| — | având în vedere hotărârea Curții Europene de Justiție în cauza C-490/20 (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârea Curții Europene de Justiție în cauza C-490/20 (6),

| — | având în vedere Convenția de la Haga din 25 octombrie 1980 asupra aspectelor civile ale răpirii internaționale de copii, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția de la Haga din 25 octombrie 1980 asupra aspectelor civile ale răpirii internaționale de copii,

| — | având în vedere Convenția de la Haga din 29 mai 1993 asupra protecției copilului și cooperării în materia adopției internaționale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția de la Haga din 29 mai 1993 asupra protecției copilului și cooperării în materia adopției internaționale,

| — | având în vedere rezoluția sa din 2 februarie 2017 conținând recomandări adresate Comisiei privind aspectele transfrontaliere ale adopțiilor (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 2 februarie 2017 conținând recomandări adresate Comisiei privind aspectele transfrontaliere ale adopțiilor (7),

| — | având în vedere rezoluția sa din 11 martie 2021 referitoare la drepturile copiilor în perspectiva Strategiei UE privind drepturile copilului (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 11 martie 2021 referitoare la drepturile copiilor în perspectiva Strategiei UE privind drepturile copilului (8),

| — | având în vedere rezoluția sa din 6 octombrie 2021 referitoare la impactul violenței în cuplu și al drepturilor privind încredințarea asupra femeilor și copiilor (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 6 octombrie 2021 referitoare la impactul violenței în cuplu și al drepturilor privind încredințarea asupra femeilor și copiilor (9),

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru petiții, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru petiții,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A9-0033/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A9-0033/2022),

O justiție favorabilă copiilor în procedurile de drept civil, drept administrativ și dreptul familiei

| A. | întrucât un număr tot mai mare de copii și adolescenți intră în contact cu sistemul judiciar în procedurile de drept civil, drept administrativ și dreptul familiei, în principal din cauza creșterii numărului de divorțuri, separări și adopții; întrucât în aceste proceduri trebuie să se garanteze tuturor copiilor un acces nediscriminatoriu la justiție, în special la instanțe și la metode alternative de soluționare a litigiilor; |
| --- | --- |

A.

întrucât un număr tot mai mare de copii și adolescenți intră în contact cu sistemul judiciar în procedurile de drept civil, drept administrativ și dreptul familiei, în principal din cauza creșterii numărului de divorțuri, separări și adopții; întrucât în aceste proceduri trebuie să se garanteze tuturor copiilor un acces nediscriminatoriu la justiție, în special la instanțe și la metode alternative de soluționare a litigiilor;

| B. | întrucât UE s-a angajat să se asigure că drepturile fiecărui copil sunt respectate, protejate și efectiv exercitate, pentru a edifica o societate mai sănătoasă, mai rezilientă, mai echitabilă și mai egală pentru toți; |
| --- | --- |

B.

întrucât UE s-a angajat să se asigure că drepturile fiecărui copil sunt respectate, protejate și efectiv exercitate, pentru a edifica o societate mai sănătoasă, mai rezilientă, mai echitabilă și mai egală pentru toți;

| C. | întrucât copiii au dreptul de a participa, de a fi ascultați și de a-și exprima opiniile, în funcție de vârsta, maturitatea și capacităților lor lingvistice, în cadrul oricărei proceduri legate de binele lor și de aspecte ale viitorului lor; întrucât ar trebui să se acorde importanța cuvenită opiniilor copiilor, indiferent dacă procedurile sunt desfășurate de o instanță sau de orice altă autoritate relevantă; |
| --- | --- |

C.

întrucât copiii au dreptul de a participa, de a fi ascultați și de a-și exprima opiniile, în funcție de vârsta, maturitatea și capacităților lor lingvistice, în cadrul oricărei proceduri legate de binele lor și de aspecte ale viitorului lor; întrucât ar trebui să se acorde importanța cuvenită opiniilor copiilor, indiferent dacă procedurile sunt desfășurate de o instanță sau de orice altă autoritate relevantă;

| D. | întrucât participarea la procedurile judiciare și administrative ar trebui să aibă loc într-un mediu confortabil și adaptat copiilor, pentru a nu le provoca traume sau stres suplimentar și pentru a reduce la minimum impactul psihologic și emoțional al unor astfel de circumstanțe, în special pentru copiii cei mai vulnerabili, cum ar fi copiii cu dizabilități sau cei proveniți din familii de migranți; |
| --- | --- |

D.

întrucât participarea la procedurile judiciare și administrative ar trebui să aibă loc într-un mediu confortabil și adaptat copiilor, pentru a nu le provoca traume sau stres suplimentar și pentru a reduce la minimum impactul psihologic și emoțional al unor astfel de circumstanțe, în special pentru copiii cei mai vulnerabili, cum ar fi copiii cu dizabilități sau cei proveniți din familii de migranți;

| E. | întrucât participarea copiilor la astfel de proceduri ar trebui sprijinită printr-o abordare multidisciplinară din partea autorităților competente; |
| --- | --- |

E.

întrucât participarea copiilor la astfel de proceduri ar trebui sprijinită printr-o abordare multidisciplinară din partea autorităților competente;

| F. | întrucât statele membre au obligația de a stabili protecții, garanții și norme procedurale care să reglementeze audierile copiilor; întrucât aceste dispoziții diferă însă foarte mult de la un stat membru la altul; |
| --- | --- |

F.

întrucât statele membre au obligația de a stabili protecții, garanții și norme procedurale care să reglementeze audierile copiilor; întrucât aceste dispoziții diferă însă foarte mult de la un stat membru la altul;

| G. | întrucât, la domiciliu și într-un mediu familial, unde există un conflict între părinți, copiii pot fi victime ale „violenței la care au fost martori”, pentru că asistă la diverse forme de maltratare prin acte de violență fizică, verbală, psihologică, sexuală și economică împotriva adulților care le servesc de referință sau a altor persoane semnificative din cercul familial; întrucât acest tip de violență are consecințe foarte grave asupra dezvoltării psihologice și emoționale a copilului; întrucât, prin urmare, este esențial să se acorde atenția cuvenită acestor acte de violență atunci când copiii sunt audiați în cadrul procedurilor de dreptul familiei, pentru a garanta că interesul superior al copilului este considerat primordial; |
| --- | --- |

G.

întrucât, la domiciliu și într-un mediu familial, unde există un conflict între părinți, copiii pot fi victime ale „violenței la care au fost martori”, pentru că asistă la diverse forme de maltratare prin acte de violență fizică, verbală, psihologică, sexuală și economică împotriva adulților care le servesc de referință sau a altor persoane semnificative din cercul familial; întrucât acest tip de violență are consecințe foarte grave asupra dezvoltării psihologice și emoționale a copilului; întrucât, prin urmare, este esențial să se acorde atenția cuvenită acestor acte de violență atunci când copiii sunt audiați în cadrul procedurilor de dreptul familiei, pentru a garanta că interesul superior al copilului este considerat primordial;

| H. | întrucât copiii au dreptul de a fi informați corespunzător, într-un mod adaptat vârstei, maturității și capacității lor lingvistice și de o manieră inteligibilă pentru ei, în fiecare etapă a procedurilor judiciare și administrative care îi privesc; |
| --- | --- |

H.

întrucât copiii au dreptul de a fi informați corespunzător, într-un mod adaptat vârstei, maturității și capacității lor lingvistice și de o manieră inteligibilă pentru ei, în fiecare etapă a procedurilor judiciare și administrative care îi privesc;

| I. | întrucât, în procedurile de drept civil, administrativ și al familiei și, în special, în cazurile cu implicații transfrontaliere, copiii au posibilități limitate de a fi reprezentați de un jurist sau de un avocat; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în procedurile de drept civil, administrativ și al familiei și, în special, în cazurile cu implicații transfrontaliere, copiii au posibilități limitate de a fi reprezentați de un jurist sau de un avocat;

| J. | întrucât, în anumite cazuri, experiența a demonstrat (10) avantajele existenței unei persoane de încredere dedicate și independente pentru a sprijini și a însoți copilul pe parcursul procedurilor judiciare, inclusiv în cazurile de mediere; |
| --- | --- |

J.

întrucât, în anumite cazuri, experiența a demonstrat (10) avantajele existenței unei persoane de încredere dedicate și independente pentru a sprijini și a însoți copilul pe parcursul procedurilor judiciare, inclusiv în cazurile de mediere;

| K. | întrucât instanțele, organele administrative și instituțiile de asistență socială ar trebui să acorde prioritate interesului superior al copilului atunci când iau orice decizie cu privire la copil; întrucât astfel de decizii ar trebui luate în mod individual, ținând seama de vârsta, nevoile și situația specifică a copilului și a familiei; |
| --- | --- |

K.

întrucât instanțele, organele administrative și instituțiile de asistență socială ar trebui să acorde prioritate interesului superior al copilului atunci când iau orice decizie cu privire la copil; întrucât astfel de decizii ar trebui luate în mod individual, ținând seama de vârsta, nevoile și situația specifică a copilului și a familiei;

| L. | întrucât interesul superior al copilului și accesul la justiție pentru toți copiii nu pot fi asigurate dacă participarea lor la procedurile civile, administrative și de dreptul familiei și utilizarea serviciilor de sprijin conexe depind de resursele financiare ale părinților, nu în ultimul rând deoarece costurile unor astfel de proceduri și servicii pot fi foarte ridicate; |
| --- | --- |

L.

întrucât interesul superior al copilului și accesul la justiție pentru toți copiii nu pot fi asigurate dacă participarea lor la procedurile civile, administrative și de dreptul familiei și utilizarea serviciilor de sprijin conexe depind de resursele financiare ale părinților, nu în ultimul rând deoarece costurile unor astfel de proceduri și servicii pot fi foarte ridicate;

| M. | întrucât UE și statele sale membre au obligația de a promova drepturile copilului, inclusiv prin intermediul unei justiții adaptate copiilor, atunci când implementează acțiunile din cadrul programului „Justiție”; |
| --- | --- |

M.

întrucât UE și statele sale membre au obligația de a promova drepturile copilului, inclusiv prin intermediul unei justiții adaptate copiilor, atunci când implementează acțiunile din cadrul programului „Justiție”;

Un cadru al UE pentru protecția drepturilor copiilor în litigiile civile transfrontaliere

| N. | întrucât, odată cu creșterea mobilității, este probabil ca și numărul copiilor născuți în familii cu un element transfrontalier să crească; |
| --- | --- |

N.

întrucât, odată cu creșterea mobilității, este probabil ca și numărul copiilor născuți în familii cu un element transfrontalier să crească;

| O. | întrucât, deși dreptul civil material și dreptul familiei rămân de competența statelor membre, pot fi stabilite la nivelul UE norme armonizate privind dreptul civil și dreptul familiei în context transfrontalier; |
| --- | --- |

O.

întrucât, deși dreptul civil material și dreptul familiei rămân de competența statelor membre, pot fi stabilite la nivelul UE norme armonizate privind dreptul civil și dreptul familiei în context transfrontalier;

| P. | întrucât statele membre, în calitate de părți la Convenția ONU cu privire la drepturile copilului, trebuie să facă din interesul superior al copilului un considerent primordial în toate acțiunile publice, inclusiv atunci când se ocupă de litigii familiale transfrontaliere; întrucât, în litigiile familiale cu implicații transfrontaliere, autoritățile competente din unele state membre interpretează adesea protecția interesului superior al copilului ca necesitatea ca acesta să rămână pe teritoriul statului, chiar și în cazurile în care au fost raportate abuzuri și violență domestică împotriva părintelui care locuiește în statul respectiv; |
| --- | --- |

P.

întrucât statele membre, în calitate de părți la Convenția ONU cu privire la drepturile copilului, trebuie să facă din interesul superior al copilului un considerent primordial în toate acțiunile publice, inclusiv atunci când se ocupă de litigii familiale transfrontaliere; întrucât, în litigiile familiale cu implicații transfrontaliere, autoritățile competente din unele state membre interpretează adesea protecția interesului superior al copilului ca necesitatea ca acesta să rămână pe teritoriul statului, chiar și în cazurile în care au fost raportate abuzuri și violență domestică împotriva părintelui care locuiește în statul respectiv;

| Q. | întrucât principiul recunoașterii reciproce, care are la bază încrederea reciprocă, obligă statele membre să pună în executare o hotărâre sau o decizie emisă în un alt stat membru; |
| --- | --- |

Q.

întrucât principiul recunoașterii reciproce, care are la bază încrederea reciprocă, obligă statele membre să pună în executare o hotărâre sau o decizie emisă în un alt stat membru;

| R. | întrucât procedurile transfrontaliere sunt mai complexe din punct de vedere juridic și, prin urmare, sunt de obicei mai îndelungate și mai costisitoare; |
| --- | --- |

R.

întrucât procedurile transfrontaliere sunt mai complexe din punct de vedere juridic și, prin urmare, sunt de obicei mai îndelungate și mai costisitoare;

| S. | întrucât lipsa unor proceduri eficace pentru executarea hotărârilor judecătorești privind răspunderea părintească, drepturile de vizită, răpirile de copii sau obligațiile de întreținere în cazurile transfrontaliere este în detrimentul interesului superior al copilului; |
| --- | --- |

S.

întrucât lipsa unor proceduri eficace pentru executarea hotărârilor judecătorești privind răspunderea părintească, drepturile de vizită, răpirile de copii sau obligațiile de întreținere în cazurile transfrontaliere este în detrimentul interesului superior al copilului;

| T. | întrucât copiii implicați în litigii transfrontaliere în materie civilă și familială ar trebui să beneficieze de aceleași drepturi, același nivel de protecție și aceleași garanții procedurale în toate statele membre, indiferent de cetățenia părinților; |
| --- | --- |

T.

întrucât copiii implicați în litigii transfrontaliere în materie civilă și familială ar trebui să beneficieze de aceleași drepturi, același nivel de protecție și aceleași garanții procedurale în toate statele membre, indiferent de cetățenia părinților;

| U. | întrucât toți copiii au dreptul de a-și cunoaște părinții și de a fi îngrijiți de ei; întrucât, în caz de separare, toți copiii au dreptul a menține relații personale și contacte directe cu ambii părinți în mod regulat, sau, dacă părinții nu sunr disponibili, cu rudele lor sau cu o persoană la alegere; întrucât relațiile personale și contactele directe ale copilului cu părinții pot fi restricționate de autoritățile competente numai pentru a proteja interesul superior al copilului; |
| --- | --- |

U.

întrucât toți copiii au dreptul de a-și cunoaște părinții și de a fi îngrijiți de ei; întrucât, în caz de separare, toți copiii au dreptul a menține relații personale și contacte directe cu ambii părinți în mod regulat, sau, dacă părinții nu sunr disponibili, cu rudele lor sau cu o persoană la alegere; întrucât relațiile personale și contactele directe ale copilului cu părinții pot fi restricționate de autoritățile competente numai pentru a proteja interesul superior al copilului;

| V. | întrucât Convenția de la Haga din 1980 introduce un sistem de cooperare internațională între țări pentru soluționarea rapidă a cazurilor de răpire internațională de copii; întrucât convenția a fost ratificată de 101 țări până acum, printre care toate state membre ale UE; |
| --- | --- |

V.

întrucât Convenția de la Haga din 1980 introduce un sistem de cooperare internațională între țări pentru soluționarea rapidă a cazurilor de răpire internațională de copii; întrucât convenția a fost ratificată de 101 țări până acum, printre care toate state membre ale UE;

| W. | întrucât, în ciuda eforturilor de până acum, UE nu dispune de suficiente date privind copiii implicați în proceduri judiciare, inclusiv în cadrul instanțelor specializate; |
| --- | --- |

W.

întrucât, în ciuda eforturilor de până acum, UE nu dispune de suficiente date privind copiii implicați în proceduri judiciare, inclusiv în cadrul instanțelor specializate;

| X. | întrucât lipsa unor norme comune ale UE privind recunoașterea hotărârilor legate de calitatea de părinte, în special în cazurile care implică părinți de același sex, poate duce la pierderea drepturilor părintești, poate încălca dreptul copilului de a fi crescut și de a menține o relație cu ambii părinți, precum și orice drepturi care decurg din calitatea de părinte (cum ar fi întreținerea sau succesiunea) și pot, de asemenea, să încurajeze alegerea jurisdicției celei mai favorabile în cazul litigiilor transfrontaliere de familie; întrucât viitoarea propunere legislativă în acest domeniu ar trebui să contribuie la reducerea numărului de proceduri administrative și judiciare; |
| --- | --- |

X.

întrucât lipsa unor norme comune ale UE privind recunoașterea hotărârilor legate de calitatea de părinte, în special în cazurile care implică părinți de același sex, poate duce la pierderea drepturilor părintești, poate încălca dreptul copilului de a fi crescut și de a menține o relație cu ambii părinți, precum și orice drepturi care decurg din calitatea de părinte (cum ar fi întreținerea sau succesiunea) și pot, de asemenea, să încurajeze alegerea jurisdicției celei mai favorabile în cazul litigiilor transfrontaliere de familie; întrucât viitoarea propunere legislativă în acest domeniu ar trebui să contribuie la reducerea numărului de proceduri administrative și judiciare;

| Y. | întrucât Curtea de Justiție a stabilit recent următoarea hotărâre în cauza C-490/20: în cazul unui copil cetățean al Uniunii, al cărui act de naștere a fost eliberat de autoritățile competente ale unui stat membru gazdă și indică că părinții acestui copil sunt două persoane de același sex, statul membru al cărui resortisant este obligat, pe de o parte, să elibereze acestui copil o carte de identitate sau un pașaport fără a solicita întocmirea în prealabil a unui act de naștere de către autoritățile sale naționale și, pe de altă parte, să recunoască, la fel ca orice alt stat membru, documentul eliberat de statul membru gazdă care permite acestui copil să exercite, împreună cu fiecare dintre cele două persoane în cauză, dreptul de liberă circulație și de ședere pe teritoriul statelor membre; |
| --- | --- |

Y.

întrucât Curtea de Justiție a stabilit recent următoarea hotărâre în cauza C-490/20: în cazul unui copil cetățean al Uniunii, al cărui act de naștere a fost eliberat de autoritățile competente ale unui stat membru gazdă și indică că părinții acestui copil sunt două persoane de același sex, statul membru al cărui resortisant este obligat, pe de o parte, să elibereze acestui copil o carte de identitate sau un pașaport fără a solicita întocmirea în prealabil a unui act de naștere de către autoritățile sale naționale și, pe de altă parte, să recunoască, la fel ca orice alt stat membru, documentul eliberat de statul membru gazdă care permite acestui copil să exercite, împreună cu fiecare dintre cele două persoane în cauză, dreptul de liberă circulație și de ședere pe teritoriul statelor membre;

Medierea în cauzele referitoare la copii

| Z. | întrucât, în multe cazuri, medierea familială s-a dovedit a fi mai rapidă, mai ieftină și mai favorabilă pentru copii în soluționarea litigiului decât procedurile judiciare și poate contribui astfel la prevenirea viitoarelor răpiri de copii de către părinți; |
| --- | --- |

Z.

întrucât, în multe cazuri, medierea familială s-a dovedit a fi mai rapidă, mai ieftină și mai favorabilă pentru copii în soluționarea litigiului decât procedurile judiciare și poate contribui astfel la prevenirea viitoarelor răpiri de copii de către părinți;

| AA. | întrucât ar trebui încurajată utilizarea unor mecanisme alternative de soluționare a litigiilor, dacă acest lucru nu contravine interesului superior al copilului, în special în cazurile de violență domestică și abuz sexual; |
| --- | --- |

AA.

întrucât ar trebui încurajată utilizarea unor mecanisme alternative de soluționare a litigiilor, dacă acest lucru nu contravine interesului superior al copilului, în special în cazurile de violență domestică și abuz sexual;

| AB. | întrucât numărul procedurilor de mediere familială interne și transfrontaliere rămâne scăzut; |
| --- | --- |

AB.

întrucât numărul procedurilor de mediere familială interne și transfrontaliere rămâne scăzut;

| AC. | întrucât, în majoritatea statelor membre, nu există asistență judiciară pentru mediere accesibilă părinților cu mijloace financiare limitate care pot fi eligibili pentru a aceasta în cadrul procedurilor judiciare; |
| --- | --- |

AC.

întrucât, în majoritatea statelor membre, nu există asistență judiciară pentru mediere accesibilă părinților cu mijloace financiare limitate care pot fi eligibili pentru a aceasta în cadrul procedurilor judiciare;

| AD. | întrucât părinții pot întâmpina dificultăți în a obține informații adecvate și verificate cu privire la posibilitatea de a recurge la mediere în etapa pre-contencioasă; |
| --- | --- |

AD.

întrucât părinții pot întâmpina dificultăți în a obține informații adecvate și verificate cu privire la posibilitatea de a recurge la mediere în etapa pre-contencioasă;

| AE. | întrucât medierea comercială diferă substanțial de medierea familială; |
| --- | --- |

AE.

întrucât medierea comercială diferă substanțial de medierea familială;

| AF. | întrucât medierea familială transfrontalieră poate facilita obținerea unor acorduri între părinți care să contribuie la apărarea interesului superior al copilului, reducând sarcina emoțională și financiară și complexitatea juridică inerentă procedurilor judiciare; |
| --- | --- |

AF.

întrucât medierea familială transfrontalieră poate facilita obținerea unor acorduri între părinți care să contribuie la apărarea interesului superior al copilului, reducând sarcina emoțională și financiară și complexitatea juridică inerentă procedurilor judiciare;

| AG. | întrucât medierea familială transfrontalieră este mai complexă decât medierea în litigiile familiale interne, atât din punct de vedere juridic, cât și logistic, iar mediatorul trebuie să aibă mai multe cunoștințe și competențe lingvistice; |
| --- | --- |

AG.

întrucât medierea familială transfrontalieră este mai complexă decât medierea în litigiile familiale interne, atât din punct de vedere juridic, cât și logistic, iar mediatorul trebuie să aibă mai multe cunoștințe și competențe lingvistice;

| AH. | întrucât atât judecătorii, cât și avocații ar trebui să fie instruiți pentru a cunoaște mai bine medierea familială transfrontalieră; |
| --- | --- |

AH.

întrucât atât judecătorii, cât și avocații ar trebui să fie instruiți pentru a cunoaște mai bine medierea familială transfrontalieră;

O justiție favorabilă copiilor în procedurile de drept civil, drept administrativ și dreptul familiei

| 1. | solicită statelor membre să se asigure că, în toate procedurile legate de binele și viitorul copiilor, drepturile lor sunt integral respectate, garantate și transpuse în practică, iar interesul superior al copilului beneficiază de o prioritate maximă, este integrat adecvat și aplicat coerent în toate măsurile luate de instituțiile publice, mai ales în procedurile judiciare care afectează direct sau indirect copiii, în conformitate cu articolul 24 din Cartă; |
| --- | --- |

1.

| 2. | reamintește că accesul la justiție și dreptul de a fi ascultat sunt drepturi fundamentale și că toți copiii, indiferent de mediul lor social, economic sau etnic, trebuie să poată beneficia integral de aceste drepturi în nume propriu, independent de părinți sau de tutorii legali; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază că pandemia de COVID-19 a cauzat provocări suplimentare în ceea ce privește accesul la justiție, inclusiv întârzieri ale procedurilor; invită, prin urmare, statele membre să prevadă măsuri de facilitare a accesului la justiție în timpul pandemiilor, în special în cazul copiilor implicați în proceduri de drept civil, administrativ sau de dreptul familiei; |
| --- | --- |

3.

| 4. | invită Comisia să prezinte, fără întârzieri nejustificate, un set de orientări comune sau un instrument nelegislativ similar, care să includă recomandări și bune practici pe care statele membre să le urmeze pentru a se asigura că audierea copiilor este efectuată fie de un judecător, fie de un expert calificat și că nu se exercită presiuni, inclusiv din partea părinților; subliniază că audierile, în special cele in dreptul familiei, ar trebui să aibă loc într-un cadru adaptat copiilor și să fie adecvate vârstei, maturității și cunoștințelor lor lingvistice în ceea ce privește limba și conținutul, oferind în același timp toate garanțiile pentru respectarea integrității emoționale și a interesului superior al copilului, evitând stresul nenecesar și garantând, de asemenea, că autoritatea competentă acordă atenția cuvenită opiniilor copiilor, în funcție de vârsta și maturitatea fiecăruia; subliniază, de asemenea, că audierea copilului în cadrul procedurilor familiale în care există suspiciuni de violență domestică sau familială sau de violență la care copiii au fost martori ar trebui să se desfășoare întotdeauna în prezența unor profesioniști calificați, medici sau psihologi, inclusiv a unor profesioniști calificați în neuropedopsihiatrie, astfel încât să nu se adâncească traumele sau să sufere și mai mult; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază că aceste orientări sau instrumentele nelegislative similare trebuie să precizeze clar că un copil implicat în proceduri de drept civil, administrativ sau al familiei trebuie să fie informat în toate etapele procedurii, într-un mod pe care îl înțelege întru totul, precum și că hotărârea pronunțată de autoritate trebuie să-i fie explicată într-un mod adaptat vârstei, gradului de maturitate și capacităților sale lingvistice, de către un profesionist special instruit; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază necesitatea de a recunoaște legătura strânsă dintre procedurile penale, cele civile și alte proceduri judiciare pentru a coordona răspunsurile judiciare și alte reacții juridice la violența asupra copiilor și la violența în cuplu; invită, prin urmare, statele membre să adopte măsuri pentru a corela cauzele penale și civile care implică familia și copiii, pentru a preveni efectiv discrepanțele între hotărârile judecătorești și alte decizii judiciare, care sunt dăunătoare copiilor; |
| --- | --- |

6.

| 7. | invită statele membre să asigure și să ofere informații ușor accesibile, inteligibile și adaptate copiilor cu privire la drepturile lor în cadrul procedurilor de drept civil, administrativ și al familiei, precum și cu privire la procedurile ca atare, inclusiv cele de natură transfrontalieră; |
| --- | --- |

7.

| 8. | invită statele membre să permită accesul la o reprezentare juridică gratuită, finanțată e stat și de înaltă calitate pentru copiii implicați în litigii civile, administrative și familiale, inclusiv în cele cu implicații transfrontaliere, în situațiile în care părinții nu-și exercită pe deplin autoritatea părintească sau atunci când există suspiciunea că interesele lor ar putea intra în conflict cu interesul superior al copilului; |
| --- | --- |

8.

| 9. | recomandă insistent statelor membre să practice o abordare multidisciplinară și să creeze servicii de consiliere și de sprijin pentru copii ușor accesibile, de înaltă calitate, personalizate, gratuite și finanțate din fonduri publice, atât în cadrul, cât și în afara instanțelor, pentru a oferi, dacă este necesar, sprijin profesioniștilor formați, cum ar fi medicii, psihologii, profesioniștii calificați în domeniul neuropsihiatriei infantile, asistenții sociali și specialiștii în îngrijirea copiilor, pentru a susține optim copilul pe parcursul tuturor etapelor procedurilor; subliniază că este necesară o abordare individualizată în cazul fiecărui copil implicat în proceduri de drept civil, administrativ sau de dreptul familiei și că ar trebui acordată o atenție deosebită copiilor suferă frecvent din cauza discriminării sau se află într-o situație vulnerabilă, inclusiv copiilor cu dizabilități, copiilor proveniți din familii de migranți și copiilor care trăiesc în sărăcie sau care sunt excluși social; |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită statele membre să organizeze formări obligatorii cu privire la drepturile și nevoile specifice ale copiilor pentru judecători, alți profesioniști din domeniul juridic, autoritățile de aplicare a legii, asistenții sociali, cadrele didactice, educatori și toți ceilalți actori implicați în procedurile judiciare și administrative care privesc copiii; invită Comisia să-și crească sprijinul pentru astfel de acțiuni, de exemplu, prin Rețeaua Europeană de Formare Judiciară, prin programul „Cetățenie, egalitate și drepturi” și prin programul „Justiție”; |
| --- | --- |

10.

| 11. | invită Comisia să încurajeze rețelele și platformele existente ale profesioniștilor din domeniul juridic să facă schimb de bune practici privind audierea copiilor, dreptul copiilor la informare și dreptul la viață privată în întreaga UE; invită Comisia să ia în considerare înființarea unui ghișeu unic de experți din întreaga UE, care să sfuncționeze ca platformă de schimb de informații; încurajează Rețeaua Europeană de Formare Judiciară să prevadă un astfel de for pentru judecătorii implicați în litigii familiale transfrontaliere; |
| --- | --- |

11.

| 12. | invită statele membre să aloce resurse suficiente pentru a se asigura că procedurile de drept civil, de drept administrativ și de drept al familiei care implică copii sunt tratate cu respectarea integrală a standardelor de justiție în interesul copilului, respectând corespunzător integritatea emoțională și fizică a copilului, și că nu au întârzieri nejustificate; subliniază, în această privință, că statele membre ar trebui să se asigure că instanțele judiciare care se ocupă de copii și familii funcționează ca un serviciu esențial, continuând să organizeze audieri de urgență și să execute ordine judecătorești pentru îngrijirea și protecția copiilor expuși unui risc imediat de neglijență sau abuz; |
| --- | --- |

12.

| 13. | reamintește că statele membre trebuie să utilizeze optim programul „Justiție” pentru a finanța acțiuni și organizații care facilitează accesul efectiv și nediscriminatoriu la justiție pentru toți copiii, precum și să ofere sprijin financiar organizațiilor care lucrează cu și pentru copii, prin programul „Cetățeni, egalitate, drepturi și valori”; invită statele membre să instituie mecanisme și proceduri adecvate pentru plângeri, contestări sau căi de atac, pentru a fi întru totul sigure că drepturile copiilor sunt integrate în mod adecvat în procedurile judiciare care au un impact direct sau indirect asupra lor; |
| --- | --- |

13.

Un cadru al UE pentru protecția drepturilor copiilor în litigiile civile transfrontaliere

| 14. | invită statele membre să protejeze interesul superior al copilului în procedurile familiale transfrontaliere, inclusiv prin garantarea faptului că legile și procedurile nu discriminează părinții în funcție de naționalitate, țara de reședință sau de alte criterii și prin refuzul asumpției că interesul superior al copilului este de a rămâne pe teritoriul unui anumit stat membru; |
| --- | --- |

14.

| 15. | subliniază că unul dintre motivele pentru care cauzele transfrontaliere sunt juridic problematice este terminologia națională diferită, cum ar fi diferențele în ceea ce privește cerințele referitoare la vârsta minimă de la un stat membru la altul, ceea ce poate conduce la tratarea diferită a copiilor, în funcție de criterii de vârstă divergente sau de rolurile diferite ale consilierului juridic al copilului în procedurile în care sunt implicați copii; |
| --- | --- |

15.

| 16. | cere insistent statelor membre să respecte dreptul fiecărui copil de a menține contactul direct și personal cu fiecare părinte, cu excepția cazului în care aceasta contravine interesului superior al copilului, indiferent de structura familiei sale sau de legăturile sale de rudenie biologică; subliniază că aceste drepturi ar trebui respectate în pofida măsurilor restrictive legate de COVID-19; |
| --- | --- |

16.

| 17. | invită statele membre să execute efectiv hotărârile judecătorești în litigiile familiale transfrontaliere privind copiii, în conformitate cu legislația UE aplicabilă și cu hotărârile Curții de Justiție, în special în cazurile legate de răpirile transfrontaliere de copii de către unul dintre părinți, dar și în cauzele legate de separarea, divorțul, custodia, adopția și îngrijirea substitutivă și deciziile legate de recunoașterea filiației, inclusiv în cazul cuplurilor de același sex, ținând seama întotdeauna de interesul superior al copilului, în conformitate cu articolul 24 din Cartă; |
| --- | --- |

17.

| 18. | solicită statelor membre să implementeze corespunzător noile norme și obligații stabilite de Regulamentul Consiliului (UE) 2019/1111 privind competența, recunoașterea și executarea hotărârilor în materie matrimonială și în materia autorității părintești și privind răpirea internațională de copii (11); subliniază importanța schimburilor de informații dintre instanțele naționale și invită insistent Comisia să coopereze cu statele membre în acest sens, să monitorizeze cu atenție corectitudinea aplicării regulamentului și să reacționeze prompt la orice eroare; |
| --- | --- |

18.

| 19. | reamintește că reformarea Regulamentului Bruxelles IIa a avut drept scop protecția drepturilor copilului prin clarificarea normelor, scurtarea procedurilor transfrontaliere care implică copii, prin fixarea termenelor și eliminarea exequaturilor, precum și prin încurajarea unei cooperări mai strânse între autoritățile centrale și a schimbului de informații în cazurile transfrontaliere; invită, în acest sens, statele membre să aloce resurse umane și financiare adecvate pentru a facilita aplicarea efectivă a regulamentului; |
| --- | --- |

19.

| 20. | invită Comisia și statele membre să organizeze formări adecvate cu privire la noile norme pentru autoritățile centrale, judecători și alți profesioniști din domeniul juridic implicați în litigii transfrontaliere, inclusiv cu privire la audierea copiilor și posibilitatea de a utiliza medierea în aceste cauze; subliniază că aceste formări trebuie să asigure un nivel suficient de cunoștințe și expertiză în procedurile familiale transfrontaliere; |
| --- | --- |

20.

| 21. | invită Comisia să prezinte un ghid de bune practici legat de reformarea Regulamentului Bruxelles IIa; |
| --- | --- |

21.

| 22. | invită Comisia să evalueze dacă este necesar ca legislația UE să armonizeze garanțiile procedurale pentru copii în cadrul procedurilor transfrontaliere de drept al familiei; |
| --- | --- |

22.

| 23. | invită statele membre să se asigure că costurile financiare ale procedurilor și costurile suplimentare inerente cauzelor transfrontaliere nu constituie un obstacol în calea accesului la justiție în cauzele transfrontaliere civile, administrative și familiale în care sunt implicați copii; invită statele membre să pună la dispoziție și să facă accesibile informații privind asistența judiciară posibilă în astfel de cauze; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ia act de faptul că Regatul Unit nu mai participă la cooperarea în temeiul Regulamentului Bruxelles IIa și al Regulamentului privind obligațiile de întreținere; invită Comisia să evalueze de urgență mijloacele cele mai potrivite, inclusiv un instrument bilateral, pentru a remedia insecuritatea juridică între UE și Regatul Unit în domeniul procedurilor civile, administrative și de familie privind copiii; |
| --- | --- |

24.

| 25. | salută anunțul Comisiei de a prezenta o propunere legislativă pentru a facilita recunoașterea reciprocă a calității de părinte între statele membre; |
| --- | --- |

25.

| 26. | invită Comisia, în acest sens, să țină seama corespunzător de Rezoluția Parlamentului din 2 februarie 2017 referitoare la aspectele transfrontaliere ale adopțiilor, inclusiv anexa la aceasta, care prevede un regulament privind recunoașterea transfrontalieră a hotărârilor de adopție, să creeze un cadru juridic clar și să ofere familiilor securitatea juridică necesară pentru ca hotărârile de adopție emise legal într-un stat membru să fie recunoscute în alt stat membru; |
| --- | --- |

26.

| 27. | invită Comisia și Consiliul să informeze și să implice în mod adecvat Parlamentul în orice propunere legislativă nouă sau revizuită în domeniul dreptului civil și al familiei transfrontalier, deoarece astfel de norme influențează direct viața și confortul cetățenilor UE și, în primul rând, al copiilor; |
| --- | --- |

27.

| 28. | consideră că Convenția de la Haga din 1980 este un instrument esențial pentru apărarea interesului superior al copilului în cazurile de răpire internațională de copii și că aderarea unor noi țări la această convenție trebuie salutată de UE; încurajează, prin urmare, Comisia să avanseze rapid în evaluarea aderării unor noi țări și solicită statelor membre să nu ezite să accepte aderarea acestora; |
| --- | --- |

28.

| 29. | repetă apelul la intensificarea cooperării internaționale între statele membre și cu țările terțe, în special cu Japonia, astfel încât să se pună în aplicare toată legislația internațională privind protecția copilului, cu scopul de a proteja copiii împotriva efectelor nocive ale răpirii copilului de către unul dintre părinți; |
| --- | --- |

29.

| 30. | invită Comisia să continue să extindă cercetarea și colectarea de date privind justiția în interesul copilului și cele mai bune practici în domeniu în statele membre; invită Comisia și statele membre să colecteze date privind litigiile civile transfrontaliere care implică copii, cum ar fi cauzele legate de încredințare, de vizită și de răpire a copiilor de către unul dintre părinți; invită Comisia să includă aceste date în Tabloul de bord al UE privind justiția; |
| --- | --- |

30.

Medierea în cauzele referitoare la copii

| 31. | invită Comisia să prezinte o nouă propunere de regulament privind medierea transfrontalieră, însoțită de o evaluare de impact aprofundată, care să stabilească standarde comune pentru procedura transfrontalieră, norme privind recunoașterea și aplicarea acordurilor mediate, cerințe privind crearea unui certificat european pentru mediatori, pentru a asigura calitatea expertizei în cazurile transfrontaliere, precum și standarde comune pentru contractele de mediere transfrontaliere; consideră că standardele comune ar trebui să asigure respectarea normelor de confidențialitate din fiecare stat membru și să ofere părților suficiente informații juridice cu privire la conceptul, limitele și consecințele medierii; |
| --- | --- |

31.

| 32. | invită Comisia și statele membre să sprijine în continuare rețelele existente de mediatori în litigiile familiale transfrontaliere; |
| --- | --- |

32.

| 33. | invită statele membre să înființeze birouri de premediere, pentru a oferi părinților și copiilor implicați toate informațiile de care au nevoie despre desfășurarea medierii și despre posibilele costuri și beneficii ale acesteia în special în privința copiilor, a drepturilor lor și a binelui lor; subliniază că unele state membre au înființat deja astfel de birouri sau intenționează să le înființeze; |
| --- | --- |

33.

| 34. | subliniază că medierea poate fi un instrument eficient pentru a proteja interesul superior al copilului în cazul răpirilor transfrontaliere de copii de către părinți; evidențiază, în acest sens, bunele practici și „modelul mediatorilor în instanță” utilizate în unele state membre pentru soluționarea litigiilor familiale transfrontaliere pe cale amiabilă și extrajudiciară; |
| --- | --- |

34.

| 35. | invită statele membre să se asigure că, pe parcursul procesului de mediere, copiii au posibilitatea de a discuta cu o persoană calificată independentă, care să le poată oferi informații și sprijin adaptat vârstei lor; |
| --- | --- |

35.

| 36. | invită statele membre să faciliteze accesul la asistență juridică pentru mediere în cazurile de litigii familiale transfrontaliere pentru părinții cu mijloace financiare limitate; |
| --- | --- |

36.

| 37. | subliniază trebuie explorată utilizarea instrumentelor online, inclusiv a videoconferinței, în cazul litigiilor la distanțe mari sau al litigiilor în circumstanțe extraordinare, cum ar fi pandemia de COVID-19; |
| --- | --- |

37.

| 38. | invită statele membre să promoveze activ medierea voluntară în chestiuni familiale referitoare la copii, inclusiv prin modificarea legislației; |
| --- | --- |

38.

| 39. | invită statele membre să prevadă norme simple, rapide și accesibile pentru ca acordurile mediate între părinți să devină obligatorii din punct de vedere juridic și executorii; |
| --- | --- |

39.

o

o o

| 40. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Comitetului Regiunilor, Comitetului Economic și Social și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

40.

---

(1)  JO L 338, 23.12.2003, p. 1.

(2)  JO L 7, 10.1.2009, p. 1.

(3)  JO L 136, 24.5.2008, p. 3.

(4)  JO L 156, 5.5.2021, p. 21.

(5)  JO L 156, 5.5.2021, p. 1.

(6)  Hotărârea Curții (Marea Cameră) din 14 decembrie 2021, V.M.A./Stolichna obshtina, rayon „Pancharevo” (municipalitatea Sofia, raionul Pancharevo, Bulgaria), C-490/20, ECLI:EU:C:2021:1008.

(7)  JO C 252, 18.7.2018, p. 14.

(8)  JO C 474, 24.11.2021, p. 146.

(9)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0406.

(10)  Cum ar fi Kindbehartiger în Țările de Jos sau „Youth At Risk” în Flandra.

(11)  JO L 178, 2.7.2019, p. 1.

---

| 15.11.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 434/19 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 434/19

---

P9_TA(2022)0110

Măsuri de combatere a poluării apelor cauzate de nitrați, inclusiv îmbunătățiri ale diferitelor sisteme de măsurare a nitraților utilizate în statele membre

Rezoluția Parlamentului European din 5 aprilie 2022 referitoare la măsurile de combatere a poluării apelor cauzate de nitrați, inclusiv îmbunătățiri ale diferitelor sisteme de măsurare a nitraților utilizate în statele membre (2021/3003(RSP))

(2022/C 434/03)

Parlamentul European,

| — | având în vedere petițiile nr. 0751/16, 1025/16, 0793/17, 0819/17, 0482/20, 0490/20, 0491/20, 0499/20, 0535/20, 0095/21 și 0862/21, |
| --- | --- |

—

având în vedere petițiile nr. 0751/16, 1025/16, 0793/17, 0819/17, 0482/20, 0490/20, 0491/20, 0499/20, 0535/20, 0095/21 și 0862/21,

| — | având în vedere articolul 3 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană, articolul 4, articolul 191 și articolul 192 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și articolele 35 și 37 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 3 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană, articolul 4, articolul 191 și articolul 192 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și articolele 35 și 37 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Directiva 91/676/CEE a Consiliului din 12 decembrie 1991 privind protecția apelor împotriva poluării cu nitrați proveniți din surse agricole (1) („Directiva privind nitrații”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 91/676/CEE a Consiliului din 12 decembrie 1991 privind protecția apelor împotriva poluării cu nitrați proveniți din surse agricole (1) („Directiva privind nitrații”),

| — | având în vedere Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei (2) (Directiva-cadru privind apa- DCA), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei (2) (Directiva-cadru privind apa- DCA),

| — | având în vedere Directiva 2006/7/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 februarie 2006 privind gestionarea calității apei pentru scăldat și de abrogare a Directivei 76/160/CEE (3) („Directiva privind apa pentru scăldat”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2006/7/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 februarie 2006 privind gestionarea calității apei pentru scăldat și de abrogare a Directivei 76/160/CEE (3) („Directiva privind apa pentru scăldat”),

| — | având în vedere Directiva 2006/118/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind protecția apelor subterane împotriva poluării și a deteriorării (4) („Directiva privind apele subterane”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2006/118/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind protecția apelor subterane împotriva poluării și a deteriorării (4) („Directiva privind apele subterane”),

| — | având în vedere Directiva 2008/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 2008 de instituire a unui cadru de acțiune comunitară în domeniul politicii privind mediul marin (5) (Directiva-cadru Strategia pentru mediul marin), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2008/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 2008 de instituire a unui cadru de acțiune comunitară în domeniul politicii privind mediul marin (5) (Directiva-cadru Strategia pentru mediul marin),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2020/2184 a Parlamentului European și a Consiliului din 16 decembrie 2020 privind calitatea apei destinate consumului uman (6) („Directiva privind apa potabilă”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2020/2184 a Parlamentului European și a Consiliului din 16 decembrie 2020 privind calitatea apei destinate consumului uman (6) („Directiva privind apa potabilă”),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 intitulată „Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030 – Readucerea naturii în viețile noastre” (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 intitulată „Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030 – Readucerea naturii în viețile noastre” (COM(2020)0380),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 17 noiembrie 2021 intitulată „Strategia UE privind solul pentru 2030 – Valorificarea beneficiilor solurilor sănătoase pentru ființele umane, alimentație, natură și climă” (COM(2021)0699), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 17 noiembrie 2021 intitulată „Strategia UE privind solul pentru 2030 – Valorificarea beneficiilor solurilor sănătoase pentru ființele umane, alimentație, natură și climă” (COM(2021)0699),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 intitulată „O strategie «De la fermă la consumator» pentru un sistem alimentar echitabil, sănătos și ecologic” (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 intitulată „O strategie «De la fermă la consumator» pentru un sistem alimentar echitabil, sănătos și ecologic” (COM(2020)0381),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 12 mai 2021 intitulată „Calea către o planetă sănătoasă pentru toți – Plan de acțiune al UE: Către reducerea la zero a poluării aerului, apei și solului” (COM(2021)0400), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 12 mai 2021 intitulată „Calea către o planetă sănătoasă pentru toți – Plan de acțiune al UE: Către reducerea la zero a poluării aerului, apei și solului” (COM(2021)0400),

| — | având în vedere raportul Comisiei din 11 octombrie 2021 cu privire la punerea în aplicare a Directivei 91/676/CEE a Consiliului privind protecția apelor împotriva poluării cu nitrați proveniți din surse agricole, întocmit pe baza rapoartelor statelor membre pentru perioada 2016-2019 (COM(2021)1000), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei din 11 octombrie 2021 cu privire la punerea în aplicare a Directivei 91/676/CEE a Consiliului privind protecția apelor împotriva poluării cu nitrați proveniți din surse agricole, întocmit pe baza rapoartelor statelor membre pentru perioada 2016-2019 (COM(2021)1000),

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 decembrie 2020 referitoare la punerea în aplicare a legislației UE privind apa (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 decembrie 2020 referitoare la punerea în aplicare a legislației UE privind apa (7),

| — | având în vedere articolul 227 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 227 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Comisia pentru petiții a primit mai multe petiții în care se exprimă preocupări cu privire la poluarea corpurilor de apă cu nitrați și în care se denunță încălcări ale legislației aplicabile a UE în materie de mediu; întrucât Comisia pentru petiții a primit, de asemenea, petiții privind problemele legate de diferitele sisteme de măsurare a nitraților utilizate în statele membre și de dificultăți în măsurarea corectă a nivelurilor de nitrați din apele europene și în a avea o imagine de ansamblu a situației din UE; |
| --- | --- |

A.

întrucât Comisia pentru petiții a primit mai multe petiții în care se exprimă preocupări cu privire la poluarea corpurilor de apă cu nitrați și în care se denunță încălcări ale legislației aplicabile a UE în materie de mediu; întrucât Comisia pentru petiții a primit, de asemenea, petiții privind problemele legate de diferitele sisteme de măsurare a nitraților utilizate în statele membre și de dificultăți în măsurarea corectă a nivelurilor de nitrați din apele europene și în a avea o imagine de ansamblu a situației din UE;

| B. | întrucât starea multor corpuri de apă din UE s-a deteriorat din cauza supraexploatării și a poluării și/sau nu îndeplinește încă cerințele prevăzute la articolul 4 din DCA; |
| --- | --- |

B.

întrucât starea multor corpuri de apă din UE s-a deteriorat din cauza supraexploatării și a poluării și/sau nu îndeplinește încă cerințele prevăzute la articolul 4 din DCA;

| C. | întrucât în UE există regiuni care sunt expuse în mod deosebit acestui tip de poluare, din cauza caracteristicilor lor geografice și a impactului schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

C.

întrucât în UE există regiuni care sunt expuse în mod deosebit acestui tip de poluare, din cauza caracteristicilor lor geografice și a impactului schimbărilor climatice;

| D. | întrucât excesul de nitrați este unul dintre principalii factori care cauzează poluarea nocivă a apei în UE din cauza acumulării de azot și fosfor din gunoiul de grajd și din îngrășămintele anorganice; |
| --- | --- |

D.

întrucât excesul de nitrați este unul dintre principalii factori care cauzează poluarea nocivă a apei în UE din cauza acumulării de azot și fosfor din gunoiul de grajd și din îngrășămintele anorganice;

| E. | întrucât azotul este un nutrient esențial pentru creșterea plantelor și a culturilor; întrucât concentrațiile ridicate ale acestuia în apă sunt dăunătoare pentru oameni și natură; întrucât nitrații cauzează scăderea nivelului de oxigen și eutrofizarea, punând astfel în pericol atât sănătatea umană, cât și ecosistemele; întrucât aceștia au un impact economic semnificativ asupra tratării apei pentru consumul uman, asupra transportului de apă dulce pentru comunitățile afectate și asupra sectoarelor economice care depind de apele poluate; |
| --- | --- |

E.

întrucât azotul este un nutrient esențial pentru creșterea plantelor și a culturilor; întrucât concentrațiile ridicate ale acestuia în apă sunt dăunătoare pentru oameni și natură; întrucât nitrații cauzează scăderea nivelului de oxigen și eutrofizarea, punând astfel în pericol atât sănătatea umană, cât și ecosistemele; întrucât aceștia au un impact economic semnificativ asupra tratării apei pentru consumul uman, asupra transportului de apă dulce pentru comunitățile afectate și asupra sectoarelor economice care depind de apele poluate;

| F. | întrucât, între 2016 și 2019, 14,1 % din apele subterane din statele membre încă depășeau limita de concentrație a nitraților stabilită pentru apa potabilă; întrucât în UE apa raportată ca fiind eutrofică include 81 % din apele marine, 31 % din apele costiere, 36 % din râuri și 32 % din lacuri; întrucât între perioadele 2012-2015 și 2016-2019, suprafața totală a zonelor vulnerabile la nitrați (inclusiv în statele membre care aplică o abordare la nivelul întregului teritoriu) a crescut cu 14,4 %; întrucât Comisia a constatat că eutrofizarea este o problemă neluată suficient în considerare la desemnarea zonelor contaminate cu nitrați; |
| --- | --- |

F.

întrucât, între 2016 și 2019, 14,1 % din apele subterane din statele membre încă depășeau limita de concentrație a nitraților stabilită pentru apa potabilă; întrucât în UE apa raportată ca fiind eutrofică include 81 % din apele marine, 31 % din apele costiere, 36 % din râuri și 32 % din lacuri; întrucât între perioadele 2012-2015 și 2016-2019, suprafața totală a zonelor vulnerabile la nitrați (inclusiv în statele membre care aplică o abordare la nivelul întregului teritoriu) a crescut cu 14,4 %; întrucât Comisia a constatat că eutrofizarea este o problemă neluată suficient în considerare la desemnarea zonelor contaminate cu nitrați;

| G. | întrucât, la 30 ani de la adoptarea directivei privind nitrații, datele privind calitatea apei arată că nivelurile de punere în aplicare și executare nu sunt încă suficiente pentru a atinge obiectivele directivei și obiectivele corespunzătoare din DCA; |
| --- | --- |

G.

întrucât, la 30 ani de la adoptarea directivei privind nitrații, datele privind calitatea apei arată că nivelurile de punere în aplicare și executare nu sunt încă suficiente pentru a atinge obiectivele directivei și obiectivele corespunzătoare din DCA;

| H. | întrucât multe state membre înregistrează încă o calitate slabă a apei pe întreg teritoriul lor și au probleme sistemice de gestionare a pierderilor de nutrienți din agricultură, în timp ce alte state membre au zone problematice în care nu se iau măsuri suficiente împotriva poluării; |
| --- | --- |

H.

întrucât multe state membre înregistrează încă o calitate slabă a apei pe întreg teritoriul lor și au probleme sistemice de gestionare a pierderilor de nutrienți din agricultură, în timp ce alte state membre au zone problematice în care nu se iau măsuri suficiente împotriva poluării;

| I. | întrucât, în pofida măsurilor adoptate, progresele înregistrate în UE începând din 2012 au fost lente; întrucât încălcările Directivei privind nitrații de către statele membre sunt legate cel mai adesea de deficiențe în stabilitatea rețelei de monitorizare, desemnarea zonelor vulnerabile și implementarea programelor de acțiune; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în pofida măsurilor adoptate, progresele înregistrate în UE începând din 2012 au fost lente; întrucât încălcările Directivei privind nitrații de către statele membre sunt legate cel mai adesea de deficiențe în stabilitatea rețelei de monitorizare, desemnarea zonelor vulnerabile și implementarea programelor de acțiune;

| J. | întrucât sistemele și standardele de măsurare a nitraților diferă de la un stat membru la altul; întrucât acest lucru înseamnă că rezultatele măsurătorilor nitraților nu pot fi comparate cu ușurință și pot conduce la probleme de concurență în sectorul agricol din UE, ceea ce duce la perturbări ale pieței interne; |
| --- | --- |

J.

întrucât sistemele și standardele de măsurare a nitraților diferă de la un stat membru la altul; întrucât acest lucru înseamnă că rezultatele măsurătorilor nitraților nu pot fi comparate cu ușurință și pot conduce la probleme de concurență în sectorul agricol din UE, ceea ce duce la perturbări ale pieței interne;

| K. | întrucât Pactul verde european prevede o reducere cu 50 % a pierderilor de nutrienți până în 2030; |
| --- | --- |

K.

întrucât Pactul verde european prevede o reducere cu 50 % a pierderilor de nutrienți până în 2030;

| L. | întrucât, în conformitate cu Directiva privind nitrații, statele membre trebuie să identifice și să desemneze în mod corect zonele vulnerabile la poluarea cu nitrați, pentru a asigura acțiuni eficiente de combatere a poluării cu nitrați pe teritoriul lor; |
| --- | --- |

L.

întrucât, în conformitate cu Directiva privind nitrații, statele membre trebuie să identifice și să desemneze în mod corect zonele vulnerabile la poluarea cu nitrați, pentru a asigura acțiuni eficiente de combatere a poluării cu nitrați pe teritoriul lor;

| M. | întrucât eutrofizarea provoacă o pierdere îngrijorătoare a biodiversității și, în unele cazuri, chiar dezastre de mediu în ecosistemele cu valoare ecologică ridicată, care sunt dificil de reparat; |
| --- | --- |

M.

întrucât eutrofizarea provoacă o pierdere îngrijorătoare a biodiversității și, în unele cazuri, chiar dezastre de mediu în ecosistemele cu valoare ecologică ridicată, care sunt dificil de reparat;

| N. | întrucât amploarea problemelor de poluare a apei cauzate de utilizarea incorectă a nitraților în sectorul agricol și de sursele municipale, cum ar fi stațiile de epurare a apelor reziduale, amenință supraviețuirea unor ecosisteme europene; |
| --- | --- |

N.

întrucât amploarea problemelor de poluare a apei cauzate de utilizarea incorectă a nitraților în sectorul agricol și de sursele municipale, cum ar fi stațiile de epurare a apelor reziduale, amenință supraviețuirea unor ecosisteme europene;

| O. | întrucât multe stații municipale de tratare a apelor reziduale nu îndeplinesc cerințele aplicabile, |
| --- | --- |

O.

întrucât multe stații municipale de tratare a apelor reziduale nu îndeplinesc cerințele aplicabile,

| 1. | reamintește că DCA prevede ca toate apele de suprafață din UE să atingă o stare bună până cel târziu în 2027; regretă că jumătate din corpurile de apă din UE nu au încă o stare bună și că contaminarea cu nitrați continuă să fie una dintre cele mai mari presiuni asupra mediului acvatic; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ia act de faptul că Directiva privind nitrații rămâne un instrument-cheie pentru protecția corpurilor de apă din Europa; își exprimă îngrijorarea cu privire la punerea în aplicare inadecvată a Directivei privind nitrații, la aplicarea insuficientă a acesteia și la utilizarea pe scară largă a derogărilor de către statele membre; constată, prin urmare, că progresele au fost lente de la adoptarea sa în 1991; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază importanța intensificării acțiunilor de combatere a eutrofizării corpurilor de apă dulce și de apă sărată cauzată de azot și fosfor din toate sursele, în special din surse agricole și municipale, cum ar fi stațiile de tratare a apelor reziduale și apele reziduale netratate sau tratate necorespunzător; invită Comisia ca, în viitorul său plan de acțiune pentru gestionarea integrată a nutrienților, programat pentru 2022, să propună măsuri ambițioase în acest sens; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază că este necesară o cunoaștere aprofundată a situației din fiecare stat membru și de la nivel european; consideră că utilizarea unor sisteme de măsurare diferite în fiecare stat membru poate duce la dificultăți în combaterea poluării apelor cu nitrați la nivel european; invită Comisia să garanteze comparabilitatea măsurătorilor de nitrați și a rezultatelor evaluării eutrofizării în toate statele membre; consideră că sistemele de măsurare a nitraților și de evaluare a eutrofizării, în special amplasarea punctelor de măsurare, ar trebui armonizate în UE; încurajează Comisia să ofere sprijin tehnic statelor membre în acest proces prin îmbunătățirea orientărilor sale, precum și prin efectuarea unui studiu privind modul în care sunt implementate sistemele de monitorizare de către statele membre; subliniază că este necesar un sistem uniform de eșantionare și analiză pentru ca valorile măsurate să fie comparabile; |
| --- | --- |

4.

| 5. | invită Comisia și statele membre să asigure transparență și acces public deplin în ceea ce privește modelele stabilite și opțiunile și ipotezele care stau la baza estimării emisiilor de azot; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază că măsurile necesare pentru a asigura protecția calității apei și pentru a combate poluarea cauzată de nitrați trebuie să fie concepute și adoptate pe baza datelor privind calitatea apei și nu pe baza estimărilor produse de modele, care pot oferi doar informații suplimentare pentru măsuri specifice; |
| --- | --- |

6.

| 7. | consideră că îmbunătățirea semnificativă și în timp util a tuturor măsurilor relevante în vigoare pentru a asigura o bună calitate a apei este de o importanță capitală, deoarece, pe baza tendințelor observabile actuale, sunt necesare modificări drastice pentru a atinge obiectivele DCA privind starea ecologică și chimică bună a apei; |
| --- | --- |

7.

| 8. | îndeamnă Comisia să ia măsuri adecvate în toate cazurile de nerespectare a Directivei privind nitrații, ținând seama pe deplin de numărul tot mai mare de dovezi și informații prezentate de cetățeni, și să asigure transparența deplină în ceea ce privește acțiunile sale generale împotriva statelor membre care nu respectă normele, pentru a apăra drepturile cetățenilor și capacitatea acestora de a se bucura pe deplin de beneficiile legislației UE; invită Comisia ca, în acest context, să îmbunătățească considerabil utilizarea competențelor sale de executare, inclusiv prin utilizarea eficientă și la timp a procedurilor de constatare a neîndeplinirii obligațiilor, pentru a garanta că statele membre desemnează în mod corespunzător zonele vulnerabile la nitrați și stabilesc și pun în aplicare cu precizie toate măsurile relevante în cadrul programelor de acțiune privind nitrații; |
| --- | --- |

8.

| 9. | regretă faptul că, în perioada 2016-2019, zece state membre au făcut obiectul unor proceduri în curs de constatare a neîndeplinirii obligațiilor pentru nerespectarea Directivei privind nitrații; invită statele membre să abordeze urgent problema poluării apei și să prevină orice risc de poluare suplimentară, consolidând acțiunile de desemnare a zonelor vulnerabile în temeiul Directivei privind nitrații și încurajând programele de acțiune, pentru a pune pe deplin în aplicare și a asigura respectarea măsurilor adoptate în temeiul Directivei privind nitrații; invită, de asemenea, statele membre să asigure integrarea obiectivelor privind apa în alte domenii de politică; |
| --- | --- |

9.

| 10. | subliniază că schimbările climatice și creșterea precipitațiilor pot duce la inundații și la pierderi de nutrienți; regretă că programele de acțiune actuale nu abordează în mod adecvat aceste riscuri; invită statele membre să țină seama de aceste previziuni și riscuri atunci când își revizuiesc programele de acțiune, aplicând principiul precauției; |
| --- | --- |

10.

| 11. | subliniază că este important să se promoveze adoptarea de inovații pentru a stimula eficiența și bunele practici în agricultură, recunoscând necesitatea de a reduce ineficiențele care conduc la utilizarea excesivă a apei, a îngrășămintelor, a pesticidelor și a antibioticelor; |
| --- | --- |

11.

| 12. | reamintește importanța trecerii la o agricultură durabilă din punct de vedere ecologic pentru a elimina poluarea nutrițională și pentru a sprijini punerea în aplicare a bunelor practici de mediu, inclusiv prin utilizarea corespunzătoare a tuturor instrumentelor relevante oferite de politica agricolă comună, de fondurile structurale și de alte programe ale UE, cum ar fi LIFE; subliniază importanța utilizării unor practici inovatoare, cum ar fi recuperarea azotului din gunoiul de grajd, pentru a atenua această poluare și a reduce la minimum scurgerile de nutrienți în mediu; invită Comisia să finanțeze programe de cercetare în cadrul programului Orizont Europa pentru a găsi soluții inteligente și inovatoare la problema poluării cu nutrienți în UE; |
| --- | --- |

12.

| 13. | consideră că un regulament este instrumentul legislativ adecvat pentru a asigura protecția apelor împotriva poluării cu nitrați proveniți din surse agricole și pentru a pune în aplicare în mod uniform obiectivele privind calitatea apei în întreaga UE, în conformitate cu obiectivele Pactului verde european; |
| --- | --- |

13.

| 14. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei Europene, Consiliului, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

14.

---

(1)  JO L 375, 31.12.1991, p. 1.

(2)  JO L 327, 22.12.2000, p. 1.

(3)  JO L 64, 4.3.2006, p. 37.

(4)  JO L 372, 27.12.2006, p. 19.

(5)  JO L 164, 25.6.2008, p. 19.

(6)  JO L 435, 23.12.2020, p. 1.

(7)  JO C 445, 29.10.2021, p. 126.

---

Miercuri, 6 aprilie 2022

| 15.11.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 434/23 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 434/23

---

P9_TA(2022)0112

O perspectivă globală asupra cercetării și inovării: strategia europeană de cooperare internațională într-o lume în schimbare

Rezoluția Parlamentului European din 6 aprilie 2022 referitoare la abordarea globală a cercetării și a inovării: strategia Europei privind cooperarea internațională într-o lume în schimbare (2021/3001(RSP))

(2022/C 434/04)

Parlamentul European,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 18 mai 2021 privind Abordarea globală a cercetării și a inovării: strategia Europei privind cooperarea internațională într-o lume în schimbare (COM(2021)0252), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 18 mai 2021 privind Abordarea globală a cercetării și a inovării: strategia Europei privind cooperarea internațională într-o lume în schimbare (COM(2021)0252),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 30 septembrie 2020 privind un nou SEC pentru cercetare și inovare (COM(2020)0628), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 30 septembrie 2020 privind un nou SEC pentru cercetare și inovare (COM(2020)0628),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 privind Pactul verde european (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 privind Pactul verde european (COM(2019)0640),

| — | având în vedere Rezoluția adoptată de Adunarea Generală a ONU la 25 septembrie 2015, intitulată „Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția adoptată de Adunarea Generală a ONU la 25 septembrie 2015, intitulată „Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă”,

| — | având în vedere Acordul de la Paris adoptat în temeiul Convenției-cadru a ONU privind schimbările climatice (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de la Paris adoptat în temeiul Convenției-cadru a ONU privind schimbările climatice (1),

| — | având în vedere întrebarea adresată Comisiei privind abordarea globală a cercetării și a inovării: strategia Europei privind cooperarea internațională într-o lume în schimbare (O-000013/2022 – B9-0011/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea adresată Comisiei privind abordarea globală a cercetării și a inovării: strategia Europei privind cooperarea internațională într-o lume în schimbare (O-000013/2022 – B9-0011/2022),

| — | având în vedere articolul 136 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 136 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru industrie, cercetare și energie,

| A. | întrucât strategia de cooperare internațională într-o lume în schimbare recunoaște că actualele schimbări de putere geopolitică reprezintă provocări la adresa drepturilor omului, a valorilor și a libertății academice; |
| --- | --- |

A.

întrucât strategia de cooperare internațională într-o lume în schimbare recunoaște că actualele schimbări de putere geopolitică reprezintă provocări la adresa drepturilor omului, a valorilor și a libertății academice;

| B. | întrucât strategia urmărește să promoveze, în cooperare cu țările terțe, norme bazate pe multilateralism, deschidere reciprocă, condiții de concurență echitabile și soluții ecologice, digitale, de sănătate, sociale și bazate pe inovare, susținând, în același timp, respectarea drepturilor fundamentale și a valorilor comune; |
| --- | --- |

B.

întrucât strategia urmărește să promoveze, în cooperare cu țările terțe, norme bazate pe multilateralism, deschidere reciprocă, condiții de concurență echitabile și soluții ecologice, digitale, de sănătate, sociale și bazate pe inovare, susținând, în același timp, respectarea drepturilor fundamentale și a valorilor comune;

| C. | întrucât strategia va fi pusă în aplicare prin inițiative inspirate din abordarea „Echipei Europa”; |
| --- | --- |

C.

întrucât strategia va fi pusă în aplicare prin inițiative inspirate din abordarea „Echipei Europa”;

| D. | întrucât programul Orizont Europa va rămâne deschis către lume și întrucât Uniunea va depune eforturi pentru o înțelegere și o aplicare comună a unor principii în cercetare precum etica și integritatea, egalitatea de gen, diversitatea și incluziunea, datele deschise și știința deschisă, libertatea academică, standardele și elaborarea de politici bazate pe date concrete; |
| --- | --- |

D.

întrucât programul Orizont Europa va rămâne deschis către lume și întrucât Uniunea va depune eforturi pentru o înțelegere și o aplicare comună a unor principii în cercetare precum etica și integritatea, egalitatea de gen, diversitatea și incluziunea, datele deschise și știința deschisă, libertatea academică, standardele și elaborarea de politici bazate pe date concrete;

| E. | întrucât strategia urmărește să mobilizeze știința, tehnologia și inovarea pentru a accelera tranziția sustenabilă și favorabilă incluziunii către societăți și economii bazate pe cunoaștere în țările cu venituri mici și medii; |
| --- | --- |

E.

întrucât strategia urmărește să mobilizeze știința, tehnologia și inovarea pentru a accelera tranziția sustenabilă și favorabilă incluziunii către societăți și economii bazate pe cunoaștere în țările cu venituri mici și medii;

| F. | întrucât urmărirea agendei diplomației științifice ar consolida parteneriatele Uniunii cu țările terțe și ar contribui la susținerea obiectivelor diplomatice; |
| --- | --- |

F.

întrucât urmărirea agendei diplomației științifice ar consolida parteneriatele Uniunii cu țările terțe și ar contribui la susținerea obiectivelor diplomatice;

| G. | întrucât cooperarea internațională în domeniul cercetării și inovării (C&I) face parte integrantă din Spațiul european de cercetare; |
| --- | --- |

G.

întrucât cooperarea internațională în domeniul cercetării și inovării (C&I) face parte integrantă din Spațiul european de cercetare;

| H. | întrucât Consiliul European pentru Inovare (CEI) și Institutul European pentru Inovare și Tehnologie vor juca roluri importante în susținerea startup-urilor inovatoare în cadrul inițiativelor de colaborare cu țările terțe; |
| --- | --- |

H.

întrucât Consiliul European pentru Inovare (CEI) și Institutul European pentru Inovare și Tehnologie vor juca roluri importante în susținerea startup-urilor inovatoare în cadrul inițiativelor de colaborare cu țările terțe;

| I. | întrucât cooperarea internațională în domeniul C&I, în conformitate cu obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU, cu Acordul de la Paris și cu Pactul verde european, este indispensabilă și necesară pentru a consolida sănătatea globală și a dezvolta soluții inovatoare pentru o tranziție verde și o tranziție digitală echitabile, garantând, în același timp, că se găsește o soluție pe termen lung la aceste provocări; |
| --- | --- |

I.

întrucât cooperarea internațională în domeniul C&I, în conformitate cu obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU, cu Acordul de la Paris și cu Pactul verde european, este indispensabilă și necesară pentru a consolida sănătatea globală și a dezvolta soluții inovatoare pentru o tranziție verde și o tranziție digitală echitabile, garantând, în același timp, că se găsește o soluție pe termen lung la aceste provocări;

| J. | întrucât UE ar trebui să conducă prin puterea exemplului, protejând standardele UE în materie de proprietate intelectuală și combătând ingerințele străine; |
| --- | --- |

J.

întrucât UE ar trebui să conducă prin puterea exemplului, protejând standardele UE în materie de proprietate intelectuală și combătând ingerințele străine;

| K. | întrucât C&I la nivel internațional ar putea juca un rol important în strategia UE privind hidrogenul; |
| --- | --- |

K.

întrucât C&I la nivel internațional ar putea juca un rol important în strategia UE privind hidrogenul;

| L. | întrucât strategia promovează cooperarea cu țările terțe industrializate, |
| --- | --- |

L.

întrucât strategia promovează cooperarea cu țările terțe industrializate,

| 1. | salută comunicarea Comisiei intitulată „Abordarea globală a cercetării și a inovării: Strategia Europei privind cooperarea internațională într-o lume în schimbare”, în care se recunoaște că știința și inovarea fac parte din același sistem și că în cooperarea mondială trebuie să se țină seama de toate aspectele lanțului valoric al cunoașterii; |
| --- | --- |

1.

| 2. | salută obiectivul Comisiei de a face din abordarea globală o acțiune care să reunească resursele din „Echipa Europa”; |
| --- | --- |

2.

| 3. | consideră cooperarea internațională în domeniul C&I ca făcând parte integrantă din Spațiul european de cercetare reînnoit și solicită Comisiei să exploateze potențialul acțiunilor și al programelor relevante ale Uniunii, cu scopul de a atrage talente din toată lumea; |
| --- | --- |

3.

| 4. | reamintește că este necesar să se continue investițiile în competențele și carierele cercetătorilor, ceea ce ar trebui să includă sprijinirea circulației creierelor; |
| --- | --- |

4.

| 5. | invită Comisia să asigure un rol structurat pentru părțile interesate relevante din domeniul C&I și pentru Parlamentul European în cadrul Forumului pentru tranziție al Spațiului european de cercetare; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază că Uniunea trebuie să dezvolte o cooperare multilaterală bazată pe norme, pentru a aborda principalele provocări economice, societale și de mediu de la nivel mondial, domeniu în care C&I ar trebui să joace un rol esențial; |
| --- | --- |

6.

| 7. | reamintește că acordurile de asociere cu țările terțe care intră sub incidența articolului 16 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul privind programul Orizont Europa (2) pot fi semnate numai cu țări și teritorii terțe care sunt angajate față de o economie de piață deschisă, bazată pe norme, inclusiv pe tratamentul corect și echitabil al drepturilor de proprietate intelectuală și respectarea drepturilor omului, susținute de instituții democratice; |
| --- | --- |

7.

| 8. | regretă rolul limitat al științelor sociale și umane în disciplinele de cooperare globală; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază rolul-cheie pe care îl pot juca Institutul European de Inovare și Tehnologie și Consiliul European pentru Inovare în promovarea cooperării internaționale și în valorificarea potențialului startup-urilor și al întreprinderilor în curs de extindere, prin participarea lor la inițiative cu țări terțe; încurajează întreprinderile comune și alte parteneriate ale Uniunii în domeniul C&I să consolideze cooperarea internațională; |
| --- | --- |

9.

| 10. | evidențiază rolul esențial al cooperării globale în domeniul C&I pentru competitivitatea Europei, remarcând totodată că acest lucru nu poate conduce la o deschidere necondiționată din partea Uniunii; sprijină abordarea generală caracterizată de principiul „cât mai deschis cu putință, dar atât de închis cât este necesar”; |
| --- | --- |

10.

| 11. | susține principiul de a permite accesul reciproc la programele de cercetare, știința deschisă și protecția proprietății intelectuale, solicitând în același timp partenerilor să respecte și să fie în concordanță cu standardele europene de protecție a proprietății intelectuale; salută setul de instrumente al Comisiei privind combaterea ingerințelor externe în C&I, menținându-și totodată angajamentul de a păstra o abordare bazată pe colaborare și deschisă față de știință și inovare; |
| --- | --- |

11.

| 12. | sprijină utilizarea articolului 22 alineatul (5) din Regulamentul privind programul Orizont Europa în cazuri excepționale; îndeamnă, cu toate acestea, Comisia să publice o politică privind excluderile justificate și să inițieze o dezbatere publică privind utilizarea adecvată a acestor posibilități; |
| --- | --- |

12.

| 13. | subliniază necesitatea de a alinia abordarea globală la strategia industrială a Uniunii și la Pactul verde european, ca vectori ai prosperității și ai creșterii economice sustenabile; solicită ca în cadrul strategiei să se acorde mai multă atenție cooperării industriale; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază rolul esențial al semiconductorilor în asigurarea suveranității digitale a Uniunii; salută inițiativele Comisiei în acest sens și subliniază colaborarea în domeniul cercetării cu țările terțe asociate la programele existente ale Uniunii; |
| --- | --- |

14.

| 15. | reliefează rolul important al întreprinderilor mici și mijlocii (IMM) europene în cooperarea internațională și subliniază faptul că IMM-urilor trebuie să li se acorde posibilitatea de a avea acces la consultanță în materie de investiții, instrumente care contribuie la creșterea capacității lor de inovare, și trebuie să aibă capacitatea de a dezvolta competențe de atragere a talentelor din întreaga lume; |
| --- | --- |

15.

| 16. | subliniază că UE ar trebui să se asigure că întreaga cooperare internațională în domeniul C&I se realizează în conformitate cu obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU, cu Acordul de la Paris și cu Pactul verde european și contribuie la atingerea acestor obiective și, în cele din urmă, asigură dezvoltarea inovării și a tehnologiilor în conformitate cu principiul de „a nu aduce prejudicii semnificative”; |
| --- | --- |

16.

| 17. | solicită Comisiei și statelor membre să sprijine și să se angajeze să intensifice transferul de tehnologii și soluții esențiale în materie de mediu și climă către țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

17.

| 18. | salută intenția Comisiei de a promova sinergii între Grupul interguvernamental privind schimbările climatice și Platforma interguvernamentală științifico-politică privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice; consideră că parteneriatele adaptate în materie de C&I cu țările terțe trebuie dezvoltate și integrate într-o cooperare economică și pentru dezvoltare mai amplă, cum ar fi cea din cadrul inițiativei Global Gateway; |
| --- | --- |

18.

| 19. | este de părere că abordarea globală a C&I ar trebui să pună un accent puternic pe sănătate, medicina preventivă și asistența medicală și să aibă în centrul său principiile accesului liber, schimbului de date, gestionării drepturilor de proprietate intelectuală și cele trei „A”„availability, accessibility, and affordability” (disponibilitate, accesibilitate și preț abordabil); consideră că aceste principii ar trebui să se aplice proiectelor de cercetare care dezvoltă medicamente și tehnologii pentru deservirea comunităților locale, îmbunătățind în același timp accesul la serviciile de sănătate; |
| --- | --- |

19.

| 20. | recomandă intensificarea colaborării cu toate țările interesate și care împărtășesc aceeași viziune pentru a găsi o soluție pe termen lung la penuria de materii prime și a crește capacitățile de inovare la nivel mondial în domeniul științei materialelor și al economiei circulare, încurajând totodată substituirea, în vederea reducerii amprentei de mediu pe durata ciclului de viață a acestor materii prime critice; |
| --- | --- |

20.

| 21. | sprijină eforturile și inițiativele Uniunii de promovare a diplomației științifice, inclusiv elaborarea de către Comisie și Serviciul European de Acțiune Externă a unei agende pentru diplomația științifică; |
| --- | --- |

21.

| 22. | constată cu îngrijorare crescândă presiunea și restricțiile din ce în ce mai mari asupra libertății academice din Uniune și din întreaga lume; |
| --- | --- |

22.

| 23. | se declară preocupat de dependența financiară din ce în ce mai mare a universităților europene de țările terțe și de implicațiile asupra libertății academice; |
| --- | --- |

23.

| 24. | invită Comisia să elaboreze o propunere privind protecția juridică a libertății academice în Uniune prin tratate și să facă trimitere la respectarea acestei libertăți în acordurile de asociere; |
| --- | --- |

24.

| 25. | invită Comisia să raporteze anual și ca parte a evaluării la jumătatea perioadei a programului Orizont Europa cu privire la situația libertății academice în Europa și în țările terțe cu care Uniunea are un acord de asociere sau de colaborare științifică; |
| --- | --- |

25.

| 26. | subliniază că, pentru a garanta siguranța, securitatea, bunăstarea și competitivitatea Uniunii, Comisia trebuie să emită urgent orientări practice cu privire la libertatea academică adresate părților interesate din C&I; |
| --- | --- |

26.

| 27. | invită statele membre și Comisia să promoveze acțiuni și să instituie un program al UE pentru a sprijini bursele academice sau posibilitățile de ședere pentru cercetătorii aflați în pericol; |
| --- | --- |

27.

| 28. | subliniază că Uniunea are un rol esențial în promovarea în lume a științei deschise și a schimbului transfrontalier de date, rezultate și infrastructuri de cercetare, respectând în același timp principiul FAIR- „findable, accessible, interoperable, and reusable” (ușor de găsit, accesibile, interoperabile și reutilizabile); observă totuși că acest lucru nu poate conduce la o deschidere necondiționată și sprijină principiul general „cât mai deschis cu putință, dar atât de închis cât este necesar”; |
| --- | --- |

28.

| 29. | consideră că o abordare strategică a standardizării internaționale constituie o componentă esențială a unei abordări globale de succes a C&I și așteaptă cu interes o strategie europeană în materie de standardizare; |
| --- | --- |

29.

| 30. | subliniază că, în cadrul cooperării sale internaționale în domeniul C&I, Uniunea ar trebui să aibă poziție de lider și să stabilească standarde etice înalte și să aplice un nivel ridicat de integritate a cercetării în furnizarea de cunoștințe științifice de nivel mondial, asigurându-se totodată că cercetarea și dezvoltarea de noi tehnologii sunt în conformitate cu articolul 19 din Regulamentul privind programul Orizont Europa și nu dăunează mediului; |
| --- | --- |

30.

| 31. | subliniază necesitatea de a promova egalitatea de gen, cu accent pe consolidarea competențelor și a rolului cercetătoarelor; subliniază necesitatea unei mai bune integrări a dimensiunii de gen în conținutul C&I și a colectării de date și rezultate defalcate, îmbunătățind, în același timp, echilibrul de gen în echipele C&I; solicită Comisiei să monitorizeze aceste obiective prin dialog și schimb de bune practici cu țările terțe; |
| --- | --- |

31.

| 32. | invită Consiliul și Comisia să încheie un acord interinstituțional cu Parlamentul pentru a-i conferi un rol mai important în gestionarea acordurilor de asociere semnate în temeiul articolului 16 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul privind programul Orizont Europa, având în vedere natura lor profund politică și impactul bugetar asupra programelor-cadru actuale și viitoare; |
| --- | --- |

32.

| 33. | subliniază că este important să se găsească sinergii și să se consolideze cooperarea prin programele de acțiune externă ale Uniunii, cum ar fi Instrumentul de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională, investițiile în dezvoltarea infrastructurii globale în cadrul Global Gateway și Instrumentul de asistență pentru preaderare, pentru a consolida capacitățile în țările partenere în domeniul C&I și al învățământului superior, întărind totodată parteneriatele deja existente, în special cu partenerii africani; consideră că este la fel de important să se consolideze capacitățile de C&I în delegațiile UE din întreaga lume pentru a asigura o abordare cu adevărat globală a cercetării și inovării în UE; |
| --- | --- |

33.

| 34. | subliniază necesitatea de a consolida C&I în cooperarea UE cu țările cu venituri mici și medii în domenii-cheie precum schimbările climatice, sănătatea, pregătirea pentru epidemii, digitalizarea, securitatea alimentară și nutriția; |
| --- | --- |

34.

| 35. | constată că strategia UE privind hidrogenul va necesita importuri de hidrogen curat; subliniază că țările de pe coasta de sud a Mediteranei au un potențial imens de a utiliza și de a exporta hidrogen curat în Europa; recunoaște, de asemenea, că această viitoare relație comercială s-ar desfășura în mod optim dacă toți partenerii ar fi incluși în eforturile de C&I care vor sta la baza strategiei privind hidrogenul; invită Comisia să evalueze posibilitatea de a extinde finanțarea parteneriatelor în materie de C&I ale Uniunii, cum ar fi parteneriatul pentru C&I în regiunea mediteraneeană (PRIMA), fără a se abate de la obiectivele lor principale, în special dezvoltarea de soluții inovatoare comune de care regiunea mediteraneeană are nevoie urgent; |
| --- | --- |

35.

| 36. | salută sprijinul politic reînnoit pentru aprofundarea cooperării transatlantice, prin diferite foruri comerciale și tehnologice și susține intensificarea în continuare a colaborării științifice UE-SUA; |
| --- | --- |

36.

| 37. | subliniază importanța promovării eforturilor de C&I și a consolidării cooperării cu țările din vecinătatea sudică și estică pentru a promova dezvoltarea, pacea și stabilitatea geopolitică; |
| --- | --- |

37.

| 38. | condamnă cu fermitate invadarea violentă a Ucrainei de către Federația Rusă; invită Comisia să elaboreze, în cooperare cu guvernul ucrainean, cereri de propuneri pentru proiecte în programul Orizont Europa dedicate consolidării sectorului științific ucrainean, precum și cooperării dintre Uniune și Ucraina; invită Uniunea să întrerupă orice cooperare științifică și de cercetare cu Federația Rusă, cu entitățile ruse și cele europene controlate de entități ruse, precum și să aplice aceeași abordare oricărei țări care sprijină eforturile de război ale Rusiei; |
| --- | --- |

38.

| 39. | încurajează dezvoltarea politicii de inovare cu Georgia și regiunea Caucazului de Sud, astfel cum se prevede în Acordul de asociere UE-Georgia; |
| --- | --- |

39.

| 40. | invită guvernele Elveției și Regatului Unit și Comisia să restabilească relații constructive, ca bază a unei cooperări mai strânse și a unei posibile asocieri la programul Orizont Europa; |
| --- | --- |

40.

| 41. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei, Consiliului, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  Decizia (UE) 2016/1841 a Consiliului din 5 octombrie 2016 privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Acordului de la Paris adoptat în temeiul Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (JO L 282, 19.10.2016, p. 1).

(2)  Regulamentul (UE) 2021/695 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 aprilie 2021 de instituire a programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont Europa și de stabilire a normelor sale de participare și de diseminare și de abrogare a Regulamentelor (UE) nr. 1290/2013 și (UE) nr. 1291/2013 (JO L 170, 12.5.2021, p. 1).

---

| 15.11.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 434/28 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 434/28

---

P9_TA(2022)0113

Punerea în aplicare a politicii de coeziune pentru perioada 2021-2027

Rezoluția Parlamentului European din 6 aprilie 2022 referitoare la începerea punerii în aplicare a politicii de coeziune pentru perioada 2021-2027 (2022/2527(RSP))

(2022/C 434/05)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 4, 162, 174, 178 și 349, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 4, 162, 174, 178 și 349,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1060 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 de stabilire a dispozițiilor comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european Plus, Fondul de coeziune, Fondul pentru o tranziție justă și Fondul european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură și de stabilire a normelor financiare aplicabile acestor fonduri, precum și Fondului pentru azil, migrație și integrare, Fondului pentru securitate internă și Instrumentului de sprijin financiar pentru managementul frontierelor și politica de vize (Regulamentul privind dispozițiile comune) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1060 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 de stabilire a dispozițiilor comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european Plus, Fondul de coeziune, Fondul pentru o tranziție justă și Fondul european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură și de stabilire a normelor financiare aplicabile acestor fonduri, precum și Fondului pentru azil, migrație și integrare, Fondului pentru securitate internă și Instrumentului de sprijin financiar pentru managementul frontierelor și politica de vize (Regulamentul privind dispozițiile comune) (1),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului din 17 decembrie 2020 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului din 17 decembrie 2020 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (2),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (3),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1058 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 privind Fondul european de dezvoltare regională și Fondul de coeziune (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1058 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 privind Fondul european de dezvoltare regională și Fondul de coeziune (4),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1059 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 privind dispoziții specifice pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană (Interreg) sprijinit de Fondul european de dezvoltare regională și de instrumentele de finanțare externă (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1059 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 privind dispoziții specifice pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană (Interreg) sprijinit de Fondul european de dezvoltare regională și de instrumentele de finanțare externă (5),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 4 februarie 2022 intitulată „cu Cel de-al 8-lea raport privind coeziunea: Coeziunea în Europa în perspectiva anului 2050” (COM(2022)0034), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 4 februarie 2022 intitulată „cu Cel de-al 8-lea raport privind coeziunea: Coeziunea în Europa în perspectiva anului 2050” (COM(2022)0034),

| — | având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului din 8 martie 2022 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1303/2013 și a Regulamentului (UE) nr. 223/2014 în ceea ce privește Acțiunea de coeziune pentru refugiații din Europa (CARE) (COM(2022)0109), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului din 8 martie 2022 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1303/2013 și a Regulamentului (UE) nr. 223/2014 în ceea ce privește Acțiunea de coeziune pentru refugiații din Europa (CARE) (COM(2022)0109),

| — | având în vedere întrebarea cu solicitare de răspuns oral adresată Comisiei referitoare la punerea în aplicare a politicii de coeziune în perioada 2021-2027 (O-000002/2022 – B9-0006/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea cu solicitare de răspuns oral adresată Comisiei referitoare la punerea în aplicare a politicii de coeziune în perioada 2021-2027 (O-000002/2022 – B9-0006/2022),

| — | având în vedere articolul 136 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 136 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât politica de coeziune reprezintă în mod constant principala politică de investiții și solidaritate la nivelul UE pentru egalitatea socială și tranziția echitabilă și este un catalizator consacrat pentru creșterea durabilă și crearea de locuri de muncă, pentru coeziunea economică, socială și teritorială în UE și pentru atingerea obiectivelor climatice ale UE, a Pactului verde european și a obiectivelor de dezvoltare durabilă, cu un buget de 392 de miliarde EUR până în 2027; |
| --- | --- |

A.

întrucât politica de coeziune reprezintă în mod constant principala politică de investiții și solidaritate la nivelul UE pentru egalitatea socială și tranziția echitabilă și este un catalizator consacrat pentru creșterea durabilă și crearea de locuri de muncă, pentru coeziunea economică, socială și teritorială în UE și pentru atingerea obiectivelor climatice ale UE, a Pactului verde european și a obiectivelor de dezvoltare durabilă, cu un buget de 392 de miliarde EUR până în 2027;

| B. | întrucât pandemia a fost principalul motiv al întârzierii negocierilor privind politica de coeziune, care a cauzat o întârziere ulterioară în adoptarea cadrului legislativ pentru perioada de finanțare 2021-2027; întrucât majoritatea statelor membre au părut incapabile să accelereze pregătirea procesului de programare; |
| --- | --- |

B.

întrucât pandemia a fost principalul motiv al întârzierii negocierilor privind politica de coeziune, care a cauzat o întârziere ulterioară în adoptarea cadrului legislativ pentru perioada de finanțare 2021-2027; întrucât majoritatea statelor membre au părut incapabile să accelereze pregătirea procesului de programare;

| C. | întrucât acordarea priorității pregătirii planurilor de redresare și reziliență, precum și a cheltuielilor REACT-EU, deși necesară în contextul pandemiei de COVID-19, a contribuit în mod neintenționat la întârzierea menționată mai sus; |
| --- | --- |

C.

întrucât acordarea priorității pregătirii planurilor de redresare și reziliență, precum și a cheltuielilor REACT-EU, deși necesară în contextul pandemiei de COVID-19, a contribuit în mod neintenționat la întârzierea menționată mai sus;

| D. | întrucât finanțarea politicii de coeziune ar trebui să respecte Carta drepturilor fundamentale, statul de drept și Codul european de conduită privind parteneriatul; |
| --- | --- |

D.

întrucât finanțarea politicii de coeziune ar trebui să respecte Carta drepturilor fundamentale, statul de drept și Codul european de conduită privind parteneriatul;

| E. | întrucât acordurile de parteneriat și programele sunt instrumente strategice pentru orientarea investițiilor în statele membre și în regiuni, conform celor mai recente informații disponibile, dar numai câteva au fost prezentate până în prezent, doar unul singur fiind adoptat (în Grecia); |
| --- | --- |

E.

întrucât acordurile de parteneriat și programele sunt instrumente strategice pentru orientarea investițiilor în statele membre și în regiuni, conform celor mai recente informații disponibile, dar numai câteva au fost prezentate până în prezent, doar unul singur fiind adoptat (în Grecia);

| F. | întrucât rezultatul celor de mai sus a fost că doar 0,2 % din creditele de angajament planificate pentru 2021 în cadrul rubricii 2.1: „coeziunea economică, socială și teritorială” au fost angajate, un nivel semnificativ mai scăzut în comparație cu 2014 (4,22 %), inclusiv din cauza priorității acordate noilor fonduri și inițiative, cum ar fi Mecanismul de redresare și reziliență (MRR), React-EU și Fondul pentru o tranziție justă; |
| --- | --- |

F.

întrucât rezultatul celor de mai sus a fost că doar 0,2 % din creditele de angajament planificate pentru 2021 în cadrul rubricii 2.1: „coeziunea economică, socială și teritorială” au fost angajate, un nivel semnificativ mai scăzut în comparație cu 2014 (4,22 %), inclusiv din cauza priorității acordate noilor fonduri și inițiative, cum ar fi Mecanismul de redresare și reziliență (MRR), React-EU și Fondul pentru o tranziție justă;

| G. | întrucât comisarul pentru buget și administrație declară că se așteaptă ca aproape întreaga alocare bugetară pentru 2021 să fie reprogramată pentru anii următori, în temeiul Regulamentului (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului (6); |
| --- | --- |

G.

întrucât comisarul pentru buget și administrație declară că se așteaptă ca aproape întreaga alocare bugetară pentru 2021 să fie reprogramată pentru anii următori, în temeiul Regulamentului (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului (6);

| 1. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la întârzierea semnificativă înregistrată la punerea în aplicare a politicii de coeziune pentru perioada 2021-2027, recunoscând, totodată, importanța adoptării unor programe de înaltă calitate la începutul perioadei de programare, pentru a se evita reprogramarea ulterioară; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază că întârzierile actuale pun la încercare capacitatea autorităților naționale, regionale și locale de a planifica în mod eficace, de a pune în aplicare fondurile politicii de coeziune a UE pentru perioada 2021-2027 și de a asigura redresarea economică și reziliența regiunilor europene; |
| --- | --- |

2.

| 3. | reamintește că politica de coeziune, împreună cu cofinanțarea asigurată de statele membre, continuă să asigure o proporție majoră a cheltuielilor publice legate de creștere în UE și este un instrument important de combatere a schimbărilor climatice și de sprijinire a realizării obiectivelor Acordului de la Paris; subliniază că, prin urmare, este imperativ să se înceapă punerea în aplicare a noilor programe de îndată ce vor fi adoptate, pentru a consolida coeziunea economică, socială și teritorială în UE, pentru a corecta dezechilibrele dintre țări și regiuni și din interiorul acestora, pentru a realiza prioritățile politice ale Uniunii, în special o tranziție verde și digitală echitabilă și favorabilă incluziunii, pentru a maximiza rezultatele investițiilor în creșterea durabilă, pentru a crește productivitatea, a stimula crearea de locuri de muncă, a contracara pierderea biodiversității și a respecta principiul de „a nu prejudicia în mod semnificativ”; |
| --- | --- |

3.

| 4. | îndeamnă Comisia și statele membre să depună toate eforturile pentru a accelera adoptarea acordurilor de parteneriat și a programelor în cel mai scurt timp posibil, fără a submina obiectivele privind contribuția la schimbările climatice, principiul parteneriatului și procesul de consultare cu autoritățile locale și regionale, precum și cu organizațiile societății civile, încurajând în același timp dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității și alte abordări ascendente; solicită, în special, Comisiei – menținând totodată un accent deosebit pe calitate, pe principiile orizontale și pe necesitatea de a continua lupta împotriva fraudei – să analizeze toate modalitățile posibile de raționalizare a procedurilor sale interne în sprijinul acestui proces; |
| --- | --- |

4.

| 5. | invită statele membre să ia în considerare politica de coeziune și Mecanismul de redresare și reziliență drept un tandem bugetar și operațional, în loc să acorde prioritate punerii în aplicare a planurilor naționale de redresare și reziliență în raport cu programarea și punerea în aplicare a programelor de coeziune; consideră că este esențial să se stabilească complementaritatea în cadrul programelor de coeziune și între acestea și Mecanismul de redresare și reziliență și să se evite suprapunerile în punerea lor în aplicare; invită Comisia să se asigure că statele membre respectă principiul adiționalității resurselor în ceea ce privește programele de coeziune; |
| --- | --- |

5.

| 6. | invită Comisia, în acest sens, să profite pe deplin de posibilitățile existente în actualul Regulament privind dispozițiile comune pentru aprobarea mai rapidă a acordurilor de parteneriat și a programelor, respectând, în același timp, Codul de conduită privind parteneriatul; |
| --- | --- |

6.

| 7. | solicită Comisiei, având în vedere cele de mai sus, să coopereze cu statele membre și să prezinte Parlamentului măsurile pe care intenționează să le ia pentru a facilita punerea în aplicare a programelor, împreună cu calendarul preconizat; |
| --- | --- |

7.

| 8. | este preocupat de faptul că orice percepție de subutilizare ar putea duce la cereri de reducere a bugetului politicii de coeziune în următoarea perioadă de programare; invită, prin urmare, Comisia să prezinte un plan de urgență pentru a atenua riscul de subutilizare și de dezangajare din cauza demarării cu întârziere a programelor, prin intermediul unei propuneri legislative în cursul evaluării la jumătatea perioadei și, dacă este necesar, prin intermediul unei revizuiri corespunzătoare a cadrului financiar multianual; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază că întârzierea actuală în punerea în aplicare a programelor politicii de coeziune pentru perioada 2021-2027 afectează capacitatea statelor membre de a reacționa, în contextul agresiunii Rusiei împotriva Ucrainei, nu numai la criza energetică și de aprovizionare, ci și la criza refugiaților pe termen mediu și lung; salută flexibilitatea temporară și măsurile suplimentare oferite de propunerea CARE și de cea mai recentă propunere a Comisiei privind creșterea prefinanțării, care vor contribui la creșterea capacității statelor membre de a reacționa la această criză umanitară; atrage atenția asupra faptului că acțiunea CARE nu ar avea un impact bugetar negativ și nu ar afecta programele, proiectele și investițiile în curs de desfășurare; subliniază, cu toate acestea, că acțiunea CARE și propunerea de utilizare a finanțării REACT-EU ar putea să nu fie suficiente în contextul actualei crize a refugiaților; încurajează Comisia să verifice dacă ar fi posibilă utilizarea fondurilor din 2022 în cadrul actualei perioade de finanțare, care ar putea fi dezangajate din cauza întârzierilor în programare, pentru CARE II, pentru a asigura continuitatea îngrijirii refugiaților; |
| --- | --- |

9.

| 10. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei, Consiliului, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Comitetului Regiunilor și Comitetului Economic și Social European. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  JO L 231, 30.6.2021, p. 159.

(2)  JO L 433 I, 22.12.2020, p. 11.

(3)  JO L 193, 30.7.2018, p. 1.

(4)  JO L 231, 30.6.2021, p. 60.

(5)  JO L 231, 30.6.2021, p. 94.

(6)  Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului din 17 decembrie 2020 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (JO L 433 I, 22.12.2020, p. 11).

---

| 15.11.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 434/31 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 434/31

---

P9_TA(2022)0114

Punerea în aplicare a acțiunilor educative civice

Rezoluția Parlamentului European din 6 aprilie 2022 referitoare la punerea în aplicare a acțiunilor educative civice (2021/2008(INI))

(2022/C 434/06)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 2 și articolul 10 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 2 și articolul 10 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE),

| — | având în vedere articolele 9 și 165 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 9 și 165 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene („Carta”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene („Carta”),

| — | având în vedere obiectivele de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite, în special obiectivul 4 (educație de calitate) și ținta 4.7; |
| --- | --- |

—

având în vedere obiectivele de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite, în special obiectivul 4 (educație de calitate) și ținta 4.7;

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 5 martie 2020 intitulată „O Uniune a egalității: Strategia privind egalitatea de gen 2020-2025” (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 5 martie 2020 intitulată „O Uniune a egalității: Strategia privind egalitatea de gen 2020-2025” (COM(2020)0152),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 9 septembrie 2015 referitoare la capacitarea fetelor prin educație în Uniunea Europeană (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 9 septembrie 2015 referitoare la capacitarea fetelor prin educație în Uniunea Europeană (1),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 12 noiembrie 2020 intitulată „O Uniune a egalității: Strategia privind egalitatea pentru persoanele LGTBIQ 2020-2025” (COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 12 noiembrie 2020 intitulată „O Uniune a egalității: Strategia privind egalitatea pentru persoanele LGTBIQ 2020-2025” (COM(2020)0698),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 martie 2021 referitoare la conturarea politicii în domeniul educației digitale (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 martie 2021 referitoare la conturarea politicii în domeniul educației digitale (2),

| — | având în vedere Cadrul de referință al competențelor pentru cultură democratică al Consiliului Europei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Cadrul de referință al competențelor pentru cultură democratică al Consiliului Europei,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind promovarea conștiinței democratice și a angajamentului democratic în rândul tinerilor din Europa (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind promovarea conștiinței democratice și a angajamentului democratic în rândul tinerilor din Europa (3),

| — | având în vedere Carta Consiliului Europei privind educația pentru o cetățenie democratică și educația cu privire la drepturile omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta Consiliului Europei privind educația pentru o cetățenie democratică și educația cu privire la drepturile omului,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 4 martie 2021 referitoare la Planul de acțiune privind Pilonul european al drepturilor sociale (COM(2021)0102), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 4 martie 2021 referitoare la Planul de acțiune privind Pilonul european al drepturilor sociale (COM(2021)0102),

| — | având în vedere Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat și semnat de Consiliul UE, Parlamentul European și Comisia Europeană la 17 noiembrie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat și semnat de Consiliul UE, Parlamentul European și Comisia Europeană la 17 noiembrie 2017,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 14 noiembrie 2017 intitulată „Consolidarea identității europene prin educație și cultură – Contribuția Comisiei Europene la reuniunea liderilor de la Göteborg din 17 noiembrie 2017”, COM(2017)0673, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 14 noiembrie 2017 intitulată „Consolidarea identității europene prin educație și cultură – Contribuția Comisiei Europene la reuniunea liderilor de la Göteborg din 17 noiembrie 2017”, COM(2017)0673,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 14 iunie 2016 intitulată „Sprijinirea prevenirii radicalizării care duce la extremism violent” (COM(2016)0379), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 14 iunie 2016 intitulată „Sprijinirea prevenirii radicalizării care duce la extremism violent” (COM(2016)0379),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 1 iulie 2020 intitulată „Agenda pentru competențe în Europa în vederea obținerii unei competitivități durabile, a echității sociale și a rezilienței” (COM(2020)0274), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 1 iulie 2020 intitulată „Agenda pentru competențe în Europa în vederea obținerii unei competitivități durabile, a echității sociale și a rezilienței” (COM(2020)0274),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 30 septembrie 2020 intitulată „Planul de acțiune în domeniul educației digitale pentru 2021-2027: Reforma sistemelor de educație și formare în era digitală” (COM(2020)0624), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 30 septembrie 2020 intitulată „Planul de acțiune în domeniul educației digitale pentru 2021-2027: Reforma sistemelor de educație și formare în era digitală” (COM(2020)0624),

| — | având în vedere cadrul strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale (ET 2020), în special obiectivul său de a promova echitatea, coeziunea socială și cetățenia activă, |
| --- | --- |

—

având în vedere cadrul strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale (ET 2020), în special obiectivul său de a promova echitatea, coeziunea socială și cetățenia activă,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 30 septembrie 2020 referitoare la crearea unui Spațiu european al educației până în 2025 (COM(2020)0625), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 30 septembrie 2020 referitoare la crearea unui Spațiu european al educației până în 2025 (COM(2020)0625),

| — | având în vedere recomandarea Consiliului din 22 mai 2018 privind competențele-cheie pentru învățarea pe tot parcursul vieții (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Consiliului din 22 mai 2018 privind competențele-cheie pentru învățarea pe tot parcursul vieții (4),

| — | având în vedere Recomandarea Consiliului din 22 mai 2018 privind promovarea valorilor comune, a educației incluzive și a dimensiunii europene a predării (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea Consiliului din 22 mai 2018 privind promovarea valorilor comune, a educației incluzive și a dimensiunii europene a predării (5),

| — | având în vedere rezoluția Consiliului din 19 februarie 2021 privind un cadru strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării în perspectiva realizării și dezvoltării în continuare a spațiului european al educației (2021-2030) (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția Consiliului din 19 februarie 2021 privind un cadru strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării în perspectiva realizării și dezvoltării în continuare a spațiului european al educației (2021-2030) (6),

| — | având în vedere concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului la 17 mai 2021, privind consolidarea guvernanței pe mai multe niveluri în contextul promovării participării tinerilor la procesele decizionale (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului la 17 mai 2021, privind consolidarea guvernanței pe mai multe niveluri în contextul promovării participării tinerilor la procesele decizionale (7),

| — | având în vedere Declarația privind promovarea cetățeniei și a valorilor comune ale libertății, toleranței și nediscriminării prin educație (Declarația de la Paris 2015), semnată la 17 martie 2015 la Paris, Franța, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația privind promovarea cetățeniei și a valorilor comune ale libertății, toleranței și nediscriminării prin educație (Declarația de la Paris 2015), semnată la 17 martie 2015 la Paris, Franța,

| — | având în vedere raportul Grupului de dezbatere al cetățenilor europeni 1 din cadrul Conferinței privind viitorul Europei intitulat „O economie mai puternică, justiție socială și locuri de muncă/Educație, cultură, tineret și sport/transformare digitală”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Grupului de dezbatere al cetățenilor europeni 1 din cadrul Conferinței privind viitorul Europei intitulat „O economie mai puternică, justiție socială și locuri de muncă/Educație, cultură, tineret și sport/transformare digitală”,

| — | având în vedere raportul referitor la Evenimentul tineretului european 2021, intitulat „Youth Ideas Report for the Conference on the Future of Europe” (Raport privind ideile tinerilor pentru Conferința privind viitorul Europei), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul referitor la Evenimentul tineretului european 2021, intitulat „Youth Ideas Report for the Conference on the Future of Europe” (Raport privind ideile tinerilor pentru Conferința privind viitorul Europei),

| — | având în vedere raportul Eurydice al Comisiei din 7 noiembrie 2017 intitulat „Educația pentru cetățenie în școlile din Europa, 2017”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Eurydice al Comisiei din 7 noiembrie 2017 intitulat „Educația pentru cetățenie în școlile din Europa, 2017”,

| — | având în vedere rezoluția Uniunii Federaliștilor Europeni (UEF) referitoare la o abordare sistematică a educației pentru cetățenie europene, adoptată la 4 iulie 2021 în cadrul Congresului European UEF XXVII din Valencia, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția Uniunii Federaliștilor Europeni (UEF) referitoare la o abordare sistematică a educației pentru cetățenie europene, adoptată la 4 iulie 2021 în cadrul Congresului European UEF XXVII din Valencia,

| — | având în vedere informarea Serviciului de Cercetare al Parlamentului European din mai 2021 privind Spațiul european al educației și cadrul strategic pentru educație și formare profesională din 2030, |
| --- | --- |

—

având în vedere informarea Serviciului de Cercetare al Parlamentului European din mai 2021 privind Spațiul european al educației și cadrul strategic pentru educație și formare profesională din 2030,

| — | având în vedere raportul Eurydice al Comisiei din 19 octombrie 2020 intitulat „echitatea în educația școlară în Europa – Structuri, politici și performanța elevilor”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Eurydice al Comisiei din 19 octombrie 2020 intitulat „echitatea în educația școlară în Europa – Structuri, politici și performanța elevilor”,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 15 decembrie 2021 intitulată „Raport privind cetățenia UE pentru anul 2020 – Capacitarea cetățenilor și protejarea drepturilor acestora” (COM(2020)0730), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 15 decembrie 2021 intitulată „Raport privind cetățenia UE pentru anul 2020 – Capacitarea cetățenilor și protejarea drepturilor acestora” (COM(2020)0730),

| — | având în vedere Planul de acțiune pentru democrație al Comisiei din 3 decembrie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul de acțiune pentru democrație al Comisiei din 3 decembrie 2020,

| — | având în vedere rezumatul constatărilor și discuțiile din cadrul Forumului din 2019 privind viitorul învățării, publicat de grupul european de experți în educație și formare al Comisiei la 7 decembrie 2019, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezumatul constatărilor și discuțiile din cadrul Forumului din 2019 privind viitorul învățării, publicat de grupul european de experți în educație și formare al Comisiei la 7 decembrie 2019,

| — | având în vedere raportul Comisiei din iunie 2020 intitulat „Raportul privind cetățenia Uniunii Europene și democrația”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei din iunie 2020 intitulat „Raportul privind cetățenia Uniunii Europene și democrația”,

| — | având în vedere orientările din 2017 ale Rețelei Jean Monnet pentru formatorii cadrelor didactice cu privire la identitatea și cetățenia copiilor în Europa, |
| --- | --- |

—

având în vedere orientările din 2017 ale Rețelei Jean Monnet pentru formatorii cadrelor didactice cu privire la identitatea și cetățenia copiilor în Europa,

| — | având în vedere raportul Comisiei din 18 martie 2015 intitulat „Promovarea cetățeniei și a valorilor comune ale libertății, toleranței și nediscriminării prin educație – Prezentare generală a evoluțiilor politicii în domeniul educației în Europa în urma Declarației de la Paris din 17 martie 2015”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei din 18 martie 2015 intitulat „Promovarea cetățeniei și a valorilor comune ale libertății, toleranței și nediscriminării prin educație – Prezentare generală a evoluțiilor politicii în domeniul educației în Europa în urma Declarației de la Paris din 17 martie 2015”,

| — | având în vedere Monitorul educației și formării din 2018 și 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere Monitorul educației și formării din 2018 și 2020,

| — | având în vedere documentul tematic al Grupului european de experți în educație și formare privind incluziunea și cetățenia, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul tematic al Grupului european de experți în educație și formare privind incluziunea și cetățenia,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 aprilie 2016 referitoare la cunoașterea UE în școală (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 aprilie 2016 referitoare la cunoașterea UE în școală (8),

| — | având în vedere rezoluția sa din 19 ianuarie 2016 referitoare la rolul dialogului intercultural, al diversității culturale și al educației în promovarea valorilor fundamentale ale UE (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 19 ianuarie 2016 referitoare la rolul dialogului intercultural, al diversității culturale și al educației în promovarea valorilor fundamentale ale UE (9),

| — | având în vedere rezoluția sa din 11 noiembrie 2021 privind Spațiul european al educației: o abordare comună și cuprinzătoare (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 11 noiembrie 2021 privind Spațiul european al educației: o abordare comună și cuprinzătoare (10),

| — | având în vedere rezoluția sa din 12 decembrie 2017 referitoare la raportul privind cetățenia UE în 2017: consolidarea drepturilor cetățenilor într-o Uniune a schimbărilor democratice (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 12 decembrie 2017 referitoare la raportul privind cetățenia UE în 2017: consolidarea drepturilor cetățenilor într-o Uniune a schimbărilor democratice (11),

| — | având în vedere rezoluția sa din 7 iulie 2021 referitoare la dialogurile cu cetățenii și participarea cetățenilor la procesul decizional al UE (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 7 iulie 2021 referitoare la dialogurile cu cetățenii și participarea cetățenilor la procesul decizional al UE (12),

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, precum și articolul 1 alineatul (1) litera (e) și anexa 3 din Decizia Conferinței președinților din 12 decembrie 2002 privind procedura de autorizare a rapoartelor din proprie inițiativă, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, precum și articolul 1 alineatul (1) litera (e) și anexa 3 din Decizia Conferinței președinților din 12 decembrie 2002 privind procedura de autorizare a rapoartelor din proprie inițiativă,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru cultură și educație (A9-0060/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru cultură și educație (A9-0060/2022),

| A. | întrucât educația este un drept fundamental și un bun public care ar trebui să fie accesibil gratuit în mod egal tuturor; întrucât Pilonul drepturilor sociale prevede că orice persoană are dreptul la o educație și formare incluzivă și de calitate pe tot parcursul vieții pentru a participa complet și substanțial în societate; întrucât educația și învățarea nu ar trebui considerate doar un instrument în slujba pieței muncii; |
| --- | --- |

A.

întrucât educația este un drept fundamental și un bun public care ar trebui să fie accesibil gratuit în mod egal tuturor; întrucât Pilonul drepturilor sociale prevede că orice persoană are dreptul la o educație și formare incluzivă și de calitate pe tot parcursul vieții pentru a participa complet și substanțial în societate; întrucât educația și învățarea nu ar trebui considerate doar un instrument în slujba pieței muncii;

| B. | întrucât noile provocări sistemice, cu efecte locale, regionale și globale, cum ar fi schimbările climatice, transformarea digitală, decalajele sociale și teritoriale sau integrarea politică supranațională însăși necesită adaptarea corespunzătoare a sistemelor educaționale, inclusiv a educației pentru cetățenie; întrucât tranziția ecologică și Pactul verde impun extinderea educației pentru cetățenie, pentru a include necesitatea de a acționa în mod responsabil nu numai în cadrul unei anumite comunități sau societăți, ci și în ceea ce privește întreaga planetă; întrucât trecerea la era digitală și agenda digitală nu doar deschid noi oportunități pentru cetățenia activă și participarea democratică online, ci implică și riscuri și pericole legate de informațiile incorecte și de dezinformare; întrucât cetățenia digitală activă ar trebui să ia în considerare și să abordeze decalajul digital dintre generații; întrucât implicarea mass-mediei locale, naționale și europene în popularizarea culturii și istoriei europene reprezintă o parte importantă a dezbaterii publice și a implicării cetățenești; |
| --- | --- |

B.

întrucât noile provocări sistemice, cu efecte locale, regionale și globale, cum ar fi schimbările climatice, transformarea digitală, decalajele sociale și teritoriale sau integrarea politică supranațională însăși necesită adaptarea corespunzătoare a sistemelor educaționale, inclusiv a educației pentru cetățenie; întrucât tranziția ecologică și Pactul verde impun extinderea educației pentru cetățenie, pentru a include necesitatea de a acționa în mod responsabil nu numai în cadrul unei anumite comunități sau societăți, ci și în ceea ce privește întreaga planetă; întrucât trecerea la era digitală și agenda digitală nu doar deschid noi oportunități pentru cetățenia activă și participarea democratică online, ci implică și riscuri și pericole legate de informațiile incorecte și de dezinformare; întrucât cetățenia digitală activă ar trebui să ia în considerare și să abordeze decalajul digital dintre generații; întrucât implicarea mass-mediei locale, naționale și europene în popularizarea culturii și istoriei europene reprezintă o parte importantă a dezbaterii publice și a implicării cetățenești;

| C. | întrucât educația civică trebuie înțeleasă ca fiind pe mai multe niveluri, incluzând dimensiunea locală, regională, națională, europeană și globală a cetățeniei; întrucât procesul actual de globalizare și integrare europeană va cere ca noua generație de europeni să se implice din ce în ce mai mult din punct de vedere politic, la mai multe niveluri, pentru a trăi și lucra la nivel internațional și a face față diferențelor în viața lor de zi cu zi; întrucât gândirea critică, aptitudinile interpersonale și competențele civice sunt din ce în ce mai importante pe piața muncii și în viața socială; întrucât societățile devin din ce în ce mai diverse, respectarea diversității culturilor și a originilor și respingerea oricărui tip de discriminare față de femei, persoane LGTBIQ sau minorități devenind din ce în ce mai importante în Europa; |
| --- | --- |

C.

întrucât educația civică trebuie înțeleasă ca fiind pe mai multe niveluri, incluzând dimensiunea locală, regională, națională, europeană și globală a cetățeniei; întrucât procesul actual de globalizare și integrare europeană va cere ca noua generație de europeni să se implice din ce în ce mai mult din punct de vedere politic, la mai multe niveluri, pentru a trăi și lucra la nivel internațional și a face față diferențelor în viața lor de zi cu zi; întrucât gândirea critică, aptitudinile interpersonale și competențele civice sunt din ce în ce mai importante pe piața muncii și în viața socială; întrucât societățile devin din ce în ce mai diverse, respectarea diversității culturilor și a originilor și respingerea oricărui tip de discriminare față de femei, persoane LGTBIQ sau minorități devenind din ce în ce mai importante în Europa;

| D. | întrucât educația civică este avantajată de o abordare transsectorială și de cooperarea reciprocă între educația formală, non-formală și informală; întrucât educația pentru cetățenie permite cadrelor didactice și cursanților să descopere valori, atitudini, competențe și cunoștințe și să înțeleagă lumea împreună, inclusiv prin pedagogia participativă; |
| --- | --- |

D.

întrucât educația civică este avantajată de o abordare transsectorială și de cooperarea reciprocă între educația formală, non-formală și informală; întrucât educația pentru cetățenie permite cadrelor didactice și cursanților să descopere valori, atitudini, competențe și cunoștințe și să înțeleagă lumea împreună, inclusiv prin pedagogia participativă;

| E. | întrucât schimbările sociopolitice observate în statele membre, de la polarizarea socială și încrederea instituțională scăzută la regresul democratic, erodarea statului de drept, naționalismul de excludere și instrumentalizarea euroscepticismului în scopuri politice, precum și ascensiunea mișcărilor extremiste, a rasismului și a xenofobiei în toate formele sale, a autoritarismului, a dezinformării și a informării eronate, pot reprezenta un pericol grav pentru democrațiile europene și pot destabiliza UE în ansamblu; întrucât consolidarea educației pentru cetățenie în structurile formale, non-formale și informale prin intermediul învățării pe tot parcursul vieții ar putea juca un rol important în combaterea acestor tendințe și în introducerea unui discurs politic mai deschis, precum și în încurajarea unei mai mari implicări a cetățenilor în procesele politice și legislative la nivel național și european; |
| --- | --- |

E.

întrucât schimbările sociopolitice observate în statele membre, de la polarizarea socială și încrederea instituțională scăzută la regresul democratic, erodarea statului de drept, naționalismul de excludere și instrumentalizarea euroscepticismului în scopuri politice, precum și ascensiunea mișcărilor extremiste, a rasismului și a xenofobiei în toate formele sale, a autoritarismului, a dezinformării și a informării eronate, pot reprezenta un pericol grav pentru democrațiile europene și pot destabiliza UE în ansamblu; întrucât consolidarea educației pentru cetățenie în structurile formale, non-formale și informale prin intermediul învățării pe tot parcursul vieții ar putea juca un rol important în combaterea acestor tendințe și în introducerea unui discurs politic mai deschis, precum și în încurajarea unei mai mari implicări a cetățenilor în procesele politice și legislative la nivel național și european;

| F. | întrucât sprijinul politic pentru Uniune tinde să fie exprimat mai degrabă ca sentimente, atitudini și valori, decât în termeni de impact concret în viața de zi cu zi a cetățenilor; întrucât există, în rândul cetățenilor, în special al tinerilor, o lipsă clară de proximitate și de înțelegere în privința proceselor democratice și mecanismelor de participare ale Uniunii; întrucât un nou impuls european pentru educația civică poate fi o modalitate de a-i încuraja pe tineri să participe la alegeri, limitând impactul discursurilor extremiste și populiste și consolidând astfel și coeziunea socială; |
| --- | --- |

F.

întrucât sprijinul politic pentru Uniune tinde să fie exprimat mai degrabă ca sentimente, atitudini și valori, decât în termeni de impact concret în viața de zi cu zi a cetățenilor; întrucât există, în rândul cetățenilor, în special al tinerilor, o lipsă clară de proximitate și de înțelegere în privința proceselor democratice și mecanismelor de participare ale Uniunii; întrucât un nou impuls european pentru educația civică poate fi o modalitate de a-i încuraja pe tineri să participe la alegeri, limitând impactul discursurilor extremiste și populiste și consolidând astfel și coeziunea socială;

| G. | întrucât apariția unei cetățenii europene dinamice a fost împiedicată de un gol emoțional și de cunoștințe, precum și de lipsa unor mecanisme care să permită participarea și dialogul cetățenilor; întrucât identitatea europeană completează multiplele identități locale, naționale, geografice, culturale sau de altă natură pe care le-ar putea avea o persoană; întrucât cunoștințele reduse sau inexistente despre UE și înțelegerea slabă a funcționării și a valorii sale adăugate pot contribui la percepția unui deficit democratic și pot conduce la neîncredere, dezangajare civică și euroscepticism în statele membre; |
| --- | --- |

G.

întrucât apariția unei cetățenii europene dinamice a fost împiedicată de un gol emoțional și de cunoștințe, precum și de lipsa unor mecanisme care să permită participarea și dialogul cetățenilor; întrucât identitatea europeană completează multiplele identități locale, naționale, geografice, culturale sau de altă natură pe care le-ar putea avea o persoană; întrucât cunoștințele reduse sau inexistente despre UE și înțelegerea slabă a funcționării și a valorii sale adăugate pot contribui la percepția unui deficit democratic și pot conduce la neîncredere, dezangajare civică și euroscepticism în statele membre;

| H. | întrucât, în rezoluția sa din 12 aprilie 2016 referitoare la cunoașterea UE în școală, Parlamentul a invitat Comisia să ofere un cadru comun și să elaboreze orientări cu exemple concrete privind cunoașterea UE, pentru a promova gândirea obiectivă și critică cu privire la beneficiile Uniunii Europene pentru cetățenii săi; |
| --- | --- |

H.

întrucât, în rezoluția sa din 12 aprilie 2016 referitoare la cunoașterea UE în școală, Parlamentul a invitat Comisia să ofere un cadru comun și să elaboreze orientări cu exemple concrete privind cunoașterea UE, pentru a promova gândirea obiectivă și critică cu privire la beneficiile Uniunii Europene pentru cetățenii săi;

| I. | întrucât în rezoluția sa din 11 noiembrie 2021 referitor la Spațiul european al educației, Parlamentul solicită ca SEE să permită un flux mai mare de cursanți, profesori și cunoștințe, promovând sentimentul apartenenței europene și conștiința civică, garantând drepturi și valori, oferind șanse echitabile și egale și îmbunătățind coeziunea socială; |
| --- | --- |

I.

întrucât în rezoluția sa din 11 noiembrie 2021 referitor la Spațiul european al educației, Parlamentul solicită ca SEE să permită un flux mai mare de cursanți, profesori și cunoștințe, promovând sentimentul apartenenței europene și conștiința civică, garantând drepturi și valori, oferind șanse echitabile și egale și îmbunătățind coeziunea socială;

| J. | întrucât Comisia nu a întreprins nicio inițiativă substanțială de natură sistemică în acest domeniu strategic; întrucât programele actuale ale UE, cum ar fi Erasmus+ sau Corpul european de solidaritate, au încă un potențial neexplorat de a îmbunătăți punerea în aplicare a educației pentru cetățenie printr-o abordare mai strategică a componentelor de învățare formală, non-formală și informală ale programelor și printr-o mai bună coordonare a resurselor; întrucât Comisia și statele membre ar trebui să depună mai multe eforturi pentru a îmbunătăți și a crește fluxul de informații cu privire la Uniunea Europeană și la drepturile și obligațiile specifice; |
| --- | --- |

J.

întrucât Comisia nu a întreprins nicio inițiativă substanțială de natură sistemică în acest domeniu strategic; întrucât programele actuale ale UE, cum ar fi Erasmus+ sau Corpul european de solidaritate, au încă un potențial neexplorat de a îmbunătăți punerea în aplicare a educației pentru cetățenie printr-o abordare mai strategică a componentelor de învățare formală, non-formală și informală ale programelor și printr-o mai bună coordonare a resurselor; întrucât Comisia și statele membre ar trebui să depună mai multe eforturi pentru a îmbunătăți și a crește fluxul de informații cu privire la Uniunea Europeană și la drepturile și obligațiile specifice;

| K. | întrucât mai multe state membre au creat sisteme naționale de activități de voluntariat; întrucât crearea și dezvoltarea acestor sisteme este importantă pentru a promova educația civică practică, pentru a crește coeziunea socială, pentru a permite mobilizarea în cauze de interes general, în special pentru persoanele cu mai puține oportunități, și pentru a contribui la dezvoltarea personală și profesională a participanților; întrucât o mai mare mobilitate civică europeană poate contribui la creșterea sentimentului tinerilor de apartenență la o comunitate europeană, contribuind la crearea unei Europe a cetățenilor; subliniază că sistemele naționale de voluntariat au potențialul de a fi un portal natural către mobilitatea europeană pentru tineri, în special pentru cei cu mai puține oportunități; |
| --- | --- |

K.

întrucât mai multe state membre au creat sisteme naționale de activități de voluntariat; întrucât crearea și dezvoltarea acestor sisteme este importantă pentru a promova educația civică practică, pentru a crește coeziunea socială, pentru a permite mobilizarea în cauze de interes general, în special pentru persoanele cu mai puține oportunități, și pentru a contribui la dezvoltarea personală și profesională a participanților; întrucât o mai mare mobilitate civică europeană poate contribui la creșterea sentimentului tinerilor de apartenență la o comunitate europeană, contribuind la crearea unei Europe a cetățenilor; subliniază că sistemele naționale de voluntariat au potențialul de a fi un portal natural către mobilitatea europeană pentru tineri, în special pentru cei cu mai puține oportunități;

| L. | întrucât Corpul european de solidaritate, lansat în 2018 ca succesor al Serviciului european de voluntariat înființat în 1996, este programul european general de mobilitate pentru voluntariat, dar dispune de un buget limitat pentru perioada 2021-2027; întrucât ar trebui dezvoltate sinergii și cooperări mai mari între Corpul european de solidaritate și sistemele naționale de voluntariat, precum și între sistemele naționale de voluntariat existente, prin intermediul Corpului european de solidaritate; |
| --- | --- |

L.

întrucât Corpul european de solidaritate, lansat în 2018 ca succesor al Serviciului european de voluntariat înființat în 1996, este programul european general de mobilitate pentru voluntariat, dar dispune de un buget limitat pentru perioada 2021-2027; întrucât ar trebui dezvoltate sinergii și cooperări mai mari între Corpul european de solidaritate și sistemele naționale de voluntariat, precum și între sistemele naționale de voluntariat existente, prin intermediul Corpului european de solidaritate;

Starea educației pentru cetățenie în UE

| 1. | regretă faptul că nu există o definiție comună a educației pentru cetățenie; consideră că predarea educației pentru cetățenie implică o combinație de cunoștințe, aptitudini, metode, instrumente, competențe, atitudini, valori și atenție și este esențială pentru crearea solidarității și a unui sentiment de apartenență; |
| --- | --- |

1.

| 2. | consideră că, pentru asimilarea de bază a educației pentru cetățenie, este necesară cel puțin o înțelegere teoretică a conceptelor și structurilor politice, juridice, sociale, de mediu și economice, inclusiv a celor care țin de nivelul european, precum și a evoluțiilor globale, în funcție de nivelul de educație și formare și însoțită de experiențe practice; subliniază importanța gândirii critice și a competențelor mediatice ca parte integrantă a educației civice; insistă asupra necesității unei reînnoiri pedagogice și a stabilirii unei abordări teoretice și practice a educației pentru cetățenie în Uniune; sugerează utilizarea definițiilor educației pentru cetățenie oferite de Carta privind educația pentru cetățenie democratică și educația pentru drepturile omului și de Cadrul de referință al competențelor pentru cultură democratică ale Consiliului Europei; |
| --- | --- |

2.

| 3. | își exprimă îngrijorarea cu privire la atenția limitată acordată aspectelor legate de cetățenie la nivel european și mondial în cadrul programelor de învățământ naționale; constată cu îngrijorare că doar jumătate dintre elevii care studiază în UE afirmă că au oportunități de a învăța despre Europa la școală; subliniază că sprijinul studenților pentru cooperarea dintre țările europene a fost asociat în mod pozitiv cu un nivel mai ridicat de cunoștințe civice; regretă tensiunea din ce în ce mai mare dintre nivelul național și cel european în programele de învățământ ale unor state membre; își exprimă îngrijorarea cu privire la politizarea excesivă a educației civice și la consecințele acesteia, cum ar fi modificările repetate și drastice ale programelor de învățământ, și reiterează că predarea educației pentru cetățenie trebuie să fie stabilă și coerentă pe termen lung; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază că schimbările sociopolitice și globale vor necesita o creștere substanțială a nivelului actual al calității și perspectivelor asupra educației pentru cetățenie; își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că cursanții obțin un punctaj semnificativ mai mic decât cursantele (13); își exprimă îngrijorarea cu privire la dezechilibrele în ceea ce privește nivelul mediu al cunoștințelor civice între statele membre și în cadrul acestora; constată că cursanții care locuiesc în zone rurale, izolate, defavorizate social sau ultraperiferice se lovesc de obstacole suplimentare atunci când se implică în programe de educație pentru cetățenie; afirmă că fiecare cursant trebuie să aibă acces la o educație civică de înaltă calitate, axată pe nevoile sale specifice în materie de finanțare și infrastructură, printre alte resurse, ceea ce este esențial pentru reușita creării unui Spațiu european al educației; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază că, deși unele aspecte ale educației pentru cetățenie sunt prezente în majoritatea programelor școlare naționale, există diferențe mari între statele membre și în interiorul acestora în ceea ce privește nivelurile de educație la care este predată, numărul total de ore dedicate materiei, conținutul și metodologiile; constată faptul că doar unele state membre dispun de evaluări structurate, obiective, orientări pedagogice sau formare specifică pentru profesori; constată că, chiar și atunci când aceste elemente sunt prezente, există un decalaj între programele naționale și implementarea lor efectivă în școli; |
| --- | --- |

5.

| 6. | reamintește că calitatea predării cea mai importantă pentru o învățare eficientă și, prin urmare, formarea inițială și continuă a tuturor profesorilor și formatorilor, indiferent de specializare, trebuie să fie o prioritate în domeniul educației pentru cetățenie, mai ales în privința dimensiunii europene și a celei globale a acesteia; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază că lipsa unor cercetări solide cu privire la modul de predare și de evaluare a educației pentru cetățenie într-un mod eficace și a unor instrumente pedagogice adecvate în acest scop împiedică predarea eficace a educației pentru cetățenie; constată că unele dovezi empirice indică faptul că abordările de tip „întreaga școală” sau „întreaga comunitate” au un impact pozitiv asupra aptitudinilor și atitudinilor civice; consideră că, în privința educației civice, ar trebui să se țină seama de pedagogiile participative, pentru a le permite cursanților să experimenteze cetățenia în toate dimensiunile sale, precum și rolul său în și pentru Uniunea Europeană, statele membre, indivizi și societate în general; |
| --- | --- |

7.

| 8. | deplânge lipsa de atenție acordată educației pentru cetățenie în educația și formarea profesională inițială și în educația pentru adulți; solicită includerea educației pentru cetățenie la toate nivelurile de educație, adaptată la caracteristicile și nevoile specifice ale cursanților; regretă faptul că nu se pune accentul pe valoarea contextelor de învățare intergenerațională care facilitează dialogul între generații; |
| --- | --- |

8.

| 9. | consideră că nu este niciodată prea devreme pentru a învăța despre cetățenie la nivel regional, național, european și global; constată faptul că educația timpurie joacă un rol important în dezvoltarea competențelor sociale și emoționale critice și constituie baza unui viitor al stării de bine, al dialogului, al respectului reciproc, al înțelegerii și al valorilor comune; |
| --- | --- |

9.

| 10. | reamintește rolul pedagogic crucial al învățării formale si non-formale, inclusiv al voluntariatului, mentoratului, dezbaterilor și sportului, în dezvoltarea aptitudinilor, competențelor și al comportamentelor sociale și civice și în formarea unor cetățeni responsabili și activi; |
| --- | --- |

10.

Politicile UE în domeniul educației civice

| 11. | regretă faptul că consensul politic la nivel european cu privire la necesitatea de a promova educația pentru cetățenie și predarea valorilor europene comune nu a fost transpus în obiective, ținte, repere și acțiuni și consideră că politicile de educație pentru cetățenie suferă de deficiențe de implementare; |
| --- | --- |

11.

| 12. | constată că programele UE au o contribuție limitată la promovarea anumitor dimensiuni ale educației pentru cetățenie, în principal din cauza lipsei unui sprijin direct explicit, a resurselor limitate și a acoperirii geografice inegale; regretă faptul că, până în prezent, proiectele finanțate de UE în acest domeniu nu au avut un impact extins pe termen lung; |
| --- | --- |

12.

| 13. | consideră că există o lipsă de coerență a politicilor în domeniul educației civice la nivelul UE și că, în prezent, nu există niciun instrument de politică care să reunească toate organismele și autoritățile de resort într-un mod structurat; |
| --- | --- |

13.

| 14. | consideră că programele UE cum ar fi Erasmus+, Orizont Europa, Corpul european de solidaritate, „Cetățenie, egalitate, drepturi și valori” sau Europa Creativă, printre altele, au contribuit în mare măsură indirect la o transmitere activă a educației pentru cetățenie; constată, cu toate acestea, că aceste programe nu au fost capabile să producă un impact sistematic și de durată; |
| --- | --- |

14.

| 15. | afirmă că, în temeiul articolelor 9, 10, 165 și 166 din TUE și al Cartei, UE are responsabilitatea principală de a promova educația pentru cetățenie a UE ca modalitate de a asigura o cunoaștere mai aprofundată în rândul cetățenilor săi a proiectului european drept o uniune de state democratice, garantând astfel cetățenilor săi dreptul de a participa pe deplin la viața politică și la procesul decizional la nivelul UE; |
| --- | --- |

15.

| 16. | subliniază dorința de a încuraja o identitate europeană comună prin intermediul unui program academic comun și de a integra puternic o dimensiune europeană în educație, astfel cum a fost exprimată de cetățeni în contextul Conferinței privind viitorul Europei, precum și solicitarea tinerilor europeni de a include în programele de învățământ cunoștințe despre oportunitățile și beneficiile Europei; |
| --- | --- |

16.

| 17. | constată că unele state membre recunosc influența pozitivă a evoluțiilor politicilor UE în ceea ce privește promovarea schimbărilor educaționale în domeniul educației pentru cetățenie; |
| --- | --- |

17.

| 18. | își exprimă îngrijorarea cu privire la lipsa unei acțiuni eficiente din partea Comisiei în ceea ce privește promovarea „competențelor cetățenești” stabilite în cadrul privind competențele-cheie pentru învățarea pe tot parcursul vieții (2018), în timp ce alte competențe fundamentale sunt reflectate în obiectivele de referință ale ET 2020 sau sunt susținute de structuri de competență dedicate pentru a facilita predarea și asimilarea la nivel național; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atrage atenția asupra acordării Premiului cetățeanului european din 2021 inițiativelor de dezbateri ale studenților; consideră că, într-un climat de polarizare crescândă, dezbaterea democratică este mai importantă ca niciodată; consideră că promovarea aptitudinilor și a competențelor pentru dezbatere face parte integrantă din educația pentru cetățenie; |
| --- | --- |

19.

| 20. | constată importanța educației pentru cetățenie pentru creșterea nivelului de conștientizare a tranziției climatice și pentru realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă până în 2030; subliniază legătura dintre educația pentru cetățenie și educația pentru sustenabilitate, precum și importanța coordonării eforturilor depuse pentru integrarea ambelor domenii în politici, programe școlare, abordări pedagogice și metodologii din învățarea și educația formală, non-formală și informală; |
| --- | --- |

20.

Recomandări pentru o educație pentru cetățenie europeană reînnoită

| 21. | încurajează statele membre să sprijine, să reanalizeze și să modernizeze sistemele lor de învățământ – precum și toate formele de conținut referitor la UE din programele școlare, la toate nivelurile de educație și învățământ, inclusiv în cadrul pregătirii și formării profesionale – în vederea consolidării dimensiunii UE, încurajând totodată regiunile și autoritățile locale să facă același lucru, în special atunci când au competențe directe în sistemele de învățământ; |
| --- | --- |

21.

| 22. | subliniază, în această privință, că este important să se țină seama de diversitatea lingvistică în cadrul educației europene pentru cetățenie, acordând atenția cuvenită limbilor minoritare, regionale și celor aflate în pericol; |
| --- | --- |

22.

| 23. | își reiterează apelul adresat statelor membre și comunității educaționale de a-i implica pe toți cetățenii, inclusiv pe cei cu origini migrante, pe migranți, refugiați și membrii comunităților religioase în procese bidirecționale, respectuoase și capacitante de consolidare a cetățeniei, asigurând participarea lor activă la viața civică și culturală; consideră că promovarea unei mai bune înțelegeri, în rândul cetățenilor, a cauzelor istorice și personale ale deplasărilor migranților, inclusiv a colonialismului, precum și a mediului cultural comun, reprezintă o componentă importantă a cetățeniei globale; |
| --- | --- |

23.

| 24. | solicită statelor membre să consolideze și să extindă oportunitățile de dezvoltare inițială și continuă, profesională și pe tot parcursul vieții pentru cadre didactice, educatori, familii și comunitatea educațională mai largă, oferindu-le sprijin și resurse adecvate pentru a preda educația pentru cetățenie, dezvoltate în strânsă colaborare cu toți actorii relevanți de la nivelul UE și de la nivel național; |
| --- | --- |

24.

| 25. | invită insistent Comisia, în acest sens, să dezvolte un cadru comun de competențe de educație civică pentru profesori și studenți – competența esențială „cetățenie” – care să includă competențele multilingve și interculturale ale educatorilor și care să țină seama de sferele locale, regionale, naționale, europene și globale, în mod similar Cadrului european al competențelor digitale, Cadrului european de competențe antreprenoriale, Cadrul european pentru competențe personale, sociale și competența-cheie de a învăța să înveți și recent lansatului Cadru european al competențelor pentru schimbările climatice și dezvoltarea durabilă, care creează relații între toate cadrele; |
| --- | --- |

25.

| 26. | subliniază că este necesar să fie promovate și încurajate oportunitățile de mobilitate, învățarea inter pares și schimbul de bune practici între cadrele didactice; consideră că latura hibridă și flexibilă a mobilității oferite prin programul Erasmus+ 2021-2027 reprezintă o oportunitate pentru o mobilitate crescută a cadrelor didactice actuale și viitoare; încurajează Comisia să promoveze mobilitatea pe termen scurt a profesorilor și să stabilească parteneriate pentru mobilitate pe termen lung, profitând de mijloacele digitale, fără a înlocui însă mobilitatea fizică și schimburile interpersonale; |
| --- | --- |

26.

| 27. | invită statele membre și Comisia să încurajeze și să faciliteze formarea de înaltă calitate privind UE, în timpul programului de lucru, pentru cadre didactice, alte categorii de personal didactic, lideri de tineret și formatori, inclusiv module în străinătate care să le permită să își petreacă o parte din formare într-un alt stat membru și să asigure recunoașterea competențelor lor de a preda cu privire la UE; |
| --- | --- |

27.

| 28. | solicită crearea și promovarea premiului „Euro-profesorul”; își reiterează apelul de a promova și dezvolta „Academii Erasmus+ pentru cadrele didactice”, pentru a stimula dimensiunea europeană a educației; invită Comisia să lanseze o cerere de propuneri pentru o Academie Erasmus+ pentru cadrele didactice, dedicată educației pentru cetățenie pentru toți profesorii, formatorii și cursanții atât din sectorul formal, cât și din cel non-formal, inclusiv din domeniul educației și formării profesionale (EFP); |
| --- | --- |

28.

| 29. | invită Comisia și statele membre să consolideze sinergiile pentru a crește impactul sistemic al educației pentru cetățenie și să colaboreze pentru dezvoltarea unui modul de formare inițială a cadrelor didactice care să le familiarizeze cu sistemele de educație europene, cu cele mai bune practici pedagogice, cu platformele de schimb ale UE, cu instrumentele și parteneriatele care reflectă valorile europene și promovează apariția unei culturi educaționale cetățenești europene, recunoscând în același timp diversitatea în Europa; subliniază necesitatea de a include acest tip de modul de formare în programul de academii pentru profesori; |
| --- | --- |

29.

| 30. | solicită recunoașterea și validarea competențelor cetățenești dobândite prin învățarea non-formală și informală, inclusiv prin activitățile pentru tineret, voluntariat, precum și consolidarea legăturilor dintre învățarea formală, non-formală și informală în educația pentru cetățenie; |
| --- | --- |

30.

| 31. | consideră că, în cadrul de cooperare post-ET 2020, atenția ar trebui să se concentreze pe elaborarea de programe de învățământ și evaluări naționale în domeniul educației pentru cetățenie, care să integreze toate aspectele relevante ale domeniului în conformitate cu Cadrul de referință al competențelor pentru cultură democratică al Consiliului Europei și cu Cadrul european de referință privind competențele-cheie pentru învățarea pe tot parcursul vieții, în special în ceea ce privește competențele sociale și civice, ținând seama și de educația informală și non-formală și de coordonarea și facilitarea acesteia; |
| --- | --- |

31.

| 32. | solicită înființarea unui nou grup de lucru axat pe educația pentru cetățenie, care să monitorizeze lucrările Grupului de lucru ET 2020 pentru promovarea valorilor comune și a educației incluzive, înființat după Declarația de la Paris din 2015; |
| --- | --- |

32.

| 33. | solicită dezvoltarea unor obiective și repere tangibile și măsurabile pentru educația civică, inclusiv educația civică europeană, în cadrul strategic pentru cooperare europeană în domeniul educației și formării în perspectiva spațiului european și după 2021-2030; subliniază că aceste obiective ar trebui transpuse în ținte pentru 2025, cu obiective specifice pentru cursanții defavorizați, și incluse într-un plan de acțiune special privind educația civică europeană, ținând seama de perspectiva învățării pe tot parcursul vieții, începând cu copilăria timpurie; |
| --- | --- |

33.

| 34. | subliniază necesitatea unei abordări mai structurate în ceea ce privește identificarea și diseminarea rezultatelor proiectelor de educație pentru cetățenie din cadrul programelor UE, în special Erasmus+, Orizont Europa, „Europa pentru cetățeni” și „Cetățenie, egalitate, drepturi și valori”, Europa creativă, Corpul european de solidaritate și programele succesoare, pentru a îmbunătăți rezultatele în întreaga Uniune, implicând Parlamentul European în acest proces; consideră, în acest sens, că este necesar să se instituie un mecanism permanent de revizuire și analiză la nivelul UE pentru a identifica bunele practici care pot fi diseminate și extinse pe scară largă pentru a contribui la schimbări de politici sistemice și de lungă durată; |
| --- | --- |

34.

| 35. | subliniază necesitatea de a promova decisiv cercetarea privind modul optim de predare și evaluare a educației pentru cetățenie și, în special, a educației copiilor preșcolari, precum și rolul oportunităților de învățare formală, non-formală și informală și al monitorizării implementării acesteia pe baza unor date comparative suficiente și actualizate din toate statele membre; subliniază importanța acțiunii-cheie 2, a acțiunii-cheie 3, a catedrelor Jean Monnet și a programului Orizont Europa; salută faptul că se pune un accent mai puternic pe acțiunea-cheie 2 „valori comune, implicare și participare civică” din cadrul programului Erasmus+ 2021-2027; |
| --- | --- |

35.

| 36. | subliniază necesitatea de a investi mai mult în formatele educaționale despre Uniunea Europeană la nivel școlar și universitar prin consolidarea rețelelor existente și dezvoltarea de noi programe de învățământ adaptate acestui tip de formare; solicită implicarea facultăților specializate în afaceri europene în cercetarea și utilizarea celor mai bune metode și instrumente de predare a educației pentru cetățenie, utilizând în același timp fondurile și resursele UE disponibile; |
| --- | --- |

36.

| 37. | subliniază că alegerea conținutului pentru educația pentru cetățenie trebuie corelată cu dobândirea de competențe digitale și cu educația digitală, pentru a se ține seama de transformarea digitală, dar și pentru a se putea utiliza mijloacele digitale în mod responsabil; |
| --- | --- |

37.

| 38. | solicită din nou Comisiei Europene și statelor membre să dezvolte o cercetare comună și participativă în domeniul educației, în special testări comparabile la nivelul UE în domeniul educației pentru cetățenie, inclusiv pentru cetățenia UE, cu un mandat și obiective bine definite în sfera competențelor UE; recomandă realizarea unui sondaj special Eurobarometru privind cunoștințele generale ale cetățenilor despre UE, care să extindă domeniul de aplicare al actualei serii privind cetățenia Uniunii Europene și democrația; |
| --- | --- |

38.

| 39. | invită Comisia să includă module de studiu al cetățeniei europene și un program de vizitare a siturilor de patrimoniu și a celor memoriale cu semnificație istorică pentru Uniune și țările gazdă, pentru a promova o abordare interculturală și dialogică a istoriei și pentru a consolida valorile și principiile europene, ca parte integrantă a oportunităților de mobilitate oferite de Erasmus+ și Corpul european de solidaritate; |
| --- | --- |

39.

| 40. | invită Comisia să promoveze educația pentru cetățenie în rândul tuturor cetățenilor, inclusiv al adulților, într-un mod mai activ, și să reflecte acest lucru în programele de finanțare relevante, precum și în grupurile de lucru; solicită Comisiei să coreleze inițiativele Agendei pentru competențe în Europa cu competențele cetățenești și să includă cetățenia digitală în elaborarea Certificatului european de competențe digitale; |
| --- | --- |

40.

| 41. | solicită crearea unor ecusoane europene pentru școli și universități, care să promoveze în mod activ educația pentru cetățenie; solicită crearea unui premiu european care să sprijine educatorii și actorii locali care promovează activ educația despre Europa; |
| --- | --- |

41.

| 42. | solicită Comisiei să evalueze introducerea unei noi componente specifice în programul „Cetățeni, egalitate, drepturi și valori”, pentru a promova educația civică, cu alocări bugetare speciale, și să intensifice acțiunile și activitățile care vizează educația civică în cadrul programelor Erasmus+ și Orizont Europa, prin cereri de propuneri specifice; solicită insistent Comisiei să valorifice la maximum Anul european al tineretului 2022 pentru a dezvolta programe și acțiuni specifice care să consolideze cetățenia și identitatea europeană; |
| --- | --- |

42.

| 43. | consideră că este important să fie făcute mai bine cunoscute oportunitățile existente la nivelul UE în comunităților educaționale EFP; consideră că, pentru a facilita accesul la programe, este important să se ofere un sprijin adaptat; solicită punerea unui accent specific pe educația pentru cetățenie în toate acțiunile UE din domeniul educației și formării profesionale, în special în cadrul activităților centrelor de excelență profesională; |
| --- | --- |

43.

| 44. | subliniază rolul Casei Istoriei Europene în promovarea dezvoltării unor programe, instrumente și activități specifice care să ofere o descriere convingătoare a integrării europene și a valorilor sale de bază, în special pentru elevi, studenți și profesori, la toate nivelurile de educație; solicită Comisiei să coopereze cu Parlamentul pentru a evalua modalitățile de descentralizare a Casei Istoriei Europene pentru a-i extinde accesibilitatea, inclusiv din statele membre și în special pentru comunitatea educațională, printre altele printr-o colaborare consolidată cu instituțiile culturale ale statelor membre, prin expoziții itinerante și printr-o rețea de delegații permanente; |
| --- | --- |

44.

| 45. | solicită o strategie europeană cuprinzătoare privind educația europeană civică și pentru cetățenie, precum și crearea unor platforme de sprijin pentru a promova punerea în aplicare a acesteia, concentrându-se în special pe valorile și principiile democratice comune ale UE și pe drepturile fundamentale, cum ar fi demnitatea umană, democrația, statul de drept, drepturile omului, egalitatea, toleranța și respectarea diversităților și a libertății de conștiință – cu scopul de a îmbunătăți înțelegerea de către cetățeni a instituțiilor UE, a împărțirii competențelor, a procesului decizional și a politicilor UE, de a sensibiliza opinia publică cu privire la beneficiile, drepturile și obligațiile care derivă din cetățenia UE, de a îmbunătăți cunoașterea procesului de integrare europeană și a modului de participare activă la procesele democratice și decizionale ale UE, precum și cu scopul de a consolida sentimentul comun de apartenență; |
| --- | --- |

45.

| 46. | încurajează organizațiile societății civile, instituțiile, experții și practicienii care lucrează în domeniul educației pentru cetățenie să intensifice cooperarea și să dezvolte sinergii prin intermediul rețelelor transnaționale deschise; subliniază rolul platformei pentru crearea de rețele în domeniul educației cetățenești europene în punerea la dispoziție de forumuri și în încurajarea acordării unei mai mari priorități educației pentru cetățenie la nivel național, european și internațional; solicită instituționalizarea în continuare a unor astfel de rețele europene, pe măsură ce acestea dezvoltă și promovează inițiative în materie de educație pentru cetățenie la nivelul întregii Uniuni și în afara acesteia; |
| --- | --- |

46.

| 47. | subliniază că strategia ar trebui să includă o perspectivă de învățare pe tot parcursul vieții și legată de comunitate, implicând sectoarele informale, non-formale, precum și mediul de afaceri și ONG-urile, în special cele care primesc finanțare din partea UE, care ar trebui să contribuie în mod direct la îmbunătățirea cunoștințelor despre UE în rândul participanților și al comunităților în care activează; |
| --- | --- |

47.

| 48. | consideră că strategia ar trebui să includă sinergii cu acțiunile relevante ale UE în domeniul tineretului și cu politicile UE de combatere a rasismului și xenofobiei sub toate formele, a urii împotriva persoanelor LGTBIQ și a discriminării împotriva femeilor și a minorităților, prin stabilirea de legături cu planul de acțiune al UE de combatere a rasismului și cu instrumente de finanțare precum programul „Cetățenie, egalitate, drepturi și valori”; |
| --- | --- |

48.

| 49. | solicită integrarea educației pentru cetățenie în programele relevante ale UE și consolidarea sinergiilor dintre acestea pentru a crește impactul sistemic al educației pentru cetățenie, printre altele prin introducerea și furnizarea unui modul despre cetățenia UE care să fie urmat ca formare înainte sau în paralel cu realizarea unui proiect finanțat din fondurile structurale ale UE sau a unei oportunități de mobilitate prin intermediul unor programe precum Erasmus+ sau Corpul european de solidaritate; consideră că introducerea unui modul despre educația pentru cetățenia UE ar trebui să implice o certificare prin micro-acreditări; |
| --- | --- |

49.

| 50. | încurajează Comisia să promoveze învățarea despre UE în școli în cadrul proceselor de negociere cu țările implicate în procesul de aderare la UE; |
| --- | --- |

50.

| 51. | subliniază necesitatea de a investi mai mult în formatele educaționale despre Uniunea Europeană la nivel școlar și universitar, la nivelul educației și formării formale și profesionale, prin dezvoltarea de noi programe de învățământ; solicită Comisiei să propună o recomandare care să cuprindă orientări pentru învățământul primar, secundar și superior, precum și pentru educația și formarea profesională, programe de învățământ privind UE și educația civică globală, în vederea adoptării voluntare a acesteia de către statele membre, cu respectarea deplină a dispozițiilor tratatului, în special a articolul 165 din TFUE, elaborate împreună cu experți din statele membre, facultăți specializate în afaceri europene, profesori, educatori, studenți și comunitatea educațională mai largă, recomandare care să fie însoțită de măsuri de stimulare pentru a fi adoptată; consideră că aceste programe demonstrative școlare comune ar trebui să promoveze o mai bună înțelegere a istoriei integrării europene, a organizării și a structurii instituțiilor UE actuale, a proceselor electorale și decizionale europene, inclusiv a modalităților prin care cetățenii pot participa la viața democratică a UE, combinând diversele abordări și metode pedagogice, inclusiv învățarea teoretică și bazată pe proiecte, în funcție de nevoile cursanților; |
| --- | --- |

51.

| 52. | solicită Comisiei să-și intensifice activitatea legată de educația pentru cetățenie, pentru a îmbunătăți accesibilitatea și calitatea educației pentru cetățenie în toate statele membre și pentru a sprijini dezvoltarea unei dimensiuni europene în educația pentru cetățenie pentru toate vârstele; consideră că ar trebui să existe o structură permanentă responsabilă de crearea de sinergii la nivel european privind educația pentru cetățenie, gestionarea resurselor UE alocate în acest scop și coordonarea eforturilor privind metodele, practicile, instrumentele și conținutul comun; consideră că această structură ar trebui să fie responsabilă și de colectarea datelor și de evaluarea impactului acțiunilor privind educația pentru cetățenie finanțate de Uniune, în vederea diseminării și extinderii celor mai reușite și pentru a permite Comisiei, pe această bază, să propună inițiative politice și legislative în acest domeniu; consideră că aceasta ar trebui să sprijine oportunitățile de formare în materie de educație pentru cetățenie atât pentru profesori, cât și pentru educatori, precum și să încurajeze schimburile transnaționale; |
| --- | --- |

52.

| 53. | consideră că este urgent să se demareze lucrările în această direcție, prin introducerea unei acțiuni de fezabilitate axate pe colectarea de date și pe o evaluare a impactului acțiunilor de educație pentru cetățenie, coordonate de o unitate dedicată educației civice din cadrul Direcției Generale Educație, Tineret, Sport și Cultură a Comisiei și al Agenției Executive Europene pentru Educație și Cultură; consideră că ar putea constitui o oportunitate sporirea sprijinului și coordonarea acțiunilor de educație pentru cetățenie ale statelor membre și punerea lor în aplicare, pentru a oferi o orientare strategică pentru dezvoltarea structurilor naționale și a programelor de educație pentru cetățenie și a stabili standarde comune minime în ceea ce privește conținutul și metodologia în materie de educație civică și pentru cetățenie în întreaga Uniune; consideră că, în acest scop, aceste unități ar trebui să implice statele membre, Parlamentul European, cursanții și comunitatea mai largă de învățare; |
| --- | --- |

53.

| 54. | salută programul „Școli ambasadoare”, care crește gradul de conștientizare a elevilor cu privire la democrația parlamentară europeană și la valorile europene, precum și inițiativa Euroscola, care oferă o experiență practică imersivă în hemiciclul Parlamentului European pentru elevii din învățământul secundar, reprezentând o valoare adăugată durabilă întrucât oferă individual educație pentru cetățenie și o ocazie de participare activă la viața democratică; solicită introducerea certificării și a recunoașterii aptitudinilor și competențelor dobândite de participanți, atât pentru cursanți, cât și pentru profesori; consideră că aceasta este cea mai bună practică care merită să fie extinsă pentru a obține un efect sistemic în întreaga Uniune; |
| --- | --- |

54.

| 55. | încurajează toate state membre să creeze și să dezvolte sisteme naționale de activități de voluntariat; invită Comisia și statele membre să asigure recunoașterea reciprocă între sistemele naționale și să intensifice cooperarea europeană în domeniul serviciilor civice și de voluntariat al tinerilor; încurajează sistemele naționale de voluntariat și serviciile civice să ofere experiențe de mobilitate europeană pe bază de reciprocitate; |
| --- | --- |

55.

| 56. | invită Comisia și statele membre să dezvolte mobilitatea civică europeană în cadrul Corpului european de solidaritate vizând tinerii, pentru a contribui la un angajament și la servicii civice europene veritabile; în acest scop, solicită Comisiei și statelor membre să majoreze substanțial resursele pentru Corpul european de solidaritate; subliniază că standardele europene privind activitățile de voluntariat, cum ar fi sprijinul financiar pentru voluntari, asigurările, învățarea, formarea, incluziunea și principiul nesubstituirii locurilor de muncă, trebuie să fie determinante în evoluția viitoare a Corpului european de solidaritate; insistă asupra faptului că activitățile Corpului european de solidaritate pot doar să completeze, nu să înlocuiască sistemele naționale de voluntariat sau serviciile civice; |
| --- | --- |

56.

| 57. | consideră că insula Ventotene și Manifestul său au jucat un rol decisiv în istoria integrării europene; subliniază rolul acesteia ca loc emblematic pentru rememorarea integrării europene și pentru protejarea valorilor noastre europene comune; subliniază contribuția sa la promovarea educației cetățenești europene, în special prin implicarea activă a tinerilor în seminarul său anual privind integrarea europeană, inițiat de Altiero Spinelli în 1982; subliniază, de asemenea, importanța simbolică a lucrărilor de restaurat din Carcere di Santo Stefano și potențialul său de a deveni un centru de referință pentru schimburi culturale, evenimente publice, expoziții și dezbateri permanente; consideră, prin urmare, că este o capitală istorică a construcției morale și intelectuale a valorilor europene; |
| --- | --- |

57.

| 58. | invită Comisia și statele membre să investească în mod egal în acțiunile formale ale educației civice și în sprijinirea educației informale pentru cetățenie, în activitățile școlare și extrașcolare, precum și să consolideze programele UE de susținere a educației și a educației pentru cetățenie; solicită includerea în Mecanismul de redresare și reziliență și în programele educaționale finanțate din fondurile UE a unor obiective specifice legate de educația pentru cetățenie; solicită alocarea mai multor resurse financiare pentru activitățile, instrumentele și acțiunile Parlamentului legate de promovarea educației pentru cetățenie în toate statele membre, în special Euroscola; invită Comisia să aprobe proiectele-pilot propuse de Parlament, care urmăresc să consolideze educația pentru cetățenie; insistă asupra necesității unui buget specific pentru a dezvolta teste comparabile la nivelul UE în domeniul cetățeniei; |
| --- | --- |

58.

| 59. | consideră că Conferința privind viitorul Europei reprezintă o ocazie potrivită de a purta o discuție pe mai multe niveluri cu privire la elaborarea politicilor în domeniul educației, tineretului și culturii; invită statele membre și Comisia să adopte și să continue rapoartele finale ale Grupului de lucru al Conferinței pentru educație, cultură, tineret și sport; consideră, prin urmare, că ar trebui introduse competențe partajate în domeniul educației, cel puțin în domeniul educației pentru cetățenie, exercitarea acestei competențe de către UE neavând ca rezultat împiedicarea statelor membre de a-și exercita propria competență; |
| --- | --- |

59.

| 60. | invită Comisia să ia în considerare posibilitatea de a sprijini crearea pentru fiecare municipalitate din statele membre a unui monument al Uniunii Europene pentru a oferi cetățenilor un simbol vizual al integrării europene. |
| --- | --- |

60.

| 61. | solicită statelor membre să-și intensifice eforturile pentru punerea în aplicare a Recomandării Consiliului din 20 decembrie 2012 privind validarea învățării non-formale și informale (14), având în vedere numărul de competențe obținute prin aceste tipuri de învățare care sunt adiacente, complementare sau absolut esențiale pentru dezvoltarea competențelor civice; |
| --- | --- |

61.

o

o o

| 62. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

62.

---

(1)  JO C 316, 22.9.2017, p. 182.

(2)  JO C 494, 8.12.2021, p. 2.

(3)  JO C 415, 1.12.2020, p. 16.

(4)  JO C 189, 4.6.2018, p. 1.

(5)  JO C 195, 7.6.2018, p. 1.

(6)  JO C 66, 26.2.2021, p. 1.

(7)  JO C 241, 21.6.2021, p. 3.

(8)  JO C 58, 15.2.2018, p. 57.

(9)  JO C 11, 12.1.2018, p. 16.

(10)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0452.

(11)  JO C 369, 11.10.2018, p. 11.

(12)  JO C 99, 1.3.2022, p. 96.

(13)  Schulz, W. et al., Becoming Citizens in a Changing World, IEA International Civic and Citizenship Education Study 2016 International Report, Springer, Cham, 2016.

(14)  JO C 398, 22.12.2012, p. 1.

---

| 15.11.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 434/42 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 434/42

---

P9_TA(2022)0115

Soia modificată genetic MON 87769 × MON 89788

Rezoluția Parlamentului European din 6 aprilie 2022 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau fabricate din soia modificată genetic MON 87769 × MON 89788, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (D078875/02 – 2022/2566(RSP))

(2022/C 434/07)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau fabricate din soia modificată genetic MON 87769 × MON 89788, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau fabricate din soia modificată genetic MON 87769 × MON 89788, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (1), în special articolul 7 alineatul (3) și articolul 19 alineatul (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (1), în special articolul 7 alineatul (3) și articolul 19 alineatul (3),

| — | având în vedere votul din data de 3 martie 2022 al Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, menționat la articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, când nu s-a emis niciun aviz, |
| --- | --- |

—

având în vedere votul din data de 3 martie 2022 al Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, menționat la articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, când nu s-a emis niciun aviz,

| — | având în vedere articolele 11 și 13 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 11 și 13 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (2),

| — | având în vedere avizul adoptat de Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) la 17 septembrie 2015 și publicat la 8 octombrie 2015 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul adoptat de Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) la 17 septembrie 2015 și publicat la 8 octombrie 2015 (3),

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare în care se opune autorizării organismelor modificate genetic (OMG) (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare în care se opune autorizării organismelor modificate genetic (OMG) (4),

| — | având în vedere articolul 112 alineatele (2) și (3) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 112 alineatele (2) și (3) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară,

| A. | întrucât, la 27 iulie 2010, Monsanto Europe S.A./N.V., cu sediul în Belgia, a prezentat, în numele Monsanto Company, cu sediul în Statele Unite, o cerere (denumită în continuare „cererea”) pentru introducerea pe piață a produselor alimentare, ingredientelor alimentare și furajelor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87769 × MON 89788 (denumită în continuare „soia modificată genetic”), în conformitate cu articolele 5 și 17 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003; întrucât cererea viza, de asemenea, introducerea pe piață a unor produse care conțin sau constau în soia modificată genetic, destinate altor utilizări decât pentru alimente și furaje, cu excepția cultivării; |
| --- | --- |

A.

întrucât, la 27 iulie 2010, Monsanto Europe S.A./N.V., cu sediul în Belgia, a prezentat, în numele Monsanto Company, cu sediul în Statele Unite, o cerere (denumită în continuare „cererea”) pentru introducerea pe piață a produselor alimentare, ingredientelor alimentare și furajelor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87769 × MON 89788 (denumită în continuare „soia modificată genetic”), în conformitate cu articolele 5 și 17 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003; întrucât cererea viza, de asemenea, introducerea pe piață a unor produse care conțin sau constau în soia modificată genetic, destinate altor utilizări decât pentru alimente și furaje, cu excepția cultivării;

| B. | întrucât, la 8 octombrie 2015, EFSA a emis un aviz, în conformitate cu articolele 6 și 18 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 (5); întrucât EFSA nu a fost în măsură să ajungă la o concluzie cu privire la siguranța soiei modificate genetic, din cauza lipsei de date privind expunerea prin alimentație la uleiul rafinat, albit și dezodorizat produs din soia modificată genetic, ceea ce a făcut ca evaluarea nutrițională să fie incompletă; întrucât EFSA a concluzionat că este puțin probabil ca soia modificată genetic să aibă efecte adverse asupra mediului în contextul cererii; |
| --- | --- |

B.

întrucât, la 8 octombrie 2015, EFSA a emis un aviz, în conformitate cu articolele 6 și 18 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 (5); întrucât EFSA nu a fost în măsură să ajungă la o concluzie cu privire la siguranța soiei modificate genetic, din cauza lipsei de date privind expunerea prin alimentație la uleiul rafinat, albit și dezodorizat produs din soia modificată genetic, ceea ce a făcut ca evaluarea nutrițională să fie incompletă; întrucât EFSA a concluzionat că este puțin probabil ca soia modificată genetic să aibă efecte adverse asupra mediului în contextul cererii;

| C. | întrucât, la 12 mai 2021, EFSA a publicat o declarație care completează avizul său științific (6), având în vedere evaluarea revizuită a expunerii alimentare furnizată de solicitant pentru evaluarea nutrițională umană a uleiului rafinat, albit și dezodorizat produs din soia modificată genetic; întrucât EFSA a concluzionat că consumul de soia modificată genetic și de produse derivate, în special de ulei rafinat, albit și dezodorizat, nu reprezintă o sursă de îngrijorare în raport cu alimentația la oameni; |
| --- | --- |

C.

întrucât, la 12 mai 2021, EFSA a publicat o declarație care completează avizul său științific (6), având în vedere evaluarea revizuită a expunerii alimentare furnizată de solicitant pentru evaluarea nutrițională umană a uleiului rafinat, albit și dezodorizat produs din soia modificată genetic; întrucât EFSA a concluzionat că consumul de soia modificată genetic și de produse derivate, în special de ulei rafinat, albit și dezodorizat, nu reprezintă o sursă de îngrijorare în raport cu alimentația la oameni;

| D. | întrucât soia modificată genetic a fost dezvoltată pentru a produce acid stearidonic și pentru a dezvolta toleranță la erbicidele pe bază de glifosat (7); |
| --- | --- |

D.

întrucât soia modificată genetic a fost dezvoltată pentru a produce acid stearidonic și pentru a dezvolta toleranță la erbicidele pe bază de glifosat (7);

Absența evaluării erbicidelor complementare

| E. | întrucât Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 503/2013 (8) al Comisiei prevede o evaluare a măsurii în care practicile agricole preconizate influențează rezultatele criteriilor studiate; întrucât, în conformitate cu regulamentul de punere în aplicare menționat, acest lucru este deosebit de pertinent pentru plantele tolerante la erbicide; |
| --- | --- |

E.

întrucât Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 503/2013 (8) al Comisiei prevede o evaluare a măsurii în care practicile agricole preconizate influențează rezultatele criteriilor studiate; întrucât, în conformitate cu regulamentul de punere în aplicare menționat, acest lucru este deosebit de pertinent pentru plantele tolerante la erbicide;

| F. | întrucât mai multe studii demonstrează că culturile modificate genetic cu toleranță la erbicide duc la o utilizare mai mare a erbicidelor complementare, în mare parte din cauza apariției unor buruieni tolerante la erbicide (9); întrucât, în consecință, este de așteptat ca soia modificată genetic să fie expusă la doze mai mari și repetate de erbicide pe bază de glifosat, ceea ce poate, prin urmare, genera o cantitate mai mare de reziduuri și de produse de descompunere ale acestora (metaboliți) în recoltă; |
| --- | --- |

F.

întrucât mai multe studii demonstrează că culturile modificate genetic cu toleranță la erbicide duc la o utilizare mai mare a erbicidelor complementare, în mare parte din cauza apariției unor buruieni tolerante la erbicide (9); întrucât, în consecință, este de așteptat ca soia modificată genetic să fie expusă la doze mai mari și repetate de erbicide pe bază de glifosat, ceea ce poate, prin urmare, genera o cantitate mai mare de reziduuri și de produse de descompunere ale acestora (metaboliți) în recoltă;

| G. | întrucât, în noiembrie 2015, EFSA a ajuns la concluzia că este puțin probabil ca glifosatul să fie cancerigen, iar în martie 2017 Agenția Europeană pentru Produse Chimice a ajuns la concluzia că nu se justifică clasificarea acestei substanțe ca atare; întrucât, dimpotrivă, în 2015, Agenția Internațională pentru Cercetare în Domeniul Cancerului, agenția specializată în domeniul cancerului a Organizației Mondiale a Sănătății, a clasificat glifosatul drept substanță probabil cancerigenă pentru oameni; |
| --- | --- |

G.

întrucât, în noiembrie 2015, EFSA a ajuns la concluzia că este puțin probabil ca glifosatul să fie cancerigen, iar în martie 2017 Agenția Europeană pentru Produse Chimice a ajuns la concluzia că nu se justifică clasificarea acestei substanțe ca atare; întrucât, dimpotrivă, în 2015, Agenția Internațională pentru Cercetare în Domeniul Cancerului, agenția specializată în domeniul cancerului a Organizației Mondiale a Sănătății, a clasificat glifosatul drept substanță probabil cancerigenă pentru oameni;

| H. | întrucât un studiu recent, evaluat inter pares, descrie efectele expunerii la glifosat sau la erbicide pe bază de glifosat asupra axei formate din glandele hipotalamică-pituitară-gonade la bărbați și femei în ceea ce privește tulburările endocrine, viabilitatea celulară și proliferarea; întrucât studiul a constatat că erbicidele pe bază de glifosat pot induce modificări ale tuturor organelor de reproducere, atât la bărbați, cât și la femei, că modificările pot fi transmise generațiilor următoare prin efecte epigenetice și că, prin urmare, fertilitatea descendenților nu este protejată împotriva efectelor negative ale erbicidelor pe bază de glifosat și că erbicidele pe bază de glifosat s-au dovedit a fi mai dăunătoare decât glifosatul singur, fără îndoială din cauza prezenței unor substanțe adăugate precum polioxietilena amină de seu (10); |
| --- | --- |

H.

întrucât un studiu recent, evaluat inter pares, descrie efectele expunerii la glifosat sau la erbicide pe bază de glifosat asupra axei formate din glandele hipotalamică-pituitară-gonade la bărbați și femei în ceea ce privește tulburările endocrine, viabilitatea celulară și proliferarea; întrucât studiul a constatat că erbicidele pe bază de glifosat pot induce modificări ale tuturor organelor de reproducere, atât la bărbați, cât și la femei, că modificările pot fi transmise generațiilor următoare prin efecte epigenetice și că, prin urmare, fertilitatea descendenților nu este protejată împotriva efectelor negative ale erbicidelor pe bază de glifosat și că erbicidele pe bază de glifosat s-au dovedit a fi mai dăunătoare decât glifosatul singur, fără îndoială din cauza prezenței unor substanțe adăugate precum polioxietilena amină de seu (10);

| I. | întrucât o serie de alte studii științifice recente, evaluate inter pares, confirmă potențialul cancerigen al glifosatului (11); |
| --- | --- |

I.

întrucât o serie de alte studii științifice recente, evaluate inter pares, confirmă potențialul cancerigen al glifosatului (11);

| J. | întrucât, pentru unul dintre cele două studii pe teren utilizate pentru analiza comparativă, nu a fost inclus tratamentul soiei modificate genetic cu erbicide pe bază de glifosat, care ar fi permis evaluarea efectelor erbicidelor (12); |
| --- | --- |

J.

întrucât, pentru unul dintre cele două studii pe teren utilizate pentru analiza comparativă, nu a fost inclus tratamentul soiei modificate genetic cu erbicide pe bază de glifosat, care ar fi permis evaluarea efectelor erbicidelor (12);

| K. | întrucât evaluarea reziduurilor de erbicide și a metaboliților acestora prezenți în plantele modificate genetic este considerată nefăcând parte din domeniul de competență al Grupului EFSA pentru organisme modificate genetic și, prin urmare, nu este efectuată în cadrul procesului de autorizare a organismelor modificate genetic; întrucât acest lucru este problematic, deoarece modul în care erbicidele complementare sunt descompuse de planta modificată genetic în cauză, dar și compoziția și, prin urmare, toxicitatea metaboliților, pot fi afectate chiar de modificarea genetică (13); |
| --- | --- |

K.

întrucât evaluarea reziduurilor de erbicide și a metaboliților acestora prezenți în plantele modificate genetic este considerată nefăcând parte din domeniul de competență al Grupului EFSA pentru organisme modificate genetic și, prin urmare, nu este efectuată în cadrul procesului de autorizare a organismelor modificate genetic; întrucât acest lucru este problematic, deoarece modul în care erbicidele complementare sunt descompuse de planta modificată genetic în cauză, dar și compoziția și, prin urmare, toxicitatea metaboliților, pot fi afectate chiar de modificarea genetică (13);

Observațiile autorităților competente din statele membre

| L. | întrucât statele membre au trimis EFSA numeroase observații critice în timpul perioadei de consultare de trei luni (14); întrucât aceste observații critice includ o observație potrivit căreia nu sunt îndeplinite cerințele de bază ale EFSA în ceea ce privește proiectul de testare pentru evaluarea riscurilor prezentate de plantele modificate genetic tolerante la erbicide în alimente și furaje, că planul de monitorizare nu corelează activitățile de monitorizare cu obiectivele de protecție relevante, că datele și analizele datelor furnizate privind evaluarea fenotipică, compoziția și toxicologia sunt insuficiente, că concluziile privind echivalența soiei modificate genetic și a soiei convenționale, precum și privind siguranța alimentelor și a hranei pentru animale bazate pe aceste informații sunt premature și că analiza compoziției nu a inclus nici reziduuri ale erbicidului complementar, nici metaboliții acestuia, ceea ce este relevant, deoarece rezistența la erbicide conferită de modificarea genetică permite o utilizare mai intensivă a erbicidului complementar; întrucât au fost prezentate observații care au pus sub semnul întrebării beneficiile nutriționale ale creșterii nivelurilor de acid stearidonic, iar mai multe autorități competente din statele membre au solicitat stabilirea unui nivel maxim de acizi grași trans pentru acest ulei din soia modificată genetic bogat în acid stearidonic; |
| --- | --- |

L.

întrucât statele membre au trimis EFSA numeroase observații critice în timpul perioadei de consultare de trei luni (14); întrucât aceste observații critice includ o observație potrivit căreia nu sunt îndeplinite cerințele de bază ale EFSA în ceea ce privește proiectul de testare pentru evaluarea riscurilor prezentate de plantele modificate genetic tolerante la erbicide în alimente și furaje, că planul de monitorizare nu corelează activitățile de monitorizare cu obiectivele de protecție relevante, că datele și analizele datelor furnizate privind evaluarea fenotipică, compoziția și toxicologia sunt insuficiente, că concluziile privind echivalența soiei modificate genetic și a soiei convenționale, precum și privind siguranța alimentelor și a hranei pentru animale bazate pe aceste informații sunt premature și că analiza compoziției nu a inclus nici reziduuri ale erbicidului complementar, nici metaboliții acestuia, ceea ce este relevant, deoarece rezistența la erbicide conferită de modificarea genetică permite o utilizare mai intensivă a erbicidului complementar; întrucât au fost prezentate observații care au pus sub semnul întrebării beneficiile nutriționale ale creșterii nivelurilor de acid stearidonic, iar mai multe autorități competente din statele membre au solicitat stabilirea unui nivel maxim de acizi grași trans pentru acest ulei din soia modificată genetic bogat în acid stearidonic;

Respectarea obligațiilor internaționale ale Uniunii

| M. | întrucât, într-un raport din 2017 al Raportorului special al ONU privind dreptul la alimentație, se afirmă că, în special în țările în curs de dezvoltare, pesticidele periculoase au un impact dezastruos asupra sănătății (15); întrucât Obiectivul de dezvoltare durabilă (ODD) 3.9 al ONU își propune să reducă simțitor, până în 2030, numărul deceselor și bolilor provocate de produsele chimice periculoase și de poluarea și contaminarea aerului, apei și solului (16); întrucât autorizarea importului de soia modificată genetic ar crește cererea pentru această cultură tratată cu glifosat, sporind astfel expunerea lucrătorilor și a mediului în țările terțe; întrucât riscul unei expuneri mai mari a lucrătorilor și a mediului constituie un motiv de deosebită îngrijorare în privința culturilor modificate genetic tolerante la erbicide, din cauza cantităților mai mari de erbicide utilizate; |
| --- | --- |

M.

întrucât, într-un raport din 2017 al Raportorului special al ONU privind dreptul la alimentație, se afirmă că, în special în țările în curs de dezvoltare, pesticidele periculoase au un impact dezastruos asupra sănătății (15); întrucât Obiectivul de dezvoltare durabilă (ODD) 3.9 al ONU își propune să reducă simțitor, până în 2030, numărul deceselor și bolilor provocate de produsele chimice periculoase și de poluarea și contaminarea aerului, apei și solului (16); întrucât autorizarea importului de soia modificată genetic ar crește cererea pentru această cultură tratată cu glifosat, sporind astfel expunerea lucrătorilor și a mediului în țările terțe; întrucât riscul unei expuneri mai mari a lucrătorilor și a mediului constituie un motiv de deosebită îngrijorare în privința culturilor modificate genetic tolerante la erbicide, din cauza cantităților mai mari de erbicide utilizate;

| N. | întrucât, potrivit unui studiu evaluat inter pares, publicat în 2020, Roundup, unul dintre cele mai utilizate erbicide pe bază de glifosat din lume, poate declanșa o pierdere a biodiversității, făcând ecosistemele mai vulnerabile la poluare și la schimbările climatice (17); |
| --- | --- |

N.

întrucât, potrivit unui studiu evaluat inter pares, publicat în 2020, Roundup, unul dintre cele mai utilizate erbicide pe bază de glifosat din lume, poate declanșa o pierdere a biodiversității, făcând ecosistemele mai vulnerabile la poluare și la schimbările climatice (17);

| O. | întrucât defrișările reprezintă o cauză majoră a declinului biodiversității; întrucât emisiile rezultate din exploatarea terenurilor și schimbarea destinației terenurilor, cauzate în principal de defrișări, reprezintă a doua principală cauză a schimbărilor climatice, după arderea combustibililor fosili (18); întrucât ODD al ONU nr. 15 include obiectivul de a opri defrișările până în 2020 (19); întrucât pădurile au un rol multifuncțional, care sprijină realizarea majorității ODD ale ONU (20); |
| --- | --- |

O.

întrucât defrișările reprezintă o cauză majoră a declinului biodiversității; întrucât emisiile rezultate din exploatarea terenurilor și schimbarea destinației terenurilor, cauzate în principal de defrișări, reprezintă a doua principală cauză a schimbărilor climatice, după arderea combustibililor fosili (18); întrucât ODD al ONU nr. 15 include obiectivul de a opri defrișările până în 2020 (19); întrucât pădurile au un rol multifuncțional, care sprijină realizarea majorității ODD ale ONU (20);

| P. | întrucât producția de soia este o cauză majoră a defrișărilor în pădurile din Amazonia, Cerrado și Gran Chaco din America de Sud; întrucât 97 % și, respectiv, 100 % din soia cultivată în Brazilia și Argentina este soia modificată genetic (21); întrucât marea majoritate a soiurilor de soia modificate genetic autorizate pentru cultivare în Brazilia și Argentina sunt, de asemenea, autorizate să fie importate în Uniune; |
| --- | --- |

P.

întrucât producția de soia este o cauză majoră a defrișărilor în pădurile din Amazonia, Cerrado și Gran Chaco din America de Sud; întrucât 97 % și, respectiv, 100 % din soia cultivată în Brazilia și Argentina este soia modificată genetic (21); întrucât marea majoritate a soiurilor de soia modificate genetic autorizate pentru cultivare în Brazilia și Argentina sunt, de asemenea, autorizate să fie importate în Uniune;

| Q. | întrucât Uniunea, ca parte la Convenția Organizației Națiunilor Unite privind diversitatea biologică („CDB a ONU”), are responsabilitatea de a se asigura că activitățile din jurisdicția sau controlul său nu cauzează daune mediului în alte state (22); |
| --- | --- |

Q.

întrucât Uniunea, ca parte la Convenția Organizației Națiunilor Unite privind diversitatea biologică („CDB a ONU”), are responsabilitatea de a se asigura că activitățile din jurisdicția sau controlul său nu cauzează daune mediului în alte state (22);

| R. | întrucât Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 prevede că produsele alimentare sau furajele modificate genetic nu trebuie să aibă efecte adverse asupra sănătății umane, a sănătății animale sau a mediului și că, la elaborarea deciziei sale, Comisia trebuie să țină seama de toate dispozițiile pertinente din dreptul Uniunii și de alți factori legitimi pertinenți pentru subiectul în cauză; întrucât acești factori legitimi ar trebui să cuprindă obligațiile Uniunii în temeiul ODD ale ONU, al Acordului de la Paris privind schimbările climatice și al CBD a ONU; |
| --- | --- |

R.

întrucât Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 prevede că produsele alimentare sau furajele modificate genetic nu trebuie să aibă efecte adverse asupra sănătății umane, a sănătății animale sau a mediului și că, la elaborarea deciziei sale, Comisia trebuie să țină seama de toate dispozițiile pertinente din dreptul Uniunii și de alți factori legitimi pertinenți pentru subiectul în cauză; întrucât acești factori legitimi ar trebui să cuprindă obligațiile Uniunii în temeiul ODD ale ONU, al Acordului de la Paris privind schimbările climatice și al CBD a ONU;

Proces decizional nedemocratic

| S. | întrucât, în urma votului din 3 martie 2022 al Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală menționat la articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, nu a fost emis niciun aviz, ceea ce înseamnă că autorizarea nu a fost susținută de o majoritate calificată a statelor membre; |
| --- | --- |

S.

întrucât, în urma votului din 3 martie 2022 al Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală menționat la articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, nu a fost emis niciun aviz, ceea ce înseamnă că autorizarea nu a fost susținută de o majoritate calificată a statelor membre;

| T. | întrucât Comisia recunoaște că este problematic faptul că deciziile de autorizare a OMG-urilor continuă să fie adoptate de Comisie fără ca o majoritate calificată a statelor membre să fie în favoarea acestor decizii, ceea ce constituie de fapt o excepție în cazul autorizării produselor în ansamblu, dar a devenit regula în procesul decizional privind autorizarea produselor alimentare și a furajelor modificate genetic; |
| --- | --- |

T.

întrucât Comisia recunoaște că este problematic faptul că deciziile de autorizare a OMG-urilor continuă să fie adoptate de Comisie fără ca o majoritate calificată a statelor membre să fie în favoarea acestor decizii, ceea ce constituie de fapt o excepție în cazul autorizării produselor în ansamblu, dar a devenit regula în procesul decizional privind autorizarea produselor alimentare și a furajelor modificate genetic;

| U. | întrucât, în cea de a opta sa legislatură, Parlamentul a adoptat în total 36 de rezoluții prin care se opune introducerii pe piață de OMG-uri pentru alimente și furaje (33 de rezoluții) și cultivării de OMG-uri în Uniune (trei rezoluții); întrucât, în cea de a noua sa legislatură, Parlamentul a adoptat deja 26 de obiecții față de introducerea pe piață a OMG-urilor; întrucât nu a existat o majoritate calificată a statelor membre în favoarea autorizării vreunuia dintre aceste OMG-uri; întrucât motivele pentru care statele membre nu susțin autorizațiile includ nerespectarea principiului precauției în procesul de autorizare și preocupările științifice legate de evaluarea riscurilor; |
| --- | --- |

U.

întrucât, în cea de a opta sa legislatură, Parlamentul a adoptat în total 36 de rezoluții prin care se opune introducerii pe piață de OMG-uri pentru alimente și furaje (33 de rezoluții) și cultivării de OMG-uri în Uniune (trei rezoluții); întrucât, în cea de a noua sa legislatură, Parlamentul a adoptat deja 26 de obiecții față de introducerea pe piață a OMG-urilor; întrucât nu a existat o majoritate calificată a statelor membre în favoarea autorizării vreunuia dintre aceste OMG-uri; întrucât motivele pentru care statele membre nu susțin autorizațiile includ nerespectarea principiului precauției în procesul de autorizare și preocupările științifice legate de evaluarea riscurilor;

| V. | întrucât, deși ea însăși recunoaște deficitul democratic, lipsa de susținere din partea statelor membre și obiecțiile Parlamentului, Comisia continuă să autorizeze OMG-uri; |
| --- | --- |

V.

întrucât, deși ea însăși recunoaște deficitul democratic, lipsa de susținere din partea statelor membre și obiecțiile Parlamentului, Comisia continuă să autorizeze OMG-uri;

| W. | întrucât nu este necesară nicio modificare a legislației pentru ca Comisia să poată refuza autorizarea OMG-urilor atunci când autorizarea nu este susținută de o majoritate calificată a statelor membre în Comitetul de apel (23), |
| --- | --- |

W.

întrucât nu este necesară nicio modificare a legislației pentru ca Comisia să poată refuza autorizarea OMG-urilor atunci când autorizarea nu este susținută de o majoritate calificată a statelor membre în Comitetul de apel (23),

| 1. | consideră că proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei depășește competențele de executare prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | consideră că proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei nu este compatibil cu dreptul Uniunii, deoarece nu este compatibil cu obiectivul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003, care, în conformitate cu principiile generale prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului (24), este acela de a pune bazele pentru a garanta un nivel ridicat de protecție a vieții și sănătății umane, de sănătate și calitate a vieții animalelor și de protecție a intereselor mediului și consumatorilor în cazul produselor alimentare și furajelor modificate genetic, asigurând, totodată, funcționarea efectivă a pieței interne; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită Comisiei să își retragă proiectul de decizie de punere în aplicare; |
| --- | --- |

3.

| 4. | invită Comisia să nu autorizeze importul de culturi modificate genetic tolerante la erbicide, din cauza utilizării sporite asociate a erbicidelor complementare și, prin urmare, din cauza riscurilor crescute pentru biodiversitate, siguranța alimentară și sănătatea lucrătorilor; |
| --- | --- |

4.

| 5. | salută faptul că, în sfârșit, Comisia a recunoscut, în scrisoarea din 11 septembrie 2020 adresată deputaților, necesitatea de a ține seama de sustenabilitate în deciziile de autorizare a OMG-urilor (25); își exprimă, cu toate acestea, dezamăgirea profundă că, de atunci, Comisia a continuat să autorizeze importul de OMG-uri în Uniune, în pofida obiecțiilor continue formulate de Parlament și de o majoritate a statelor membre care au votat împotrivă; |
| --- | --- |

5.

| 6. | cere Comisiei să suspende imediat importul de soia modificată genetic cultivată în Brazilia și Argentina, făcând uz, la nevoie, de articolul 53 din Regulamentul (CE) nr. 178/2002, până când se introduc mecanisme funcționale obligatorii juridic pentru a preveni introducerea pe piața Uniunii a produselor asociate cu defrișările și cu încălcările conexe ale drepturilor omului; |
| --- | --- |

6.

| 7. | îndeamnă din nou Comisia să țină seama de obligațiile Uniunii în temeiul acordurilor internaționale, cum ar fi Acordul de la Paris privind schimbările climatice, Convenția ONU privind diversitatea biologică și obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU; își reiterează solicitarea ca proiectele de acte de punere în aplicare să fie însoțite de o expunere de motive în care să se explice modul în care acestea respectă principiul de „a nu face rău” (26); |
| --- | --- |

7.

| 8. | evidențiază că amendamentele adoptate de Parlamentul European la 17 decembrie 2020 cu privire la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 182/2011 (27), care au fost adoptate în Parlament ca bază pentru negocierile cu Consiliul, stipulează că Comisia nu autorizează OMG-uri care nu sunt susținute de o majoritate calificată a statelor membre; insistă pe lângă Comisie să respecte această poziție și invită Consiliul să depună în continuare eforturi și să adopte de urgență o abordare generală față de acest dosar; |
| --- | --- |

8.

| 9. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  JO L 268, 18.10.2003, p. 1.

(2)  JO L 55, 28.2.2011, p. 13.

(3)  Avizul științific al Grupului EFSA privind o cerere din partea Monsanto (EFSA-GMO-NL-2010-85) de introducere pe piață a soiei MON 87769 × MON 89788, modificată genetic pentru a conține acid stearidonic și a fi tolerantă la glifosat, pentru utilizare în alimente și furaje, import și prelucrare în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003, EFSA Journal 2015; 13 (10): 4256,https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4256

(4)  În cea de a opta sa legislatură, Parlamentul a adoptat 36 de rezoluții în care se opune autorizării OMG-urilor. În plus, în a noua sa legislatură, Parlamentul a adoptat următoarele rezoluții:

| — | Rezoluția Parlamentului European din 10 octombrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (
  JO C 202, 28.5.2021, p. 11
  ). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 10 octombrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (
  JO C 202, 28.5.2021, p. 11
  ).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 10 octombrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (
  JO C 202, 28.5.2021, p. 15
  ). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 10 octombrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (
  JO C 202, 28.5.2021, p. 15
  ).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 10 octombrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei sau patru dintre evenimentele MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 și DAS-40278-9, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (
  JO C 202, 28.5.2021, p. 20
  ). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 10 octombrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei sau patru dintre evenimentele MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 și DAS-40278-9, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (
  JO C 202, 28.5.2021, p. 20
  ).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din bumbac modificat genetic LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului(JO C 208, 1.6.2021, p. 2). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din bumbac modificat genetic LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului(JO C 208, 1.6.2021, p. 2).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic MON 89788 (MON-89788-1), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 208, 1.6.2021, p. 7). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic MON 89788 (MON-89788-1), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 208, 1.6.2021, p. 7).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 și din subcombinații MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 și NK603 × DAS-40278-9, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 208, 1.6.2021, p. 12). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 și din subcombinații MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 și NK603 × DAS-40278-9, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 208, 1.6.2021, p. 12).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei, patru sau cinci dintre evenimentele Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 și GA21, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 208, 1.6.2021, p. 18). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei, patru sau cinci dintre evenimentele Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 și GA21, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 208, 1.6.2021, p. 18).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 14 mai 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 323, 11.8.2021, p. 7). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 14 mai 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 323, 11.8.2021, p. 7).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 11 noiembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două sau trei dintre evenimentele MON 87427, MON 89034, MIR162 și NK603, și de abrogare a Deciziei (UE) 2018/1111 de punere în aplicare a Comisiei, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 415, 13.10.2021, p. 2). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 11 noiembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două sau trei dintre evenimentele MON 87427, MON 89034, MIR162 și NK603, și de abrogare a Deciziei (UE) 2018/1111 de punere în aplicare a Comisiei, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 415, 13.10.2021, p. 2).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 11 noiembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 415, 13.10.2021, p. 8). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 11 noiembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 415, 13.10.2021, p. 8).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 11 noiembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei sau patru dintre evenimentele MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 și NK603, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 415, 13.10.2021, p. 15). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 11 noiembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei sau patru dintre evenimentele MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 și NK603, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 415, 13.10.2021, p. 15).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 445, 29.10.2021, p. 36). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 445, 29.10.2021, p. 36).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două sau trei dintre evenimentele MON 87427, MON 89034, MIR162 și MON 87411, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 445, 29.10.2021, p. 43). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două sau trei dintre evenimentele MON 87427, MON 89034, MIR162 și MON 87411, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 445, 29.10.2021, p. 43).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 445, 29.10.2021, p. 49). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 445, 29.10.2021, p. 49).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MON 88017 (MON-88Ø17-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 445, 29.10.2021, p. 56). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MON 88017 (MON-88Ø17-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 445, 29.10.2021, p. 56).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MON 89034 (MON-89Ø34-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 445, 29.10.2021, p. 63). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MON 89034 (MON-89Ø34-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 445, 29.10.2021, p. 63).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 11 martie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din bumbac modificat genetic GHB614 × T304-40 × GHB119, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 474, 24.11.2021, p. 66). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 11 martie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din bumbac modificat genetic GHB614 × T304-40 × GHB119, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 474, 24.11.2021, p. 66).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 11 martie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 474, 24.11.2021, p. 74). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 11 martie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 474, 24.11.2021, p. 74).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic DAS-81419-2, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 99, 1.3.2022, p. 45). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic DAS-81419-2, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 99, 1.3.2022, p. 45).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic DAS-81419-2 × DAS–44406–6, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 99, 1.3.2022, p. 52). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic DAS-81419-2 × DAS–44406–6, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 99, 1.3.2022, p. 52).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două sau trei dintre evenimentele de transformare 1507, MIR162, MON810 și NK603 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 99, 1.3.2022, p. 59). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două sau trei dintre evenimentele de transformare 1507, MIR162, MON810 și NK603 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 99, 1.3.2022, p. 59).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic Bt 11 (SYN-BTØ11-1), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 99, 1.3.2022, p. 66). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic Bt 11 (SYN-BTØ11-1), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO C 99, 1.3.2022, p. 66).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 15 februarie 2022 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic GMB151 (BCS-GM151-6), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2022)0024). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 15 februarie 2022 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic GMB151 (BCS-GM151-6), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2022)0024).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 15 februarie 2022 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din bumbac modificat geneticGHB614 (BCS-GHØØ2-5), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2022)0025). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 15 februarie 2022 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din bumbac modificat geneticGHB614 (BCS-GHØØ2-5), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2022)0025).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 9 martie 2022 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din bumbac modificat genetic GHB811 (BCS-GH811-4), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2022)0062). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 9 martie 2022 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din bumbac modificat genetic GHB811 (BCS-GH811-4), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2022)0062).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 9 martie 2022 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din rapiță modificată genetic 73496 (DP-Ø73496-4), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2022)0063). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 9 martie 2022 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din rapiță modificată genetic 73496 (DP-Ø73496-4), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2022)0063).

(5)  Avizul științific al Grupului EFSA privind organismele modificate genetic referitor la o cerere din partea Monsanto (EFSA-GMO-NL-2010-85) de introducere pe piață a soiei MON 87769 × MON 89788, modificată genetic pentru a conține acid stearidonic și a fi tolerantă la glifosat, pentru utilizare în alimente și furaje, import și prelucrare, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003. EFSA Journal 2015; 13(10):4256, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2015.4256.

(6)  Declarația Grupului EFSA pentru organisme modificate genetic, care completează avizul științific al EFSA privind cererea (EFSA-GMO-NL-2010-85) de autorizare a produselor alimentare și a furajelor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87769 × MON 89788. EFSA Journal 2021; 19(5):6589, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2021.6589.

(7)  Avizul EFSA, p. 7.

(8)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 503/2013 al Comisiei din 3 aprilie 2013 privind cererile de autorizare a alimentelor și furajelor modificate genetic în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 641/2004 și (CE) nr. 1981/2006 ale Comisiei (
  JO L 157, 8.6.2013, p. 1).

(9)  A se vedea, de exemplu, Bonny, S., „Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact”, Environmental Management, ianuarie 2016; 57(1), p. 31-48, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 și Benbrook, C.M., „Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years”, Environmental Sciences Europe; 28 septembrie 2012, vol. 24(1), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24

(10)  Serra, L.; Estienne, A.; Vasseur, C.; Froment, P.; Dupont, J., „Review: Mechanisms of Glyphosate and Glyphosate-Based Herbicides Action in Female and Male Fertility in Humans and Animal Models”, 2021, Cells, 10 (11): 3079, http://dx.doi.org/10.3390/cells10113079

(11)  A se vedea, de exemplu, https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S1383574218300887,

https://academic.oup.com/ije/advance-article/doi/10.1093/ije/dyz017/5382278,

https://journals.plos.org/plosone/article?id=10.1371/journal.pone.0219610, și

https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC6612199/

(12)  Avizul EFSA, p. 10.

(13)  Acest lucru este valabil pentru glifosat, astfel cum se menționează în Avizul motivat al EFSA intitulat „Review of the existing maximum residue levels for glyphosate according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005”, Jurnalul EFSA, 2018; 16(5):5263, p. 12 https://www.efsa.europa.eu/fr/efsajournal/pub/5263

(14)  Observațiile statelor membre, accesibile prin intermediul Registrului de întrebări al EFSA: https://www.efsa.europa.eu/en/register-of-questions

(15)  https://www.ohchr.org/EN/Issues/Food/Pages/Pesticides.aspx

(16)  https://www.un.org/sustainabledevelopment/health/

(17)  https://www.mcgill.ca/newsroom/channels/news/widely-used-weed-killer-harming-biodiversity-320906

(18)  Comunicarea Comisiei din 23 iulie 2019 intitulată „Intensificarea acțiunii UE pentru protejarea și refacerea pădurilor la nivel mondial” (COM(2019)0352), p. 1.

(19)  A se vedea obiectivul 15.2: https://www.un.org/sustainabledevelopment/biodiversity/.

(20)  Comunicarea Comisiei din 23 iulie 2019 intitulată „Intensificarea acțiunii UE pentru protejarea și refacerea pădurilor la nivel mondial” (COM(2019)0352), p. 2.

(21)  International Service for the Aquisition of Agri-biotech Applications, „‘Global status of Commercialized Biotech/GM crops in 2017: Biotech Crop Adoption Surges as Economic Benefits Accumulate in 22 Years”, ISAAA Brief nr. 53 (2017), p. 16 și 21, https://www.isaaa.org/resources/publications/briefs/53/download/isaaa-brief-53-2017.pdf.

(22)  Convenția privind diversitatea biologică, articolul 3, https://www.cbd.int/convention/articles/?a=cbd-03

(23)  Comisia „poate acorda” (nu „acordă”) autorizația în cazul în care nu există o majoritate calificată a statelor membre care să sprijine autorizația în Comitetul de apel, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 [articolul 6 alineatul (3)].

(24)  Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 ianuarie 2002 de stabilire a principiilor și a cerințelor generale ale legislației alimentare, de instituire a Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară și de stabilire a procedurilor în domeniul siguranței produselor alimentare (JO L 31, 1.2.2002, p. 1).

(25)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(26)  Rezoluția Parlamentului European din 15 ianuarie 2020 referitoare la Pactul verde european (JO C 270, 7.7.2021, p. 2), punctul 102.

(27)  JO C 445, 29.10.2021, p. 257.

---

Joi, 7 aprilie 2022

| 15.11.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 434/50 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 434/50

---

P9_TA(2022)0120

Protecția acordată de UE copiilor și tinerilor care fug de războiul din Ucraina

Rezoluția Parlamentului European din 7 aprilie 2022 referitoare la protejarea de către UE a copiilor și tinerilor care fug din calea războiului din Ucraina (2022/2618(RSP))

(2022/C 434/08)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Convenția ONU din 20 noiembrie 1989 cu privire la drepturile copilului și protocoalele adiționale la aceasta, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU din 20 noiembrie 1989 cu privire la drepturile copilului și protocoalele adiționale la aceasta,

| — | având în vedere Convenția europeană a drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția europeană a drepturilor omului,

| — | având în vedere articolul 24 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 24 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere recomandarea (UE) 2021/1004 a Consiliului din 14 iunie 2021 de instituire a unei garanții europene pentru copii (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea (UE) 2021/1004 a Consiliului din 14 iunie 2021 de instituire a unei garanții europene pentru copii (1),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 24 martie 2021 privind Strategia UE privind drepturile copilului (COM(2021)0142), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 24 martie 2021 privind Strategia UE privind drepturile copilului (COM(2021)0142),

| — | având în vedere Convenția ONU din 13 decembrie 2006 privind drepturile persoanelor cu handicap, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU din 13 decembrie 2006 privind drepturile persoanelor cu handicap,

| — | având în vedere rezoluția sa din 29 aprilie 2021 referitoare la Garanția europeană pentru copii (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 29 aprilie 2021 referitoare la Garanția europeană pentru copii (2),

| — | având în vedere planul de acțiune privind Pilonul european al drepturilor sociale, |
| --- | --- |

—

având în vedere planul de acțiune privind Pilonul european al drepturilor sociale,

| — | având în vedere decizia de punere în aplicare (UE) 2022/382 a Consiliului din 4 martie 2022 de constatare a existenței unui aflux masiv de persoane strămutate din Ucraina în înțelesul articolului 5 din Directiva 2001/55/CE și având drept efect introducerea unei protecții temporare (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia de punere în aplicare (UE) 2022/382 a Consiliului din 4 martie 2022 de constatare a existenței unui aflux masiv de persoane strămutate din Ucraina în înțelesul articolului 5 din Directiva 2001/55/CE și având drept efect introducerea unei protecții temporare (3),

| — | având în vedere studiul la nivel mondial al ONU privind copiii privați de libertate din iulie 2019, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul la nivel mondial al ONU privind copiii privați de libertate din iulie 2019,

| — | având în vedere Convenția ONU din 30 august 1961 privind reducerea cazurilor de apatridie, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU din 30 august 1961 privind reducerea cazurilor de apatridie,

| — | având în vedere Pactul mondial al ONU privind refugiații din 2018, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul mondial al ONU privind refugiații din 2018,

| — | având în vedere rezoluția sa din 3 mai 2018 privind protecția copiilor migranți (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 3 mai 2018 privind protecția copiilor migranți (4),

| — | având în vedere Recomandarea generală nr. 38 a Comitetului pentru eliminarea discriminării împotriva femeilor din 6 noiembrie 2020 privind traficul de femei și fete în contextul migrației la nivel mondial, |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea generală nr. 38 a Comitetului pentru eliminarea discriminării împotriva femeilor din 6 noiembrie 2020 privind traficul de femei și fete în contextul migrației la nivel mondial,

| — | având în vedere rezoluția sa din 26 februarie 2014 referitoare la exploatarea sexuală și prostituția – impactul acestora asupra egalității de gen (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 26 februarie 2014 referitoare la exploatarea sexuală și prostituția – impactul acestora asupra egalității de gen (5),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 23 martie 2022 intitulată „Primirea persoanelor care fug din calea războiului din Ucraina: pregătirea Europei pentru a răspunde nevoilor acestora”(COM(2022)0131), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 23 martie 2022 intitulată „Primirea persoanelor care fug din calea războiului din Ucraina: pregătirea Europei pentru a răspunde nevoilor acestora”(COM(2022)0131),

| — | având în vedere articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât invadarea Ucrainei de către Federația Rusă și vizarea populației ucrainene au determinat un număr mare de persoane și familii să fugă din Ucraina, ceea ce a avut un impact enorm, în special asupra copiilor și tinerilor din întreaga regiune; |
| --- | --- |

A.

întrucât invadarea Ucrainei de către Federația Rusă și vizarea populației ucrainene au determinat un număr mare de persoane și familii să fugă din Ucraina, ceea ce a avut un impact enorm, în special asupra copiilor și tinerilor din întreaga regiune;

| B. | întrucât, potrivit celui mai recent raport al UNICEF (6), până la 25 martie 2022, peste 3,7 milioane de refugiați au fugit din Ucraina de la începutul războiului; întrucât se preconizează că această cifră va continua să crească în următoarele săptămâni; întrucât ONU estimează, de asemenea, că în prezent aproape 6,5 milioane de persoane care au fost strămutate în interiorul țării de la începutul războiului și alte 12,65 milioane de persoane au fost direct afectate de conflict; |
| --- | --- |

B.

întrucât, potrivit celui mai recent raport al UNICEF (6), până la 25 martie 2022, peste 3,7 milioane de refugiați au fugit din Ucraina de la începutul războiului; întrucât se preconizează că această cifră va continua să crească în următoarele săptămâni; întrucât ONU estimează, de asemenea, că în prezent aproape 6,5 milioane de persoane care au fost strămutate în interiorul țării de la începutul războiului și alte 12,65 milioane de persoane au fost direct afectate de conflict;

| C. | întrucât, potrivit celui mai recent raport al UNICEF (7), femeile și copiii reprezintă 90 % din totalul refugiaților care fug din Ucraina; întrucât aproape jumătate dintre refugiații care fug din Ucraina sunt de vârstă școlară (8); întrucât UNICEF estimează, de asemenea, că peste 2,5 milioane de copii au fost strămutați intern de la începutul conflictului; |
| --- | --- |

C.

întrucât, potrivit celui mai recent raport al UNICEF (7), femeile și copiii reprezintă 90 % din totalul refugiaților care fug din Ucraina; întrucât aproape jumătate dintre refugiații care fug din Ucraina sunt de vârstă școlară (8); întrucât UNICEF estimează, de asemenea, că peste 2,5 milioane de copii au fost strămutați intern de la începutul conflictului;

| D. | întrucât, la 25 martie 2022 țările învecinate se confruntau cu un aflux uriaș de refugiați din Ucraina, peste 2,2 milioane trecând în Polonia, peste 579 000 în România, peste 379 000 în Republica Moldova, aproape 343 000 în Ungaria și peste 545 000 în alte țări (9); |
| --- | --- |

D.

întrucât, la 25 martie 2022 țările învecinate se confruntau cu un aflux uriaș de refugiați din Ucraina, peste 2,2 milioane trecând în Polonia, peste 579 000 în România, peste 379 000 în Republica Moldova, aproape 343 000 în Ungaria și peste 545 000 în alte țări (9);

| E. | întrucât, având în vedere cifre atât de ridicate, copiii, în special atunci când sunt neînsoțiți, sunt expuși unui risc crescut de violență, abuz și exploatare și există un risc crescut ca aceștia să dispară și să cadă victime traficului de persoane, în special atunci când se deplasează peste granițe; |
| --- | --- |

E.

întrucât, având în vedere cifre atât de ridicate, copiii, în special atunci când sunt neînsoțiți, sunt expuși unui risc crescut de violență, abuz și exploatare și există un risc crescut ca aceștia să dispară și să cadă victime traficului de persoane, în special atunci când se deplasează peste granițe;

| F. | întrucât peste 100 000 de copii, jumătate dintre aceștia cu dizabilități, trăiesc în centre de îngrijire instituționalizată și în internate din Ucraina (10) și peste 90 % dintre aceștia au părinți; întrucât, potrivit cifrelor oficiale, 4 311 copii s-au născut în Ucraina între 24 februarie și începutul lunii martie și întrucât se estimează că la începutul crizei au existat 265 000 de femei însărcinate, dintre care aproximativ 80 000 se preconizează că vor naște în următoarele trei luni; |
| --- | --- |

F.

întrucât peste 100 000 de copii, jumătate dintre aceștia cu dizabilități, trăiesc în centre de îngrijire instituționalizată și în internate din Ucraina (10) și peste 90 % dintre aceștia au părinți; întrucât, potrivit cifrelor oficiale, 4 311 copii s-au născut în Ucraina între 24 februarie și începutul lunii martie și întrucât se estimează că la începutul crizei au existat 265 000 de femei însărcinate, dintre care aproximativ 80 000 se preconizează că vor naște în următoarele trei luni;

| G. | întrucât, potrivit Înaltului Comisar al ONU pentru Refugiați (UNHCR), în Ucraina existau cel puțin 35 875 de apatrizi și persoane de naționalitate nedeterminată în 2021; întrucât aproximativ 10-20 % din cei aproximativ 400 000 de romi care trăiesc în Ucraina sunt apatrizi sau expuși riscului de apatridie; întrucât s-a raportat că 55 % dintre copiii născuți în Donețk și Luhansk și 88 % dintre copiii născuți în Crimeea nu dispun de certificate de naștere ucrainene sau de documente personale, ceea ce îi expune riscului de apatridie (11); întrucât copiii în situație de migrație forțată sunt expuși unui risc crescut de apatridie din cauza unor probleme legate de obstacolele în calea înregistrării nașterilor în țara lor de origine sau în timpul strămutării și din cauza lipsei de recunoaștere a apatridiei părinților lor; întrucât acest risc este exacerbat pentru copiii neînsoțiți, având în vedere obstacolele în calea documentării și a înregistrării, inclusiv lipsa dovezii legăturilor de familie; |
| --- | --- |

G.

întrucât, potrivit Înaltului Comisar al ONU pentru Refugiați (UNHCR), în Ucraina existau cel puțin 35 875 de apatrizi și persoane de naționalitate nedeterminată în 2021; întrucât aproximativ 10-20 % din cei aproximativ 400 000 de romi care trăiesc în Ucraina sunt apatrizi sau expuși riscului de apatridie; întrucât s-a raportat că 55 % dintre copiii născuți în Donețk și Luhansk și 88 % dintre copiii născuți în Crimeea nu dispun de certificate de naștere ucrainene sau de documente personale, ceea ce îi expune riscului de apatridie (11); întrucât copiii în situație de migrație forțată sunt expuși unui risc crescut de apatridie din cauza unor probleme legate de obstacolele în calea înregistrării nașterilor în țara lor de origine sau în timpul strămutării și din cauza lipsei de recunoaștere a apatridiei părinților lor; întrucât acest risc este exacerbat pentru copiii neînsoțiți, având în vedere obstacolele în calea documentării și a înregistrării, inclusiv lipsa dovezii legăturilor de familie;

| H. | întrucât Garanția europeană pentru copii este un instrument european al cărui obiectiv este să prevină și să combată sărăcia și excluderea socială prin garantarea accesului gratuit și efectiv al copiilor aflați la nevoie la servicii esențiale, cum ar fi educația și îngrijirea timpurie, activități educaționale și școlare, asistență medicală și cel puțin o masă sănătoasă în fiecare zi de școală, precum și a accesului efectiv al tuturor copiilor la o alimentație sănătoasă și la o locuință adecvată; întrucât obiectivele Garanției pentru copii ar trebui să se aplice tuturor copiilor din Uniune; |
| --- | --- |

H.

întrucât Garanția europeană pentru copii este un instrument european al cărui obiectiv este să prevină și să combată sărăcia și excluderea socială prin garantarea accesului gratuit și efectiv al copiilor aflați la nevoie la servicii esențiale, cum ar fi educația și îngrijirea timpurie, activități educaționale și școlare, asistență medicală și cel puțin o masă sănătoasă în fiecare zi de școală, precum și a accesului efectiv al tuturor copiilor la o alimentație sănătoasă și la o locuință adecvată; întrucât obiectivele Garanției pentru copii ar trebui să se aplice tuturor copiilor din Uniune;

| I. | întrucât copiii migranților și ai refugiaților se regăsesc adesea în situații nedefinite din cauza lacunelor din legislația națională, ceea ce duce la lăsarea copiilor în urmă, lucru care poate exacerba subdezvoltarea lor socială și duce la precaritate, precum și la un risc mai mare de marginalizare, maltratare și abuz; |
| --- | --- |

I.

întrucât copiii migranților și ai refugiaților se regăsesc adesea în situații nedefinite din cauza lacunelor din legislația națională, ceea ce duce la lăsarea copiilor în urmă, lucru care poate exacerba subdezvoltarea lor socială și duce la precaritate, precum și la un risc mai mare de marginalizare, maltratare și abuz;

| J. | întrucât copiii care cresc într-o penurie de resurse și în situații familiale precare sunt mai susceptibili să se confrunte cu sărăcia și cu excluziunea socială, ceea ce poate avea un impact considerabil asupra dezvoltării lor viitoare și asupra vieții lor la vârsta maturității, perpetuând astfel cercul vicios al sărăciei intergeneraționale; întrucât sărăcia și a excluziunea socială sunt cel mai bine abordate prin politici cuprinzătoare, cu aplicare restrânsă, dar cu un domeniu de aplicare larg, care vizează nu numai copiii, ci și familiile și comunitățile acestora, precum și prin acordarea de prioritate investițiilor în crearea de noi oportunități și soluții; întrucât toate sectoarele societății trebuie să fie implicate în soluționarea acestor probleme, de la autoritățile locale, regionale, naționale și europene la societatea civilă; |
| --- | --- |

J.

întrucât copiii care cresc într-o penurie de resurse și în situații familiale precare sunt mai susceptibili să se confrunte cu sărăcia și cu excluziunea socială, ceea ce poate avea un impact considerabil asupra dezvoltării lor viitoare și asupra vieții lor la vârsta maturității, perpetuând astfel cercul vicios al sărăciei intergeneraționale; întrucât sărăcia și a excluziunea socială sunt cel mai bine abordate prin politici cuprinzătoare, cu aplicare restrânsă, dar cu un domeniu de aplicare larg, care vizează nu numai copiii, ci și familiile și comunitățile acestora, precum și prin acordarea de prioritate investițiilor în crearea de noi oportunități și soluții; întrucât toate sectoarele societății trebuie să fie implicate în soluționarea acestor probleme, de la autoritățile locale, regionale, naționale și europene la societatea civilă;

| K. | întrucât organizațiile internaționale au identificat sărăcia în rândul copiilor ca fiind atât o cauză potențială, cât și o consecință a încălcărilor drepturilor copiilor, ca urmare a impactului pe care aceasta îl are asupra capacității copiilor de a-și exercita drepturile și a nerespectării acestor drepturi; |
| --- | --- |

K.

întrucât organizațiile internaționale au identificat sărăcia în rândul copiilor ca fiind atât o cauză potențială, cât și o consecință a încălcărilor drepturilor copiilor, ca urmare a impactului pe care aceasta îl are asupra capacității copiilor de a-și exercita drepturile și a nerespectării acestor drepturi;

| L. | întrucât, până în prezent, 378 de instituții de învățământ secundar și superior au fost distruse în Ucraina prin bombardamente ruse (12); |
| --- | --- |

L.

întrucât, până în prezent, 378 de instituții de învățământ secundar și superior au fost distruse în Ucraina prin bombardamente ruse (12);

| M. | întrucât integrarea copiilor și tinerilor în structurile de îngrijire și de învățare ar trebui să rămână o prioritate pentru UE și statele sale membre; |
| --- | --- |

M.

întrucât integrarea copiilor și tinerilor în structurile de îngrijire și de învățare ar trebui să rămână o prioritate pentru UE și statele sale membre;

| N. | întrucât au fost comise încălcări grave împotriva copiilor în contextul conflictului, inclusiv împotriva celor aflați în detenție; întrucât impactul pe termen scurt, mediu și lung al conflictelor armate asupra copiilor ar trebui abordate în mod eficace și global, utilizând gama variată de instrumente pe care UE le are la dispoziție, inclusiv orientările noi și consolidate ale UE privind copiii și conflictele armate; |
| --- | --- |

N.

întrucât au fost comise încălcări grave împotriva copiilor în contextul conflictului, inclusiv împotriva celor aflați în detenție; întrucât impactul pe termen scurt, mediu și lung al conflictelor armate asupra copiilor ar trebui abordate în mod eficace și global, utilizând gama variată de instrumente pe care UE le are la dispoziție, inclusiv orientările noi și consolidate ale UE privind copiii și conflictele armate;

| O. | întrucât fetele sunt deosebit de expuse riscului în timpul crizei umanitare și al crizei strămutărilor, deoarece continuă să fie în mod disproporționat victime ale discriminării bazate pe norme de gen și ale violenței de gen; |
| --- | --- |

O.

întrucât fetele sunt deosebit de expuse riscului în timpul crizei umanitare și al crizei strămutărilor, deoarece continuă să fie în mod disproporționat victime ale discriminării bazate pe norme de gen și ale violenței de gen;

| P. | întrucât, în Moldova, copiii reprezintă jumătate din numărul refugiaților care fug din Ucraina, |
| --- | --- |

P.

întrucât, în Moldova, copiii reprezintă jumătate din numărul refugiaților care fug din Ucraina,

| 1. | salută publicarea Comunicării Comisiei din 23 martie 2022 intitulată „Primirea persoanelor care fug din calea războiului din Ucraina: pregătirea Europei pentru a răspunde nevoilor acestora”, orientările operaționale pentru punerea în aplicare a Deciziei de punere în aplicare (UE) 2022/382 (13) a Consiliului și planul în 10 puncte pentru o coordonare europeană mai strânsă în ceea ce privește primirea refugiaților din Ucraina; |
| --- | --- |

1.

| 2. | reamintește că UE și toate statele membre au ratificat Convenția ONU cu privire la drepturile copilului și, prin urmare, sunt obligate să respecte, să protejeze și să respecte drepturile prevăzute în aceasta; subliniază că, în conformitate cu Convenția ONU cu privire la drepturile copilului, interesul superior al copilului ar trebui să fie întotdeauna considerat primordial în toate deciziile privind copiii; |
| --- | --- |

2.

| 3. | invită statele membre să considere fiecare copil care caută refugiu ca fiind în primul rând un copil, indiferent de originea sa socială sau etnică, de gen, de orientarea sexuală, de aptitudini, de naționalitate sau de statutul său în materie de migrație; |
| --- | --- |

3.

| 4. | solicită crearea unor pasaje sigure și a unor coridoare umanitare pentru copiii care fug din calea conflictului, atât cei neînsoțiți, cât și cei cu familii, precum și furnizarea ajutorului urgent de care au nevoie copiii strămutați intern, blocați sau incapabili să părăsească zonele încercuite; |
| --- | --- |

4.

| 5. | reamintește importanța Strategiei UE privind drepturile copilului, a Garanției pentru copii, a Strategiei UE privind combaterea traficului de persoane, a Strategiei UE privind drepturile persoanelor cu handicap 2021-2030 precum și a tuturor instrumentelor juridice existente ale UE, inclusiv a Directivei privind protecția temporară (14), pentru a sprijini statele membre să răspundă nevoilor specifice ale copiilor care fug din calea războiului; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază importanța schimbului de informații între statele membre în deplină conformitate cu normele de protecție a datelor și a faptului că înregistrarea dintr-un stat membru este recunoscută de un alt stat membru; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază că fiecare copil are dreptul de a fi protejat de violență, exploatare și abuz și că statele membre ale UE trebuie să asigure măsuri preventive, în special pentru copiii expuși riscului de trafic și răpire, precum și sprijin pentru copiii care au fost expuși violenței și traumelor; reamintește că copiii care se află într-un cadru familial sunt, în general, mai în siguranță și mai bine îngrijiți și solicită, prin urmare, să se acorde mai mult sprijin familiilor și eforturilor de reunificare a familiei; reamintește, în orice caz, că ar trebui să existe întotdeauna o evaluare a interesului superior al copilului; solicită, în plus, să se acorde sprijin supraviețuitorilor violenței de gen; |
| --- | --- |

7.

| 8. | invită Comisia să ajute țările învecinate să creeze spații adecvate și sigure, adaptate copiilor, cu ofițeri responsabili de protecția copiilor imediat după frontieră, cum ar fi centrele Blue Dot create de UNICEF și UNHCR; |
| --- | --- |

8.

| 9. | recomandă cu fermitate ca ofițerii responsabili de protecția copiilor și alte servicii critice să fie prezenți și disponibili la frontieră pentru a identifica vulnerabilitățile acestor copii, în special prin identificarea și înregistrarea exactă a naționalității copilului, a apatridiei sau a riscului de apatridie la sosire și prin îndrumarea acestora către serviciile adecvate, inclusiv serviciile care oferă sprijin psihosocial, sprijin pentru sănătatea maternă, serviciile de protecție împotriva violenței bazate pe gen, de regăsire a familiei și de sprijinire a reîntregirii familiei, precum și pentru a asigura o predare adecvată către sistemele naționale de protecție a copilului, astfel încât copiilor să li se acorde acces deplin la toate serviciile de bază și îngrijire adecvată în conformitate cu standardele internaționale de protecție a copilului; |
| --- | --- |

9.

| 10. | îndeamnă toate părțile să colaboreze îndeaproape cu autoritățile ucrainene pentru a accelera evacuarea copiilor din instituții și a copiilor care au nevoie de îngrijire medicală și să se asigure că aceștia sunt transferați în centre de îngrijire comunitare sau familiale adecvate din statele membre, astfel încât să poată beneficia de îngrijirea corespunzătoare; |
| --- | --- |

10.

| 11. | subliniază că evacuările trebuie făcute întotdeauna cu respectarea unor măsuri speciale care iau în considerare interesul superior al copilului și că părinții sau persoanele responsabile pentru îngrijirea lor trebuie să-și dea consimțământul; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază că este important să se creeze o strategie a UE care să intensifice acțiunile umanitare pe teren de salvare a familiilor și a copiilor, în special a copiilor vulnerabili, inclusiv a celor care provin din medii socioeconomice defavorizate, a celor aflați în centre de plasament sau în îngrijire, a celor din spitale, precum și a copiilor cu dizabilități, a orfanilor și copiilor neînsoțiți, mai ales în zonele de luptă; |
| --- | --- |

12.

| 13. | își exprimă îngrijorarea cu privire la relatările despre tinerii încă deținuți în centrele de detenție pentru imigranți din Ucraina, care sunt expuși unui risc crescut pe fondul ostilităților; invită Comisia să colaboreze cu autoritățile ucrainene pentru a permite eliberarea tinerilor migranți și a solicitanților de azil deținuți în centrele de detenție pentru imigranți din Ucraina și pentru a înlesni evacuarea în siguranță a acestora; |
| --- | --- |

13.

| 14. | salută anunțul Comisiei privind crearea Platformei de solidaritate pentru schimbul de informații privind capacitățile de primire ale statelor membre și numărul de persoane care beneficiază de protecție temporară pe teritoriile lor; |
| --- | --- |

14.

| 15. | subliniază importanța cooperării strânse cu autoritățile ucrainene și cu organizațiile internaționale și neguvernamentale relevante pentru a înregistra și a identifica copiii care intră în UE din centre de îngrijire instituționalizată din Ucraina, pentru a preveni traficul de copii, adopțiile ilegale și alte posibile abuzuri, cu respectarea deplină a standardelor UE în materie de protecție a datelor; atrage atenția asupra monitorizării situației acelor copii și a locului în care se află după sosirea lor în UE; |
| --- | --- |

15.

| 16. | cere ca copiii neînsoțiți și separați și copiii din centrele de îngrijire instituționalizată din Ucraina să fie incluși imediat în sistemele de monitorizare pentru serviciile sociale și de protecție a copilului din statele membre de primire, pentru a înlesni reîntregirea familiei în viitor atunci când acest lucru este în interesul lor superior și pentru a supraveghea acordarea de servicii de îngrijire pentru a le asigura siguranța și protecția; |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază importanța colectării de date defalcate în conformitate cu standardele UE în materie de protecție a datelor, pentru a identifica grupurile vulnerabile care provin din Ucraina, inclusiv, dar fără a se limita la: copiii aflați în îngrijire instituțională, copiii cu dizabilități, copiii din comunitățile rome, copiii fără acte de identitate și alți copii din afara Ucrainei, copiii apatrizi și copiii expuși riscului de apatridie, cu scopul de a identifica nevoile acestor grupuri și de a oferi sprijin pentru urmărirea și reunificarea copiilor neînsoțiți, a femeilor și a victimelor traficului; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ia act de platforma UE pentru înregistrare, care urmărește să permită statelor membre să facă schimb de informații pentru a se asigura că persoanele care beneficiază de protecție temporară sau adecvată în temeiul legislației naționale pot beneficia efectiv de drepturile lor în toate statele membre, limitând, în același timp, posibilele abuzuri; |
| --- | --- |

18.

| 19. | Îndeamnă statele membre învecinate să ofere copiilor informații adaptate pentru ei, într-o limbă pe care o pot înțelege, cu privire la situația lor, la drepturile lor și la riscul cu care se pot confrunta în cazul traficului de ființe umane și al altor forme de exploatare; subliniază că informațiile oferite adulților ar trebui să includă secțiuni speciale privind traficul de copii, pentru a alerta îngrijitorii și a facilita un sprijin adaptat; |
| --- | --- |

19.

Condițiile de primire și copiii vulnerabili

| 20. | atrage atenția că copiii au dreptul și nevia naturală de a fi aproape de părinții lor sau de un îngrijitor constant; subliniază că este important ca frații și surorile să nu fie separați și, prin urmare, că este important ca copiii neînsoțiți să fie găzduiți în centre familiale și comunitare pentru a permite tuturor copiilor să crească nu în instituții, ci în familii și comunități, prevenind astfel separarea fără rost a familiei; subliniază că, în cazul în care copiii sunt neînsoțiți, ar trebui să se acorde prioritate îngrijirii lor în familii sau altor tipuri de îngrijire la nivelul comunității și că, dacă acest lucru nu este posibil, copiii ar trebui plasați în centre separate de adulți; |
| --- | --- |

20.

| 21. | invită statele membre să se asigure că se numește rapid un tutore pentru toți copiii neînsoțiți la sosirea în prima lor țară, indiferent de naționalitatea lor sau de statutul de imigrant, și că toate informațiile pe care le dă tutorele sunt oferite într-un mod adaptat copiilor; consideră, în acest sens, statele membre învecinate ar trebui folosească în totalitate rețeaua europeană de tutelă existentă și, dacă nu sunt disponibili tutori în țările-gazdă, recomandă cu fermitate numirea unor tutori temporari la frontieră, pentru a asigura o predare adecvată a responsabilităților către sistemele naționale de protecție a copilului; |
| --- | --- |

21.

| 22. | solicită să se pună la dispoziție finanțare pentru acordarea de servicii esențiale și salvatoare de sănătate sexuală și reproductivă (SSR) și de servicii imediate pentru supraviețuitorii violenței de gen, în conformitate cu Pachetul minim de servicii inițiale (MISP), în vederea prevenirii și gestionării consecințelor violenței sexuale, a reducerii transmiterii HIV, a prevenirii excesului de morbiditate și mortalitate maternă și la nou-născuți și a planificării unor servicii complete de SR; solicită înlesnirea imediată a accesului transfrontalier la îngrijirea SSR și/sau tranzitul către alte state membre ale UE, acolo unde este necesar, pentru a depăși restricții severe în statele membre de tranzit și în cele care găzduiesc refugiați și pentru a se asigura că tinerii și copiii care fug din Ucraina au acces la servicii complete de SSR și produse sanitare; |
| --- | --- |

22.

| 23. | subliniază importanța comunităților locale și a municipalităților, precum și a organizațiilor societății civile din prima linie pentru primirea, cazarea și asigurarea accesului la educație pentru copii și tineri; invită, prin urmare, Comisia să accelereze accesul acestora la fondurile UE existente; |
| --- | --- |

23.

| 24. | salută și recunoaște rolul esențial al societății civile în primirea, cazarea, acordarea de asistență umanitară și de asistență juridică, precum și în incluziunea socială a copiilor și tinerilor care fug din calea războiului; reamintește că autoritățile nu se pot baza doar pe cetățeni și pe organizațiile societății civile pentru a organiza primirea și protecția copiilor care fug din Ucraina; Subliniază că autoritățile statelor membre trebuie să supravegheze primirea copiilor neînsoțiți; |
| --- | --- |

24.

| 25. | invită Comisia să contribuie la întărirea sistemelor de protecție a copilului în țările gazdă pentru a îmbunătăți sprijinul psihologic și accesul la servicii de bază, cum ar fi educația și sănătatea, pentru copiii care fug din Ucraina, în condiții de egalitatea cu copiii din țările gazdă, și să instituie mecanisme de relocare care să acorde prioritate reîntregirii familiei și relocării copiilor vulnerabili și a altor persoane pentru a reduce presiunea asupra țărilor învecinate; |
| --- | --- |

25.

| 26. | subliniază că trebui sprijinite sistemele de sănătate din țările gazdă pentru a asigura continuitatea îngrijirii copiilor și tinerilor care fug din Ucraina, în special prin furnizarea de medicamente esențiale, cum ar fi pentru pacienții cu HIV, cancer și boli rare; invită statele membre să își coordoneze eforturile cu UNICEF și cu Organizația Mondială a Sănătății pentru a asigura vaccinarea copiilor și tinerilor care fug din Ucraina împotriva bolilor de bază, inclusiv împotriva poliomielitei, rujeolei și a COVID-19; |
| --- | --- |

26.

| 27. | reamintește că UE și toate statele membre au ratificat Convenția ONU cu privire la drepturile copilului și, prin urmare, sunt obligate să respecte, să protejeze și să respecte drepturile prevăzute în aceasta; îndeamnă statele membre să adopte măsuri specifice pentru a răspunde în mod adecvat nevoile copiilor cu dizabilități, inclusiv facilități adecvate și îngrijire permanentă oferită de îngrijitori verificați; |
| --- | --- |

27.

| 28. | subliniază necesitatea de a se asigura că nevoile copiilor și tinerilor LGBTIQ + sunt luate în considerare, în special prin asigurarea unor modalități de primire sau de îngrijire sigure și adecvate și prin asigurarea faptului că nu există discriminare la punctele de trecere a frontierei; subliniază dificultățile specifice cu care se confruntă femeile transgen și familiile curcubeu la trecerea frontierelor; subliniază că copiii cuplurilor de același sex riscă să fie separați de unul sau de ambii părinți; invită statele membre să țină seama de parteneriatele de facto și de familii aplicarea Directivei privind protecția temporară; |
| --- | --- |

28.

| 29. | salută inițiativa Comisiei de a crea un mecanism de solidaritate pentru transferurile medicale în interiorul UE pentru refugiați și persoanele strămutate din statele membre învecinate cu Ucraina, inclusiv ale copiilor și tinerilor care au nevoie imediată de tratament și terapie; |
| --- | --- |

29.

| 30. | invită statele membre să consolideze actuala linie telefonică europeană unică pentru copii dispăruți (116 000) și linia europeană de asistență telefonică, care oferă asistență psihologică gratuită copiilor și tinerilor care fug din Ucraina (116 111); insistă că trebuie întărită cooperarea dintre statele membre pentru linia telefonică de urgență 116 000, precum și acțiunile transfrontaliere care vizează identificarea și găsirea copiilor dispăruți; |
| --- | --- |

30.

Reîntregirea familiei

| 31. | invită statele membre să gestioneze cazurile tuturor copiilor care au fugit temporar din Ucraina și se află temporar în grija lor, cu scopul final de a înlesni reîntregirea familiei, inclusiv asigurându-se că autoritățile verifică periodic bazele de date existente și în deplină conformitate cu standardele UE în materie de protecție a datelor, inclusiv cele care colectează informații privind copiii dispăruți; subliniază că, în cazul în care reîntregirea fizică a familiei nu este posibilă imediat, ar trebui să se mențină sau să se restabilească contactul cât mai curând posibil, inclusiv cu frații și surorile sau cu familia extinsă; consideră că aceste măsuri trebuie să conțină mecanisme solide de protecție și raportare, inclusiv semnalizarea serviciilor și sesizări și interogări în sistemele naționale de gestionare a cazurilor de protecție a copilului; |
| --- | --- |

31.

| 32. | invită statele membre să oprească adopțiile de copii pentru a evita separarea continuă sau permanentă a copiilor de părinții și familiile lor, în detrimentul interesului superior al acestora; |
| --- | --- |

32.

Relocarea

| 33. | cere să se promoveze mecanisme de transfer, inclusiv transportul sigur, rapid și coordonat în toate statele membre, pentru copiii și familiile lor deja prezente în statele membre învecinate, în special pentru copiii neînsoțiți și copiii cu dizabilități, care necesită îngrijire specifică, în strânsă cooperare cu autoritățile ucrainene și cu serviciile consulare ucrainene din UE, atunci când este necesar din motive de sănătate; |
| --- | --- |

33.

| 34. | invită Comisia să ajute statele membre învecinate să facă evaluări individuale privind interesul superior al copiilor și, atunci când aceștia sunt însoțiți de un adult, indiferent dacă sunt membri ai familiei, rude sau susținători privați, să se asigure că există un sistem adecvat de verificare a familiilor gazdă care să ofere protecție copiilor și să se asigure că aceștia sunt transferați în condiții de siguranță în familiile gazdă; |
| --- | --- |

34.

Integrarea

| 35. | invită statele membre să asigure o abordare coordonată în programarea și executarea fondurilor UE și să se asigure că finanțarea UE oferă un răspuns rapid și direct pentru a sprijini furnizorii de servicii din țările cele mai afectate, inclusiv societatea civilă și organizațiile internaționale; invită, de asemenea, statele membre să accelereze aplicarea acestor măsuri și să aloce toate resursele naționale posibile, completate de fonduri ale UE, cum ar fi Fondul social european Plus, Asistența de redresare pentru coeziune și teritoriile Europei (REACT-EU), Mecanismul de redresare și reziliență, Fondul european de dezvoltare regională, InvestEU, Erasmus+, Fondul pentru azil, migrație și integrare și EU4Health, pentru a se asigura că refugiații beneficiază de integrare socioeconomică, acces egal la locuri de muncă de calitate, educație, formare și îngrijire și sunt protejați împotriva sărăciei în rândul copiilor și excluziunii sociale; reamintește că statele membre trebuie să includă măsuri specifice pentru a investi în copii și tineri în planurile lor naționale de redresare și reziliență pentru a accesa fondul, în conformitate cu pilonul „Next Generation” din Mecanismul de redresare și reziliență și cu Acțiunea de coeziune pentru refugiații din Europa (CARE); invită Comisia și Consiliul să furnizeze resurse suplimentare, dacă este necesar; |
| --- | --- |

35.

| 36. | este conștient de problemele cu care se confruntă statele membre în ceea ce privește integrarea cursanților în sistemele lor de educație și formare; îndeamnă statele membre să integreze rapid cursanții de toate vârstele în structurile generale de învățare formală, informală și non-formală și să ofere sprijin educațional specializat persoanelor cu nevoi suplimentare, inclusiv copiilor din comunitățile marginalizate, cum ar fi romii, pentru a limita abandonul școlar și pentru a evita segregarea în educație, care duce la excluziune socială și discriminare; recunoaște că barierele lingvistice ar putea împiedica înscrierea și performanța la școală a copiilor care fug din Ucraina; invită, prin urmare, Comisia să sprijine autoritățile naționale ale statelor membre să asigure servicii gratuite de interpretare, cursuri speciale de limbă și alte programe speciale de recrutare a profesorilor ucraineni, precum și a profesorilor care vorbesc limbi ucrainene și/sau limbi minoritare relevante; |
| --- | --- |

36.

| 37. | recunoaște că instrumentele digitale pot fi măsuri foarte utile, flexibile și adaptate pentru a oferi în timp util continuitate educațională și sprijin suplimentar copiilor și tinerilor aflați în situații vulnerabile și ar trebui să respecte pe deplin standardele de protecție a datelor; invită Comisia să folosească optim instrumentele și echipamentele de educație digitală existente, în special cele dezvoltate în Ucraina, pentru a se asigura că toți copiii își pot continua educația; reafirmă, însă, că aceste instrumente ar trebui să fie complementare structurilor fizice și subliniază că educația în persoană este esențială, în special în contextul actual, în care acești copii și tineri au nevoie de sprijin psihosocial suplimentar; cere ca țările-gazdă să beneficieze de sprijin concertat pentru a intensifica accesul la asistență psihologică adecvată din partea experților capabili să facă față traumelor provocate de război; invită, în acest sens, statele membre să sprijine cadrele didactice, formatorii și alte categorii de personal didactic care lucrează cu copii traumatizați; |
| --- | --- |

37.

| 38. | salută inițiativa Comisiei de a extinde portalul „School Education Gateway” pentru a contribui la cooperarea între statele membre pentru a începe schimbul de experiență și pentru a identifica ce este necesar pentru a continua educația copiilor strămutați, ca ghișeu unic pentru coordonarea materialelor educaționale între Ucraina și statele membre în limba cursanților; subliniază că trebuie valorificate capacitățile profesorilor ucraineni din rândul noilor sosiți în Europa; |
| --- | --- |

38.

| 39. | insistă că trebuie recunoscute diplomele, calificările și perioadele de învățare, inclusiv pentru cadrele didactice și lucrătorii din domeniul sănătății, deoarece acestea sunt esențiale pentru integrarea fără probleme în noul lor mediu a copiilor și tinerilor care fug din Ucraina; îndeamnă statele membre, având în vedere circumstanțele actuale, să dea dovadă de flexibilitate în cazurile în care lipsesc documente administrative și să găsească căi inovatoare și pragmatice de a continua demersurile, combinând opțiunile digitale cu cele pe hârtie; |
| --- | --- |

39.

| 40. | îndeamnă Comisia să monitorizeze îndeaproape măsurile luate pentru a răspunde nevoilor educaționale și sociale ale copiilor și tinerilor care fug din Ucraina, folosind în mod optim colectarea de date agregate, asigurând totodată respectarea deplină a standardelor UE în materie de protecție a datelor; |
| --- | --- |

40.

| 41. | salută primele încercări ale Comisiei de a facilita adaptarea programelor de finanțare existente ale UE pentru a sprijini tinerii, în special Erasmus+ și Corpul european de solidaritate, și îndeamnă ca aceste eforturi să fie menținute sau consolidate în funcție de evoluții și atât timp cât este necesar; subliniază că Garanția pentru tineret consolidată stipulează că toți tinerii cu vârsta de peste 15 ani ar trebui să primească o ofertă de muncă, de continuare a educației, de stagiu sau de ucenicie, într-un interval de patru luni de la intrarea în șomaj sau de la momentul în care nu mai urmează o formă de învățământ oficial; invită, de asemenea, statele membre să implementeze Garanția pentru tineret consolidată pentru a asigura oferte de înaltă calitate, inclusiv asigurând o remunerație echitabilă și accesul la protecție socială, prin interzicerea folosirii abuzive a contractelor atipice și prin asigurarea unor medii de lucru adaptate la nevoile persoanelor cu dizabilități; |
| --- | --- |

41.

| 42. | subliniază rolul sportului în procesul de integrare a refugiaților, în special a copiilor și tinerilor, și invită statele membre să înlesnească accesul copiilor și tinerilor la activități și intervenții sportive, care îi vor ajuta să își îmbunătățească sănătatea mintală, să depășească traumele, să se adapteze la noul lor mediu și să creeze legături cu comunitățile-gazdă; |
| --- | --- |

42.

| 43. | salută eforturile depuse de unele țări pentru a pune la dispoziție fonduri specifice destinate burselor pentru studenții ucraineni și cere eforturi europene comune în acest sens; subliniază că este important ca toți studenții care fug din Ucraina, inclusiv studenții internaționali, să poată beneficia de astfel de fonduri și să își finalizeze programele de studiu, deoarece și ei se află într-o situație de urgență; insistă că trebuie sprijiniți toți copiii și tinerii; |
| --- | --- |

43.

| 44. | cere Comisiei și statelor membre să continue și să adopte o abordare coerentă pentru a face față problemelor actuale și viitoare generate de războiul din Ucraina și să nu uite învățămintele desprinse din răspunsul la acest război, ci mai degrabă să acționeze în urma acestora, inclusiv aplicând și implementând Directiva privind protecția temporară pentru a asigura accesul la protecție pentru refugiații și solicitanții de azil de orice origine; |
| --- | --- |

44.

| 45. | invită statele membre și mai ales coordonatorii naționali ai UE din cadrul Garanției europene pentru copii să asigure accesul la servicii gratuite, eficiente și de bună calitate pentru copiii care fug din Ucraina, în condiții de egalitate cu alți copii din țările gazdă, în conformitate cu recomandarea de a asigura măsuri naționale integrate și de a lua în considerare dezavantajele specifice; subliniază că criza provocată de pandemia de COVID-19 și sosirea refugiaților în urma războiului din Ucraina poate exacerba situația copiilor expuși riscului de sărăcie și de excluziune socială sau a copiilor care au nevoie de acces la îngrijire de calitate; invită, prin urmare, statele membre și Comisia să majoreze urgent finanțarea Garanției europene pentru copii, cu un buget specific de cel puțin 20 miliarde EUR, pentru a combate sărăcia care afectează copiii și familiile acestora și pentru a contribui la obiectivul de reducere a sărăciei cu cel puțin 15 milioane de copii până în 2030, inclusiv cu cel puțin 5 milioane de copii în toate statele membre până în 2030; invită, în acest sens, toate statele membre să aloce mai mult de minimumul de 5 % din resursele Fondului social european Plus în cadrul gestiunii partajate pentru sprijinirea activităților din Garanția europeană pentru copii; |
| --- | --- |

45.

| 46. | invită statele membre, în acest context, să stimuleze investițiile în locuri de muncă sustenabile și de calitate, în sprijin social pentru tineri și părinți și să aplice politici precis orientate de ocupare a forței de muncă care să asigure un nivel de trai decent, condiții de muncă și salarii echitabile, un echilibru adecvat între viața profesională și cea privată, o piață a muncii incluzivă și o capacitate crescută de inserție profesională, inclusiv învățământul profesional și formarea profesională; subliniază că ar trebui create servicii gratuite de îngrijire a copiilor preșcolari pentru a înlesni participarea părinților pe piața muncii, în special a femeilor, și pentru a sprijini dezvoltarea socială a copiilor; subliniază că trebuie colaborat strâns cu sindicatele naționale și europene pentru a sprijini toate persoanele care fug din Ucraina să își exercite drepturile sociale și de muncă în statele membre; |
| --- | --- |

46.

| 47. | invită statele membre să asigure locuințe adecvate și sigure pentru toate persoanele care fug din Ucraina; invită statele membre să acorde prioritate locuințelor permanente pentru copiii și familiile lor cu risc de fi fără adăpost și să includă în planurile lor naționale de acțiune privind Garanția pentru copii soluții de asigurare a accesului la locuințe pentru copiii fără adăpost și cei care se confruntă cu o excluziune severă în ceea ce privește locuințele; invită statele membre să se asigure că fiecare copil și tânăr care fuge din Ucraina are acces la apă curentă, salubritate și instalații de igienă personală, și acasă și la școală; |
| --- | --- |

47.

o

o o

| 48. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

48.

---

(1)  JO L 223, 22.6.2021, p. 14.

(2)  JO C 506, 15.12.2021, p. 94.

(3)  JO L 71, 4.3.2022, p. 1.

(4)  JO C 41, 6.2.2020, p. 41.

(5)  JO C 285, 29.8.2017, p. 78.

(6)  UNICEF, Ukraine Situation: Refugee Response in Neighbouring Countries – Humanitarian Situation Report (Situația din Ucraina: răspunsul țărilor învecinate la problema refugiaților – Raportul nr. 3 privind situația umanitară), 23 martie 2022.

(7)  UNICEF, Ukraine Situation: Refugee Response in Neighbouring Countries – Humanitarian Situation Report (Situația din Ucraina: răspunsul țărilor învecinate la problema refugiaților – Raportul nr. 3 privind situația umanitară), 23 martie 2022.

(8)  Comisia Europeană, „Refugiați din Ucraina: sprijin pentru educație”, disponibil la: https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/stronger-europe-world/eu-solidarity-ukraine/eu-assistance-ukraine/information-people-fleeing-war-ukraine/fleeing-ukraine-support-education_ro

(9)  UNICEF, Ukraine Situation: Refugee Response in Neighbouring Countries – Humanitarian Situation Report (Situația din Ucraina: răspunsul țărilor învecinate la problema refugiaților – Raportul nr. 3 privind situația umanitară), 23 martie 2022.

(10)  UNICEF, Unaccompanied and separated children fleeing escalating conflict in Ukraine must be protected (Copiii neînsoțiți și separați care fug din calea escaladării conflictului din Ucraina trebuie protejați”, declarație comună a directorului executiv al UNICEF, Catherine Russell, și a Înaltului Comisar al ONU pentru Refugiați, Filippo Grandi, 7 martie 2022, și organizația Hope and Homes for Children, An Analytical Report Based on the Findings of a Comprehensive Study of the Child Protection System in Ukraine (Un raport analitic bazat pe constatările unui studiu cuprinzător privind sistemul de protecție a copilului în Ucraina), 2017, accesat la adresa: http://www.openingdoors.eu/the-illusion-of-protection-national-audit-of-the-child-protection-system-in-ukraine

(11)  A se vedea documentul de informare al Rețelei europene privind apatridia intitulat „Stateless people and people at risk of statelessness forcibly displaced from Ukraine” (Apatrizii și persoanele expuse riscului de apatridie strămutate forțat din Ucraina), 10 martie 2022, și documentul UNHCR intitulat „Stateless Persons”(Apatrizii), disponibil la adresa https://www.unhcr.org/ua/en/stateless-persons.

(12)  Kiev School of Economics, „Direct damage caused to Ukraine’s infrastructure during the war has already reached almost $63 billion. Global economic losses are about $543-600 billion” (Daunele directe aduse infrastructurii Ucrainei în timpul războiului au ajuns deja la aproape 63 miliarde USD. Pierderile economice globale sunt de aproximativ 543-600 miliarde USD), pagină accesată la adresa https://kse.ua/about-the-school/news/zbitki-naneseni-infrastrukturi-ukrayini-v-hodi-viyni-skladayut-mayzhe-63-mlrd/

(13)  JO C 126 I, 21.3.2022, p. 1.

(14)  JO L 212, 7.8.2001, p. 12.

---

| 15.11.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 434/59 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 434/59

---

P9_TA(2022)0121

Concluziile reuniunii Consiliului European din 24-25 martie 2022: inclusiv ultimele evoluții ale războiului din Ucraina și sancțiunile aplicate de UE împotriva Rusiei și implementarea acestora

Rezoluția Parlamentului European din 7 aprilie 2022 referitoare la concluziile reuniunii Consiliului European din 24-25 martie 2022, inclusiv ultimele evoluții ale războiului din Ucraina și sancțiunile aplicate de UE împotriva Rusiei și implementarea acestora (2022/2560(RSP))

(2022/C 434/09)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Rusia și Ucraina, în special cea din 16 decembrie 2021 referitoare la situația de la frontiera Ucrainei și din teritoriile ucrainene ocupate de Rusia (1) și cea din 1 martie 2022 referitoare la agresiunea Rusiei împotriva Ucrainei (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Rusia și Ucraina, în special cea din 16 decembrie 2021 referitoare la situația de la frontiera Ucrainei și din teritoriile ucrainene ocupate de Rusia (1) și cea din 1 martie 2022 referitoare la agresiunea Rusiei împotriva Ucrainei (2),

| — | având în vedere declarațiile privind Ucraina ale liderilor Parlamentului European din 16 și 24 februarie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile privind Ucraina ale liderilor Parlamentului European din 16 și 24 februarie 2022,

| — | având în vedere declarația făcută la 24 februarie 2022 de Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate în numele UE privind invadarea Ucrainei de către forțele armate ale Federației Ruse, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația făcută la 24 februarie 2022 de Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate în numele UE privind invadarea Ucrainei de către forțele armate ale Federației Ruse,

| — | având în vedere declarația Președintelui Consiliului European și ale Președintei Comisiei din 24 februarie 2022 privind agresiunea militară fără precedent și neprovocată a Rusiei împotriva Ucrainei, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Președintelui Consiliului European și ale Președintei Comisiei din 24 februarie 2022 privind agresiunea militară fără precedent și neprovocată a Rusiei împotriva Ucrainei,

| — | având în vedere Declarația de la Versailles din 11 martie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Versailles din 11 martie 2022,

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 25 martie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 25 martie 2022,

| — | având în vedere declarația Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, făcută în numele UE la 4 aprilie 2022, cu privire la atrocitățile ruse comise în Bucea și în alte orașe ucrainene, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, făcută în numele UE la 4 aprilie 2022, cu privire la atrocitățile ruse comise în Bucea și în alte orașe ucrainene,

| — | având în vedere deciziile luate de Consiliu privind sancțiunile și măsurile restrictive împotriva Rusiei, care includ măsuri diplomatice, măsuri restrictive individuale, cum ar fi înghețarea activelor și restricții de călătorie, restricții privind relațiile economice cu Crimeea și Sevastopol și cu zonele necontrolate de guvern din Donețk și Luhansk, sancțiuni economice, restricții privind mass-media și restricții privind cooperarea economică, |
| --- | --- |

—

având în vedere deciziile luate de Consiliu privind sancțiunile și măsurile restrictive împotriva Rusiei, care includ măsuri diplomatice, măsuri restrictive individuale, cum ar fi înghețarea activelor și restricții de călătorie, restricții privind relațiile economice cu Crimeea și Sevastopol și cu zonele necontrolate de guvern din Donețk și Luhansk, sancțiuni economice, restricții privind mass-media și restricții privind cooperarea economică,

| — | având în vedere principiile de la Nürnberg elaborate de Comisia de drept internațional a ONU, care stabilesc ceea ce constituie o crimă de război, |
| --- | --- |

—

având în vedere principiile de la Nürnberg elaborate de Comisia de drept internațional a ONU, care stabilesc ceea ce constituie o crimă de război,

| — | având în vedere Statutul de la Roma al Curții Penale Internaționale (CPI), |
| --- | --- |

—

având în vedere Statutul de la Roma al Curții Penale Internaționale (CPI),

| — | având în vedere Carta Organizației Națiunilor Unite, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta Organizației Națiunilor Unite,

| — | având în vedere Convenția de la Geneva și protocoalele adiționale la aceasta, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția de la Geneva și protocoalele adiționale la aceasta,

| — | având în vedere Actul final de la Helsinki și documentele ulterioare, |
| --- | --- |

—

având în vedere Actul final de la Helsinki și documentele ulterioare,

| — | având în vedere Rezoluția Adunării Generale a ONU din 2 martie 2022 referitoare la agresiunea împotriva Ucrainei și Rezoluția din 24 martie 2022 referitoare la consecințele umanitare ale agresiunii împotriva Ucrainei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Adunării Generale a ONU din 2 martie 2022 referitoare la agresiunea împotriva Ucrainei și Rezoluția din 24 martie 2022 referitoare la consecințele umanitare ale agresiunii împotriva Ucrainei,

| — | având în vedere Convenția ONU pentru prevenirea și reprimarea crimei de genocid, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU pentru prevenirea și reprimarea crimei de genocid,

| — | având în vedere hotărârea Curții Internaționale de Justiție a ONU din 16 martie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârea Curții Internaționale de Justiție a ONU din 16 martie 2022,

| — | având în vedere Convenția europeană a drepturilor omului, Memorandumul de la Budapesta privind garanțiile de securitate, documentul de la Viena și protocoalele adiționale la acesta, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția europeană a drepturilor omului, Memorandumul de la Budapesta privind garanțiile de securitate, documentul de la Viena și protocoalele adiționale la acesta,

| — | având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, în concordanță cu Carta ONU și cu principiile dreptului internațional, în relațiile lor internaționale toate statele se bucură de egalitate suverană și „se vor abține, în relațiile lor internaționale de a recurge la amenințarea cu forța sau la folosirea ei fie împotriva integrității teritoriale ori independenței politice a vreunui stat”; întrucât Federația Rusă desfășoară un război ilegal, neprovocat și nejustificat de agresiune împotriva Ucrainei începând cu 24 februarie 2022 și întrucât, la 16 martie 2022, Curtea Internațională de Justiție a ordonat Federației Ruse „să își suspende imediat operațiunile militare pe teritoriul Ucrainei”; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în concordanță cu Carta ONU și cu principiile dreptului internațional, în relațiile lor internaționale toate statele se bucură de egalitate suverană și „se vor abține, în relațiile lor internaționale de a recurge la amenințarea cu forța sau la folosirea ei fie împotriva integrității teritoriale ori independenței politice a vreunui stat”; întrucât Federația Rusă desfășoară un război ilegal, neprovocat și nejustificat de agresiune împotriva Ucrainei începând cu 24 februarie 2022 și întrucât, la 16 martie 2022, Curtea Internațională de Justiție a ordonat Federației Ruse „să își suspende imediat operațiunile militare pe teritoriul Ucrainei”;

| B. | întrucât mii de civili ucraineni și-au pierdut viața sau au fost răniți în timpul agresiunii și invaziei Rusiei începând cu 24 februarie 2022, în timp ce aproape 6,5 milioane de cetățeni ucraineni au fost strămutați în interiorul țării și peste 4 milioane au fugit în țările învecinate, la care se adaugă peste 14 000 de persoane, militari și civili, care și-au pierdut viața în ultimii opt ani ca urmare a ocupării Crimeii de către Federația Rusă și a conflictului generat de aceasta în estul Ucrainei; |
| --- | --- |

B.

întrucât mii de civili ucraineni și-au pierdut viața sau au fost răniți în timpul agresiunii și invaziei Rusiei începând cu 24 februarie 2022, în timp ce aproape 6,5 milioane de cetățeni ucraineni au fost strămutați în interiorul țării și peste 4 milioane au fugit în țările învecinate, la care se adaugă peste 14 000 de persoane, militari și civili, care și-au pierdut viața în ultimii opt ani ca urmare a ocupării Crimeii de către Federația Rusă și a conflictului generat de aceasta în estul Ucrainei;

| C. | întrucât războiul din Ucraina continuă să curme vieți nevinovate la o lună de la începerea agresiunii ruse; întrucât atrocitățile comise de trupele rusești au atins un nou nivel de josnicie duminică, 3 aprilie 2022, când au fost descoperite corpuri de civili, bărbați și femei, aruncate pe străzile din Bucea, un oraș inaccesibil armatei ucrainene timp de aproape o lună; întrucât aceste fapte justifică în mod clar înființarea unei comisii internaționale care să investigheze toate crimele comise de armata rusă de la începutul războiului; |
| --- | --- |

C.

întrucât războiul din Ucraina continuă să curme vieți nevinovate la o lună de la începerea agresiunii ruse; întrucât atrocitățile comise de trupele rusești au atins un nou nivel de josnicie duminică, 3 aprilie 2022, când au fost descoperite corpuri de civili, bărbați și femei, aruncate pe străzile din Bucea, un oraș inaccesibil armatei ucrainene timp de aproape o lună; întrucât aceste fapte justifică în mod clar înființarea unei comisii internaționale care să investigheze toate crimele comise de armata rusă de la începutul războiului;

| D. | întrucât armata rusă continuă bombardamentele și atacurile aeriene la întâmplare asupra zonelor rezidențiale și a infrastructurii civile, precum spitale, școli și creșe, care au dus la distrugerea completă sau aproape completă a orașelor Mariupol, Volnovaha, dar și a altor orașe și sate; |
| --- | --- |

D.

întrucât armata rusă continuă bombardamentele și atacurile aeriene la întâmplare asupra zonelor rezidențiale și a infrastructurii civile, precum spitale, școli și creșe, care au dus la distrugerea completă sau aproape completă a orașelor Mariupol, Volnovaha, dar și a altor orașe și sate;

| E. | întrucât Ucraina a arătat până acum niveluri extraordinare de rezistență și nu a permis Rusiei să își realizeze obiectivul inițial de a ocupa întreaga țară; |
| --- | --- |

E.

întrucât Ucraina a arătat până acum niveluri extraordinare de rezistență și nu a permis Rusiei să își realizeze obiectivul inițial de a ocupa întreaga țară;

| F. | întrucât Comisia a propus și a anunțat noi sancțiuni la 5 aprilie 2022 și lucrează la pachete suplimentare de sancțiuni; întrucât primele sancțiuni ale UE împotriva Federației Ruse au fost impuse în martie 2014 în urma anexării ilegale a Crimeii în 2014 și întrucât ultimul pachet de sancțiuni a fost adoptat la 15 martie 2022 în urma invaziei neprovocate și nejustificate a Ucrainei de către Rusia, lansată la 24 februarie 2022; întrucât UE a adoptat, de asemenea, sancțiuni împotriva Belarusului ca răspuns la implicarea sa în agresiunea și invazia rusă; |
| --- | --- |

F.

întrucât Comisia a propus și a anunțat noi sancțiuni la 5 aprilie 2022 și lucrează la pachete suplimentare de sancțiuni; întrucât primele sancțiuni ale UE împotriva Federației Ruse au fost impuse în martie 2014 în urma anexării ilegale a Crimeii în 2014 și întrucât ultimul pachet de sancțiuni a fost adoptat la 15 martie 2022 în urma invaziei neprovocate și nejustificate a Ucrainei de către Rusia, lansată la 24 februarie 2022; întrucât UE a adoptat, de asemenea, sancțiuni împotriva Belarusului ca răspuns la implicarea sa în agresiunea și invazia rusă;

| G. | întrucât sancțiunile au efect, dar achizițiile UE de combustibili fosili din Rusia oferă în continuare regimului mijloace care contribuie la finanțarea războiului; |
| --- | --- |

G.

întrucât sancțiunile au efect, dar achizițiile UE de combustibili fosili din Rusia oferă în continuare regimului mijloace care contribuie la finanțarea războiului;

| H. | întrucât UE plătește Rusiei până la 800 de milioane EUR pe zi pentru furnizarea de combustibili fosili, sumă care se ridică anual la aproape 300 de miliarde EUR; |
| --- | --- |

H.

întrucât UE plătește Rusiei până la 800 de milioane EUR pe zi pentru furnizarea de combustibili fosili, sumă care se ridică anual la aproape 300 de miliarde EUR;

| I. | întrucât aproape 500 de firme și de corporații internaționale au ales să-și suspende operațiunile în Rusia sau să se retragă complet de pe piața rusă; întrucât, totuși, unele companii continuă să își desfășoare normal activitățile în Rusia, punând profiturile din operațiunile de pe piața rusă înaintea securității și responsabilității sociale, slăbind astfel efectele sancțiunilor și subminând condamnarea Federației Ruse de către comunitatea internațională; |
| --- | --- |

I.

întrucât aproape 500 de firme și de corporații internaționale au ales să-și suspende operațiunile în Rusia sau să se retragă complet de pe piața rusă; întrucât, totuși, unele companii continuă să își desfășoare normal activitățile în Rusia, punând profiturile din operațiunile de pe piața rusă înaintea securității și responsabilității sociale, slăbind astfel efectele sancțiunilor și subminând condamnarea Federației Ruse de către comunitatea internațională;

| J. | întrucât studiile academice (3) arată că interzicerea importurilor de combustibili fosili din Rusia ar avea un impact asupra creșterii economice a UE echivalent cu pierderi estimate la mai puțin de 3 % din PIB, în timp ce pierderile potențiale pentru economia rusă s-ar ridica la 30 % din PIB și ar permite oprirea agresiunii ruse; |
| --- | --- |

J.

întrucât studiile academice (3) arată că interzicerea importurilor de combustibili fosili din Rusia ar avea un impact asupra creșterii economice a UE echivalent cu pierderi estimate la mai puțin de 3 % din PIB, în timp ce pierderile potențiale pentru economia rusă s-ar ridica la 30 % din PIB și ar permite oprirea agresiunii ruse;

| K. | întrucât președinta Metsola s-a adresat Verhovna Rada la 1 aprilie 2022 și s-a întâlnit cu președintele și prim-ministrul Ucrainei și cu liderii facțiunilor politice în numele Parlamentului European, |
| --- | --- |

K.

întrucât președinta Metsola s-a adresat Verhovna Rada la 1 aprilie 2022 și s-a întâlnit cu președintele și prim-ministrul Ucrainei și cu liderii facțiunilor politice în numele Parlamentului European,

| 1. | condamnă în termenii cei mai fermi cu putință războiul de agresiune al Federației Ruse împotriva Ucrainei, precum și implicarea Belarusului în acest război și solicită Rusiei să înceteze imediat toate activitățile militare din Ucraina și să retragă necondiționat toate forțele și echipamentele militare de pe întreg teritoriul recunoscut la nivel internațional al Ucrainei; este alături de poporul ucrainean, îndurerat de pierderi și de suferință; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază că agresiunea și invazia militare constituie o încălcare gravă a dreptului internațional, în special a Convenției de la Geneva și a protocoalelor suplimentare la aceasta și a Cartei ONU, și invită Federația Rusă să revină la îndeplinirea responsabilităților unui membru permanent al Consiliului de Securitate al ONU în menținerea păcii și securității și la respectarea angajamentelor asumate în temeiul Actului final de la Helsinki, al Cartei de la Paris pentru o nouă Europă și al Memorandumului de la Budapesta; consideră că invazia Rusiei în Ucraina constituie un atac nu numai împotriva unei țări suverane, dar și împotriva principiilor și mecanismului de cooperare și securitate în Europa și a ordinii internaționale bazate pe norme, așa cum este definită în Carta ONU; |
| --- | --- |

2.

| 3. | își exprimă revolta și indignarea față de atrocitățile semnalate, inclusiv violarea și executarea civililor, strămutarea forțată, jefuirea și atacarea infrastructurii civile, cum ar fi spitalele, unitățile medicale, școlile, adăposturile și ambulanțele, precum și împușcarea civililor care încearcă să fugă din zonele de conflict prin coridoarele umanitare convenite în prealabil cu acordul forțelor armate ruse într-o serie de orașe ucrainene ocupate, precum Bucea; insistă ca autorii crimelor de război și ai altor încălcări grave ale drepturilor, precum și oficialii guvernamentali și liderii militari responsabili să fie fi trași la răspundere; reamintește că, în cazul unor crime de război și a unui genocid, comunitatea internațională este obligată să acționeze și ar trebui să utilizeze toate instrumentele de care dispune; sprijină pe deplin ancheta lansată de procurorul CPI privind crimele de război și crimele împotriva umanității, precum și activitatea Comisiei de anchetă a Oficiului Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului; solicită instituțiilor UE să ia toate măsurile necesare pe lângă instituțiile și procedurile internaționale și la CPI sau alte tribunale sau instanțe internaționale competente pentru a urmări în justiție acțiunile lui Vladimir Putin și Aleksandr Lukașenko drept crime de război și crime împotriva umanității și să participe activ la anchetarea acestora; solicită înființarea unui tribunal special al ONU pentru crimele din Ucraina; consideră că ar fi oportun să se folosească mecanismul internațional, imparțial și independent pentru a sprijini toate anchetele internaționale privind crimele de război comise în Ucraina; invită statele membre și UE să își consolideze capacitatea de a combate în mod eficace impunitatea celor care au comis crime de război sau au participat la acestea; |
| --- | --- |

3.

| 4. | reiterează faptul că livrările de arme trebuie să continue și să fie intensificate pentru a permite Ucrainei să se apere cât mai bine; își reiterează sprijinul pentru orice ajutor de apărare acordat forțelor armate ucrainene, oferit în mod individual de statele membre și în mod colectiv prin intermediul Instrumentului european pentru pace (IEP); salută decizia de a majora asistența acordată Ucrainei prin intermediul IEP cu încă 500 de milioane EUR și cere o creștere suplimentară a contribuțiilor concrete pentru a întări urgent capacitățile de apărare ale Ucrainei, atât la nivel bilateral, cât și în cadrul IEP; |
| --- | --- |

4.

| 5. | solicită crearea unor puncte de trecere și coridoare umanitare sigure pentru evacuarea civililor care fug din calea bombardamentelor și pentru consolidarea rețelelor de ajutor umanitar ale UE în Ucraina (cu combustibili, alimente, medicamente, apă potabilă, generatoare de energie și campinguri mobile); sugerează Comisiei să introducă scheme de ajutor inter pares pentru Ucraina, pentru a spori eficacitatea asistenței; solicită să se acorde o atenție deosebită situației copiilor, atât a minorilor neînsoțiți, cât și a celor care fug cu familiile lor și cere ca fiecare copil care caută refugiu să fie tratat în primul rând ca un copil și să se asigure protecția tuturor persoanelor care fug din Ucraina, indiferent de originea lor socială sau etnică, de gen, orientare sexuală, capacitate sau statut de migrant; felicită statele membre și țările vecine Ucrainei pentru reacția lor rapidă și pozitivă în fața fluxului de peste 4 milioane de refugiați care fug din calea războiului; salută activarea Directivei privind protecția temporară (4) și cere promovarea unor mecanisme de distribuire a refugiaților între statele membre, inclusiv a transportului coordonat rapid pentru refugiați, în special pentru copiii neînsoțiți și copiii cu dizabilități care au nevoie de îngrijire specifică; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază că reacția UE și angajamentul său politic trebuie să răspundă provocării ostile și să corespundă eforturilor partenerilor noștri ucraineni care împărtășesc aceeași viziune, care luptă și se sacrifică pentru valorile și principiile europene, a căror importanță depășește calitatea de membru a UE; |
| --- | --- |

6.

| 7. | își exprimă solidaritatea neclintită cu poporul ucrainean și aspirațiile sale puternice de a-și transforma țara într-un stat european democratic și prosper; recunoaște voința Ucrainei de a se implica în proiectul european, așa cum a fost exprimată prin cererea sa de aderare la UE, depusă la 28 februarie 2022; invită din nou instituțiile UE să acționeze pentru a acorda Ucrainei statutul de țară candidată la UE, ca un semnal politic clar al angajamentului lor, în conformitate cu articolul 49 din Tratatul privind Uniunea Europeană și pe baza meritelor și, între timp, să continue să depună eforturi pentru integrarea Ucrainei în piața unică a UE, în conformitate cu Acordul de asociere; salută Declarația de la Versailles a Consiliului European, în care se afirmă că Ucraina este membru al familiei noastre europene; |
| --- | --- |

7.

| 8. | condamnă cu fermitate retorica rusă care sugerează o posibilă recurgere la utilizarea armelor de distrugere în masă de către Federația Rusă și subliniază că orice astfel de desfășurare ar fi inacceptabilă și ar avea consecințe grave; condamnă, de asemenea, preluarea de către forțele ruse a instalațiilor și siturilor nucleare active sau dezafectate de pe teritoriul Ucrainei, subliniind că buna gestionare a acestor instalații este o chestiune esențială de sănătate pentru întreaga regiune; subliniază rolul esențial al Agenției Internaționale pentru Energie Atomică în asigurarea securității instalațiilor nucleare din Ucraina; sprijină solicitarea autorităților ucrainene adresată Consiliului de Securitate al ONU de a lua imediat măsuri pentru a demilitariza zona de izolare a centralei nucleare de la Cernobîl și de a permite AIEA să preia imediat controlul deplin asupra centralei nucleare; |
| --- | --- |

8.

| 9. | salută adoptarea rapidă a sancțiunilor de către Consiliu și laudă unitatea instituțiilor UE și a statelor membre ca răspuns la agresiunea Rusiei împotriva Ucrainei, precum și nivelul ridicat de coordonare între țările G7; invită toți partenerii, în special țările candidate și potențial candidate la UE, să se alinieze la pachetele de sancțiuni; salută nou-înființatul grup operativ „Russian Elites, Proxies și Oligarchs” (elitele ruse, reprezentanții lor și oligarhii ruși), al cărui scop este coordonarea activității UE, a G7 și a Australiei privind sancțiunile împotriva oligarhilor ruși și belaruși; invită Serviciul European de Acțiune Externă și Comisia să își intensifice acțiunile de informare în țările care nu s-au alăturat încă UE în adoptarea de sancțiuni împotriva Federației Ruse, folosind influența UE și întreaga gamă de instrumente disponibile în acest scop și furnizând asistență dacă este necesar; regretă nealinierea anumitor țări candidate la UE la sancțiunile UE; cere stabilirea unui plan clar de acțiune față de țările din afara UE care facilitează ocolirea sancțiunilor de către Federația Rusă; îndeamnă Consiliul să adopte noi sancțiuni și mai severe, care să reflecte escaladarea continuă a agresiunii Rusiei și atrocitățile șocante comise de forțele militare ruse, ce constituie în mod incontestabil crime de război; |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită statele membre să sprijine trimiterea de forțe ONU de menținere a păcii pentru a proteja cele 15 reactoare nucleare din Ucraina, în strânsă cooperare cu misiunea Agenției Internaționale pentru Energie Atomică; subliniază că, în conformitate cu Rezoluția 377, Adunarea Generală a ONU are competențe decizionale subsidiare atunci când Consiliul de Securitate nu este în măsură să ia decizii adecvate cu privire la chestiunile legate de menținerea păcii; |
| --- | --- |

10.

| 11. | invită liderii UE și liderii altor state să excludă Rusia din G20 și din alte organizații multilaterale de cooperare, cum ar fi Consiliul ONU pentru Drepturile Omului, Interpol, Organizația Mondială a Comerțului, UNESCO și altele, ceea ce ar fi un semn important că comunitatea internațională nu va reveni la relațiile obișnuite cu statul agresor; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază că implementarea deplină și efectivă a sancțiunilor existente de către întreaga UE și de către aliații internaționali ai UE trebuie să fie o prioritate în prezent; invită statele membre să identifice și, dacă este necesar, să creeze rapid un temei juridic pentru a asigura fără întârziere respectarea deplină și efectivă a sancțiunilor în jurisdicțiile naționale; invită Comisia și autoritățile de supraveghere ale UE să monitorizeze îndeaproape punerea în aplicare efectivă și cuprinzătoare a tuturor sancțiunilor UE de către statele membre și să combată orice practici de eludare a acestora; |
| --- | --- |

12.

| 13. | îndeamnă statele membre să se asigure că penalizările naționale pentru încălcarea sancțiunilor UE sunt eficace, proporționale și disuasive; salută anunțarea unui registru de informații privind sancțiunile și a unei foi de parcurs (inclusiv criterii și un calendar) pentru a trece de la detectarea nerespectării sistematice a sancțiunilor UE la proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor în fața Curții de Justiție a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

13.

| 14. | invită Consiliul să impună sancțiuni suplimentare personalităților publice care fac propagandă agresivă în Rusia în sprijinul agresiunii Rusiei împotriva Ucrainei; |
| --- | --- |

14.

| 15. | reamintește că veniturile fiscale provenite de la cele mai mari companii străine din Rusia reprezintă o parte semnificativă a bugetului Rusiei și se estimează că ele reprezintă o treime din cheltuielile militare; salută, în acest sens, decizia a numeroase companii occidentale care au refuzat să își mai desfășoare activitatea în Rusia sau să își furnizeze produsele și serviciile în această țară; invită întreprinderile private să își retragă investițiile, să își mute din Rusia unitățile de producție și să rezilieze contractele în curs; invită marile companii de IT să restricționeze în mod semnificativ sau complet utilizatorii din Rusia să acceseze produsele, serviciile și sistemele lor de operare; |
| --- | --- |

15.

| 16. | cere să se mărească eficacitatea sancțiunilor existente, printre altele prin excluderea, în coordonare cu partenerii internaționali ai UE care împărtășesc aceeași viziune, a tuturor băncilor din Federația Rusă din sistemul SWIFT și prin interzicerea intrării în apele teritoriale ale UE și a debarcării în porturile UE a tuturor navelor maritime sub pavilion rus, înregistrate, deținute, închiriate, exploatate de Rusia, a tuturor navelor care provin din sau se îndreaptă spre un port rusesc sau a tuturor navelor care au vreo legătură cu Rusia, inclusiv Sovcomflot; solicită interzicerea transportului rutier de mărfuri dinspre și înspre teritoriul Rusiei și Belarusului și sugerează extinderea interdicției de export la livrările care au fost contractate înainte de intrarea în vigoare a sancțiunilor, dar care nu au fost încă finalizate în totalitate; cere introducerea unor sancțiuni secundare împotriva tuturor entităților înregistrate în UE și în țările terțe care ajută regimurile rus și belarus să eludeze sancțiunile; |
| --- | --- |

16.

| 17. | solicită introducerea unui embargo total și imediat asupra importurilor de petrol, cărbune, combustibil nuclear și gaze din Rusia, abandonarea completă a Nordstream 1 și 2 și prezentarea unui plan care să asigure în continuare securitatea aprovizionării cu energie a UE pe termen scurt; invită Comisia, Serviciul European de Acțiune Externă și statele membre să stabilească un plan de acțiune cuprinzător pentru UE în ceea ce privește sancțiunile suplimentare și să comunice în mod clar cu privire la măsurile de limitare a sancțiunilor în cazul în care Rusia ia măsuri în vederea restabilirii independenței, suveranității și integrității teritoriale a Ucrainei în cadrul frontierelor sale recunoscute la nivel internațional și își retrage complet trupele de pe teritoriul Ucrainei; |
| --- | --- |

17.

| 18. | subliniază, încă o dată, importanța diversificării resurselor energetice, a tehnologiilor și a rutelor de aprovizionare, pe lângă investițiile suplimentare în eficiența energetică, energia din surse regenerabile, soluțiile de stocare a gazelor și a energiei electrice și investițiile pe termen lung sustenabile, în conformitate cu Pactul verde european; subliniază că este important să se asigure aprovizionarea cu energie din partea partenerilor comerciali ai UE prin intermediul acordurilor de liber schimb existente și viitoare, pentru a reduce și mai mult dependența UE de Rusia, în special în domeniul materiilor prime; solicită, de asemenea, crearea la nivelul UE a unor rezerve strategice comune de energie și a unor mecanisme de achiziționare a energiei, cu scopul de a mări securitatea energetică, reducând în același timp dependența energetică externă și volatilitatea prețurilor; solicită demararea lucrărilor pentru crearea unei uniuni a gazelor naturale, bazată pe achiziții comune de gaze de către statele membre; |
| --- | --- |

18.

| 19. | îndeamnă statele membre să pună capăt colaborării cu întreprinderile ruse în proiecte nucleare existente și noi, inclusiv în Finlanda, Ungaria și Bulgaria, proiecte în care experții ruși pot fi înlocuiți cu experți din vest, precum și să elimine treptat utilizarea serviciilor Rosatom; solicită încetarea cooperării științifice cu companiile energetice rusești, cum ar fi Rosatom, și cu alte entități științifice ruse relevante; solicită ca sancțiunile împotriva Belarusului să le reflecte pe cele introduse împotriva Rusiei pentru a elimina orice lacună care îi permite lui Putin să utilizeze ajutorul oferit de Lukașenko pentru a eluda sancțiunile; |
| --- | --- |

19.

| 20. | îndeamnă organizațiile internaționale din domeniul energiei să reconsidere rolul Rusiei în activitățile lor, inclusiv posibila suspendare a proiectelor de cooperare dintre Rusia și AIEA, precum și suspendarea participării Rusiei la proiecte multilaterale; |
| --- | --- |

20.

| 21. | subliniază că ar trebui sechestrate toate activele care aparțin oficialilor ruși sau oligarhilor asociați regimului lui Putin, reprezentanților și interpușilor acestora, precum și ale celor din Belarus care au legătură cu regimul Lukașenko, iar vizele UE ar trebui revocate ca parte a unui proces de interzicere completă și imediată a sistemelor de acordare a pașapoartelor, vizelor și permiselor de ședere „de aur”; subliniază că ar trebui să fie vizat de sancțiuni un segment mai larg de funcționari, guvernatori, primari și membri ai elitei economice ruși care urmează politica actuală a regimului Putin și care beneficiază de pe urma ei; |
| --- | --- |

21.

| 22. | solicită demararea lucrărilor pentru crearea unui fond similar planului Marshall (fondul fiduciar pentru solidaritatea cu Ucraina) pentru a reconstrui Ucraina după război, pentru a lansa un program de investiții masiv și pentru a fructifica potențialul de creștere al țării; consideră că fondul ar trebui să fie generos și finanțat și de UE, de statele sale membre, de contribuții ale donatorilor și prin compensațiile datorate de Rusia pentru daunele provocate de război, inclusiv prin activele rusești înghețate anterior ca urmare a sancțiunilor și care ar trebui să fi confiscate legal conform dreptului internațional; |
| --- | --- |

22.

| 23. | solicită UE să îmbunătățească rapid transparența financiară, să elimine toate lacunele care permit ascunderea proprietarilor reali în cadrul negocierilor pentru pachetul legislativ privind combaterea spălării banilor și a finanțării terorismului și să se asigure că toți banii depozitați de oligarhii ruși în Uniune sunt confiscați; solicită, în acest context, ca toate instituțiile financiare din țările din afara UE care sunt implicate în spălarea banilor sau care permit spălarea banilor să fie incluse pe lista neagră; |
| --- | --- |

23.

| 24. | solicită crearea unui mecanism de solidaritate al UE pentru a face față consecințelor economice și sociale ale războiului Rusiei împotriva Ucrainei și ale sancțiunilor impuse; recunoaște că sancțiunile eficiente împotriva Federației Ruse și fluxul de milioane de refugiați care fug din Ucraina ca urmare a agresiunii și invaziei ruse generează probleme economice și sociale inevitabile în întreaga UE și în statele sale membre; solicită măsuri compensatorii și alternative de aprovizionare cu bunuri și surse de energie pentru a reduce aceste efecte negative, precum și măsuri eficiente împotriva speculațiilor inacceptabile care le agravează și mai mult, inclusiv învățând din măsurile de succes puse în aplicare de UE ca răspuns la pandemia de COVID-19; |
| --- | --- |

24.

| 25. | salută declarațiile multor orașe europene cu privire la încheierea programelor acestora de cooperare și parteneriat cu orașe și organizații din Rusia; invită autoritățile locale și orașele să-și revizuiască și să rezilieze acordurile de parteneriat cu orașele Federației Ruse și, în schimb, să stabilească cooperarea cu orașele surori ucrainene; |
| --- | --- |

25.

| 26. | subliniază că este important să se asigure că sectorul agricol din Ucraina poate funcționa din nou în mod corespunzător cât mai curând posibil, făcând toate eforturile posibile pentru a proteja viitorul sezon de însămânțare și de producție și permițând transportul sigur și coridoarele alimentare și de combustibili către și dinspre țară; solicită deschiderea coridoarelor agricole pentru a aduce în Ucraina tot ceea ce este necesar pentru a menține producția agricolă (de exemplu pesticide și îngrășăminte) și pentru a scoate din Ucraina toate produsele agricole care pot fi încă exportate; |
| --- | --- |

26.

| 27. | își exprimă sprijinul deplin pentru decizia procurorului CPI de a deschide o anchetă privind presupuse crime de război și crime împotriva umanității comise în Ucraina și subliniază importanța unor acțiuni și progrese rapide pentru a obține dovezile necesare; solicită, prin urmare, sprijin financiar și practic pentru activitatea importantă a CPI, de exemplu permițând Misiunii UE de consiliere din Ucraina să ajute cu documentarea probelor; |
| --- | --- |

27.

| 28. | invită UE și statele sale membre să instituie un mecanism global de sancțiuni anticorupție și să adopte rapid sancțiuni specifice împotriva persoanelor responsabile de corupție la nivel înalt din Rusia și Belarus; |
| --- | --- |

28.

| 29. | invită statele membre și Comisia să sprijine toate procesele internaționale și naționale legitime de anchetare a presupuselor crime împotriva umanității și crime de război comise în Ucraina, cu scopul de a trage la răspundere toți autorii și complicii în fața unei instanțe judecătorești; |
| --- | --- |

29.

| 30. | reamintește că dezinformarea rusă face parte din efortul de război al Rusiei în Ucraina și că sancțiunile UE împotriva canalelor de mass-media de stat rusești pot fi eludate cu ușurință prin utilizarea rețelelor virtuale private, a televiziunii prin satelit și a televiziunii cu funcții de Smart TV; invită Comisia și statele membre să implementeze pe deplin interzicerea canalelor de propagandă de stat rusești; |
| --- | --- |

30.

| 31. | solicită extinderea cerințelor de publicare de informații aplicabile instituțiilor financiare europene pentru a informa autoritățile competente cu privire la toate activele deținute de anumiți cetățeni ruși și belaruși, nu numai privind depozitele acestora; reamintește că cetățenii UE pot utiliza instrumentul Comisiei de denunțare a neregulilor pentru a raporta în mod anonim încălcări ale sancțiunilor din trecut, actuale și planificate împotriva unor persoane și entități ruse și belaruse; consideră că domeniul de aplicare al listelor individuale de sancțiuni ar trebui extins la beneficiarii actuali și din trecut ai legăturilor strânse cu guvernele rus și belarus; invită Comisia să utilizeze pe deplin cadrul privind combaterea spălării banilor și să includă Rusia și Belarus pe lista jurisdicțiilor cu grad ridicat de risc, astfel cum se menționează la articolul 9 din A patra directivă privind combaterea spălării banilor (5); invită Comisia să propună crearea unui organism special care să monitorizeze aplicarea sancțiunilor financiare și a altor măsuri restrictive ale UE; invită Comisia să inventarieze și să publice activele înghețate și sechestrate în fiecare stat membru al UE; salută eforturile societății civile și ale jurnaliștilor de investigație de a dezvălui activele deținute de oligarhii ruși; |
| --- | --- |

31.

| 32. | salută deciziile organizațiilor internaționale, inclusiv în domeniul culturii și sportului, de a suspenda participarea Rusiei; invită statele membre să reducă nivelul de reprezentare al Federației Ruse și numărul membrilor personalului diplomatic și consular rus și belarus în UE, în special dacă acțiunile lor implică spionaj, dezinformare sau chestiuni militare; solicită continuarea coordonării cu aliații transatlantici și cu partenerii care împărtășesc aceeași viziune, cum ar fi cei din NATO, G7, Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică, membrii Asociației Europene a Liberului Schimb, statele asociate și țările candidate; subliniază că UE ar trebui să reacționeze cu determinare atunci când presupușii parteneri nu sprijină pozițiile UE; |
| --- | --- |

32.

| 33. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, ONU, NATO, G7, Consiliului Europei, Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa, președintelui, guvernului și parlamentului Ucrainei, președintelui, guvernului și parlamentului Federației Ruse și președintelui, guvernului și parlamentului Belarusului. |
| --- | --- |

33.

---

(1)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0515.

(2)  JO C 125, 18.3.2022, p. 2.

(3)  Printre altele, studiile realizate de Bachmann et al., Banca Centrală Europeană, Deutsche Bank Research, Oxford Economics, Goldman Sachs, rezumate de Sachverständigenrat zur Begutachtung der gesamtwirtschaftlichen Entwicklung (Consiliul experților economici din Germania) în raportul său din martie 2022 intitulat „Auswirkungen eines möglichen Wegfalls russischer Rohstofflieferungen auf Energiesicherheit und Wirtschaftsleistung: Auszug aus der aktualisierten Konjunkturprognose 2022 und 2023”.

(4)  Directiva 2001/55/CE a Consiliului din 20 iulie 2001 privind standardele minime pentru acordarea protecției temporare, în cazul unui aflux masiv de persoane strămutate, și măsurile de promovare a unui echilibru între eforturile statelor membre pentru primirea acestor persoane și suportarea consecințelor acestei primiri (JO L 212, 7.8.2001, p. 12).

(5)  JO L 141, 5.6.2015, p. 73.

---

| 15.11.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 434/66 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 434/66

---

P9_TA(2022)0123

Situația drepturilor omului în Coreea de Nord, inclusiv persecutarea minorităților religioase

Rezoluția Parlamentului European din 7 aprilie 2022 referitoare la situația drepturilor omului în Coreea de Nord, inclusiv persecutarea minorităților religioase (2022/2620(RSP))

(2022/C 434/10)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind Republica Populară Democrată Coreeană (RPDC), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind Republica Populară Democrată Coreeană (RPDC),

| — | având în vedere declarația din 25 martie 2022 a miniștrilor de externe ai G7 și a Înaltului Reprezentant al UE privind lansarea unei rachete balistice intercontinentale de către RPDC, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 25 martie 2022 a miniștrilor de externe ai G7 și a Înaltului Reprezentant al UE privind lansarea unei rachete balistice intercontinentale de către RPDC,

| — | având în vedere rezoluția din 1 aprilie 2022 adoptată de Consiliul pentru Drepturile Omului al ONU privind situația drepturilor omului în RPDC, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția din 1 aprilie 2022 adoptată de Consiliul pentru Drepturile Omului al ONU privind situația drepturilor omului în RPDC,

| — | având în vedere declarația de la 25 martie 2022 a Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Josep Borrell, privind lansarea rachetei balistice intercontinentale, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația de la 25 martie 2022 a Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Josep Borrell, privind lansarea rachetei balistice intercontinentale,

| — | având în vedere declarația purtătorului de cuvânt pentru afaceri externe și politica de securitate al Serviciului European de Acțiune Externă din 11 ianuarie 2022 privind lansarea de rachete de către RPDC, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația purtătorului de cuvânt pentru afaceri externe și politica de securitate al Serviciului European de Acțiune Externă din 11 ianuarie 2022 privind lansarea de rachete de către RPDC,

| — | având recentele sancțiuni din 22 martie 2021 impuse de UE pentru gravele încălcări ale drepturilor omului în RPDC, |
| --- | --- |

—

având recentele sancțiuni din 22 martie 2021 impuse de UE pentru gravele încălcări ale drepturilor omului în RPDC,

| — | având în vedere raportul din 1 aprilie 2022 al Raportorului special al ONU privind situația drepturilor omului în RPDC, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 1 aprilie 2022 al Raportorului special al ONU privind situația drepturilor omului în RPDC,

| — | având în vedere Rezoluțiile 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2356 (2017), 2270 (2016), 2371 (2017), 2375 (2017) și 2397 (2017) ale Consiliului de Securitate al ONU, care interzic în mod explicit testele nucleare efectuate de RPDC, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluțiile 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2356 (2017), 2270 (2016), 2371 (2017), 2375 (2017) și 2397 (2017) ale Consiliului de Securitate al ONU, care interzic în mod explicit testele nucleare efectuate de RPDC,

| — | având în vedere Rezoluția din 16 decembrie 2021 a Adunării Generale a ONU cu privire la situația drepturilor omului din RPDC, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția din 16 decembrie 2021 a Adunării Generale a ONU cu privire la situația drepturilor omului din RPDC,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948,

| — | având în vedere Declarația ONU din 1981 privind eliminarea tuturor formelor de intoleranță și de discriminare pe bază de religie sau credință, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația ONU din 1981 privind eliminarea tuturor formelor de intoleranță și de discriminare pe bază de religie sau credință,

| — | având în vedere raportul din 7 februarie 2014 al Comisiei de anchetă a Consiliului pentru drepturile omului al ONU, privind situația drepturilor omului în RPDC, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 7 februarie 2014 al Comisiei de anchetă a Consiliului pentru drepturile omului al ONU, privind situația drepturilor omului în RPDC,

| — | având în vedere Convenția din 1984 împotriva torturii și a altor pedepse ori tratamente crude, inumane sau degradante, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția din 1984 împotriva torturii și a altor pedepse ori tratamente crude, inumane sau degradante,

| — | având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât RPDC rămâne una dintre țările cu cele mai represive regimuri din lume; întrucât, în RPDC, statul exercită un control absolut asupra tuturor aspectelor vieții cetățenilor săi, menține un monopol absolut asupra informațiilor și controlează circulația în interiorul și în afara țării, precum și viața socială a cetățenilor săi, menținând, în același timp, o obediență dublată de frică în rândul populației prin amenințări cu execuția, detenția, dispariții forțate și munca forțată dură în detenție și în lagărele de detenție; |
| --- | --- |

A.

întrucât RPDC rămâne una dintre țările cu cele mai represive regimuri din lume; întrucât, în RPDC, statul exercită un control absolut asupra tuturor aspectelor vieții cetățenilor săi, menține un monopol absolut asupra informațiilor și controlează circulația în interiorul și în afara țării, precum și viața socială a cetățenilor săi, menținând, în același timp, o obediență dublată de frică în rândul populației prin amenințări cu execuția, detenția, dispariții forțate și munca forțată dură în detenție și în lagărele de detenție;

| B. | întrucât RPDC dispune de un amplu sistem de securitate, bine structurat, care monitorizează îndeaproape viața aproape a fiecărui cetățean și nu permite niciun fel de libertăți fundamentale în țară; |
| --- | --- |

B.

întrucât RPDC dispune de un amplu sistem de securitate, bine structurat, care monitorizează îndeaproape viața aproape a fiecărui cetățean și nu permite niciun fel de libertăți fundamentale în țară;

| C. | întrucât Comisia de anchetă (CdA) a ONU a investigat „încălcările drepturilor omului în RPDC care au un caracter sistematic, generalizat și grav” și a publicat un raport la 7 februarie 2014; întrucât CdA a concluzionat în raportul său că gravitatea, amploarea și natura încălcărilor drepturilor omului comise de regimul de la Phenian „dezvăluie un stat (polițienesc) fără egal în lumea contemporană”; |
| --- | --- |

C.

întrucât Comisia de anchetă (CdA) a ONU a investigat „încălcările drepturilor omului în RPDC care au un caracter sistematic, generalizat și grav” și a publicat un raport la 7 februarie 2014; întrucât CdA a concluzionat în raportul său că gravitatea, amploarea și natura încălcărilor drepturilor omului comise de regimul de la Phenian „dezvăluie un stat (polițienesc) fără egal în lumea contemporană”;

| D. | întrucât situația drepturilor omului în RPDC nu s-a îmbunătățit de la publicarea raportului CdA din 2014; întrucât execuțiile extrajudiciare, tortura, violența sexuală, sclavia și detențiile arbitrare comise de regimul din RPDC, inclusiv persecuțiile pe motive de convingeri religioase, sunt continue și sistematice; întrucât, potrivit sistemului „songbun”, persoanele care practică o religie aparțin clasei „ostile” și sunt considerați dușmani ai statului, meritând „discriminare, pedeapsă, izolare și chiar execuție”; întrucât documentele furnizate de organizații neguvernamentale (ONG-uri) arată că adepții șamanismului și creștinismului sunt deosebit de expuși persecuțiilor; |
| --- | --- |

D.

întrucât situația drepturilor omului în RPDC nu s-a îmbunătățit de la publicarea raportului CdA din 2014; întrucât execuțiile extrajudiciare, tortura, violența sexuală, sclavia și detențiile arbitrare comise de regimul din RPDC, inclusiv persecuțiile pe motive de convingeri religioase, sunt continue și sistematice; întrucât, potrivit sistemului „songbun”, persoanele care practică o religie aparțin clasei „ostile” și sunt considerați dușmani ai statului, meritând „discriminare, pedeapsă, izolare și chiar execuție”; întrucât documentele furnizate de organizații neguvernamentale (ONG-uri) arată că adepții șamanismului și creștinismului sunt deosebit de expuși persecuțiilor;

| E. | întrucât regimul vizează în mod sistematic credințele și minoritățile religioase, inclusiv șamanismul, budismul coreean, catolicismul, cheondoismul și protestantismul; întrucât printre exemplele de astfel de vizări sistematice se numără execuția unor preoți catolici coreeni și a unor lideri protestanți care nu au renunțat la credința lor și care au fost executați ca „spioni americani”; |
| --- | --- |

E.

întrucât regimul vizează în mod sistematic credințele și minoritățile religioase, inclusiv șamanismul, budismul coreean, catolicismul, cheondoismul și protestantismul; întrucât printre exemplele de astfel de vizări sistematice se numără execuția unor preoți catolici coreeni și a unor lideri protestanți care nu au renunțat la credința lor și care au fost executați ca „spioni americani”;

| F. | întrucât, pe lângă abuzurile suferite de populația obișnuită, femeile și fetele din Coreea de Nord sunt o potențială țintă a abuzurilor sexuale și de gen, funcționarii guvernamentali fiind fie făptași, fie complet inactivi la plângerile depuse, de exemplu plângeri de discriminare de gen larg răspândită, violența sexuală și bazată pe gen; |
| --- | --- |

F.

întrucât, pe lângă abuzurile suferite de populația obișnuită, femeile și fetele din Coreea de Nord sunt o potențială țintă a abuzurilor sexuale și de gen, funcționarii guvernamentali fiind fie făptași, fie complet inactivi la plângerile depuse, de exemplu plângeri de discriminare de gen larg răspândită, violența sexuală și bazată pe gen;

| G. | întrucât guvernul RPDC nu permite nicio opoziție politică, alegeri libere și corecte, libertatea presei, libertatea religioasă, libertatea de asociere, negocierea colectivă sau libertatea de circulație și, prin urmare, nu respectă principiul statului de drept; întrucât au existat relatări privind reprimarea severă a persoanelor implicate în activități religioase publice și private, cum ar fi detenția arbitrară, tortura, munca forțată și execuția; întrucât kwanliso (lagărele de detenție politică) rămân operaționale și sunt extrem de importante în controlarea și reprimarea populației, potrivit raportorului special al ONU; întrucât, potrivit raportorului special, „multe dintre aceste abuzuri constituie crime împotriva umanității în RPDC. Sunt necesare de urgență procese concrete de tragere la răspundere, fie la nivel național, fie la nivel internațional”; |
| --- | --- |

G.

întrucât guvernul RPDC nu permite nicio opoziție politică, alegeri libere și corecte, libertatea presei, libertatea religioasă, libertatea de asociere, negocierea colectivă sau libertatea de circulație și, prin urmare, nu respectă principiul statului de drept; întrucât au existat relatări privind reprimarea severă a persoanelor implicate în activități religioase publice și private, cum ar fi detenția arbitrară, tortura, munca forțată și execuția; întrucât kwanliso (lagărele de detenție politică) rămân operaționale și sunt extrem de importante în controlarea și reprimarea populației, potrivit raportorului special al ONU; întrucât, potrivit raportorului special, „multe dintre aceste abuzuri constituie crime împotriva umanității în RPDC. Sunt necesare de urgență procese concrete de tragere la răspundere, fie la nivel național, fie la nivel internațional”;

| H. | întrucât autoritățile de stat din RPDC le refuză în mod sistematic prizonierilor drepturi fundamentale și comit execuții extrajudiciare, detenții arbitrare și dispariții forțate, inclusiv sub formă de răpiri de resortisanți străini, probabil peste 100 000 de persoane fiind victime ale unui larg sistem penal extins de închisori, centre de detenție, lagăre de muncă forțată, lagăre de detenție politică și lagăre de reeducare; întrucât regimul din RPDC solicită în mod frecvent și sistematic muncă forțată din partea unei mari părți a populației sale pentru a-și susține economia, în special deținuții din kwanliso; |
| --- | --- |

H.

întrucât autoritățile de stat din RPDC le refuză în mod sistematic prizonierilor drepturi fundamentale și comit execuții extrajudiciare, detenții arbitrare și dispariții forțate, inclusiv sub formă de răpiri de resortisanți străini, probabil peste 100 000 de persoane fiind victime ale unui larg sistem penal extins de închisori, centre de detenție, lagăre de muncă forțată, lagăre de detenție politică și lagăre de reeducare; întrucât regimul din RPDC solicită în mod frecvent și sistematic muncă forțată din partea unei mari părți a populației sale pentru a-și susține economia, în special deținuții din kwanliso;

| I. | întrucât regimul din RPDC a respins toate rezoluțiile Consiliului ONU pentru Drepturile Omului, Adunării Generale și Consiliului de Securitate privind situația drepturilor omului pe teritoriul său; |
| --- | --- |

I.

întrucât regimul din RPDC a respins toate rezoluțiile Consiliului ONU pentru Drepturile Omului, Adunării Generale și Consiliului de Securitate privind situația drepturilor omului pe teritoriul său;

| J. | întrucât pandemia de COVID-19 a fost utilizată de RPDC pentru a izola și mai mult țara de restul lumii, ceea ce a dus la exacerbarea gravelor abuzuri împotriva drepturilor omului și la un impact negativ asupra sănătății populației; întrucât organizațiile umanitare nu au nici acum acces în RPDC; întrucât prezența internațională limitată în interiorul țării și scăderea semnificativă a numărului de evadați care fug din Republica Coreea fac ca documentarea încălcărilor drepturilor omului să fie mai dificilă ca oricând; întrucât RPDC și-a închis toate frontierele pentru a evita răspândirea de COVID-19 și nu a distribuit populației sale niciun vaccin împotriva COVID-19, susținând că virusul nu există în țară; întrucât, de la începutul pandemiei, Coreea de Nord a devenit și mai izolată de restul lumii din cauza infrastructurii sale de sănătate extrem de deficitare și a nevaccinării populației; întrucât, potrivit celui mai recent raport al Consiliului ONU pentru Drepturile Omului, publicat în martie 2022, Coreea de Nord este mai izolată ca niciodată din cauza închiderii prelungite a frontierelor la scară largă și a restricțiilor de călătorie între orașe și regiuni impuse în ianuarie 2020; întrucât controlul opresiv al populației s-a înăsprit și mai mult; |
| --- | --- |

J.

întrucât pandemia de COVID-19 a fost utilizată de RPDC pentru a izola și mai mult țara de restul lumii, ceea ce a dus la exacerbarea gravelor abuzuri împotriva drepturilor omului și la un impact negativ asupra sănătății populației; întrucât organizațiile umanitare nu au nici acum acces în RPDC; întrucât prezența internațională limitată în interiorul țării și scăderea semnificativă a numărului de evadați care fug din Republica Coreea fac ca documentarea încălcărilor drepturilor omului să fie mai dificilă ca oricând; întrucât RPDC și-a închis toate frontierele pentru a evita răspândirea de COVID-19 și nu a distribuit populației sale niciun vaccin împotriva COVID-19, susținând că virusul nu există în țară; întrucât, de la începutul pandemiei, Coreea de Nord a devenit și mai izolată de restul lumii din cauza infrastructurii sale de sănătate extrem de deficitare și a nevaccinării populației; întrucât, potrivit celui mai recent raport al Consiliului ONU pentru Drepturile Omului, publicat în martie 2022, Coreea de Nord este mai izolată ca niciodată din cauza închiderii prelungite a frontierelor la scară largă și a restricțiilor de călătorie între orașe și regiuni impuse în ianuarie 2020; întrucât controlul opresiv al populației s-a înăsprit și mai mult;

| K. | întrucât populația RPDC a fost expusă unor decenii de subdezvoltare, cu asistență medicală precară și niveluri ridicate de malnutriție maternă și infantilă, în contextul izolării politice și economice și al penuriei de alimente și combustibili; întrucât insecuritatea alimentară cronică rămâne larg răspândită și probabil s-a agravat odată cu reducerea semnificativă a comerțului în urma închiderii frontierelor țării; întrucât anumite grupe de populație, în special populațiile vulnerabile, riscă să fie expuse foametei și chiar inaniției; |
| --- | --- |

K.

întrucât populația RPDC a fost expusă unor decenii de subdezvoltare, cu asistență medicală precară și niveluri ridicate de malnutriție maternă și infantilă, în contextul izolării politice și economice și al penuriei de alimente și combustibili; întrucât insecuritatea alimentară cronică rămâne larg răspândită și probabil s-a agravat odată cu reducerea semnificativă a comerțului în urma închiderii frontierelor țării; întrucât anumite grupe de populație, în special populațiile vulnerabile, riscă să fie expuse foametei și chiar inaniției;

| L. | întrucât Uniunea Europeană apără și promovează drepturile omului și democrația în lume; întrucât ultima sesiune de dialog politic UE-RPDC a avut loc în iunie 2015; întrucât guvernul chinez consideră că majoritatea refugiaților nord-coreeni sunt migranți economici ilegali și îi repatriază dacă sunt descoperiți, fără a ține seama de riscul de persecuție la întoarcere; întrucât nord-coreenii din Rusia se confruntă și ei cu repatrierea în țara lor de origine, dat fiind că poliția rusă are antecedente de arestare a nord-coreenilor la cererea Phenianului; întrucât această practică încalcă în mod direct obligațiile Chinei și Rusiei în temeiul Convenției ONU din 1951 privind refugiații și al Protocolului din 1967 la aceasta; întrucât mulți evadați din Coreea de Nord se confruntă cu dificultăți enorme în China și în țările învecinate, neavând identitate oficială sau statut juridic, și sunt extrem de expuși la traficul de ființe umane, răpiri și exploatare sexuală; |
| --- | --- |

L.

întrucât Uniunea Europeană apără și promovează drepturile omului și democrația în lume; întrucât ultima sesiune de dialog politic UE-RPDC a avut loc în iunie 2015; întrucât guvernul chinez consideră că majoritatea refugiaților nord-coreeni sunt migranți economici ilegali și îi repatriază dacă sunt descoperiți, fără a ține seama de riscul de persecuție la întoarcere; întrucât nord-coreenii din Rusia se confruntă și ei cu repatrierea în țara lor de origine, dat fiind că poliția rusă are antecedente de arestare a nord-coreenilor la cererea Phenianului; întrucât această practică încalcă în mod direct obligațiile Chinei și Rusiei în temeiul Convenției ONU din 1951 privind refugiații și al Protocolului din 1967 la aceasta; întrucât mulți evadați din Coreea de Nord se confruntă cu dificultăți enorme în China și în țările învecinate, neavând identitate oficială sau statut juridic, și sunt extrem de expuși la traficul de ființe umane, răpiri și exploatare sexuală;

| M. | întrucât RPDC își continuă programul nuclear și de rachete balistice, după cum a demonstrat-o recent intensificarea testelor de rachete la începutul anului 2022; întrucât UE a impus sancțiuni împotriva a 57 de persoane și a nouă entități pentru că au contribuit la programele nucleare și de rachete balistice ale RPDC sau de alte arme de distrugere în masă sau pentru că au eludat sancțiunile; întrucât proliferarea armelor nucleare, chimice și biologice, precum și a sistemelor de livrare a acestor arme, reprezintă o amenințare la adresa păcii și securității internaționale; întrucât RPDC s-a retras din Tratatul de neproliferare nucleară în 2003, desfășoară teste nucleare din 2006 și a declarat oficial în 2009 că a dezvoltat o armă nucleară, ceea ce înseamnă că amenințarea pe care o reprezintă dezvoltarea capacităților sale nucleare s-a amplificat în mod clar; întrucât, la 20 aprilie 2018, RPDC a anunțat că va suspenda imediat testarea nucleară și a rachetelor și va închide situl Punggye-ri care fusese utilizat pentru șase teste nucleare în trecut; întrucât Consiliul Uniunii Europene a condamnat lansarea de către RPDC a unei rachete balistice intercontinentale la 24 martie 2022, ca o încălcare a suspendării lansărilor de rachete balistice intercontinentale promise de RPDC și o încălcare a sancțiunilor ONU; întrucât, la 22 martie 2022, UE a impus înghețarea activelor și interdicția de călătorie în temeiul regimului mondial de sancțiuni al UE în materie de drepturi ale omului pentru două persoane și o entitate din RPDC; |
| --- | --- |

M.

întrucât RPDC își continuă programul nuclear și de rachete balistice, după cum a demonstrat-o recent intensificarea testelor de rachete la începutul anului 2022; întrucât UE a impus sancțiuni împotriva a 57 de persoane și a nouă entități pentru că au contribuit la programele nucleare și de rachete balistice ale RPDC sau de alte arme de distrugere în masă sau pentru că au eludat sancțiunile; întrucât proliferarea armelor nucleare, chimice și biologice, precum și a sistemelor de livrare a acestor arme, reprezintă o amenințare la adresa păcii și securității internaționale; întrucât RPDC s-a retras din Tratatul de neproliferare nucleară în 2003, desfășoară teste nucleare din 2006 și a declarat oficial în 2009 că a dezvoltat o armă nucleară, ceea ce înseamnă că amenințarea pe care o reprezintă dezvoltarea capacităților sale nucleare s-a amplificat în mod clar; întrucât, la 20 aprilie 2018, RPDC a anunțat că va suspenda imediat testarea nucleară și a rachetelor și va închide situl Punggye-ri care fusese utilizat pentru șase teste nucleare în trecut; întrucât Consiliul Uniunii Europene a condamnat lansarea de către RPDC a unei rachete balistice intercontinentale la 24 martie 2022, ca o încălcare a suspendării lansărilor de rachete balistice intercontinentale promise de RPDC și o încălcare a sancțiunilor ONU; întrucât, la 22 martie 2022, UE a impus înghețarea activelor și interdicția de călătorie în temeiul regimului mondial de sancțiuni al UE în materie de drepturi ale omului pentru două persoane și o entitate din RPDC;

| N. | întrucât președintele aflat la sfârșit de mandat al Republicii Coreea, Moon Jae-in, a propus RPDC o declarație de „sfârșit de război” pentru a declara încetarea oficială a conflictului coreean care s-a încheiat în 1953 fără un tratat de pace; |
| --- | --- |

N.

întrucât președintele aflat la sfârșit de mandat al Republicii Coreea, Moon Jae-in, a propus RPDC o declarație de „sfârșit de război” pentru a declara încetarea oficială a conflictului coreean care s-a încheiat în 1953 fără un tratat de pace;

| O. | întrucât miniștrii de externe ai G7 și Înaltul Reprezentant al UE au afirmat în comun că situația umanitară dezastruoasă din RPDC este rezultatul folosirii resurselor RPDC pentru conceperea de arme de distrugere în masă și programe de rachete balistice, iar nu pentru bunul trai al poporului; |
| --- | --- |

O.

întrucât miniștrii de externe ai G7 și Înaltul Reprezentant al UE au afirmat în comun că situația umanitară dezastruoasă din RPDC este rezultatul folosirii resurselor RPDC pentru conceperea de arme de distrugere în masă și programe de rachete balistice, iar nu pentru bunul trai al poporului;

| 1. | condamnă din nou cu fermitate reprimarea populației de către organele de stat care durează de decenii, exercitată în mod sistematic de liderii supremi și de administrația actuală și trecută a RPDC; solicită lui Kim Jong-un să pună capăt politicii de exterminare, omor, sclavie, tortură, încarcerare, viol, avorturi forțate și alte violențe sexuale, persecuții pe motive politice, religioase, rasiale și de gen, transferul forțat al populațiilor, dispariția forțată a persoanelor, actul inuman de a provoca în cunoștință de cauză înfometarea prelungită și impunitatea instituționalizată a autorilor acestor acte; îndeamnă autoritățile RPDC să pună capăt crimelor împotriva umanității, inclusiv sistemul de lagăre kwanliso, și să inițieze un proces de reformă prin care toate drepturile omului să fie respectate și protejate; subliniază necesitatea de a desființa kwanliso; solicită publicarea de informații detaliate cu privire la aceste lagăre, precum și posibilitatea ca organismele internaționale independente de monitorizare să le viziteze; |
| --- | --- |

1.

| 2. | condamnă în termenii cei mai fermi aplicarea sistematică și pe scară largă a pedepsei cu moartea în RPDC; invită guvernul RDPC să declare un moratoriu privind toate execuțiile, în vederea abolirii pedepsei cu moartea în viitorul apropiat; solicită RPDC să pună capăt execuțiilor extrajudiciare și disparițiilor forțate, să elibereze prizonierii politici și să permită cetățenilor săi să călătorească liber, atât în interiorul, cât și în afara țării; solicită RPDC să permită libertatea de exprimare și libertatea presei, pentru mass-media națională și internațională, și să permită cetățenilor săi accesul necenzurat la internet; solicită RPDC să nu mai acuze de „trădare” persoanele care fug din țară și să nu mai solicite ca cei care sunt prinși în China să fie returnați în RPDC; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încurajează guvernul Republicii Populare Chineze și guvernul Federației Ruse, în conformitate cu obligațiile care le revin în calitate de state părți la Convenția ONU privind refugiații, să nu le refuze refugiaților nord-coreeni care trec frontiera în China și Rusia dreptul de a solicita azil și nici să-i returneze forțat în Coreea de Nord, ci, din contră, să le protejeze drepturile fundamentale; își reiterează apelul adresat țărilor care primesc refugiați din RPDC să respecte Convenția de la Geneva din 1951 și Protocolul din 1967 la aceasta și să se abțină în mod imperativ de la orice formă de cooperare cu administrația RPDC pentru extrădarea sau repatrierea cetățenilor nord-coreeni; |
| --- | --- |

3.

| 4. | condamnă restricțiile severe ale libertății de mișcare, de exprimare, de acces la informații, ale dreptului de întrunire și asociere pașnică, precum și discriminarea bazată pe sistemul „songbun” care clasifică oamenii în funcție de naștere și clasa socială stabilită de stat, luând în considerare și opiniile lor politice și religia; se declară profund îngrijorat de încălcările sistematice ale libertății de religie și de convingere care afectează șamanismul și creștinismul, precum și alte religii din Coreea de Nord; condamnă arestările arbitrare, detenția pe termen lung, tortura, relele tratamente, violența sexuală și omuciderile la care sunt expuși membrii minorităților religioase; îndeamnă autoritățile RPDC să înceteze orice formă de violență împotriva minorităților religioase și să le acorde dreptul la libertatea religioasă și de convingere, dreptul de asociere și libertatea de exprimare; subliniază necesitatea de a-i trage la răspundere pe autorii acestor acte violente, printre care Ministerul Securității Sociale a Poporului și Ministerul Securității Statului, care contribuie la persecutarea comunităților religioase; |
| --- | --- |

4.

| 5. | îndeamnă guvernul RPDC să pună capăt programului de muncă forțată gestionat de stat, prin care țări străine au beneficiat de munca a zeci de mii de lucrători nord-coreeni în condiții precare, generând venituri substanțiale care i-au permis regimului să se mențină la putere; subliniază că în acest caz responsabilitatea de a proteja drepturile lucrătorilor le revine statelor gazdă, care ar trebui să asigure protecția standardelor în materie de drepturi ale lucrătorilor și de drepturi ale omului; |
| --- | --- |

5.

| 6. | își exprimă îngrijorarea deosebită cu privire la condițiile de detenție din sistemul penal, inclusiv refuzarea asistenței medicale, tortura și tratamentele și pedepsele crude, inumane și degradante, privarea arbitrară de libertate, munca forțată, violul și alte forme de violență sexuală, negarea dreptului la viață și la un proces echitabil și încălcarea drepturilor deținuților vulnerabili, inclusiv ale femeilor, ale persoanelor cu dizabilități și ale minorilor; invită autoritățile din RPDC să se asigure că observatorii independenți ai drepturilor omului au acces la sistemul său penal și le solicită să coopereze cu acestea în vederea colaborării cu organizații internaționale de resort pentru a-și reforma sistemele penal și judiciar; |
| --- | --- |

6.

| 7. | condamnă invocarea pandemiei ca pretext pentru impunerea unor restricții suplimentare și a unor măsuri severe, inutile și extreme pe care guvernul nord-coreean le-a pus în aplicare aparent pentru a proteja împotriva COVID-19, care restricționează și mai mult drepturile și așa foarte restricționate la hrană și la servicii de sănătate sau dreptul la libertatea de circulație și la libertatea de exprimare și de informare; salută activitatea Comitetului de sancțiuni 1718, care a aprobat rapid toate cererile de derogare de la sancțiunile legate de COVID-19 pentru acordarea de asistență umanitară în RPDC; invită RPDC să colaboreze cu organizațiile internaționale, inclusiv cu inițiativa COVAX, pentru a asigura livrarea și distribuirea rapidă a vaccinurilor împotriva COVID-19 către populație; |
| --- | --- |

7.

| 8. | își exprimă preocuparea deosebită cu privire la gravitatea situației alimentare cu care se confruntă țara și la impactul acesteia asupra drepturilor economice, sociale și culturale ale populației; solicită autorităților RPDC să asigure tuturor cetățenilor accesul la alimente și la asistență umanitară în funcție de nevoi, în conformitate cu principiile umanitare; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază că este important să se asigure tragerea la răspundere pentru crimele împotriva umanității din trecut și din prezent; îndeamnă cu fermitate RPDC să respecte pe deplin toate obligațiile legale care decurg din rezoluțiile aplicabile ale Consiliului de Securitate al ONU; solicită tuturor membrilor ONU să ia măsuri pentru a pune în aplicare pe deplin sancțiunile Consiliului de Securitate al ONU; solicită să se depună eforturi pentru a aduce situația din RPDC în atenția Curții Penale Internaționale sau pentru a crea un tribunal ad-hoc sau un mecanism comparabil pentru a stabili responsabilitatea penală a funcționarilor guvernamentali, inclusiv a celor mai importanți demnitari; insistă asupra necesității ca Consiliul să adopte sancțiuni suplimentare severe în materie de drepturi ale omului în temeiul regimului mondial de sancțiuni al UE, care să vizeze persoanele identificate ca fiind responsabile de aceste abuzuri; ia act de avizul raportorului special al ONU pentru a se asigura că sancțiunile împotriva RPDC nu au un impact negativ asupra accesului populației la hrană, servicii de sănătate, apă și salubritate, locuințe și dezvoltare, precum și pentru a preveni orice impact negativ asupra asistenței umanitare, inclusiv în contextul pandemiei de COVID-19; |
| --- | --- |

9.

| 10. | condamnă cu fermitate lansarea de către RPDC de rachete balistice la 24 martie 2022 ca fiind o provocare inutilă și periculoasă, și totodată o încălcare a mai multor rezoluții ale Consiliului de Securitate al ONU și o amenințare gravă la adresa păcii și securității internaționale și regionale; invită RPDC să renunțe la programele sale privind armele de distrugere în masă și rachetele balistice în mod total, verificabil și ireversibil; |
| --- | --- |

10.

| 11. | invită RDPC să mențină un contact constructiv cu interlocutorii internaționali în vederea promovării unor îmbunătățiri concrete ale situației drepturilor omului la fața locului, inclusiv prin dialoguri, vizite oficiale în țară și contacte mai numeroase între persoane; |
| --- | --- |

11.

| 12. | continuă să sprijine soluționarea pașnică a conflictului din Peninsula Coreeană, care ar trebui să implice dezarmarea nucleară și îmbunătățirea situației drepturilor omului în RPDC; invită Serviciul European de Acțiune Externă și statele membre ale UE să sprijine structurile ONU și organizațiile societății civile pentru a asigura tragerea la răspundere pentru crimele comise, prin colectarea continuă de dovezi și prin documentarea încălcărilor drepturilor omului din trecut și din prezent din această țară, cu scopul de a pune capăt impunității pentru abuzurile grave comise în RPDC; |
| --- | --- |

12.

| 13. | consideră binevenită înnoirea mandatului raportorului special al ONU privind situația drepturilor omului în RPDC; regretă faptul că Biroul de la Seoul al Oficiului Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului (OHCHR) nu dispune de personal suficient și îndeamnă membrii ONU și OHCHR să sprijine această organizație și să se asigure că dispune de personalul și resursele necesare; |
| --- | --- |

13.

| 14. | recomandă realizarea de progrese în direcția reconcilierii și instituirea unui proces adecvat de recurs; invită statele în chestiune să emită o „Declarație de sfârșit de război” pentru a pune capăt conflictului militar nesoluționat; |
| --- | --- |

14.

| 15. | salută regimul de sancțiuni impus de UE, precum și disponibilitatea exprimată de UE de a sprijini orice procese diplomatice rezonabile; încurajează UE și statele membre să elaboreze o strategie care să completeze regimul de sancțiuni, în conformitate cu strategia globală a UE și ținând seama de reluarea dialogului politic cu Coreea de Nord la momentul potrivit, în vederea integrării inițiativelor privind drepturile omului, dezarmarea nucleară și pacea în relațiile sale cu RPDC; |
| --- | --- |

15.

| 16. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Reprezentantului Special al UE pentru drepturile omului, guvernului și parlamentului Republicii Populare Democrate Coreene, Guvernului și Parlamentului Republicii Coreea, Guvernului și Parlamentului Republicii Populare Chineze, Guvernului și Parlamentului Statelor Unite, Guvernului și Parlamentului Federației Ruse, Guvernului și Parlamentului Japoniei, Raportorului special al ONU privind situația drepturilor omului în Republica Populară Democrată Coreeană și Secretarului General al ONU. |
| --- | --- |

16.

---

| 15.11.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 434/71 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 434/71

---

P9_TA(2022)0124

Situația statului de drept și a drepturilor omului în Republica Guatemala

Rezoluția Parlamentului European din 7 aprilie 2022 referitoare la situația statului de drept și a drepturilor omului în Republica Guatemala (2022/2621(RSP))

(2022/C 434/11)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Guatemala, în special cea din 14 martie 2019 referitoare la drepturile omului în Guatemala (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Guatemala, în special cea din 14 martie 2019 referitoare la drepturile omului în Guatemala (1),

| — | având în vedere declarațiile purtătorului de cuvânt al Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) privind situația statului de drept în Guatemala din 11 februarie 2022 și deteriorarea situației privind statul de drept în Guatemala din 23 martie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile purtătorului de cuvânt al Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) privind situația statului de drept în Guatemala din 11 februarie 2022 și deteriorarea situației privind statul de drept în Guatemala din 23 martie 2022,

| — | având în vedere Acordul de instituire a unei asocieri între Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și America Centrală, pe de altă parte (2), mai ales clauza privind drepturile omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de instituire a unei asocieri între Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și America Centrală, pe de altă parte (2), mai ales clauza privind drepturile omului,

| — | având în vedere Orientările Uniunii Europene privind apărătorii drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările Uniunii Europene privind apărătorii drepturilor omului,

| — | având în vedere raportul Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului din 28 februarie 2022 privind situația drepturilor omului în Guatemala, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului din 28 februarie 2022 privind situația drepturilor omului în Guatemala,

| — | având în vedere declarația atribuită purtătorului de cuvânt al Secretarului General al ONU din 11 februarie 2022 privind Guatemala, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația atribuită purtătorului de cuvânt al Secretarului General al ONU din 11 februarie 2022 privind Guatemala,

| — | având în vedere declarația Comisiei interamericane pentru drepturile omului (IACHR) din 22 februarie 2022 în care se exprimă îngrijorarea cu privire la noile încălcări ale independenței sistemului judiciar în Guatemala, precum și declarația din 9 martie 2022 a IACHR și a Raportorului special al ONU privind independența judecătorilor și a avocaților, prin care Guatemala este îndemnată să garanteze independența și imparțialitatea în numirea noului avocat general al țării, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Comisiei interamericane pentru drepturile omului (IACHR) din 22 februarie 2022 în care se exprimă îngrijorarea cu privire la noile încălcări ale independenței sistemului judiciar în Guatemala, precum și declarația din 9 martie 2022 a IACHR și a Raportorului special al ONU privind independența judecătorilor și a avocaților, prin care Guatemala este îndemnată să garanteze independența și imparțialitatea în numirea noului avocat general al țării,

| — | având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului, convențiile ONU privind drepturile omului și protocoalele opționale la acestea, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului, convențiile ONU privind drepturile omului și protocoalele opționale la acestea,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice al ONU din 1966, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice al ONU din 1966,

| — | având în vedere Constituția Guatemalei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Constituția Guatemalei,

| — | având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Guatemala este un partener important al UE, care împărtășește viziunea acesteia, așa cum o demonstrează rolul-cheie al țării în integrarea regională în America Centrală prin intermediul președinției sale temporare a Sistemului de integrare regională în America Centrală, dezvoltarea cooperării comerciale dintre UE și Guatemala, solidaritatea țării cu Ucraina și Europa și condamnarea fermă a invaziei Ucrainei de către Rusia, precum și rolul său activ în forurile internaționale și dialogul constructiv cu Ambasada Guatemalei la Bruxelles, în contextul Delegației Parlamentului European pentru relațiile cu țările din America Centrală; |
| --- | --- |

A.

întrucât Guatemala este un partener important al UE, care împărtășește viziunea acesteia, așa cum o demonstrează rolul-cheie al țării în integrarea regională în America Centrală prin intermediul președinției sale temporare a Sistemului de integrare regională în America Centrală, dezvoltarea cooperării comerciale dintre UE și Guatemala, solidaritatea țării cu Ucraina și Europa și condamnarea fermă a invaziei Ucrainei de către Rusia, precum și rolul său activ în forurile internaționale și dialogul constructiv cu Ambasada Guatemalei la Bruxelles, în contextul Delegației Parlamentului European pentru relațiile cu țările din America Centrală;

| B. | întrucât, în 2019, guvernul Republicii Guatemala a decis în mod unilateral să pună capăt mandatului Comisiei internaționale împotriva impunității în Guatemala (CICIG), care își desfășurase activitatea timp de 12 ani în țară; întrucât, în perioada în care autoritățile au colaborat cu CICIG, Guatemala a demonstrat progrese continue în ceea ce privește urmărirea penală a cazurilor de corupție și de nerespectare a drepturilor omului; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în 2019, guvernul Republicii Guatemala a decis în mod unilateral să pună capăt mandatului Comisiei internaționale împotriva impunității în Guatemala (CICIG), care își desfășurase activitatea timp de 12 ani în țară; întrucât, în perioada în care autoritățile au colaborat cu CICIG, Guatemala a demonstrat progrese continue în ceea ce privește urmărirea penală a cazurilor de corupție și de nerespectare a drepturilor omului;

| C. | întrucât, de atunci, Guatemala a suferit un proces continuu de cooptare instituțională și de dezmembrare a statului de drept, obstrucționarea sistematică și hărțuirea activității legitime a judecătorilor și procurorilor, campanii de denigrare, arestări și intimidări împotriva operatorilor din domeniul justiției, în special împotriva membrilor CICIG, ai Parchetului pentru drepturile omului și ai Parchetului special împotriva impunității (FECI), precum și o intensificare și o sporire a agresiunilor împotriva organizațiilor societății civile și a apărătorilor drepturilor omului, precum și incriminarea acestora; |
| --- | --- |

C.

întrucât, de atunci, Guatemala a suferit un proces continuu de cooptare instituțională și de dezmembrare a statului de drept, obstrucționarea sistematică și hărțuirea activității legitime a judecătorilor și procurorilor, campanii de denigrare, arestări și intimidări împotriva operatorilor din domeniul justiției, în special împotriva membrilor CICIG, ai Parchetului pentru drepturile omului și ai Parchetului special împotriva impunității (FECI), precum și o intensificare și o sporire a agresiunilor împotriva organizațiilor societății civile și a apărătorilor drepturilor omului, precum și incriminarea acestora;

| D. | întrucât procurorii de corupție și criminalitate organizată care implică funcționari de stat de rang înalt și proprietari de întreprinderi au fost incriminați în numeroase proceduri penale prin intermediul unor plângeri în fața Comisiei de disciplină judiciară și al unor procese preliminare promovate de Ministerul Public din Guatemala care aveau ca scop arestarea lor sau retragerea imunității lor juridice; întrucât proliferarea acestor proceduri judiciare împotriva judecătorilor, procurorilor și avocaților independenți, precum și lipsa unui răspuns prompt și eficient și a unor măsuri de protecție sunt alarmante; |
| --- | --- |

D.

întrucât procurorii de corupție și criminalitate organizată care implică funcționari de stat de rang înalt și proprietari de întreprinderi au fost incriminați în numeroase proceduri penale prin intermediul unor plângeri în fața Comisiei de disciplină judiciară și al unor procese preliminare promovate de Ministerul Public din Guatemala care aveau ca scop arestarea lor sau retragerea imunității lor juridice; întrucât proliferarea acestor proceduri judiciare împotriva judecătorilor, procurorilor și avocaților independenți, precum și lipsa unui răspuns prompt și eficient și a unor măsuri de protecție sunt alarmante;

| E. | întrucât amenințările, hărțuirea și riscul de detenție arbitrară au determinat peste 20 de judecători să își anunțe exilul din Guatemala pentru a-și proteja siguranța și integritatea fizică și psihologică și pentru a evita represaliile din partea autorităților statului din Guatemala; întrucât cazurile judecătoarei Erika Aifán și foștilor avocați generali Claudia Paz, Thelma Aldana și Juan Francisco Sandoval, care au condus FECI, sunt doar câteva exemple de hărțuire împotriva operatorilor judiciari din Guatemala; |
| --- | --- |

E.

întrucât amenințările, hărțuirea și riscul de detenție arbitrară au determinat peste 20 de judecători să își anunțe exilul din Guatemala pentru a-și proteja siguranța și integritatea fizică și psihologică și pentru a evita represaliile din partea autorităților statului din Guatemala; întrucât cazurile judecătoarei Erika Aifán și foștilor avocați generali Claudia Paz, Thelma Aldana și Juan Francisco Sandoval, care au condus FECI, sunt doar câteva exemple de hărțuire împotriva operatorilor judiciari din Guatemala;

| F. | întrucât articolul 203 din Constituția Guatemalei subliniază că funcția judiciară trebuie să fie exercitată exclusiv de Curtea Supremă de Justiție și de alte tribunale prevăzute de lege; întrucât nu s-au înregistrat progrese în alegerea judecătorilor în posturile vacante din cadrul Curții Supreme și al Curții de Apel; întrucât, anul acesta, președintele și Congresul vor numi trei personalități cheie: procurorul general, Avocatul Poporului pentru drepturile omului și controlorul general al Curții de conturi; |
| --- | --- |

F.

întrucât articolul 203 din Constituția Guatemalei subliniază că funcția judiciară trebuie să fie exercitată exclusiv de Curtea Supremă de Justiție și de alte tribunale prevăzute de lege; întrucât nu s-au înregistrat progrese în alegerea judecătorilor în posturile vacante din cadrul Curții Supreme și al Curții de Apel; întrucât, anul acesta, președintele și Congresul vor numi trei personalități cheie: procurorul general, Avocatul Poporului pentru drepturile omului și controlorul general al Curții de conturi;

| G. | întrucât, în mai 2022, va fi ales noul avocat general al Republicii Guatemala; întrucât Constituția Guatemalei prevede că numirea procurorului general se face prin intermediul unei comisii de numire, compusă din președintele Curții Supreme, decanii școlilor de drept, membrii baroului și membrii societății civile; întrucât, în septembrie 2021, procurorul general al Republicii Guatemala și candidata pentru realegere, María Consuelo Porras, precum și Secretarul General al Parchetului, Angel Pineda, au fost incluși de Departamentul de Stat al SUA pe Lista Engel ca actori corupți și nedemocratici care obstrucționează urmărirea penală a cazurilor de corupție; întrucât procurorul general are un rol fundamental în garantarea statului de drept, protecției și apărării drepturilor omului și combaterii corupției și a impunității; |
| --- | --- |

G.

întrucât, în mai 2022, va fi ales noul avocat general al Republicii Guatemala; întrucât Constituția Guatemalei prevede că numirea procurorului general se face prin intermediul unei comisii de numire, compusă din președintele Curții Supreme, decanii școlilor de drept, membrii baroului și membrii societății civile; întrucât, în septembrie 2021, procurorul general al Republicii Guatemala și candidata pentru realegere, María Consuelo Porras, precum și Secretarul General al Parchetului, Angel Pineda, au fost incluși de Departamentul de Stat al SUA pe Lista Engel ca actori corupți și nedemocratici care obstrucționează urmărirea penală a cazurilor de corupție; întrucât procurorul general are un rol fundamental în garantarea statului de drept, protecției și apărării drepturilor omului și combaterii corupției și a impunității;

| H. | întrucât Comisia interamericană pentru drepturile omului și Raportorul special al ONU privind independența judecătorilor și a magistraților au făcut o serie de recomandări pentru realizarea unei reforme constituționale în ceea ce privește procedurile de alegere a procurorului general și a judecătorilor în instanțele superioare ale țării, în conformitate cu standardele internaționale de independență și imparțialitate; |
| --- | --- |

H.

întrucât Comisia interamericană pentru drepturile omului și Raportorul special al ONU privind independența judecătorilor și a magistraților au făcut o serie de recomandări pentru realizarea unei reforme constituționale în ceea ce privește procedurile de alegere a procurorului general și a judecătorilor în instanțele superioare ale țării, în conformitate cu standardele internaționale de independență și imparțialitate;

| I. | întrucât guvernul din Guatemala a depus eforturi pentru a pune în aplicare politici care promovează transparența, lupta împotriva corupției și lupta împotriva impunității prin crearea Comisiei prezidențiale împotriva corupției și a Comisiei prezidențiale pentru pace și drepturile omului, care ar trebui să genereze rezultate concrete; |
| --- | --- |

I.

întrucât guvernul din Guatemala a depus eforturi pentru a pune în aplicare politici care promovează transparența, lupta împotriva corupției și lupta împotriva impunității prin crearea Comisiei prezidențiale împotriva corupției și a Comisiei prezidențiale pentru pace și drepturile omului, care ar trebui să genereze rezultate concrete;

| J. | întrucât, potrivit Transparency International, Guatemala a scăzut cu 59 de poziții în Indicele de percepție a corupției în ultimii 10 ani, de la poziția 91 (2010) la poziția 150 din 180 de țări; |
| --- | --- |

J.

întrucât, potrivit Transparency International, Guatemala a scăzut cu 59 de poziții în Indicele de percepție a corupției în ultimii 10 ani, de la poziția 91 (2010) la poziția 150 din 180 de țări;

| K. | întrucât Decretul 4-202, cunoscut sub numele de Legea privind ONG-urile, care a intrat în vigoare în februarie 2022, urmărește să restricționeze activitățile ONG-urilor, să înăsprească supravegherea guvernamentală și să deschidă calea pentru desființarea ONG-urilor care nu respectă cerințele administrative; |
| --- | --- |

K.

întrucât Decretul 4-202, cunoscut sub numele de Legea privind ONG-urile, care a intrat în vigoare în februarie 2022, urmărește să restricționeze activitățile ONG-urilor, să înăsprească supravegherea guvernamentală și să deschidă calea pentru desființarea ONG-urilor care nu respectă cerințele administrative;

| L. | întrucât violența și extorcarea comise de organizații criminale puternice rămân probleme grave în Guatemala și întrucât violența legată de bande este un factor important care îi determină pe oameni să părăsească țara; |
| --- | --- |

L.

întrucât violența și extorcarea comise de organizații criminale puternice rămân probleme grave în Guatemala și întrucât violența legată de bande este un factor important care îi determină pe oameni să părăsească țara;

| M. | întrucât, în 2021, Oficiul Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului (OHCHR) a documentat 103 de atacuri împotriva apărătorilor drepturilor omului și șase asasinate, precum și 33 de atacuri împotriva jurnaliștilor; întrucât apărătorii mediului și ai terenurilor, populațiile și comunitățile indigene și apărătorii drepturilor femeilor se confruntă cu amenințări grave; întrucât OHCHR subliniază creșterea utilizării abuzive a dreptului penal de către actorii statali și nestatali împotriva apărătorilor drepturilor omului și a jurnaliștilor pentru a-i sancționa sau a-i împiedica să-și exercite în mod legitim activitatea; |
| --- | --- |

M.

întrucât, în 2021, Oficiul Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului (OHCHR) a documentat 103 de atacuri împotriva apărătorilor drepturilor omului și șase asasinate, precum și 33 de atacuri împotriva jurnaliștilor; întrucât apărătorii mediului și ai terenurilor, populațiile și comunitățile indigene și apărătorii drepturilor femeilor se confruntă cu amenințări grave; întrucât OHCHR subliniază creșterea utilizării abuzive a dreptului penal de către actorii statali și nestatali împotriva apărătorilor drepturilor omului și a jurnaliștilor pentru a-i sancționa sau a-i împiedica să-și exercite în mod legitim activitatea;

| N. | întrucât popoarele indigene se confruntă în continuare cu multiple forme de discriminare și inegalități economice și sociale; întrucât este necesar să se consolideze relația de încredere dintre instituțiile publice și popoarele indigene prin punerea în aplicare a unor măsuri pentru protejarea și exercitarea drepturilor acestora, inclusiv a dreptului la consimțământ liber, prealabil și în cunoștință de cauză; |
| --- | --- |

N.

întrucât popoarele indigene se confruntă în continuare cu multiple forme de discriminare și inegalități economice și sociale; întrucât este necesar să se consolideze relația de încredere dintre instituțiile publice și popoarele indigene prin punerea în aplicare a unor măsuri pentru protejarea și exercitarea drepturilor acestora, inclusiv a dreptului la consimțământ liber, prealabil și în cunoștință de cauză;

| O. | întrucât violența de gen și violența sexuală împotriva femeilor și fetelor sunt probleme larg răspândite și adânc înrădăcinate; întrucât, la 8 martie 2022, Congresul din Guatemala a aprobat Decretul 18-2022, așa-numita Lege pentru protecția vieții și a familiei, care incriminează avortul în toate circumstanțele, cu pedepse cu închisoarea cuprinse între 5 și 25 ani, și interzice diversitatea de gen și educația sexuală în școli; întrucât, după mai multe proteste la nivel național și internațional, președintele și-a exprimat intenția de a se opune decretului, iar la 15 martie 2022, Congresul din Guatemala a votat suspendarea legii controversate; |
| --- | --- |

O.

întrucât violența de gen și violența sexuală împotriva femeilor și fetelor sunt probleme larg răspândite și adânc înrădăcinate; întrucât, la 8 martie 2022, Congresul din Guatemala a aprobat Decretul 18-2022, așa-numita Lege pentru protecția vieții și a familiei, care incriminează avortul în toate circumstanțele, cu pedepse cu închisoarea cuprinse între 5 și 25 ani, și interzice diversitatea de gen și educația sexuală în școli; întrucât, după mai multe proteste la nivel național și internațional, președintele și-a exprimat intenția de a se opune decretului, iar la 15 martie 2022, Congresul din Guatemala a votat suspendarea legii controversate;

| P. | întrucât Guatemala are una dintre cele mai ridicate rate de inegalitate și una dintre cele mai grave rate ale sărăciei, malnutriției și mortalității materne și infantile din regiune; întrucât Guatemala se situează pe locul șase în lume în ceea ce privește malnutriția cronică; |
| --- | --- |

P.

întrucât Guatemala are una dintre cele mai ridicate rate de inegalitate și una dintre cele mai grave rate ale sărăciei, malnutriției și mortalității materne și infantile din regiune; întrucât Guatemala se situează pe locul șase în lume în ceea ce privește malnutriția cronică;

| Q. | întrucât UE rămâne unul dintre principalii parteneri de cooperare ai Guatemalei, căreia i-a alocat 152 de milioane EUR în cadrul perioadei de programare a Instrumentului de cooperare pentru dezvoltare (2014-2020), punând accentul pe securitatea alimentară, combaterea corupției, pace și securitate și competitivitate; |
| --- | --- |

Q.

întrucât UE rămâne unul dintre principalii parteneri de cooperare ai Guatemalei, căreia i-a alocat 152 de milioane EUR în cadrul perioadei de programare a Instrumentului de cooperare pentru dezvoltare (2014-2020), punând accentul pe securitatea alimentară, combaterea corupției, pace și securitate și competitivitate;

| R. | întrucât Aura Lolita Chávez, apărătoarea indigenă guatemaleză a mediului și finalistă a Premiului Saharov pe 2017 al Parlamentului European a părăsit țara după atacuri grave, amenințări cu moartea și acte de defăimare și, dacă s-ar întoarce, s-ar confrunta cu diverse procese judiciare; întrucât siguranța sa juridică și fizică ar trebui asigurată în cazul în care decide să se întoarcă; |
| --- | --- |

R.

întrucât Aura Lolita Chávez, apărătoarea indigenă guatemaleză a mediului și finalistă a Premiului Saharov pe 2017 al Parlamentului European a părăsit țara după atacuri grave, amenințări cu moartea și acte de defăimare și, dacă s-ar întoarce, s-ar confrunta cu diverse procese judiciare; întrucât siguranța sa juridică și fizică ar trebui asigurată în cazul în care decide să se întoarcă;

| 1. | este preocupat de deteriorarea statului de drept în Guatemala și de acțiunile în justiție inițiate de Curtea Supremă de Justiție și de procurorul general împotriva judecătorilor, avocaților și procurorilor independenți care anchetează sau urmăresc penal structuri infracționale care au legături cu înalți funcționari de stat și proprietari de întreprinderi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | condamnă incriminarea, detenția, amenințările și actele de hărțuire împotriva operatorilor judiciari implicați în urmărirea penală a cazurilor de corupție și în combaterea impunității, precum și a celor împotriva apărătorilor drepturilor omului și a jurnaliștilor, precum și campaniile media de discreditare a acestora; îndeamnă autoritățile din Guatemala să pună capăt acestor acțiuni și să susțină statul de drept și respectarea deplină a independenței ramurilor puterii ca elemente-cheie în lupta împotriva impunității și a corupției; |
| --- | --- |

2.

| 3. | invită autoritățile din Guatemala să desfășoare anchete imediate, amănunțite și imparțiale cu privire la amenințările, actele de hărțuire și campaniile de stigmatizare împotriva funcționarilor din justiție și a actorilor societății civile, pentru a-i identifica pe cei responsabili și a-i aduce în fața unor tribunale competente, independente și imparțiale; |
| --- | --- |

3.

| 4. | invită autoritățile din Guatemala să ia de urgență măsurile necesare pentru a asigura siguranța și integritatea judecătorilor, procurorilor, avocaților – inclusiv a foștilor avocați ai CICIG – și a apărătorilor drepturilor omului, precum și a celor aflați în detenție, precum și să garanteze dreptul acestora la un proces echitabil; îndeamnă autoritățile să asigure returnarea în condiții de siguranță a persoanelor forțate să părăsească țara din teamă pentru siguranța lor; |
| --- | --- |

4.

| 5. | reamintește caracterul indispensabil al unor canale de dialog consolidate și efective în cadrul instituțiilor din Guatemala pentru a promova valorile democratice, statul de drept și respectarea drepturilor omului; |
| --- | --- |

5.

| 6. | reafirmă că procesul de selecție și numire a judecătorilor trebuie să fie transparent și participativ și că selecția candidaților ar trebui făcută pe baza meritelor lor și a rezultatelor dovedite în ceea ce privește respectarea drepturilor omului, în conformitate cu standardele internaționale și cu Constituția Guatemalei; invită autoritățile din Guatemala, în acest sens, să garanteze alegerea corectă a judecătorilor, în special în ceea ce privește alegerea procurorului general și a Avocatului Poporului pentru drepturile omului; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază că adoptarea unei legislații restrictive, cum ar fi Legea privind ONG-urile, poate contribui la desființarea sistemului de protecție a apărătorilor drepturilor omului, consolidând impunitatea; solicită abrogarea acestor legi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | îndeamnă guvernul din Guatemala să ia măsurile necesare pentru a consolida legislația și politicile de protejare a apărătorilor drepturilor omului, inclusiv a apărătorilor mediului și a jurnaliștilor, și să elaboreze o politică publică pentru protecția apărătorilor drepturilor omului, în conformitate cu hotărârea din 2014 a Curții Interamericane a Drepturilor Omului și cu angajamentul asumat de Guatemala în fața Consiliului ONU pentru Drepturile Omului în 2018; recomandă guvernului din Guatemala să ratifice Acordul Escazú; |
| --- | --- |

8.

| 9. | salută crearea de către autoritățile din Guatemala a Comitetului prezidențial împotriva corupției și a Comitetului prezidențial pentru pace și drepturile omului, ca piloni principali ai planului național de inovare și dezvoltare al guvernului, având ca scop punerea în aplicare a politicilor de promovare a transparenței, de combatere a corupției și de combatere a impunității; îndeamnă comisiile să obțină rezultate concrete; |
| --- | --- |

9.

| 10. | încurajează guvernul din Guatemala să coopereze în continuare cu toate mecanismele ONU și de la nivel regional din domeniul drepturilor omului pentru a promova și proteja mai bine drepturile omului în țară; recomandă guvernului din Guatemala să reînnoiască mandatul OHCHR în Guatemala pentru o perioadă rezonabilă de timp; |
| --- | --- |

10.

| 11. | salută acțiunile întreprinse de ambasadele statelor membre ale UE și de Delegația UE în Guatemala în ceea ce privește măsurile de protecție a apărătorilor drepturilor omului; invită Comisia să extindă în mod substanțial măsurile de protecție și să le pună în aplicare mai activ, inclusiv observarea lărgită a audierilor apărătorilor drepturilor omului incriminați, în special a apărătorilor drepturilor omului din domeniul mediului și al femeilor, printre altele prin îmbunătățirea sprijinului acordat organizațiilor independente ale societății civile; |
| --- | --- |

11.

| 12. | invită UE și statele sale membre să utilizeze mecanismele prevăzute în acordurile de asociere și de dialog politic și de cooperare pentru a încuraja ferm Guatemala să adopte o agendă ambițioasă privind drepturile omului și să combată impunitatea în vederea îmbunătățirii situației drepturilor omului în această țară; |
| --- | --- |

12.

| 13. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Serviciului European de Acțiune Externă, Reprezentantului Special al UE pentru drepturile omului, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Organizației Statelor Americane, Adunării Parlamentare Euro-Latinoamericane, președintelui, guvernului și parlamentului Republicii Guatemala, Secretariatului pentru integrare economică central-americană și Parlamentului Central-American. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  JO C 23, 21.1.2021, p. 92.

(2)  JO L 346, 15.12.2012, p. 3.

---

| 15.11.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 434/75 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 434/75

---

P9_TA(2022)0125

Intensificarea represiunii în Rusia, inclusiv cazul lui Alexei Navalnîi

Rezoluția Parlamentului European din 7 aprilie 2022 referitoare la intensificarea represiunii din Rusia, inclusiv cazul lui Alexei Navalnîi (2022/2622(RSP))

(2022/C 434/12)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Rusia, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Rusia,

| — | având în vedere Carta ONU, Declarația universală a drepturilor omului, Convenția europeană a drepturilor omului, Pactul internațional privind drepturile civile și politice și Declarația ONU privind apărătorii drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta ONU, Declarația universală a drepturilor omului, Convenția europeană a drepturilor omului, Pactul internațional privind drepturile civile și politice și Declarația ONU privind apărătorii drepturilor omului,

| — | având în vedere Constituția Federației Ruse, |
| --- | --- |

—

având în vedere Constituția Federației Ruse,

| — | având în vedere declarația de la 28 martie 2022 a Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR), Josep Borrell, privind cotidianul independent Novaia Gazeta din Rusia, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația de la 28 martie 2022 a Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR), Josep Borrell, privind cotidianul independent Novaia Gazeta din Rusia,

| — | având în vedere declarația Înaltului Reprezentant, în numele Uniunii Europene, din 22 martie 2022 privind hotărârea de a prelungi cu încă nouă ani detenția motivată politic a lui Alexei Navalnîi, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Înaltului Reprezentant, în numele Uniunii Europene, din 22 martie 2022 privind hotărârea de a prelungi cu încă nouă ani detenția motivată politic a lui Alexei Navalnîi,

| — | având în vedere declarația Comisarului pentru drepturile omului al Consiliului Europei din 24 martie 2022 prin care își exprimă aprecierea pentru activitatea curajoasă a jurnaliștilor și a apărătorilor drepturilor omului, inclusiv a celor din Federația Rusă și Belarus, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Comisarului pentru drepturile omului al Consiliului Europei din 24 martie 2022 prin care își exprimă aprecierea pentru activitatea curajoasă a jurnaliștilor și a apărătorilor drepturilor omului, inclusiv a celor din Federația Rusă și Belarus,

| — | având în vedere declarația Reprezentantului pentru libertatea mass-mediei al Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa din 3 martie 2022 privind încălcarea gravă a dreptului la libertatea de exprimare și libertatea mass-mediei în Rusia în contextul atacului militar al țării împotriva Ucrainei, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Reprezentantului pentru libertatea mass-mediei al Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa din 3 martie 2022 privind încălcarea gravă a dreptului la libertatea de exprimare și libertatea mass-mediei în Rusia în contextul atacului militar al țării împotriva Ucrainei,

| — | având în vedere declarațiile Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului privind ultimele evoluții din Rusia și Ucraina, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului privind ultimele evoluții din Rusia și Ucraina,

| — | având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Federația Rusă a încălcat în mod repetat dreptul internațional și angajamentele sale internaționale și a lansat un război ilegal, neprovocat și nejustificat de agresiune împotriva Ucrainei și a comis masacre împotriva cetățenilor săi; întrucât restricțiile legislative, interdicțiile privind mass-media, incriminarea relatărilor independente și a libertății de opinie, precum și alte urmăriri penale din motive politice au atins un nivel totalitar în ultimele luni, ceea ce a dus la dezintegrarea spațiului civil independent și pluralist din Rusia; |
| --- | --- |

A.

întrucât Federația Rusă a încălcat în mod repetat dreptul internațional și angajamentele sale internaționale și a lansat un război ilegal, neprovocat și nejustificat de agresiune împotriva Ucrainei și a comis masacre împotriva cetățenilor săi; întrucât restricțiile legislative, interdicțiile privind mass-media, incriminarea relatărilor independente și a libertății de opinie, precum și alte urmăriri penale din motive politice au atins un nivel totalitar în ultimele luni, ceea ce a dus la dezintegrarea spațiului civil independent și pluralist din Rusia;

| B. | întrucât regimul rus și-a intensificat, într-un mod fără precedent, reprimarea protestatarilor pașnici, a jurnaliștilor și bloggerilor independenți, a apărătorilor drepturilor omului și a activiștilor societății civile, în efortul de a reduce la tăcere orice critică și opoziție față de agresiunea militară ilegală, neprovocată și nejustificată împotriva Ucrainei; întrucât mii de persoane au fugit din Rusia din cauza creșterii drastice a riscului de arestare și urmărire penală arbitrară; întrucât această represiune a avut un efect devastator asupra vieții și libertăților minorităților, ale persoanelor LGBTQI+, ale femeilor și ale tuturor persoanelor care se abat de la normele și așteptările comportamentale sau de la normative impuse sau care critică regimul și politicile autorităților ruse; |
| --- | --- |

B.

întrucât regimul rus și-a intensificat, într-un mod fără precedent, reprimarea protestatarilor pașnici, a jurnaliștilor și bloggerilor independenți, a apărătorilor drepturilor omului și a activiștilor societății civile, în efortul de a reduce la tăcere orice critică și opoziție față de agresiunea militară ilegală, neprovocată și nejustificată împotriva Ucrainei; întrucât mii de persoane au fugit din Rusia din cauza creșterii drastice a riscului de arestare și urmărire penală arbitrară; întrucât această represiune a avut un efect devastator asupra vieții și libertăților minorităților, ale persoanelor LGBTQI+, ale femeilor și ale tuturor persoanelor care se abat de la normele și așteptările comportamentale sau de la normative impuse sau care critică regimul și politicile autorităților ruse;

| C. | întrucât drepturile fundamentale, inclusiv libertatea de asociere și libertatea de exprimare, sunt consacrate în Constituția Federației Ruse, precum și în numeroase instrumente juridice internaționale la care Rusia a aderat; întrucât autoritățile ruse sunt responsabile de ani de campanii sistematice de propagandă împotriva Ucrainei, a Europei și a valorilor democratice liberale, care au culminat cu eradicarea oricărui vestigiu al unei societăți civile dinamice, active din punct de vedere politic și independente; |
| --- | --- |

C.

întrucât drepturile fundamentale, inclusiv libertatea de asociere și libertatea de exprimare, sunt consacrate în Constituția Federației Ruse, precum și în numeroase instrumente juridice internaționale la care Rusia a aderat; întrucât autoritățile ruse sunt responsabile de ani de campanii sistematice de propagandă împotriva Ucrainei, a Europei și a valorilor democratice liberale, care au culminat cu eradicarea oricărui vestigiu al unei societăți civile dinamice, active din punct de vedere politic și independente;

| D. | întrucât, începând cu 24 februarie 2022, autoritățile ruse au plasat în detenție în mod arbitrar peste 15 400 de protestatari pașnici împotriva războiului din întreaga țară, supunându-i pe unii dintre ei la rele tratamente grave și la alte încălcări ale drepturilor omului; întrucât, de atunci, au fost deja introduse peste 60 de cauze penale; |
| --- | --- |

D.

întrucât, începând cu 24 februarie 2022, autoritățile ruse au plasat în detenție în mod arbitrar peste 15 400 de protestatari pașnici împotriva războiului din întreaga țară, supunându-i pe unii dintre ei la rele tratamente grave și la alte încălcări ale drepturilor omului; întrucât, de atunci, au fost deja introduse peste 60 de cauze penale;

| E. | întrucât numeroase legi impuse în ultimii ani, cum ar fi legea privind „agenții străini” și variațiile acesteia, reglementarea așa-numitelor „organizații extremiste” și numeroase decrete adoptate de autoritatea de reglementare responsabilă cu supravegherea mass-mediei (Roskomnadzor) au fost utilizate de autoritățile ruse pentru reprimarea concentrată a societății civile independente și a mass-mediei active din Rusia, vizând în special organizațiile neguvernamentale (ONG-uri), apărătorii drepturilor omului, jurnaliștii, avocații, precum și activiștii pentru drepturile femeilor, LGBTQI+ și mediu, precum și activiștii pentru minoritățile etnice și culturale; întrucât impunerea tuturor acestor acte legislative, reglementări și sarcini judiciare și administrative obligă actorii societății civile să refuze finanțarea străină, să se implice în autocenzură și să reducă atât vizibilitatea publică, cât și activitățile lor de teama represaliilor din partea statului; |
| --- | --- |

E.

întrucât numeroase legi impuse în ultimii ani, cum ar fi legea privind „agenții străini” și variațiile acesteia, reglementarea așa-numitelor „organizații extremiste” și numeroase decrete adoptate de autoritatea de reglementare responsabilă cu supravegherea mass-mediei (Roskomnadzor) au fost utilizate de autoritățile ruse pentru reprimarea concentrată a societății civile independente și a mass-mediei active din Rusia, vizând în special organizațiile neguvernamentale (ONG-uri), apărătorii drepturilor omului, jurnaliștii, avocații, precum și activiștii pentru drepturile femeilor, LGBTQI+ și mediu, precum și activiștii pentru minoritățile etnice și culturale; întrucât impunerea tuturor acestor acte legislative, reglementări și sarcini judiciare și administrative obligă actorii societății civile să refuze finanțarea străină, să se implice în autocenzură și să reducă atât vizibilitatea publică, cât și activitățile lor de teama represaliilor din partea statului;

| F. | întrucât, la 4 martie 2022, Parlamentul rus a modificat Codul penal pentru a impune o pedeapsă de până la 15 ani de închisoare pentru răspândirea unor informații „false” despre războiul din Ucraina; întrucât, la 22 martie 2022, legea a fost extinsă pentru a incrimina schimbul de „știri false” cu privire la orice activități ale organismelor oficiale ruse din străinătate; întrucât, la 4 martie 2022, Duma rusă a interzis demonstrațiile împotriva războiului din Ucraina; întrucât reformele juridice ruse au introdus infracțiuni administrative și penale pentru resortisanții și entitățile juridice ruse care solicită sancțiuni internaționale împotriva statului rus, a resortisanților acestuia sau a oricăror entități juridice ruse; |
| --- | --- |

F.

întrucât, la 4 martie 2022, Parlamentul rus a modificat Codul penal pentru a impune o pedeapsă de până la 15 ani de închisoare pentru răspândirea unor informații „false” despre războiul din Ucraina; întrucât, la 22 martie 2022, legea a fost extinsă pentru a incrimina schimbul de „știri false” cu privire la orice activități ale organismelor oficiale ruse din străinătate; întrucât, la 4 martie 2022, Duma rusă a interzis demonstrațiile împotriva războiului din Ucraina; întrucât reformele juridice ruse au introdus infracțiuni administrative și penale pentru resortisanții și entitățile juridice ruse care solicită sancțiuni internaționale împotriva statului rus, a resortisanților acestuia sau a oricăror entități juridice ruse;

| G. | întrucât autoritățile ruse au forțat mai multe organe de presă independente să își suspende activitățile, să își închidă sau să își mute activitățile în străinătate, blocând în același timp accesul altor persoane în contextul creșterii cenzurii, controlului și izolării internetului, privând astfel populația rusă de informații imparțiale despre războiul Rusiei împotriva Ucrainei și despre crimele de război comise acolo în numele Federației Ruse; întrucât printre acestea se numără, în special, postul de radio Echo din Moscova, postul de televiziune Dozhd și cotidianul Novaia Gazeta; întrucât autoritățile au blocat platformele de comunicare socială străine din Rusia și au inclus pe lista neagră Meta, societatea-mamă a Facebook, Instagram și WhatsApp, etichetând-o drept „extremistă”; |
| --- | --- |

G.

întrucât autoritățile ruse au forțat mai multe organe de presă independente să își suspende activitățile, să își închidă sau să își mute activitățile în străinătate, blocând în același timp accesul altor persoane în contextul creșterii cenzurii, controlului și izolării internetului, privând astfel populația rusă de informații imparțiale despre războiul Rusiei împotriva Ucrainei și despre crimele de război comise acolo în numele Federației Ruse; întrucât printre acestea se numără, în special, postul de radio Echo din Moscova, postul de televiziune Dozhd și cotidianul Novaia Gazeta; întrucât autoritățile au blocat platformele de comunicare socială străine din Rusia și au inclus pe lista neagră Meta, societatea-mamă a Facebook, Instagram și WhatsApp, etichetând-o drept „extremistă”;

| H. | întrucât, de la începutul războiului Rusiei în Ucraina, sute de jurnaliști, apărători ai drepturilor omului, activiști și alții au părăsit Rusia din cauza creșterii drastice a riscului de arestare și urmărire penală arbitrară, inclusiv după ce președintele Putin a făcut referire la cei care se opun războiului ca fiind „trădători naționali” și o „a cincea coloană”; |
| --- | --- |

H.

întrucât, de la începutul războiului Rusiei în Ucraina, sute de jurnaliști, apărători ai drepturilor omului, activiști și alții au părăsit Rusia din cauza creșterii drastice a riscului de arestare și urmărire penală arbitrară, inclusiv după ce președintele Putin a făcut referire la cei care se opun războiului ca fiind „trădători naționali” și o „a cincea coloană”;

| I. | întrucât, la 16 martie 2022, Comitetul de Miniștri al Consiliului Europei a decis să revoce imediat statutul Federației Ruse de membru al Consiliului Europei; întrucât Federația Rusă, la rândul său, a decis să părăsească Consiliul Europei la 15 martie 2022, privând cetățenii ruși de protecția consacrată în Convenția europeană a drepturilor omului și refuzându-le accesul la căi de atac în fața Curții Europene a Drepturilor Omului; |
| --- | --- |

I.

întrucât, la 16 martie 2022, Comitetul de Miniștri al Consiliului Europei a decis să revoce imediat statutul Federației Ruse de membru al Consiliului Europei; întrucât Federația Rusă, la rândul său, a decis să părăsească Consiliul Europei la 15 martie 2022, privând cetățenii ruși de protecția consacrată în Convenția europeană a drepturilor omului și refuzându-le accesul la căi de atac în fața Curții Europene a Drepturilor Omului;

| J. | întrucât Alexei Navalnîi, avocat rus, politician din opoziție, activist anticorupție și laureat al Premiului Saharov în 2021, a fost arestat în ianuarie 2021 și se află în închisoare din februarie 2021, unde execută o sentință arbitrară și motivată politic și a fost supus în mod repetat torturii și unor tratamente inumane; întrucât UE a condamnat otrăvirea și detenția motivată politic a lui Alexei Navalnîi în termenii cei mai fermi posibil, a impus sancțiuni specifice și continuă să solicite o anchetă independentă privind otrăvirea sa; |
| --- | --- |

J.

întrucât Alexei Navalnîi, avocat rus, politician din opoziție, activist anticorupție și laureat al Premiului Saharov în 2021, a fost arestat în ianuarie 2021 și se află în închisoare din februarie 2021, unde execută o sentință arbitrară și motivată politic și a fost supus în mod repetat torturii și unor tratamente inumane; întrucât UE a condamnat otrăvirea și detenția motivată politic a lui Alexei Navalnîi în termenii cei mai fermi posibil, a impus sancțiuni specifice și continuă să solicite o anchetă independentă privind otrăvirea sa;

| K. | întrucât, la 22 martie 2022, în urma unei sesiuni extraordinare desfășurate într-un penitenciar și, prin urmare, în afara spațiilor obișnuite ale instanțelor, Tribunalul Lefortovski din Moscova l-a condamnat pe Alexei Navalnîi la nouă ani de detenție într-o închisoare de securitate maximă și i-a aplicat o amendă administrativă de 1,2 milioane RUB (aproximativ 12 838 EUR); întrucât această hotărâre contravine în mod clar dreptului internațional și Constituției Rusiei și este la fel de ilegală, arbitrară și motivată politic ca și hotărârea anterioară; |
| --- | --- |

K.

întrucât, la 22 martie 2022, în urma unei sesiuni extraordinare desfășurate într-un penitenciar și, prin urmare, în afara spațiilor obișnuite ale instanțelor, Tribunalul Lefortovski din Moscova l-a condamnat pe Alexei Navalnîi la nouă ani de detenție într-o închisoare de securitate maximă și i-a aplicat o amendă administrativă de 1,2 milioane RUB (aproximativ 12 838 EUR); întrucât această hotărâre contravine în mod clar dreptului internațional și Constituției Rusiei și este la fel de ilegală, arbitrară și motivată politic ca și hotărârea anterioară;

| L. | întrucât o serie de activiști au fost amenințați sau arestați și urmăriți penal pentru că au sprijinit sau au colaborat cu Alexei Navalnîi sau pentru că i-au sprijinit ideile, cum ar fi strategia de „votare inteligentă”; întrucât ei au fost acuzați și urmăriți penal pentru acest sprijin prin aplicarea retroactivă a unor noi legi sau decizii administrative din cauza declarațiilor lor de pe platformele de comunicare socială, iar mulți dintre ei au părăsit Rusia după ce au fost acuzați penal; întrucât Fundația Anticorupție a lui Alexei Navalnîi a fost denumită „extremistă”, |
| --- | --- |

L.

întrucât o serie de activiști au fost amenințați sau arestați și urmăriți penal pentru că au sprijinit sau au colaborat cu Alexei Navalnîi sau pentru că i-au sprijinit ideile, cum ar fi strategia de „votare inteligentă”; întrucât ei au fost acuzați și urmăriți penal pentru acest sprijin prin aplicarea retroactivă a unor noi legi sau decizii administrative din cauza declarațiilor lor de pe platformele de comunicare socială, iar mulți dintre ei au părăsit Rusia după ce au fost acuzați penal; întrucât Fundația Anticorupție a lui Alexei Navalnîi a fost denumită „extremistă”,

| 1. | condamnă represiunea internă a regimului rus, care s-a înrăutățit în urma războiului de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei; solicită autorităților ruse să pună capăt hărțuirii, intimidării și atacurilor împotriva tuturor protestatarilor antirăzboi, a organizațiilor independente ale societății civile, a ONG-urilor, a apărătorilor drepturilor omului, a jurnaliștilor, a avocaților, precum și a activiștilor pentru drepturile femeilor, LGBTQI+ și mediu din Rusia; își exprimă solidaritatea cu forțele democratice din Rusia, care militează pentru o societate deschisă și liberă, și subliniază sprijinul său pentru toate persoanele și organizațiile care sunt ținta atacurilor și a represiunii; |
| --- | --- |

1.

| 2. | condamnă poziția ideologică neo-totalitară imperialistă cultivată de guvernul rus și de propagandiștii acestuia; subliniază că atacul la adresa democrației și nerespectarea drepturilor altor națiuni au deschis calea Rusiei către despotism, agresiune internațională și crime de război; subliniază că o Rusie nedemocratică reprezintă o amenințare constantă la adresa securității și stabilității Europei; |
| --- | --- |

2.

| 3. | regretă legislația rusă, inclusiv cea privind „agenții străini”, modificările aduse Codului penal la 4 și 22 martie 2022 și Legea privind mass-media, care sunt utilizate pentru a hărțui judiciar vocile disidente din țară și din străinătate și pentru a submina mass-media independentă; subliniază că aceste evoluții sunt în contradicție flagrantă cu angajamentele asumate în mod voluntar de Rusia în temeiul dreptului internațional și incluse în propria sa constituție; |
| --- | --- |

3.

| 4. | denunță cenzura continuă și în creștere din partea autorităților ruse, inclusiv a internetului, și le îndeamnă să pună capăt imediat controlului și cenzurii lor; |
| --- | --- |

4.

| 5. | condamnă comportamentul autorităților ruse în ceea ce privește persecutarea mamelor soldaților ruși și a organizațiilor consacrate ale acestora, privând părinții ruși de informații privind locul în care se află copiii lor și refuzând să coopereze cu autoritățile ucrainene pentru a repatria rămășițele soldaților ruși uciși în acțiune; |
| --- | --- |

5.

| 6. | condamnă rolul Patriarhului Chiril de la Moscova, șeful Bisericii Ortodoxe Ruse, de a furniza o acoperire teologică pentru războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei; laudă curajul celor 300 de preoți ai Bisericii Ortodoxe Ruse care au semnat o scrisoare prin care condamnă agresiunea, deplângând calvarul poporului ucrainean și solicitând „oprirea războiului”; |
| --- | --- |

6.

| 7. | condamnă cu fermitate încarcerarea laureatului Premiului Saharov, Alexei Navalnîi, și reiterează apelul său pentru eliberarea imediată și necondiționată a acestuia, precum și a sutelor de alți cetățeni ruși deținuți în mod nefondat pentru simplul fapt că au avut curajul să demonstreze în favoarea democrației și a păcii sau de a-și îmbunătăți drepturile, inclusiv dreptul la libertatea de exprimare și de întrunire pașnică; invită autoritățile ruse să îmbunătățească condițiile din închisori și din centrele de detenție pentru a respecta standardele internaționale; consideră că situația umanitară, sanitară și de siguranță a lui Alexei Navalnîi reprezintă o preocupare prioritară pentru UE; invită autoritățile ruse să ia toate măsurile necesare pentru a garanta pe deplin drepturile acestuia în timpul detenției sale ilegale; condamnă faptul că procesul împotriva lui Alexei Navalnîi nu a respectat dreptul acestuia la un proces echitabil și reiterează apelul său pentru realizarea, fără întârziere, a unei anchete transparente privind otrăvirea lui Alexei Navalnîi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | consideră că represiunea împotriva lui Alexei Navalnîi, a susținătorilor săi, a mass-mediei și a societății civile, toate menite să facă parte dintr-un preludiu al războiului criminal de agresiune din Rusia, și reiterează faptul că pluralismul politic și libertatea mass-mediei sunt cele mai bune garanții și obstacole în calea agresiunii internaționale din partea unui guvern nedemocratic; consideră că eforturile noastre de a sprijini libertatea de opinie și libertatea mass-mediei pentru cetățenii ruși reprezintă o parte intrinsecă a eforturilor noastre de a combate războiul și agresiunea din Ucraina; |
| --- | --- |

8.

| 9. | condamnă cu fermitate deciziile instanțelor ruse care au condus la închiderea Memorialului Internațional și a Memorialului Centrului pentru Drepturile Omului, împreună cu una dintre cele mai vechi și mai proeminente organizații pentru drepturile omului din Rusia și cu un laureat al Premiului Saharov; condamnă avertismentele continue ale Roskomnadzor împotriva cotidianului Novaia Gazeta privind cenzura și presupusele încălcări ale legii privind „agenții străini”, ceea ce a dus la anunțarea de către ziar a încetării activității până la sfârșitul războiului din Ucraina; regretă, de asemenea, solicitarea procurorului general rus ca Roskomnadzor să restricționeze accesul la Echo din Moscova și Dozhd din cauza relatării lor despre războiul din Ucraina; salută rolul jucat de aceste centre de informare, precum și de multe alte organizații independente și canale de știri care au fost închise de atunci, în descoperirea adevărului și furnizarea de fapte cu privire la crimele regimului sovietic și ale guvernului rus, precum și angajamentul lor față de drepturile omului; solicită să se pună capăt represiunii sistematice a instituțiilor jurnalistice și a mass-mediei independente, care constituie pilonii fundamentali ai libertății și democrației; |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită Consiliul pentru Drepturile Omului al ONU să investigheze pe deplin și în regim de urgență încălcările dreptului la informare și a libertății de exprimare comise de regimul rus; |
| --- | --- |

10.

| 11. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la modul în care reprimarea societății civile ruse, a apărătorilor drepturilor omului, a activiștilor pentru drepturile femeilor, a activiștilor în domeniul sănătății sexuale și reproductive și al drepturilor aferente și a comunităților LGBTQI+ exacerbează și mai mult situația grupurilor deja vulnerabile și vizate din țară; |
| --- | --- |

11.

| 12. | reiterează faptul că activitatea liberă și independentă a organizațiilor societății civile și a mass-mediei este piatra de temelie a unei societăți democratice; invită, prin urmare, Rusia să stabilească un cadru juridic clar, precum și un mediu sigur pentru organizațiile societății civile, protestatari, mass-media și actorii politici, în conformitate cu Constituția Rusiei și cu obligațiile internaționale și cu standardele internaționale în domeniul drepturilor omului, permițându-le să își desfășoare activitatea legitimă și utilă fără interferențe; subliniază că trebuie să se garanteze căi de atac eficiente pentru protestatari, activiștii societății civile și jurnaliștii ale căror drepturi fundamentale au fost încălcate; |
| --- | --- |

12.

| 13. | invită Comisia, Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) și statele membre să monitorizeze îndeaproape situația drepturilor omului în Rusia, să ofere asistență de urgență și să sporească sprijinul acordat societății civile, ONG-urilor independente, apărătorilor drepturilor omului și mass-mediei independente care rămân active în Rusia, inclusiv asistența financiară sustenabilă și flexibilă; invită delegația UE și reprezentanțele statelor membre din Rusia să își exprime public solidaritatea față de cei persecutați; |
| --- | --- |

13.

| 14. | îndeamnă Comisia și statele membre să consolideze protecția drepturilor și integrității fizice a activiștilor, a jurnaliștilor independenți și a apărătorilor drepturilor omului vizați de represiunea autorităților ruse și să le acorde vize de urgență pentru a le permite să părăsească țara și să găsească adăpost temporar în UE, precum și să permită ONG-urilor și mass-mediei ruse amenințate sau interzise să își continue imediat activitatea de pe teritoriul UE, dacă este necesar; |
| --- | --- |

14.

| 15. | invită VP/ÎR și Consiliul să utilizeze în mod eficace mecanismul de sancțiuni globale al UE în materie de drepturi ale omului și să impună măsuri restrictive tuturor funcționarilor ruși implicați în reprimarea societății civile independente, a mass-mediei și a protestatarilor pașnici, precum și în acest ultim caz, împotriva lui Alexei Navalnîi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | invită Comisia și statele membre să prevină și să combată răspândirea dezinformării, inclusiv propaganda, și să consolideze mass-media independentă; salută, prin urmare, dezvoltarea unor platforme și canale de știri specifice în limbile rusă și ucraineană; solicită îmbunătățirea comunicării strategice a UE și explorarea unor modalități eficace de combatere a propagandei de război care provine din Rusia și care provine de la canale precum Rossija, Canalul One Russia și NTV, care difuzează conținuturi care aprobă războiul de agresiune și informează în mod eronat oamenii cu privire la acesta; invită statele membre, Comisia și SEAE să intensifice în continuare difuzarea online de informații alternative în limba rusă în legătură cu evoluțiile în desfășurare pentru a combate dezinformarea, să continue să se asigure că declarațiile publice ale UE și ale statelor membre sunt traduse în limba rusă și să se adreseze publicului și platformelor care utilizează limba rusă; |
| --- | --- |

16.

| 17. | invită Comisia și statele membre să găzduiască în UE grupuri mediatice interzise și să dezvolte o platformă comună pentru mass-media în exil, precum și să sprijine tehnologiile care permit oamenilor să utilizeze internetul pentru a-și exercita drepturile fundamentale, în special libertatea de informare și de exprimare, și să sprijine promovarea democrației și a statului de drept, prin instituirea unor mijloace tehnologice de eludare a supravegherii comunicațiilor și a blocării site-urilor web și a aplicațiilor în Rusia, inclusiv a opțiunilor cu grad scăzut de tehnologie prin intermediul undelor medii, a unei platforme VPN Rusia, a rețelelor de anonimizare și a televiziunii prin satelit; |
| --- | --- |

17.

| 18. | invită delegația UE și reprezentanțele diplomatice naționale din Rusia să monitorizeze îndeaproape situația de la fața locului și modul în care sunt gestionate procesele și să ofere persoanelor vizate orice sprijin de care ar putea avea nevoie, inclusiv asistență financiară directă pentru a plăti avocații și experții; invită toate guvernele să refuze orice viitoare cerere de extrădare a resortisanților ruși pentru infracțiuni în temeiul Codului penal și al Codului infracțiunilor administrative; |
| --- | --- |

18.

| 19. | îndeamnă statele membre, Consiliul și Comisia să asigure statutul umanitar și să creeze posibilități sigure de migrație pentru opoziția rusă, societatea civilă și reprezentanții mass-media amenințați, inclusiv să le asigure acestora posibilitatea de a se bucura de ședere și de muncă pe termen lung în Uniunea Europeană; invită statele membre să conceapă un mecanism de protecție a soldaților ruși care decid să dezerteze; invită instituțiile financiare, băncile, societățile de cărți de credit și autoritățile guvernamentale să introducă proceduri de verificare pentru aplicarea adaptată a sancțiunilor împotriva cetățenilor ruși în UE, pentru a le permite activiștilor din opoziție, societății civile independente și reprezentanților mass-media să își păstreze accesul la activele lor financiare necesare pentru a-și asigura existența în Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

19.

| 20. | reamintește că colaborarea academică și culturală la nivel individual, chiar și în perioade de conflict, poate contribui la consolidarea vocilor pluraliste în circumstanțe antidemocratice și poate servi drept bază pentru facilitarea restabilirii relațiilor după conflict; subliniază că comunitatea științifică rusă a fost o țintă principală a represiunii regimului lui Putin; |
| --- | --- |

20.

| 21. | subliniază valoarea strategică a contribuției cadrelor universitare ruse care se opun războiului pentru a analiza mai bine regimul lui Putin și modul de combatere a acestuia; solicită o strategie a UE care să permită studenților și profesorilor ruși să își continue oficial studiile și munca în universitățile europene, în special în disciplinele umanitare, și să primească diplomele corespunzătoare; |
| --- | --- |

21.

| 22. | solicită SEAE, Comisiei și statelor membre să integreze drepturile omului și consultarea societății civile în toate dialogurile dintre UE, statele sale membre și Rusia și să își respecte angajamentul față de integrarea perspectivei de gen; |
| --- | --- |

22.

| 23. | solicită UE și statelor membre să continue să colaboreze cu poporul rus și cu societatea civilă rusă în exil; îndeamnă UE să își demonstreze disponibilitatea de a sprijini societatea civilă rusă în eforturile sale de a construi o Rusie democratică și primească o Rusie democratică și responsabilă din nou în comunitatea internațională; |
| --- | --- |

23.

| 24. | solicită UE să numească un trimis special pentru o Rusie democratică, care ar trebui să fie responsabil de relațiile cu poporul rus, în special cu apărătorii democrației din exil și cu cei care au rămas în Rusia și doresc ca țara să revină pe calea democrației; |
| --- | --- |

24.

| 25. | invită Comisia, în cooperare cu SEAE, să contribuie la crearea și sprijinirea unei platforme pentru o Rusie democratică care să întrețină un dialog continuu cu comunitatea democratică rusă, în special cu comitetul antirăzboi înființat de activiștii din opoziția democratică rusă, pentru a asigura comunicarea directă cu poporul rus, pentru a dezvolta împreună cu societatea civilă o strategie a UE pentru o viitoare Rusie democratică, pentru a îmbunătăți integrarea noilor emigranți din Rusia prin programe educaționale și pentru a organiza summituri anuale ale UE cu Rusia democratică în exil; |
| --- | --- |

25.

| 26. | îndeamnă VP/ÎR și statele membre să ia măsuri coordonate cu țările care împărtășesc aceeași viziune pentru a sensibiliza și a combate restricțiile impuse libertăților fundamentale și drepturilor omului de către autoritățile ruse, inclusiv prin intervenții publice și la nivel înalt, demersuri coordonate, un control susținut în cadrul forumurilor internaționale și regionale pentru drepturile omului, precum și evaluări periodice ale impactului asupra drepturilor omului, pentru a se asigura că colaborarea cu Rusia nu subminează obiectivele în materie de drepturi ale omului și nu contribuie, direct sau indirect, la încălcări ale drepturilor omului; |
| --- | --- |

26.

| 27. | constată că, potrivit Centrului Levada, 83 % dintre ruși sprijină războiul lui Putin în Ucraina, în timp ce procentul de ruși care afirmă că țara se îndreaptă în direcția cea bună a crescut de la 52 % la 69 %, cel mai ridicat nivel înregistrat vreodată din 1996; salută, în acest sens, persoanele curajoase care protestează în mod deschis și se opun imperialismului Rusiei în forma sa cea mai recentă – invadarea Ucrainei – în ciuda brutalității politicii în caz de revoltă și a presiunii asupra societății și a mass-mediei; îndeamnă totuși cetățenii UE să nu asimileze toți cetățenii ruși cu acțiunile brutale ale conducerii și armatei lor în Ucraina; invită Comisia și statele membre să sprijine și să protejeze vocile critice din cadrul diasporei ruse care se confruntă cu amenințări din partea autorităților ruse; condamnă manifestările organizate de diaspora rusă în sprijinul războiului sau în semn de protest împotriva acceptării refugiaților ucraineni; |
| --- | --- |

27.

| 28. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, Consiliului Europei, Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa, precum și președintelui, guvernului și parlamentului Federației Ruse. |
| --- | --- |

28.

---

| 15.11.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 434/81 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 434/81

---

P9_TA(2022)0126

Dreptul la reparare

Rezoluția Parlamentului European din 7 aprilie 2022 referitoare la dreptul la reparare (2022/2515(RSP))

(2022/C 434/13)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Directiva (UE) 2019/771 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 mai 2019 privind anumite aspecte referitoare la contractele de vânzare de bunuri (1) („Directiva privind vânzarea de bunuri”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2019/771 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 mai 2019 privind anumite aspecte referitoare la contractele de vânzare de bunuri (1) („Directiva privind vânzarea de bunuri”),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2019/770 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 mai 2019 privind anumite aspecte referitoare la contractele de furnizare de conținut digital și de servicii digitale (2) („Directiva privind conținutul digital”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2019/770 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 mai 2019 privind anumite aspecte referitoare la contractele de furnizare de conținut digital și de servicii digitale (2) („Directiva privind conținutul digital”),

| — | având în vedere Directiva 2009/125/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 octombrie 2009 de instituire a unui cadru pentru stabilirea cerințelor în materie de proiectare ecologică aplicabile produselor cu impact energetic (3) („Directiva privind proiectarea ecologică”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2009/125/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 octombrie 2009 de instituire a unui cadru pentru stabilirea cerințelor în materie de proiectare ecologică aplicabile produselor cu impact energetic (3) („Directiva privind proiectarea ecologică”),

| — | având în vedere Directiva 2005/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 mai 2005 privind practicile comerciale neloiale ale întreprinderilor de pe piața internă față de consumatori („Directiva privind practicile comerciale neloiale” (4)) și îndeosebi anexa I, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2005/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 mai 2005 privind practicile comerciale neloiale ale întreprinderilor de pe piața internă față de consumatori („Directiva privind practicile comerciale neloiale” (4)) și îndeosebi anexa I,

| — | având în vedere rezoluția sa din 25 noiembrie 2020 intitulată „Către o piață unică mai sustenabilă pentru întreprinderi și consumatori” (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 25 noiembrie 2020 intitulată „Către o piață unică mai sustenabilă pentru întreprinderi și consumatori” (5),

| — | având în vedere rezoluția sa din 10 februarie 2021 referitoare la noul plan de acțiune privind economia circulară (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 10 februarie 2021 referitoare la noul plan de acțiune privind economia circulară (6),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 4 iulie 2017 referitoare la un ciclu de viață mai lung al produselor: beneficii pentru consumatori și întreprinderi (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 4 iulie 2017 referitoare la un ciclu de viață mai lung al produselor: beneficii pentru consumatori și întreprinderi (7),

| — | având în vedere întrebarea adresată Comisiei privind dreptul la reparare (O-000010/2022 – B9-0010/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea adresată Comisiei privind dreptul la reparare (O-000010/2022 – B9-0010/2022),

| — | având în vedere articolul 136 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 136 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor,

| A. | întrucât Parlamentul a subliniat în mai multe rânduri (8) că este important să se acorde consumatorilor dreptul la reparare ca element esențial al agendei privind economia circulară în cadrul Pactului verde european, în sensul că ar promova o utilizare mai eficientă și mai sustenabilă a resurselor, ar preveni și reduce deșeurile și ar încuraja utilizarea și reutilizarea pe scară largă a produselor și a economiei colaborative, asigurând totodată drepturile și bunul tratament al consumatorilor; |
| --- | --- |

A.

întrucât Parlamentul a subliniat în mai multe rânduri (8) că este important să se acorde consumatorilor dreptul la reparare ca element esențial al agendei privind economia circulară în cadrul Pactului verde european, în sensul că ar promova o utilizare mai eficientă și mai sustenabilă a resurselor, ar preveni și reduce deșeurile și ar încuraja utilizarea și reutilizarea pe scară largă a produselor și a economiei colaborative, asigurând totodată drepturile și bunul tratament al consumatorilor;

| B. | întrucât scrisoarea de intenție din 2021 a Comisiei privind starea Uniunii (9) anunță o propunere legislativă privind dreptul la reparare ca una dintre inițiativele-cheie pentru 2022 și întrucât această propunere ar trebui să fie adoptată în strânsă coordonare cu inițiativele legislative conexe, cum ar fi inițiativa privind produsele sustenabile și inițiativa „Capacitarea consumatorilor în tranziția verde”, care împărtășesc obiectivul de a obține produse și modele de consum mai durabile; |
| --- | --- |

B.

întrucât scrisoarea de intenție din 2021 a Comisiei privind starea Uniunii (9) anunță o propunere legislativă privind dreptul la reparare ca una dintre inițiativele-cheie pentru 2022 și întrucât această propunere ar trebui să fie adoptată în strânsă coordonare cu inițiativele legislative conexe, cum ar fi inițiativa privind produsele sustenabile și inițiativa „Capacitarea consumatorilor în tranziția verde”, care împărtășesc obiectivul de a obține produse și modele de consum mai durabile;

| C. | întrucât Comisia a lansat, până la 5 aprilie 2022, o consultare publică privind consumul durabil de bunuri – cu accent pe promovarea reparării și a reutilizării; întrucât Comisia intenționează să propună o directivă de modificare a Directivei privind vânzarea de bunuri și vrea să propună un act legislativ separat privind dreptul la reparare; |
| --- | --- |

C.

întrucât Comisia a lansat, până la 5 aprilie 2022, o consultare publică privind consumul durabil de bunuri – cu accent pe promovarea reparării și a reutilizării; întrucât Comisia intenționează să propună o directivă de modificare a Directivei privind vânzarea de bunuri și vrea să propună un act legislativ separat privind dreptul la reparare;

| D. | întrucât Directiva privind conținutul digital și Directiva privind vânzarea de bunuri conțin cadre cuprinzătoare cu elemente esențiale ale dreptului contractelor de consum, cum ar fi cerințele de conformitate cu contractul și măsurile reparatorii de care dispun consumatorii în caz de neconformitate, inclusiv dispoziții privind repararea, înlocuirea, aducerea conținutului sau a serviciilor digitale în conformitate, reducerea prețului și rezilierea contractului, precum și norme privind principalele modalități de exercitare a unor astfel de măsuri reparatorii și privind garanțiile comerciale; |
| --- | --- |

D.

întrucât Directiva privind conținutul digital și Directiva privind vânzarea de bunuri conțin cadre cuprinzătoare cu elemente esențiale ale dreptului contractelor de consum, cum ar fi cerințele de conformitate cu contractul și măsurile reparatorii de care dispun consumatorii în caz de neconformitate, inclusiv dispoziții privind repararea, înlocuirea, aducerea conținutului sau a serviciilor digitale în conformitate, reducerea prețului și rezilierea contractului, precum și norme privind principalele modalități de exercitare a unor astfel de măsuri reparatorii și privind garanțiile comerciale;

| E. | întrucât 79 % dintre cetățenii UE consideră că producătorilor ar trebui să li se impună să faciliteze repararea dispozitivelor digitale sau înlocuirea componentelor individuale ale acestora; întrucât 77 % dintre cetățenii UE și-ar repara dispozitivele mai degrabă decât să le înlocuiască; întrucât reparațiile ar putea fi o sursă de locuri de muncă la nivel local și de cunoștințe specifice în Europa; |
| --- | --- |

E.

întrucât 79 % dintre cetățenii UE consideră că producătorilor ar trebui să li se impună să faciliteze repararea dispozitivelor digitale sau înlocuirea componentelor individuale ale acestora; întrucât 77 % dintre cetățenii UE și-ar repara dispozitivele mai degrabă decât să le înlocuiască; întrucât reparațiile ar putea fi o sursă de locuri de muncă la nivel local și de cunoștințe specifice în Europa;

| F. | întrucât criza provocată de pandemia de COVID-19 a demonstrat că este nevoie să creăm modele de afaceri noi și mai rezistente și să sprijinim întreprinderile europene, în special întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri), microîntreprinderile și lucrătorii independenți; |
| --- | --- |

F.

întrucât criza provocată de pandemia de COVID-19 a demonstrat că este nevoie să creăm modele de afaceri noi și mai rezistente și să sprijinim întreprinderile europene, în special întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri), microîntreprinderile și lucrătorii independenți;

| G. | întrucât asigurarea dreptului la reparare este esențială pentru promovarea tranziției industriale a Europei și pentru consolidarea rezilienței și a autonomiei strategice deschise a acesteia; întrucât încurajarea unei culturi a reparării oferă surse de oportunități economice și sociale pentru întreprinzători și locuri de muncă; întrucât produsele sustenabile aduc beneficii atât întreprinderilor, cât și consumatorilor prin stimularea cererii și a ofertei de astfel de bunuri; |
| --- | --- |

G.

întrucât asigurarea dreptului la reparare este esențială pentru promovarea tranziției industriale a Europei și pentru consolidarea rezilienței și a autonomiei strategice deschise a acesteia; întrucât încurajarea unei culturi a reparării oferă surse de oportunități economice și sociale pentru întreprinzători și locuri de muncă; întrucât produsele sustenabile aduc beneficii atât întreprinderilor, cât și consumatorilor prin stimularea cererii și a ofertei de astfel de bunuri;

| H. | întrucât diverse obstacole îi împiedică pe consumatori să opteze pentru reparații, cum ar fi lipsa informațiilor, a accesului la piesele de schimb, a standardizării și a interoperabilității sau alte bariere tehnice, precum și costurile reparațiilor; |
| --- | --- |

H.

întrucât diverse obstacole îi împiedică pe consumatori să opteze pentru reparații, cum ar fi lipsa informațiilor, a accesului la piesele de schimb, a standardizării și a interoperabilității sau alte bariere tehnice, precum și costurile reparațiilor;

| I. | întrucât deșeurile electronice sunt cele cu fluxul cu cea mai rapidă creștere din lume, peste 53 de milioane de tone de deșeuri electronice fiind create în 2019, |
| --- | --- |

I.

întrucât deșeurile electronice sunt cele cu fluxul cu cea mai rapidă creștere din lume, peste 53 de milioane de tone de deșeuri electronice fiind create în 2019,

1.

subliniază că un drept efectiv la reparare ar trebui să vizeze aspecte ale ciclului de viață al produselor și să fie privit din diferite unghiuri (domenii de politică) interconectate – proiectarea produselor, principiile etice esențiale de producție, standardizare, informarea consumatorilor, și etichetarea cu privire la potențialul de reparare și la durata de viață, acolo unde este posibil și adecvat, drepturile și garanțiile consumatorilor și achizițiile publice;

2.

subliniază că inițiativa privind dreptul la reparare trebuie să fie proporțională, bazată pe dovezi și eficientă din punctul de vedere al costurilor și să echilibreze principiile sustenabilității, protecției consumatorilor și al unei economii sociale de piață cu grad ridicat de competitivitate, pentru ca toate părțile interesate relevante să profite de oportunitățile inerente tranziției verzi;

3.

subliniază că un drept efectiv la reparare ar trebui să creeze avantaje competitive semnificative pentru întreprinderile europene, fără a impune nicio formă de sarcină financiară disproporționată asupra acestora, și ar trebui să inspire inovarea și să încurajeze investițiile în tehnologii durabile, ținând seama, în același timp, de evoluțiile pieței și de evoluția nevoilor consumatorilor;

Proiectarea de produse care durează mai mult și pot fi reparate

Proiectarea de produse care durează mai mult și pot fi reparate

| 4. | salută intenția Comisiei de a adopta o inițiativă privind produsele durabile de revizuire a Directivei privind proiectarea ecologică și de extindere a domeniului său de aplicare dincolo de produsele cu impact energetic; |
| --- | --- |

4.

salută intenția Comisiei de a adopta o inițiativă privind produsele durabile de revizuire a Directivei privind proiectarea ecologică și de extindere a domeniului său de aplicare dincolo de produsele cu impact energetic;

| 5. | reamintește că fabricarea de produse conforme, sustenabile și sigure este o forță esențială a pieței unice a UE, care este benefică atât pentru consumatori, cât și pentru întreprinderi; invită Comisia să solicite producătorilor să își proiecteze produsele astfel încât acestea să dureze mai mult, să poată fi reparate în condiții de siguranță, cu acces facil la componente, care să poată fi demontate cu ușurință; |
| --- | --- |

5.

reamintește că fabricarea de produse conforme, sustenabile și sigure este o forță esențială a pieței unice a UE, care este benefică atât pentru consumatori, cât și pentru întreprinderi; invită Comisia să solicite producătorilor să își proiecteze produsele astfel încât acestea să dureze mai mult, să poată fi reparate în condiții de siguranță, cu acces facil la componente, care să poată fi demontate cu ușurință;

| 6. | subliniază necesitatea de a asigura un acces mai bun al utilizatorilor finali și al reparatorilor independenți la piesele de schimb și la manualele de instrucțiuni într-un termen rezonabil și la un cost rezonabil, pentru o perioadă corespunzătoare duratei de viață preconizate a produsului; |
| --- | --- |

6.

subliniază necesitatea de a asigura un acces mai bun al utilizatorilor finali și al reparatorilor independenți la piesele de schimb și la manualele de instrucțiuni într-un termen rezonabil și la un cost rezonabil, pentru o perioadă corespunzătoare duratei de viață preconizate a produsului;

| 7. | invită Comisia să ia în considerare cerințele privind durabilitatea și repararea într-o viitoare directivă privind proiectarea ecologică cu un domeniu de aplicare mai larg; subliniază necesitatea de a analiza în detaliu cerințele pentru fiecare produs pentru a se asigura că este aleasă cerința cea mai adecvată scopului, observând, de exemplu, că, pentru unele produse, proiectarea modulară va facilita reparațiile și va prelungi durata de viață a produsului, în timp ce, pentru alte produse, proiectarea modulară sau obligația de a asigura posibilitatea de reparare poate compromite durabilitatea; |
| --- | --- |

7.

invită Comisia să ia în considerare cerințele privind durabilitatea și repararea într-o viitoare directivă privind proiectarea ecologică cu un domeniu de aplicare mai larg; subliniază necesitatea de a analiza în detaliu cerințele pentru fiecare produs pentru a se asigura că este aleasă cerința cea mai adecvată scopului, observând, de exemplu, că, pentru unele produse, proiectarea modulară va facilita reparațiile și va prelungi durata de viață a produsului, în timp ce, pentru alte produse, proiectarea modulară sau obligația de a asigura posibilitatea de reparare poate compromite durabilitatea;

| 8. | subliniază că, în 2019, au fost adoptate mai multe măsuri de punere în aplicare în temeiul Directivei privind proiectarea ecologică, introducând o perioadă obligatorie pentru furnizarea de piese de schimb și termene maxime de livrare, precum și cerințe de proiectare privind demontarea și reasamblarea componentelor; invită așadar Comisia să extindă domeniul de aplicare al unor astfel de măsuri la alte categorii de produse, inclusiv la produsele fără impact energetic, ținând seama de particularitățile acestora; |
| --- | --- |

8.

subliniază că, în 2019, au fost adoptate mai multe măsuri de punere în aplicare în temeiul Directivei privind proiectarea ecologică, introducând o perioadă obligatorie pentru furnizarea de piese de schimb și termene maxime de livrare, precum și cerințe de proiectare privind demontarea și reasamblarea componentelor; invită așadar Comisia să extindă domeniul de aplicare al unor astfel de măsuri la alte categorii de produse, inclusiv la produsele fără impact energetic, ținând seama de particularitățile acestora;

| 9. | reamintește că este esențial ca toți actorii din sectorul reparațiilor să aibă acces la informații privind repararea și întreținerea pentru a oferi consumatorilor un acces mai larg la serviciile de reparații; insistă deci asupra faptului că „dreptul la reparare” ar trebui să ofere întreprinzătorilor din sectorul reparațiilor, inclusiv reparatorilor independenți, precum și consumatorilor, acces gratuit la informațiile necesare privind repararea și întreținerea, inclusiv informații privind instrumentele de diagnosticare, piesele de schimb, programele informatice și actualizările necesare pentru efectuarea de reparații și întreținere; reamintește importanța unui mediu de afaceri inovator și a respectării secretelor comerciale; |
| --- | --- |

9.

reamintește că este esențial ca toți actorii din sectorul reparațiilor să aibă acces la informații privind repararea și întreținerea pentru a oferi consumatorilor un acces mai larg la serviciile de reparații; insistă deci asupra faptului că „dreptul la reparare” ar trebui să ofere întreprinzătorilor din sectorul reparațiilor, inclusiv reparatorilor independenți, precum și consumatorilor, acces gratuit la informațiile necesare privind repararea și întreținerea, inclusiv informații privind instrumentele de diagnosticare, piesele de schimb, programele informatice și actualizările necesare pentru efectuarea de reparații și întreținere; reamintește importanța unui mediu de afaceri inovator și a respectării secretelor comerciale;

| 10. | subliniază că produsele cu componente digitale necesită o atenție specială; subliniază, în special, că actualizările de software trebuie să fie asigurate pentru o perioadă minimă, în conformitate cu Directiva privind conținutul digital; insistă asupra faptului că consumatorii ar trebui să fie pe deplin informați în momentul cumpărării cu privire la asigurarea actualizărilor; adaugă că actualizările de funcționalitate ar trebui să fie reversibile și să nu conducă la scăderea performanței; constată că practicile care restricționează în mod nejustificat dreptul la reparare sau care conduc la uzură morală ar putea fi considerate practici comerciale neloiale și, prin urmare, ar putea fi adăugate în anexa I la Directiva privind practicile comerciale neloiale; |
| --- | --- |

10.

subliniază că produsele cu componente digitale necesită o atenție specială; subliniază, în special, că actualizările de software trebuie să fie asigurate pentru o perioadă minimă, în conformitate cu Directiva privind conținutul digital; insistă asupra faptului că consumatorii ar trebui să fie pe deplin informați în momentul cumpărării cu privire la asigurarea actualizărilor; adaugă că actualizările de funcționalitate ar trebui să fie reversibile și să nu conducă la scăderea performanței; constată că practicile care restricționează în mod nejustificat dreptul la reparare sau care conduc la uzură morală ar putea fi considerate practici comerciale neloiale și, prin urmare, ar putea fi adăugate în anexa I la Directiva privind practicile comerciale neloiale;

Abilitarea consumatorilor de a alege produse reparabile

Abilitarea consumatorilor de a alege produse reparabile

| 11. | consideră că o mai bună informare a consumatorilor cu privire la posibilitatea de reparare a produselor este esențială pentru a le permite consumatorilor să joace un rol mai activ în economia circulară; consideră că o mai bună informare a consumatorilor le-ar permite acestora să ia decizii de cumpărare în cunoștință de cauză, ceea ce ar putea orienta piața către produse mai ușor de reparat; felicită așadar Comisia pentru inițiativa anunțată privind capacitarea consumatorilor în tranziția verde; |
| --- | --- |

11.

consideră că o mai bună informare a consumatorilor cu privire la posibilitatea de reparare a produselor este esențială pentru a le permite consumatorilor să joace un rol mai activ în economia circulară; consideră că o mai bună informare a consumatorilor le-ar permite acestora să ia decizii de cumpărare în cunoștință de cauză, ceea ce ar putea orienta piața către produse mai ușor de reparat; felicită așadar Comisia pentru inițiativa anunțată privind capacitarea consumatorilor în tranziția verde;

| 12. | subliniază că consumatorii ar trebui să primească, la punctul de vânzare, informații fiabile, clare și ușor de înțeles cu privire la durabilitatea și posibilitatea de reparare a unui produs, pentru a-i ajuta să compare și să identifice cele mai sustenabile produse disponibile pe piață; invită Comisia să propună norme armonizate pentru astfel de informații destinate consumatorilor, cum ar fi un sistem de notare pentru reparații, informații privind durata de viață estimată și piesele de schimb, serviciile de reparare și perioada în care vor fi asigurate actualizări ale software-ului în cazul produselor cu componente digitale, ținând seama, în același timp, de imperativele siguranței consumatorilor; constată că, pentru a fi utile, aceste informații ar trebui să fie comunicate în momentul achiziționării; |
| --- | --- |

12.

subliniază că consumatorii ar trebui să primească, la punctul de vânzare, informații fiabile, clare și ușor de înțeles cu privire la durabilitatea și posibilitatea de reparare a unui produs, pentru a-i ajuta să compare și să identifice cele mai sustenabile produse disponibile pe piață; invită Comisia să propună norme armonizate pentru astfel de informații destinate consumatorilor, cum ar fi un sistem de notare pentru reparații, informații privind durata de viață estimată și piesele de schimb, serviciile de reparare și perioada în care vor fi asigurate actualizări ale software-ului în cazul produselor cu componente digitale, ținând seama, în același timp, de imperativele siguranței consumatorilor; constată că, pentru a fi utile, aceste informații ar trebui să fie comunicate în momentul achiziționării;

| 13. | solicită Comisiei și să se asigure că informațiile referitoare la produse se bazează pe măsurători standardizate, de exemplu pentru durabilitate, și să inițieze elaborarea de standarde acolo unde acestea nu există; |
| --- | --- |

13.

solicită Comisiei și să se asigure că informațiile referitoare la produse se bazează pe măsurători standardizate, de exemplu pentru durabilitate, și să inițieze elaborarea de standarde acolo unde acestea nu există;

| 14. | subliniază rolul-cheie al etichetei ecologice a UE în încurajarea adoptării de către acest sector a politicilor de etichetare care transmit consumatorilor informații esențiale cu privire la durata de viață a bunurilor, asigurând totodată echilibrarea obligațiilor întreprinderilor cu stimulente comerciale pozitive puternice pentru a consolida încrederea consumatorilor; constată însă că acest sistem de etichetare este doar voluntar; |
| --- | --- |

14.

subliniază rolul-cheie al etichetei ecologice a UE în încurajarea adoptării de către acest sector a politicilor de etichetare care transmit consumatorilor informații esențiale cu privire la durata de viață a bunurilor, asigurând totodată echilibrarea obligațiilor întreprinderilor cu stimulente comerciale pozitive puternice pentru a consolida încrederea consumatorilor; constată însă că acest sistem de etichetare este doar voluntar;

| 15. | invită Comisia să evalueze propunerea de cerințe pentru producători de a institui metode de etichetare inteligentă, cum ar fi codurile QR și pașapoartele digitale ale produselor, în toate noile acte legislative privind produsele și în revizuirea Directivei privind proiectarea ecologică; solicită să se asigure un echilibru în dezvoltarea unor inițiative precum „pașaportul digital european al produselor”, printr-o cooperare strânsă cu acest sector și cu părțile interesate relevante, ținând seama în special de principiul proporționalității și acordând o atenție deosebită integrării nevoilor IMM-urilor; |
| --- | --- |

15.

invită Comisia să evalueze propunerea de cerințe pentru producători de a institui metode de etichetare inteligentă, cum ar fi codurile QR și pașapoartele digitale ale produselor, în toate noile acte legislative privind produsele și în revizuirea Directivei privind proiectarea ecologică; solicită să se asigure un echilibru în dezvoltarea unor inițiative precum „pașaportul digital european al produselor”, printr-o cooperare strânsă cu acest sector și cu părțile interesate relevante, ținând seama în special de principiul proporționalității și acordând o atenție deosebită integrării nevoilor IMM-urilor;

| 16. | insistă asupra faptului că consumatorii care cumpără produse online ar trebui să primească un nivel de informații similar cu cel al celor care achiziționează produse offline și că statele membre ar trebui să monitorizeze și să asigure că vânzătorii online includ informațiile necesare pe site-urile lor web și atunci când își oferă produsele pe piețele online; |
| --- | --- |

16.

insistă asupra faptului că consumatorii care cumpără produse online ar trebui să primească un nivel de informații similar cu cel al celor care achiziționează produse offline și că statele membre ar trebui să monitorizeze și să asigure că vânzătorii online includ informațiile necesare pe site-urile lor web și atunci când își oferă produsele pe piețele online;

| 17. | îndeamnă Comisia să prezinte o propunere legislativă pentru a încuraja adoptarea achizițiilor publice ecologice; consideră că în toate achizițiile publice produsele refolosite, reparate, refabricate, recondiționate și alte asemenea produse și soluții eficiente în ceea ce privește utilizarea resurselor și a energiei, care reduc la minimum impactul asupra mediului al produselor și soluțiilor pe durata ciclului de viață, sunt alegerea implicită, în conformitate cu obiectivele Pactului verde european și că, dacă acestea nu sunt preferate, ar trebui să se aplice principiul „respectă sau explică”; |
| --- | --- |

17.

îndeamnă Comisia să prezinte o propunere legislativă pentru a încuraja adoptarea achizițiilor publice ecologice; consideră că în toate achizițiile publice produsele refolosite, reparate, refabricate, recondiționate și alte asemenea produse și soluții eficiente în ceea ce privește utilizarea resurselor și a energiei, care reduc la minimum impactul asupra mediului al produselor și soluțiilor pe durata ciclului de viață, sunt alegerea implicită, în conformitate cu obiectivele Pactului verde european și că, dacă acestea nu sunt preferate, ar trebui să se aplice principiul „respectă sau explică”;

| 18. | solicită Comisiei și autorităților naționale să ofere asistență și sprijin financiar autorităților locale și regionale, întreprinderilor și asociațiilor pentru desfășurarea campaniilor de educare a consumatorilor cu privire la extinderea duratei de viață a produselor, în special prin oferirea de informații fiabile și clare, de consiliere și servicii de întreținere, reparație, reutilizare etc.; |
| --- | --- |

18.

solicită Comisiei și autorităților naționale să ofere asistență și sprijin financiar autorităților locale și regionale, întreprinderilor și asociațiilor pentru desfășurarea campaniilor de educare a consumatorilor cu privire la extinderea duratei de viață a produselor, în special prin oferirea de informații fiabile și clare, de consiliere și servicii de întreținere, reparație, reutilizare etc.;

| 19. | invită Comisia și statele membre să dezvolte stimulente financiare pentru serviciile de reparații, astfel încât reparațiile să fie convenabile și atractive pentru consumatori; |
| --- | --- |

19.

invită Comisia și statele membre să dezvolte stimulente financiare pentru serviciile de reparații, astfel încât reparațiile să fie convenabile și atractive pentru consumatori;

Consolidarea drepturilor consumatorilor și a garanțiilor pentru o utilizare mai îndelungată a bunurilor

Consolidarea drepturilor consumatorilor și a garanțiilor pentru o utilizare mai îndelungată a bunurilor

| 20. | subliniază că consumatorii europeni pot decide să își repare produsele sau să aducă conținutul și serviciile digitale în conformitate în temeiul Directivei privind vânzarea de bunuri și al Directivei privind conținutul digital; subliniază că, deși consumatorii au dreptul de a alege între repararea și înlocuirea produselor defecte în temeiul Directivei privind vânzarea de bunuri, repararea ar putea fi, în multe cazuri, o alegere mai eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor și mai neutră din punct de vedere climatic; ia act de faptul că, în practică, consumatorii aleg de obicei înlocuirea în locul reparării, ceea ce s-ar putea datora costului ridicat al reparației; subliniază că înlocuirea produselor ar trebui să rămână o alternativă în cazul în care un consumator și un vânzător convin astfel, deoarece repararea ar putea necesita prea mult timp; |
| --- | --- |

20.

subliniază că consumatorii europeni pot decide să își repare produsele sau să aducă conținutul și serviciile digitale în conformitate în temeiul Directivei privind vânzarea de bunuri și al Directivei privind conținutul digital; subliniază că, deși consumatorii au dreptul de a alege între repararea și înlocuirea produselor defecte în temeiul Directivei privind vânzarea de bunuri, repararea ar putea fi, în multe cazuri, o alegere mai eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor și mai neutră din punct de vedere climatic; ia act de faptul că, în practică, consumatorii aleg de obicei înlocuirea în locul reparării, ceea ce s-ar putea datora costului ridicat al reparației; subliniază că înlocuirea produselor ar trebui să rămână o alternativă în cazul în care un consumator și un vânzător convin astfel, deoarece repararea ar putea necesita prea mult timp;

| 21. | solicită, prin urmare, Comisiei să propună în inițiativa sa privind dreptul la reparare măsuri de a promova și a încuraja consumatorii, producătorii și comercianții să opteze pentru reparații în locul înlocuirii; subliniază că, atunci când propune astfel de măsuri, Comisia ar trebui să țină seama întotdeauna de cel mai înalt nivel posibil de protecție a consumatorilor și bun tratament; |
| --- | --- |

21.

solicită, prin urmare, Comisiei să propună în inițiativa sa privind dreptul la reparare măsuri de a promova și a încuraja consumatorii, producătorii și comercianții să opteze pentru reparații în locul înlocuirii; subliniază că, atunci când propune astfel de măsuri, Comisia ar trebui să țină seama întotdeauna de cel mai înalt nivel posibil de protecție a consumatorilor și bun tratament;

| 22. | ia act de faptul că viitoarea revizuire a Directivei privind vânzarea de bunuri ar putea include, printre altele, măsuri menite să încurajeze consumatorii să aleagă repararea în locul înlocuirii, cum ar fi obligația de a furniza un produs de înlocuire în timp ce anumite produse sunt reparate; consideră că, pentru a încuraja repararea produselor, ar trebui oferite anumite stimulente consumatorilor care aleg să repare în loc să înlocuiască produsul; consideră că o garanție extinsă ar putea oferi un stimulent pentru a alege repararea în locul înlocuirii; adaugă că vânzătorii ar trebui să informeze întotdeauna consumatorii cu privire la toate opțiunile pe care le au la dispoziție în mod egal, inclusiv cu privire la drepturile de reparare și de garanție aferente; |
| --- | --- |

22.

ia act de faptul că viitoarea revizuire a Directivei privind vânzarea de bunuri ar putea include, printre altele, măsuri menite să încurajeze consumatorii să aleagă repararea în locul înlocuirii, cum ar fi obligația de a furniza un produs de înlocuire în timp ce anumite produse sunt reparate; consideră că, pentru a încuraja repararea produselor, ar trebui oferite anumite stimulente consumatorilor care aleg să repare în loc să înlocuiască produsul; consideră că o garanție extinsă ar putea oferi un stimulent pentru a alege repararea în locul înlocuirii; adaugă că vânzătorii ar trebui să informeze întotdeauna consumatorii cu privire la toate opțiunile pe care le au la dispoziție în mod egal, inclusiv cu privire la drepturile de reparare și de garanție aferente;

| 23. | invită Comisia să studieze fezabilitatea introducerii unui mecanism comun de răspundere între producător și vânzător în caz de neconformitate a produsului; |
| --- | --- |

23.

invită Comisia să studieze fezabilitatea introducerii unui mecanism comun de răspundere între producător și vânzător în caz de neconformitate a produsului;

| 24. | ia act de faptul că actualul cadru juridic prevăzut de Directiva privind vânzarea de bunuri prevede o perioadă minimă de răspundere de numai doi ani pentru bunurile defecte și încurajează statele membre să extindă această perioadă; subliniază că aceasta este o normă de armonizare minimă și că doar un număr limitat de state membre depășesc această perioadă; consideră așadar că revizuirea Directivei privind vânzarea de bunuri ar trebui să propună și extinderea garanției legale dincolo de doi ani pentru anumite categorii de produse; constată și importanța armonizării depline a perioadei de garanție legală; |
| --- | --- |

24.

ia act de faptul că actualul cadru juridic prevăzut de Directiva privind vânzarea de bunuri prevede o perioadă minimă de răspundere de numai doi ani pentru bunurile defecte și încurajează statele membre să extindă această perioadă; subliniază că aceasta este o normă de armonizare minimă și că doar un număr limitat de state membre depășesc această perioadă; consideră așadar că revizuirea Directivei privind vânzarea de bunuri ar trebui să propună și extinderea garanției legale dincolo de doi ani pentru anumite categorii de produse; constată și importanța armonizării depline a perioadei de garanție legală;

| 25. | invită Comisia să evalueze în ce măsură ar putea fi propus dreptul la reparare, astfel încât operatorii de pe piață să poată oferi un acces facil și convenabil la reparații chiar și după perioada de garanție; |
| --- | --- |

25.

invită Comisia să evalueze în ce măsură ar putea fi propus dreptul la reparare, astfel încât operatorii de pe piață să poată oferi un acces facil și convenabil la reparații chiar și după perioada de garanție;

| 26. | subliniază că orice propunere ar trebui să fie însoțită de o evaluare adecvată a impactului, care să includă și analize de rentabilitate atât pentru consumatori, cât și pentru întreprinderi, o comparație a celor mai bune practici la nivel național și cu țări din afara UE și impactul cuantificat asupra bunului tratament al consumatorilor, asupra mediului și a întreprinderilor, inclusiv a IMM-urilor; solicită Comisiei să furnizeze informații cu privire la costurile reparațiilor pentru întreprinderile din UE pe piața unică; subliniază că trebuie furnizate toate informațiile relevante și că trebuie propuși indicatori cuantificabili pentru a măsura impactul oricărei legislații viitoare; |
| --- | --- |

26.

subliniază că orice propunere ar trebui să fie însoțită de o evaluare adecvată a impactului, care să includă și analize de rentabilitate atât pentru consumatori, cât și pentru întreprinderi, o comparație a celor mai bune practici la nivel național și cu țări din afara UE și impactul cuantificat asupra bunului tratament al consumatorilor, asupra mediului și a întreprinderilor, inclusiv a IMM-urilor; solicită Comisiei să furnizeze informații cu privire la costurile reparațiilor pentru întreprinderile din UE pe piața unică; subliniază că trebuie furnizate toate informațiile relevante și că trebuie propuși indicatori cuantificabili pentru a măsura impactul oricărei legislații viitoare;

| 27. | reamintește că, în prezent, nu există norme specifice pentru repararea bunurilor reprelucrate sau recondiționate; invită Comisia să propună măsuri care să recompenseze comercianții pentru că oferă posibilități de reparare a bunurilor refabricate sau recondiționate, pentru a spori încrederea consumatorilor; invită Comisia să ia în considerare echipamente precum contoarele de utilizare și interzicerea distrugerii bunurilor nevândute pentru a facilita reutilizarea și repararea produselor; |
| --- | --- |

27.

reamintește că, în prezent, nu există norme specifice pentru repararea bunurilor reprelucrate sau recondiționate; invită Comisia să propună măsuri care să recompenseze comercianții pentru că oferă posibilități de reparare a bunurilor refabricate sau recondiționate, pentru a spori încrederea consumatorilor; invită Comisia să ia în considerare echipamente precum contoarele de utilizare și interzicerea distrugerii bunurilor nevândute pentru a facilita reutilizarea și repararea produselor;

o

o o

| 28. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

28.

încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO L 136, 22.5.2019, p. 28.

1

(2)  JO L 136, 22.5.2019, p. 1.

2

(3)  JO L 285, 31.10.2009, p. 10.

3

(4)  JO L 149, 11.6.2005, p. 22.

4

(5)  JO C 425, 20.10.2021, p. 10.

5

(6)  JO C 465, 17.11.2021, p. 11.

6

(7)  JO C 334, 19.9.2018, p. 60.

7

(8)  Rezoluția din 25 noiembrie 2020 intitulată „Către o piață unică mai sustenabilă pentru întreprinderi și consumatori”; Rezoluția din 10 februarie 2021 referitoare la noul plan de acțiune privind economia circulară.

8

(9)  Comisia Europeană, scrisoarea de intenție din 2021 privind starea Uniunii, 15 septembrie 2021.

9

---

| 15.11.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 434/86 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 434/86

---

P9_TA(2022)0128

Situația din Afganistan, în special situația drepturilor femeilor

Rezoluția Parlamentului European din 7 aprilie 2022 referitoare la situația din Afganistan, în special situația drepturilor femeilor (2022/2571(RSP))

(2022/C 434/14)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale precedente referitoare la Afganistan, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale precedente referitoare la Afganistan,

| — | având în vedere comunicarea talibanilor din 7 septembrie 2021 privind crearea unui guvern interimar în Afganistan, |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea talibanilor din 7 septembrie 2021 privind crearea unui guvern interimar în Afganistan,

| — | având în vedere Rezoluția ONU 2626(2022) din 17 martie 2022 privind prelungirea mandatului Misiunii ONU de asistență din Afganistan, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția ONU 2626(2022) din 17 martie 2022 privind prelungirea mandatului Misiunii ONU de asistență din Afganistan,

| — | având în vedere declarația de presă a Consiliului de Securitate al ONU din 27 martie 2022 privind Afganistanul, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația de presă a Consiliului de Securitate al ONU din 27 martie 2022 privind Afganistanul,

| — | având în vedere lista finaliștilor din 2021 ai Premiului Saharov pentru libertatea de gândire al Parlamentului European, |
| --- | --- |

—

având în vedere lista finaliștilor din 2021 ai Premiului Saharov pentru libertatea de gândire al Parlamentului European,

| — | având în vedere Zilele femeilor afgane, organizate la Parlamentul European în perioada 1-2 februarie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere Zilele femeilor afgane, organizate la Parlamentul European în perioada 1-2 februarie 2022,

| — | având în vedere declarația din 23 martie 2022 a președintelui Delegației Parlamentului European pentru relațiile cu Afganistanul, referitoare la anunțul talibanilor de a extinde interdicția de a studia pentru studente dincolo de al șaselea an de studiu, precum și declarația Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) din 23 martie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 23 martie 2022 a președintelui Delegației Parlamentului European pentru relațiile cu Afganistanul, referitoare la anunțul talibanilor de a extinde interdicția de a studia pentru studente dincolo de al șaselea an de studiu, precum și declarația Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) din 23 martie 2022,

| — | având în vedere declarația VP/ÎR, făcută în numele Uniunii Europene la 28 martie 2022, prin care solicita redeschiderea imediată a școlilor secundare pentru fete, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația VP/ÎR, făcută în numele Uniunii Europene la 28 martie 2022, prin care solicita redeschiderea imediată a școlilor secundare pentru fete,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului,

| — | având în vedere Convenția ONU privind statutul refugiaților din 1951, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU privind statutul refugiaților din 1951,

| — | având în vedere Convenția ONU privind eliminarea tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor din 1979, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU privind eliminarea tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor din 1979,

| — | având în vedere Pactul mondial al ONU pentru asigurarea unei migrații legale, desfășurate în condiții de siguranță și de ordine și Pactul mondial al ONU privind refugiații, care au urmat Declarației de la New York pentru refugiați și migranți, adoptate în unanimitate de Adunarea Generală a ONU la 19 septembrie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul mondial al ONU pentru asigurarea unei migrații legale, desfășurate în condiții de siguranță și de ordine și Pactul mondial al ONU privind refugiații, care au urmat Declarației de la New York pentru refugiați și migranți, adoptate în unanimitate de Adunarea Generală a ONU la 19 septembrie 2016,

| — | având în vedere orientările tematice ale UE privind apărătorii drepturilor omului, promovarea și protecția drepturilor copilului și violența împotriva femeilor și fetelor și combaterea tuturor formelor de discriminare la adresa lor, |
| --- | --- |

—

având în vedere orientările tematice ale UE privind apărătorii drepturilor omului, promovarea și protecția drepturilor copilului și violența împotriva femeilor și fetelor și combaterea tuturor formelor de discriminare la adresa lor,

| — | având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Ministerul Educației taliban a anunțat într-o declarație din 21 martie 2022 că „se angajează să respecte dreptul la educație al tuturor cetățenilor săi” și depune eforturi pentru a „elimina toate tipurile de discriminare”; |
| --- | --- |

A.

întrucât Ministerul Educației taliban a anunțat într-o declarație din 21 martie 2022 că „se angajează să respecte dreptul la educație al tuturor cetățenilor săi” și depune eforturi pentru a „elimina toate tipurile de discriminare”;

| B. | întrucât autoritățile de facto din Afganistan s-au angajat la 15 ianuarie 2022 să permită fetelor să se întoarcă pe băncile școlii la toate nivelurile după începerea noului an școlar, stabilită pentru a doua jumătate a lunii martie 2022; |
| --- | --- |

B.

întrucât autoritățile de facto din Afganistan s-au angajat la 15 ianuarie 2022 să permită fetelor să se întoarcă pe băncile școlii la toate nivelurile după începerea noului an școlar, stabilită pentru a doua jumătate a lunii martie 2022;

| C. | întrucât fetele din Afganistan urmau să se întoarcă la școală începând de la 23 martie 2022; întrucât talibanii au extins pe termen nelimitat interdicția de a permite elevelor să frecventeze clasa a 7-a sau un nivel superior, până când vor putea decide care sunt uniformele cele mai potrivite pentru fete; întrucât, ca urmare, peste un milion de fete nu mai au acces la școala secundară, încălcând dreptul fundamental la educație al tuturor copiilor, consacrat în Declarația Universală a Drepturilor Omului; |
| --- | --- |

C.

întrucât fetele din Afganistan urmau să se întoarcă la școală începând de la 23 martie 2022; întrucât talibanii au extins pe termen nelimitat interdicția de a permite elevelor să frecventeze clasa a 7-a sau un nivel superior, până când vor putea decide care sunt uniformele cele mai potrivite pentru fete; întrucât, ca urmare, peste un milion de fete nu mai au acces la școala secundară, încălcând dreptul fundamental la educație al tuturor copiilor, consacrat în Declarația Universală a Drepturilor Omului;

| D. | întrucât Afganistanul ocupă ultimul loc în indicele mondial privind femeile, pacea și securitatea, devenind astfel țara cea mai periculoasă pentru femei; întrucât, potrivit Procedurilor speciale ale ONU, liderii talibani încearcă să elimine femeile și fetele din viața publică supunându-le sistematic la discriminări și violențe pe criterii de gen; |
| --- | --- |

D.

întrucât Afganistanul ocupă ultimul loc în indicele mondial privind femeile, pacea și securitatea, devenind astfel țara cea mai periculoasă pentru femei; întrucât, potrivit Procedurilor speciale ale ONU, liderii talibani încearcă să elimine femeile și fetele din viața publică supunându-le sistematic la discriminări și violențe pe criterii de gen;

| E. | întrucât, de la preluarea țării la 15 august 2021, talibanii au închis Ministerul Afacerilor Femeilor și au reînființat fostul Minister al viciilor și virtuții; întrucât talibanii au abolit de facto toate legile aplicate anterior, inclusiv pe cele care protejau femeile, și au impus restricții severe asupra exercitării dreptului la întrunire pașnică, a libertății de exprimare și a dreptului femeilor la muncă, educație și asistență medicală; întrucât Comisia independentă pentru drepturile omului din Afganistan a fost închisă de la preluarea puterii de către talibani; |
| --- | --- |

E.

întrucât, de la preluarea țării la 15 august 2021, talibanii au închis Ministerul Afacerilor Femeilor și au reînființat fostul Minister al viciilor și virtuții; întrucât talibanii au abolit de facto toate legile aplicate anterior, inclusiv pe cele care protejau femeile, și au impus restricții severe asupra exercitării dreptului la întrunire pașnică, a libertății de exprimare și a dreptului femeilor la muncă, educație și asistență medicală; întrucât Comisia independentă pentru drepturile omului din Afganistan a fost închisă de la preluarea puterii de către talibani;

| F. | întrucât, în conformitate cu o nouă directivă, femeile afgane nu au dreptul să călătorească pe distanțe mai mari de 45 de mile (72 km) de acasă fără a fi însoțite o rudă apropiată de sex masculin; întrucât această directivă urmează unei directive publicate în noiembrie 2021, care interzice posturilor de televiziune să difuzeze programe în care apar actrițe; |
| --- | --- |

F.

întrucât, în conformitate cu o nouă directivă, femeile afgane nu au dreptul să călătorească pe distanțe mai mari de 45 de mile (72 km) de acasă fără a fi însoțite o rudă apropiată de sex masculin; întrucât această directivă urmează unei directive publicate în noiembrie 2021, care interzice posturilor de televiziune să difuzeze programe în care apar actrițe;

| G. | întrucât protestele pașnice pentru drepturile femeilor în Afganistan sunt reprimate cu forța; întrucât apărători ai drepturilor omului au fost răpiți și nu s-a comunicat nicio informație cu privire la locul în care se află, în ciuda solicitărilor repetate de a-i elibera; întrucât cei care au fost eliberați din deteniție continuă să se teamă pentru viața lor; |
| --- | --- |

G.

întrucât protestele pașnice pentru drepturile femeilor în Afganistan sunt reprimate cu forța; întrucât apărători ai drepturilor omului au fost răpiți și nu s-a comunicat nicio informație cu privire la locul în care se află, în ciuda solicitărilor repetate de a-i elibera; întrucât cei care au fost eliberați din deteniție continuă să se teamă pentru viața lor;

| H. | întrucât se raportează zilnic încălcări ale drepturilor omului, inclusiv arestări, detenții, răpiri, tortură, amenințări, extorcare, execuții extrajudiciare și atacuri împotriva apărătorilor drepturilor omului și a membrilor familiilor lor; întrucât în continuare nimeni nu este tras la răspundere pentru astfel de încălcări; întrucât apărătoarele drepturilor omului au fost afectate în mod deosebit; întrucât grupurile minoritare, cum ar fi comunitatea hazara, au fost vizate explicit; |
| --- | --- |

H.

întrucât se raportează zilnic încălcări ale drepturilor omului, inclusiv arestări, detenții, răpiri, tortură, amenințări, extorcare, execuții extrajudiciare și atacuri împotriva apărătorilor drepturilor omului și a membrilor familiilor lor; întrucât în continuare nimeni nu este tras la răspundere pentru astfel de încălcări; întrucât apărătoarele drepturilor omului au fost afectate în mod deosebit; întrucât grupurile minoritare, cum ar fi comunitatea hazara, au fost vizate explicit;

| I. | întrucât sărăcia a determinat familiile afgane să aranjeze căsătorii și să colecteze dote pentru fiicele lor și întrucât s-a înregistrat o creștere de 500 % a numărului de căsătorii între copii în Afganistan de la introducerea interdicției de școlarizare pentru fete; întrucât, înainte de preluarea puterii de către talibani, 35 % dintre fete erau căsătorite înainte de 18 ani și 9 % înainte de 15 ani; |
| --- | --- |

I.

întrucât sărăcia a determinat familiile afgane să aranjeze căsătorii și să colecteze dote pentru fiicele lor și întrucât s-a înregistrat o creștere de 500 % a numărului de căsătorii între copii în Afganistan de la introducerea interdicției de școlarizare pentru fete; întrucât, înainte de preluarea puterii de către talibani, 35 % dintre fete erau căsătorite înainte de 18 ani și 9 % înainte de 15 ani;

| J. | întrucât Afganistanul are una dintre cele mai ridicate rate ale mortalității infantile din lume, și mii de femei mor în fiecare an din cauze legate de sarcină, care ar putea fi prevenite cu ușurință; întrucât situația socioeconomică, care era deja precară înainte de preluarea puterii de către talibani, s-a deteriorat dramatic în timpul administrației de facto și ca urmare a impactului pandemiei de COVID-19, a secetelor grave și a unei ierni nemiloase; |
| --- | --- |

J.

întrucât Afganistanul are una dintre cele mai ridicate rate ale mortalității infantile din lume, și mii de femei mor în fiecare an din cauze legate de sarcină, care ar putea fi prevenite cu ușurință; întrucât situația socioeconomică, care era deja precară înainte de preluarea puterii de către talibani, s-a deteriorat dramatic în timpul administrației de facto și ca urmare a impactului pandemiei de COVID-19, a secetelor grave și a unei ierni nemiloase;

| K. | întrucât criza umanitară din Afganistan este una dintre crizele din lume care se agravează cu cea mai mare rapiditate și care afectează în mod disproporționat femeile și fetele; întrucât aproape 100 % din gospodăriile afgane conduse de femei suferă de insecuritate alimentară; întrucât noile politici introduse de guvernul taliban au afectat în mare măsură capacitatea femeilor de a-și câștiga viața, împingându-le și mai mult în sărăcie, multe femei cap de familie fiind deosebit de grav afectate; |
| --- | --- |

K.

întrucât criza umanitară din Afganistan este una dintre crizele din lume care se agravează cu cea mai mare rapiditate și care afectează în mod disproporționat femeile și fetele; întrucât aproape 100 % din gospodăriile afgane conduse de femei suferă de insecuritate alimentară; întrucât noile politici introduse de guvernul taliban au afectat în mare măsură capacitatea femeilor de a-și câștiga viața, împingându-le și mai mult în sărăcie, multe femei cap de familie fiind deosebit de grav afectate;

| L. | întrucât, potrivit raportului din martie 2022 al Organizației Internaționale pentru Migrație, peste 1,258 de milioane de afgani și-au părăsit țara în 2021, de două ori mai mulți decât în ultimii ani; întrucât, în același timp, numărul persoanelor strămutate intern care se întorc acasă s-a triplat, ajungând la un număr record de 3,06 milioane de returnări în 2021; întrucât, în întreaga regiune, aproape 5 milioane de afgani rămân strămutați în afara țării, dintre care 90 % sunt găzduiți în Pakistan și Iran; |
| --- | --- |

L.

întrucât, potrivit raportului din martie 2022 al Organizației Internaționale pentru Migrație, peste 1,258 de milioane de afgani și-au părăsit țara în 2021, de două ori mai mulți decât în ultimii ani; întrucât, în același timp, numărul persoanelor strămutate intern care se întorc acasă s-a triplat, ajungând la un număr record de 3,06 milioane de returnări în 2021; întrucât, în întreaga regiune, aproape 5 milioane de afgani rămân strămutați în afara țării, dintre care 90 % sunt găzduiți în Pakistan și Iran;

| M. | întrucât, potrivit Înaltului Comisar al ONU pentru Refugiați, 35 % dintre femei și fete au declarat că nu se simt în siguranță din cauza violenței de gen atunci când caută refugiu în țările vecine, Iran și Pakistan; întrucât aici doar 70 % dintre fete sunt înscrise la școală, comparativ cu 92 % dintre băieți; |
| --- | --- |

M.

întrucât, potrivit Înaltului Comisar al ONU pentru Refugiați, 35 % dintre femei și fete au declarat că nu se simt în siguranță din cauza violenței de gen atunci când caută refugiu în țările vecine, Iran și Pakistan; întrucât aici doar 70 % dintre fete sunt înscrise la școală, comparativ cu 92 % dintre băieți;

| N. | întrucât UE și-a intensificat sprijinul pentru populație, lansând proiecte în valoare de peste 268,3 milioane EUR, care se axează pe menținerea educației, susținerea mijloacelor de subzistență și protejarea sănătății publice; întrucât aceste proiecte fac parte din pachetul total de sprijin al UE în valoare de 1 miliard EUR anunțat de Comisie în octombrie 2021, care include ajutor pentru refugiați, migranți și persoanele strămutate intern și susținerea apărătorilor drepturilor omului și a organizațiilor societății civile; |
| --- | --- |

N.

întrucât UE și-a intensificat sprijinul pentru populație, lansând proiecte în valoare de peste 268,3 milioane EUR, care se axează pe menținerea educației, susținerea mijloacelor de subzistență și protejarea sănătății publice; întrucât aceste proiecte fac parte din pachetul total de sprijin al UE în valoare de 1 miliard EUR anunțat de Comisie în octombrie 2021, care include ajutor pentru refugiați, migranți și persoanele strămutate intern și susținerea apărătorilor drepturilor omului și a organizațiilor societății civile;

| O. | întrucât, potrivit organizației Reporteri fără Frontiere, 231 de entități media au fost închise în Afganistan, ceea ce reprezintă 40 % din totalul din țară; întrucât 80 % dintre cei 6 400 de jurnaliști care și-au pierdut locul de muncă sunt femei; întrucât au fost impuse restricții asupra mass-mediei locale și internaționale, cum ar fi BBC, și au fost jurnaliștii arestați, reținuți și bătuți; |
| --- | --- |

O.

întrucât, potrivit organizației Reporteri fără Frontiere, 231 de entități media au fost închise în Afganistan, ceea ce reprezintă 40 % din totalul din țară; întrucât 80 % dintre cei 6 400 de jurnaliști care și-au pierdut locul de muncă sunt femei; întrucât au fost impuse restricții asupra mass-mediei locale și internaționale, cum ar fi BBC, și au fost jurnaliștii arestați, reținuți și bătuți;

| P. | întrucât sancțiunile împotriva entităților și persoanelor cu legături cu talibanii nu ar trebui să împiedice tranzacțiile financiare legate de asistența umanitară și furnizarea de servicii de bază de către organizațiile neguvernamentale (ONG-uri); |
| --- | --- |

P.

întrucât sancțiunile împotriva entităților și persoanelor cu legături cu talibanii nu ar trebui să împiedice tranzacțiile financiare legate de asistența umanitară și furnizarea de servicii de bază de către organizațiile neguvernamentale (ONG-uri);

| Q. | întrucât, până la 15 august 2021, în fosta Republică Afganistan, femeile au reușit să ocupe funcții de nivel înalt, ca deputate în Parlament, ministre, judecătoare, guvernatoare, avocate și ambasadoare; întrucât forțele talibane au îndepărtat forțat funcționari guvernamentali care ocupau legitim aceste funcții și nu au inclus femei în noul guvern de facto nerecunoscut; întrucât aceste autorități de facto nu au o reprezentare incluzivă a societății diverse din Afganistan; |
| --- | --- |

Q.

întrucât, până la 15 august 2021, în fosta Republică Afganistan, femeile au reușit să ocupe funcții de nivel înalt, ca deputate în Parlament, ministre, judecătoare, guvernatoare, avocate și ambasadoare; întrucât forțele talibane au îndepărtat forțat funcționari guvernamentali care ocupau legitim aceste funcții și nu au inclus femei în noul guvern de facto nerecunoscut; întrucât aceste autorități de facto nu au o reprezentare incluzivă a societății diverse din Afganistan;

| R. | întrucât agențiile de informații au avertizat că Afganistanul nu trebuie să devină un adăpost pentru organizațiile teroriste; |
| --- | --- |

R.

întrucât agențiile de informații au avertizat că Afganistanul nu trebuie să devină un adăpost pentru organizațiile teroriste;

| 1. | este profund îngrijorat de criza umanitară și a drepturilor omului care s-a produs în Afganistan de la preluarea puterii de către talibani; își reiterează solidaritatea fermă și angajamentul față de poporul afgan; accentuează că drepturile și libertățile fundamentale de care s-a bucurat poporul afgan în ultimii 20 de ani trebuie păstrate; |
| --- | --- |

1.

| 2. | regretă că situația femeilor și a fetelor din Afganistan s-a deteriorat constant de la preluarea puterii de către talibani; condamnă accentul constant pus de talibani pe eliminarea femeilor și fetelor din viața publică și pe negarea celor mai fundamentale drepturi ale acestora, inclusiv dreptul la educație, muncă, circulație și asistență medicală; |
| --- | --- |

2.

| 3. | condamnă, în termenii cei mai categorici, decizia talibanilor de a amâna întoarcerea fetelor la școală după clasa a 6-a pe o perioadă nedeterminată, în pofida angajamentului lor anterior de a permite tuturor cetățenilor accesul la educație; solicită insistent talibanilor să-și anuleze deciziile și restricțiile care vizează special femeile și fetele și să redeschidă Ministerul Afacerilor Femeilor; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază că accesul femeilor și fetelor la educație trebuie să constituie, în ceea ce privește UE și statele sale membre, o condiție esențială pentru orice angajament suplimentar față de autoritățile afgane de facto; |
| --- | --- |

4.

| 5. | invită talibanii să-și respecte angajamentul de a asigura dreptul la educație pentru toți cetățenii afgani, inclusiv pentru femei și fete; |
| --- | --- |

5.

| 6. | regretă reprimarea de către talibani a protestelor pașnice pentru drepturile femeilor în Afganistan; solicită eliberarea imediată a ofițerului de poliție Alia Azizi, arestată la Herat în octombrie 2021, precum și eliberarea tuturor celorlalte activiste pentru drepturile femeilor care sunt deținute, precum și încetarea intimidării și hărțuirii lor; solicită să se pună capăt hărțuirii, amenințărilor și atacurilor împotriva profesorilor și studenților; |
| --- | --- |

6.

| 7. | invită autoritățile de facto să garanteze tuturor femeilor și fetelor drepturi depline și acces la servicii medicale pentru sănătatea reproductivă și sexuală în tot Afganistanul; |
| --- | --- |

7.

| 8. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la faptul că, de la preluarea țării de către talibani, femeile și fetele se confruntă cu un risc crescut de exploatare, inclusiv cu riscul de a fi traficate în scopul căsătoriei forțate, al exploatării sexuale și al muncii forțate; condamnă violența și discriminarea de gen; |
| --- | --- |

8.

| 9. | invită autoritățile afgane de facto să formeze un guvern incluziv, care să implice femeile în procesul decizional de la toate nivelurile; insistă asupra necesității de a elabora o nouă strategie a UE pentru Afganistan, care să fie adaptată la situația femeilor și a fetelor, pentru a promova concret drepturile femeilor și participarea lor la viața publică; |
| --- | --- |

9.

| 10. | reamintește că UE afișează o poziție fermă în ceea ce privește un eventual angajament politic față de talibani, poziție ghidată de criterii tematice de referință bazate pe principiile respectării drepturilor omului pentru toți și a statului de drept; este de părere că, de la 15 august 2021, s-a înregistrat doar o deteriorare a acestor criterii de referință, ceea ce nu poate justifica recunoașterea de facto a unui guvern taliban; |
| --- | --- |

10.

| 11. | salută Rezoluția ONU 2626 (2022), adoptată la 17 martie 2022, care a prelungit mandatul Misiunii ONU de asistență din Afganistan; invită UE și statele sale membre să sprijine mandatul Reprezentantului Special al Secretarului General ale ONU pentru Afganistan, inclusiv în ceea ce privește colaborarea cu toți actorii și părțile interesate afgane relevante pentru a asigura redeschiderea fără întârziere a școlilor pentru toate elevele; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ia act de discuțiile de la Oslo din ianuarie 2022 dintre oficialii europeni și americani și o delegație talibană, precum și de recenta anulare de către SUA a discuțiilor de la Doha ca răspuns la decizia talibanilor de a nu redeschide școlile pentru fete; subliniază că orice alte discuții naționale cu talibanii trebuie să includă reprezentante ale femeilor afgane; |
| --- | --- |

12.

| 13. | solicită UE și statelor sale membre să sprijine și să protejeze persoanele care fug din Afganistan; reiterează necesitatea de a garanta statutul femeilor avocate afgane, al liderelor societății civile, al artistelor, sportivelor și al altor persoane expuse riscurilor, în special al celor a căror viață este în pericol, cum ar fi persoanele LGBTQI+; își reiterează apelul pentru un program special de vize, pentru consolidarea mecanismelor de relocare și pentru o protecție garantată efectivă pentru refugiații afgani; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază că este important fie abordată problema violenței de gen cu care se confruntă femeile și fetele afgane în țările-gazdă, în special în Iran și Pakistan, precum și să se garanteze că acestea frecventează școala, participă la piața muncii și au acces la servicii de sănătate, inclusiv la servicii de sănătate mintală; reamintește că refugiații și persoanele aflate în tranzit sunt deosebit de expuse riscului de a se confrunta cu violențe de gen; solicită, prin urmare, o finanțare mai mare pentru organizațiile umanitare și agențiile care desfășoară activități de protecție; |
| --- | --- |

14.

| 15. | invită țările să pună capăt imediat returnării persoanelor către Afganistan sau către țări terțe de unde ar putea fi retrimise în Afganistan; cere să fie atent monitorizați resortisanții afgani care au fost deja returnați, mai ales copiii; |
| --- | --- |

15.

| 16. | condamnă numărul din ce în ce mai mare de cazuri de ucidere, hărțuire și intimidare a minorităților etnice și religioase; |
| --- | --- |

16.

| 17. | este profund îngrijorat de faptul că talibanii oferă din nou refugiu grupărilor teroriste; insistă asupra faptului că talibanii și autoritățile de facto din Afganistan trebuie să-și îndeplinească angajamentele de combatere a terorismului; |
| --- | --- |

17.

| 18. | reamintește că a însărcinat Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) să-i facă să înțeleagă pe liderii Pakistanului că au o responsabilitate în ceea ce privește securitatea și stabilitatea în Afganistan și că trebuie să folosească influența pe care o au asupra talibanilor pentru a atinge aceste obiective, inclusiv pentru a garanta drepturile fundamentale ale femeilor și fetelor afgane; |
| --- | --- |

18.

| 19. | reafirmă că UE trebuie să consolideze cooperarea cu țările din Asia Centrală și să le încurajeze să joace un rol util și concret în primirea refugiaților afgani; subliniază că această cooperare nu ar trebui să submineze apărarea de către UE a valorilor fundamentale și a statului de drept; |
| --- | --- |

19.

| 20. | subliniază că eliberarea femeilor și a fetelor va fi imposibilă atât timp cât catastrofa umanitară continuă; invită insistent UE și statele sale membre să abordeze cauzele crizei umanitare actuale, depunând toate eforturile pentru a intensifica asistența umanitară, a urma o viziune care să integreze dimensiunea de gen, a restabili lichiditățile și a menține serviciile sociale de bază; solicită deblocarea activelor afgane și un sprijin financiar mai mare pentru programe precum asistența din partea Direcției Generale Parteneriate Internaționale (DG INTPA) din cadrul Comisiei, axată pe nevoile de bază și mijloacele de subzistență, și Fondul fiduciar pentru reconstrucția Afganistanului al Băncii Mondiale; subliniază că fondurile umanitare ar trebui direcționate printr-un sistem bancar funcțional și acordate ONG-urilor credibile și organizațiilor comunitare care își desfășoară activitatea în Afganistan, inclusiv organizațiilor locale ale femeilor, într-un mod flexibil; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ia act de restabilirea unei prezențe minime pe teren a Delegației UE la Kabul, pentru a coordona ajutorul umanitar și a monitoriza situația umanitară; afirmă clar că acest lucru nu constituie o recunoaștere a regimului taliban de către UE; |
| --- | --- |

21.

| 22. | regretă că, la 31 martie 2022, donatorii internaționali, inclusiv UE și statele sale membre, s-au angajat să aloce doar 2,44 miliarde USD din apelul ONU la colectarea a 4,4 miliarde USD pentru planul său de răspuns umanitar pe 2022 pentru furnizarea de ajutor umanitar în Afganistan; invită insistent Comisia să aloce fonduri adecvate și specifice pentru programele și proiectele privind drepturile femeilor și pentru punerea în aplicare a acestora, ca parte a unui angajament cuprinzător și pe termen lung de susținere a drepturilor omului și a drepturilor femeilor în Afganistan; |
| --- | --- |

22.

| 23. | insistă asupra faptului că trebuie garantat un acces umanitar neîngrădit pentru a se asigura că fondurile angajate ajung efectiv la persoanele afectate; încurajează UE și statele sale membre să revadă și să adapteze măsurile actuale în consecință; reamintește că ajutorul umanitar trebuie să fie neutru, imparțial, uman și independent și nu ar trebui să facă niciodată obiectul unei condiționalități; invită Consiliul, Comisia și SEAE să transmită în mod consecvent mesajul că furnizarea de asistență umanitară nu este condiționată de cele cinci criterii de referință ale Consiliului pentru colaborarea cu talibanii; |
| --- | --- |

23.

| 24. | invită UE și statele sale membre, având în vedere evenimentul la nivel înalt al donatorilor organizat de ONU pentru sprijinirea răspunsului umanitar în Afganistan, care a avut loc la 31 martie 2022, să ia măsuri suplimentare pentru ca ajutorul umanitar să devină mai transparent și mai eficient; consideră, prin urmare, că este esențial să se asigure accesul la finanțarea umanitară prin intermediul unui sistem bancar funcțional, pentru a furniza fonduri ONG-urilor fiabile care lucrează în țară; |
| --- | --- |

24.

| 25. | salută curajul fetelor și femeilor care participă la proteste; invită SEAE și Comisia să colaboreze cu autoritățile de facto din Afganistan pentru a afla locul în care se află activiștii pentru drepturile femeilor despre care se crede că au fost reținuți și care sunt dai dispăruți și să solicite eliberarea lor imediată și necondiționată; solicită talibanilor să pună capăt imediat acestor practici arbitrare extrajudiciare și să garanteze libertatea de întrunire pașnică și de exprimare; |
| --- | --- |

25.

| 26. | invită UE și statele sale membre să-și crească sprijinul acordat activiștilor pentru drepturile femeilor din Afganistan și să aplice integral Orientările UE privind apărătorii drepturilor omului, inclusiv prin asigurarea tragerii la răspundere pentru încălcări, prin acțiuni publice și private de informare în cazuri individuale; |
| --- | --- |

26.

| 27. | solicită ca noul Raportor special al ONU privind situația drepturilor omului în Afganistan să beneficieze de fonduri, expertiză și sprijin diplomatic suficient pentru a-și îndeplini mandatul; invită Consiliul ONU pentru Drepturile Omului să înființeze o comisie de anchetă internațională independentă, cu un mandat multianual și resurse adecvate pentru a documenta, raporta și colecta dovezi privind încălcările, inclusiv încălcările drepturilor femeilor; |
| --- | --- |

27.

| 28. | salută lansarea Forumului liderelor afgane; invită Comisia și SEAE să faciliteze organizarea primei Conferințe internaționale a femeilor afgane, pentru ca vocile lor să fie auzite în Afganistan și la nivel internațional, să reconstruiască rețelele de femei și să susțină activitatea Forumului liderelor afgane într-un mod mai incluziv; susține înființarea Universității afgane online în exil, cu sprijin financiar din partea UE; |
| --- | --- |

28.

| 29. | invită parlamentarii afgani, foștii funcționari guvernamentali și activiștii societății civile, în special finaliștii Premiului Saharov pentru libertatea de gândire din 2021, să colaboreze activ cu Delegația Parlamentului European pentru relațiile cu Afganistanul, cu comisiile relevante și cu alte organisme, pentru a se asigura că politica UE de sprijinire a Afganistanului răspunde nevoilor poporului afgan; |
| --- | --- |

29.

| 30. | sprijină apelurile societății civile afgane, în special ale participanților la Zilele femeilor afgane din Parlamentul European, de a trage la răspundere autoritățile afgane de facto pentru crimele anterioare și de a nu uita atrocitățile pe care le-au comis; |
| --- | --- |

30.

| 31. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înalt Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, membrilor Adunării Naționale afgane, Consiliului pentru Drepturile Omului al Organizației Națiunilor Unite și biroului politic al talibanilor de la Doha. |
| --- | --- |

31.

---

III Acte pregătitoare

Parlamentul European

Marți, 5 aprilie 2022

| 15.11.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 434/92 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 434/92

---

P9_TA(2022)0101

Revizuirea rezervei pentru stabilitatea pieței aferentă sistemului UE de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră ***I

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 5 aprilie 2022 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Deciziei (UE) 2015/1814 în ceea ce privește cantitatea de certificate care urmează să fie plasate în rezerva pentru stabilitatea pieței aferentă sistemului UE de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră până în 2030 (COM(2021)0571 – C9-0325/2021 – 2021/0202(COD)) (1)

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2022/C 434/15)

Amendamentul 1

Propunere de decizie

Considerentul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1) | Acordul de la Paris, adoptat în decembrie 2015 în temeiul Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC), a intrat în vigoare în noiembrie 2016 („Acordul de la Paris”) (3). Părțile la Acordul de la Paris au convenit să mențină creșterea temperaturii medii globale mult sub 2 oC în raport cu nivelul din perioada preindustrială și să continue eforturile pentru a limita creșterea temperaturii la peste 1,5  oC în raport cu nivelul din perioada preindustrială. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)

Acordul de la Paris, adoptat în decembrie 2015 în temeiul Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC), a intrat în vigoare în noiembrie 2016 („Acordul de la Paris”) (3). Părțile la Acordul de la Paris au convenit să mențină creșterea temperaturii medii globale mult sub 2 oC în raport cu nivelul din perioada preindustrială și să continue eforturile pentru a limita creșterea temperaturii la peste 1,5  oC în raport cu nivelul din perioada preindustrială.

| (1) | Acordul de la Paris, adoptat în decembrie 2015 în temeiul Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC), a intrat în vigoare în noiembrie 2016 („Acordul de la Paris”) (3). Părțile la Acordul de la Paris au convenit să mențină creșterea temperaturii medii globale mult sub 2 oC în raport cu nivelul din perioada preindustrială și să continue eforturile pentru a limita creșterea temperaturii la peste 1,5  oC în raport cu nivelul din perioada preindustrială.
  Prin adoptarea Pactului climatic de la Glasgow, părțile la Acordul de la Paris au recunoscut că limitarea creșterii temperaturii medii globale la 1,5  oC față de nivelul din perioada preindustrială ar reduce semnificativ riscurile și impactul schimbărilor climatice și s-au angajat să-și consolideze obiectivele pentru 2030 până la sfârșitul anului 2022 pentru a micșora diferența dintre obiectivele ambițioase și realitate, în acord cu constatările Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC). Acest lucru ar trebui realizat într-un mod echitabil și care respectă principiul responsabilităților comune, dar diferențiate, și al capacităților aferente, în funcție de diferitele circumstanțe naționale. Revizuirea sistemului Uniunii Europene de comercializare a certificatelor


  de emisii (EU ETS), inclusiv a rezervei sale pentru stabilitatea pieței, reprezintă o oportunitate unică de a contribui la intensificarea acțiunii Uniunii în domeniul schimbărilor climatice înainte de cea de a 27-a ședință a Conferinței părților (COP27) la CCONUSC din Egipt. |
| --- | --- |

(1)

Acordul de la Paris, adoptat în decembrie 2015 în temeiul Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC), a intrat în vigoare în noiembrie 2016 („Acordul de la Paris”) (3). Părțile la Acordul de la Paris au convenit să mențină creșterea temperaturii medii globale mult sub 2 oC în raport cu nivelul din perioada preindustrială și să continue eforturile pentru a limita creșterea temperaturii la peste 1,5  oC în raport cu nivelul din perioada preindustrială.
  Prin adoptarea Pactului climatic de la Glasgow, părțile la Acordul de la Paris au recunoscut că limitarea creșterii temperaturii medii globale la 1,5  oC față de nivelul din perioada preindustrială ar reduce semnificativ riscurile și impactul schimbărilor climatice și s-au angajat să-și consolideze obiectivele pentru 2030 până la sfârșitul anului 2022 pentru a micșora diferența dintre obiectivele ambițioase și realitate, în acord cu constatările Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC). Acest lucru ar trebui realizat într-un mod echitabil și care respectă principiul responsabilităților comune, dar diferențiate, și al capacităților aferente, în funcție de diferitele circumstanțe naționale. Revizuirea sistemului Uniunii Europene de comercializare a certificatelor


  de emisii (EU ETS), inclusiv a rezervei sale pentru stabilitatea pieței, reprezintă o oportunitate unică de a contribui la intensificarea acțiunii Uniunii în domeniul schimbărilor climatice înainte de cea de a 27-a ședință a Conferinței părților (COP27) la CCONUSC din Egipt.

Amendamentul 2

Propunere de decizie

Considerentul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1a) | Nevoia urgentă de a menține ținta de 1,5  oC a încălzirii globale stabilită de Acordul de la Paris a devenit și mai stringentă în urma constatărilor IPCC din raportul său din 7 august 2021 intitulat „Climate Change 2021: The Physical Science Basis” (Schimbările climatice 2021: elementele științifice). IPCC a constatat că temperatura globală va atinge sau va depăși pragul de 1,5  oC mai devreme decât se prevăzuse, și anume în următorii 20 ani. De asemenea, IPCC a constatat că, dacă nu au loc reduceri imediate și ambițioase ale emisiilor de gaze cu efect de seră, nu va mai fi posibilă limitarea încălzirii globale la circa 1,5  oC sau nici măcar la 2 oC. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1a)

Nevoia urgentă de a menține ținta de 1,5  oC a încălzirii globale stabilită de Acordul de la Paris a devenit și mai stringentă în urma constatărilor IPCC din raportul său din 7 august 2021 intitulat „Climate Change 2021: The Physical Science Basis” (Schimbările climatice 2021: elementele științifice). IPCC a constatat că temperatura globală va atinge sau va depăși pragul de 1,5  oC mai devreme decât se prevăzuse, și anume în următorii 20 ani. De asemenea, IPCC a constatat că, dacă nu au loc reduceri imediate și ambițioase ale emisiilor de gaze cu efect de seră, nu va mai fi posibilă limitarea încălzirii globale la circa 1,5  oC sau nici măcar la 2 oC.

Amendamentul 3

Propunere de decizie

Considerentul 1 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1b) | În rezoluția sa din 28 noiembrie 2019 referitoare la urgența climatică și de mediu



   (1a)



  , Parlamentul European a invitat Comisia să ia măsuri imediate și ambițioase pentru a limita încălzirea globală la 1,5  oC și pentru a evita pierderea masivă a biodiversității, inclusiv prin soluționarea inconsecvențelor dintre politicile actuale ale Uniunii și situația de urgență climatică și de mediu și prin garantarea faptului că toate viitoarele propuneri legislative și bugetare relevante sunt pe deplin aliniate cu obiectivul de a limita încălzirea globală la sub 1,5  oC și că nu contribuie la pierderea biodiversității. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1b)

În rezoluția sa din 28 noiembrie 2019 referitoare la urgența climatică și de mediu



   (1a)



  , Parlamentul European a invitat Comisia să ia măsuri imediate și ambițioase pentru a limita încălzirea globală la 1,5  oC și pentru a evita pierderea masivă a biodiversității, inclusiv prin soluționarea inconsecvențelor dintre politicile actuale ale Uniunii și situația de urgență climatică și de mediu și prin garantarea faptului că toate viitoarele propuneri legislative și bugetare relevante sunt pe deplin aliniate cu obiectivul de a limita încălzirea globală la sub 1,5  oC și că nu contribuie la pierderea biodiversității.

Amendamentul 4

Propunere de decizie

Considerentul 1 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1c) | Nevoia de a lua măsuri urgente este amplificată și mai mult de creșterea frecvenței și intensității condițiilor meteorologice extreme, ca o consecința directă a schimbărilor climatice. Potrivit Biroului Organizației Națiunilor Unite pentru reducerea riscurilor de dezastre, numărul dezastrelor înregistrate în lume și amploarea pierderilor economice globale aproape că s-au dublat în ultimii 20 de ani, iar mare parte a acestei creșteri reflectă numărul tot mai ridicat de dezastre provocate de schimbările climatice. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1c)

Nevoia de a lua măsuri urgente este amplificată și mai mult de creșterea frecvenței și intensității condițiilor meteorologice extreme, ca o consecința directă a schimbărilor climatice. Potrivit Biroului Organizației Națiunilor Unite pentru reducerea riscurilor de dezastre, numărul dezastrelor înregistrate în lume și amploarea pierderilor economice globale aproape că s-au dublat în ultimii 20 de ani, iar mare parte a acestei creșteri reflectă numărul tot mai ridicat de dezastre provocate de schimbările climatice.

Amendamentul 5

Propunere de decizie

Considerentul 1 d (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1d) | Prin urmare, Uniunea ar trebui să abordeze această urgență intensificându-și eforturile și consolidându-și poziția de lider internațional în lupta împotriva schimbărilor climatice, reflectând în același timp principiul echității și principiul responsabilităților comune, dar diferențiate, și al capacităților aferente, astfel cum sunt prevăzute la articolul 2 alineatul (2) din Acordul de la Paris. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1d)

Prin urmare, Uniunea ar trebui să abordeze această urgență intensificându-și eforturile și consolidându-și poziția de lider internațional în lupta împotriva schimbărilor climatice, reflectând în același timp principiul echității și principiul responsabilităților comune, dar diferențiate, și al capacităților aferente, astfel cum sunt prevăzute la articolul 2 alineatul (2) din Acordul de la Paris.

Amendamentul 6

Propunere de decizie

Considerentul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2) | Abordarea provocărilor legate de climă și mediu și atingerea obiectivelor Acordului de la Paris se află în centrul Comunicării privind „Pactul verde european”, adoptată de Comisie la 11 decembrie 2019 (4). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)

Abordarea provocărilor legate de climă și mediu și atingerea obiectivelor Acordului de la Paris se află în centrul Comunicării privind „Pactul verde european”, adoptată de Comisie la 11 decembrie 2019 (4).

| (2) | Abordarea provocărilor legate de climă și mediu și atingerea obiectivelor Acordului de la Paris se află
  așadar
  în centrul Comunicării privind „Pactul verde european”, adoptată de Comisie la 11 decembrie 2019 (4). |
| --- | --- |

(2)

Abordarea provocărilor legate de climă și mediu și atingerea obiectivelor Acordului de la Paris se află
  așadar
  în centrul Comunicării privind „Pactul verde european”, adoptată de Comisie la 11 decembrie 2019 (4).

Amendamentul 7

Propunere de decizie

Considerentul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3) | Pactul verde european
  combină
  un
  set cuprinzător
  de
  măsuri și inițiative care se consolidează reciproc
  și
  care vizează realizarea neutralității climatice
  în UE
  până în 2050
  și stabilește o nouă strategie de creștere care vizează transformarea Uniunii într-o societate echitabilă și prosperă, cu o economie modernă, eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor și competitivă,
  în care creșterea economică să fie decuplată de utilizarea resurselor
  . Pactul urmărește, de asemenea, să protejeze, să conserve și să consolideze capitalul natural al Uniunii, precum și să protejeze sănătatea și bunăstarea cetățenilor împotriva riscurilor legate de mediu și a impacturilor aferente.
  În același timp,
  această tranziție afectează în mod diferit
  femeile
  și
  bărbații
  și are un impact deosebit asupra unor grupuri defavorizate, cum ar fi persoanele în vârstă, persoanele cu handicap
  și
  membrii unei minorități rasiale sau etnice. Prin urmare, trebuie să se asigure că tranziția este echitabilă și favorabilă incluziunii
  și nu lasă pe nimeni în urmă
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)

Pactul verde european
  combină
  un
  set cuprinzător
  de
  măsuri și inițiative care se consolidează reciproc
  și
  care vizează realizarea neutralității climatice
  în UE
  până în 2050
  și stabilește o nouă strategie de creștere care vizează transformarea Uniunii într-o societate echitabilă și prosperă, cu o economie modernă, eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor și competitivă,
  în care creșterea economică să fie decuplată de utilizarea resurselor
  . Pactul urmărește, de asemenea, să protejeze, să conserve și să consolideze capitalul natural al Uniunii, precum și să protejeze sănătatea și bunăstarea cetățenilor împotriva riscurilor legate de mediu și a impacturilor aferente.
  În același timp,
  această tranziție afectează în mod diferit
  femeile
  și
  bărbații
  și are un impact deosebit asupra unor grupuri defavorizate, cum ar fi persoanele în vârstă, persoanele cu handicap
  și
  membrii unei minorități rasiale sau etnice. Prin urmare, trebuie să se asigure că tranziția este echitabilă și favorabilă incluziunii
  și nu lasă pe nimeni în urmă
  .

| (3) | Pactul verde european
  oferă
  un
  punct de plecare pentru atingerea obiectivului
  de
  neutralitate climatică al Uniunii până cel târziu în 2050
  și
  a obiectivului de a realiza emisii negative
  în
  perioada ulterioară, așa cum se prevede la articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul (
  UE
  ) 2021/1119 al Parlamentului European
  și
  al Consiliului



   (1a)



  . Acesta
  stabilește o nouă strategie de creștere care vizează transformarea Uniunii într-o societate echitabilă și prosperă, cu o economie modernă, eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor și competitivă,
  fără a lăsa pe nimeni în urmă într-o tranziție echitabilă care abordează deopotrivă sărăcia energetică
  . Pactul urmărește, de asemenea, să protejeze, să conserve și să consolideze capitalul natural al Uniunii, precum și să protejeze sănătatea și bunăstarea cetățenilor împotriva riscurilor legate de mediu și a impacturilor aferente. Această tranziție afectează în mod diferit
  lucrătorii din diverse sectoare
  și
  fiecare gen
  și are un impact deosebit asupra unor grupuri defavorizate
  și vulnerabile
  , cum ar fi persoanele în vârstă, persoanele cu handicap, membrii unei minorități rasiale sau etnice și
  persoanele și gospodăriile cu venituri medii inferioare și cu venituri reduse. De asemenea, implică provocări mai mari pentru anumite regiuni, în special regiunile dezavantajate din punct de vedere structural și periferice, precum și insulele
  . Prin urmare, trebuie să se asigure că tranziția este echitabilă și favorabilă incluziunii. |
| --- | --- |

(3)

Pactul verde european
  oferă
  un
  punct de plecare pentru atingerea obiectivului
  de
  neutralitate climatică al Uniunii până cel târziu în 2050
  și
  a obiectivului de a realiza emisii negative
  în
  perioada ulterioară, așa cum se prevede la articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul (
  UE
  ) 2021/1119 al Parlamentului European
  și
  al Consiliului



   (1a)



  . Acesta
  stabilește o nouă strategie de creștere care vizează transformarea Uniunii într-o societate echitabilă și prosperă, cu o economie modernă, eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor și competitivă,
  fără a lăsa pe nimeni în urmă într-o tranziție echitabilă care abordează deopotrivă sărăcia energetică
  . Pactul urmărește, de asemenea, să protejeze, să conserve și să consolideze capitalul natural al Uniunii, precum și să protejeze sănătatea și bunăstarea cetățenilor împotriva riscurilor legate de mediu și a impacturilor aferente. Această tranziție afectează în mod diferit
  lucrătorii din diverse sectoare
  și
  fiecare gen
  și are un impact deosebit asupra unor grupuri defavorizate
  și vulnerabile
  , cum ar fi persoanele în vârstă, persoanele cu handicap, membrii unei minorități rasiale sau etnice și
  persoanele și gospodăriile cu venituri medii inferioare și cu venituri reduse. De asemenea, implică provocări mai mari pentru anumite regiuni, în special regiunile dezavantajate din punct de vedere structural și periferice, precum și insulele
  . Prin urmare, trebuie să se asigure că tranziția este echitabilă și favorabilă incluziunii.

Amendamentul 8

Propunere de decizie

Considerentul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (4) | Necesitatea și valoarea
  Pactului
  verde european au devenit și mai importante în contextul efectelor foarte grave ale pandemiei de COVID-19 asupra sănătății, a condițiilor de viață și de muncă și a bunăstării cetățenilor Uniunii, care au demonstrat că societatea și economia noastră trebuie să își îmbunătățească reziliența la șocurile externe și să acționeze din timp pentru a preveni sau a atenua aceste efecte. Cetățenii europeni continuă să își exprime opiniile ferme cu privire la faptul că acest lucru se aplică în special schimbărilor climatice (5). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4)

Necesitatea și valoarea
  Pactului
  verde european au devenit și mai importante în contextul efectelor foarte grave ale pandemiei de COVID-19 asupra sănătății, a condițiilor de viață și de muncă și a bunăstării cetățenilor Uniunii, care au demonstrat că societatea și economia noastră trebuie să își îmbunătățească reziliența la șocurile externe și să acționeze din timp pentru a preveni sau a atenua aceste efecte. Cetățenii europeni continuă să își exprime opiniile ferme cu privire la faptul că acest lucru se aplică în special schimbărilor climatice (5).

| (4) | Necesitatea și valoarea
  unui Pact
  verde european
  bine pus în aplicare
  au devenit și mai importante în contextul efectelor foarte grave ale pandemiei de COVID-19 asupra sănătății, a condițiilor de viață și de muncă și a bunăstării cetățenilor Uniunii, care au demonstrat că societatea și economia noastră trebuie să își îmbunătățească reziliența la șocurile externe și să acționeze din timp pentru a preveni sau a atenua aceste efecte
  , într-un mod echitabil și care nu lasă pe nimeni în urmă, inclusiv persoanele aflate în risc de sărăcie energetică
  . Cetățenii europeni continuă să își exprime opiniile ferme cu privire la faptul că acest lucru se aplică în special schimbărilor climatice (5). |
| --- | --- |

(4)

Necesitatea și valoarea
  unui Pact
  verde european
  bine pus în aplicare
  au devenit și mai importante în contextul efectelor foarte grave ale pandemiei de COVID-19 asupra sănătății, a condițiilor de viață și de muncă și a bunăstării cetățenilor Uniunii, care au demonstrat că societatea și economia noastră trebuie să își îmbunătățească reziliența la șocurile externe și să acționeze din timp pentru a preveni sau a atenua aceste efecte
  , într-un mod echitabil și care nu lasă pe nimeni în urmă, inclusiv persoanele aflate în risc de sărăcie energetică
  . Cetățenii europeni continuă să își exprime opiniile ferme cu privire la faptul că acest lucru se aplică în special schimbărilor climatice (5).

Amendamentul 9

Propunere de decizie

Considerentul 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (4a) | În raportul său din 29 octombrie 2020 intitulat „Biodiversitatea și pandemia”, Platforma interguvernamentală științifico-politică privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice (IPBES) a subliniat că aceleași schimbări de mediu globale care conduc la pierderea biodiversității și la schimbări climatice constituie și cauzele care stau la baza pandemiilor. Prin urmare, ar trebui atenuate schimbările climatice pentru a susține și a îmbunătăți sănătatea biodiversității, protejând astfel sănătatea umană. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4a)

În raportul său din 29 octombrie 2020 intitulat „Biodiversitatea și pandemia”, Platforma interguvernamentală științifico-politică privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice (IPBES) a subliniat că aceleași schimbări de mediu globale care conduc la pierderea biodiversității și la schimbări climatice constituie și cauzele care stau la baza pandemiilor. Prin urmare, ar trebui atenuate schimbările climatice pentru a susține și a îmbunătăți sănătatea biodiversității, protejând astfel sănătatea umană.

Amendamentul 10

Propunere de decizie

Considerentul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (6) | În Regulamentul (UE) 2021/1119
  al Parlamentului European și al Consiliului



   (7)

  , Uniunea a consacrat în legislație obiectivul neutralității climatice la nivelul întregii economii până în 2050. Regulamentul respectiv stabilește, de asemenea, un angajament intern obligatoriu al Uniunii de reducere a emisiilor nete de gaze cu efect de seră (emisii după deducerea absorbțiilor) cu cel puțin 55 % față de nivelurile din 1990 până în 2030. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6)

În Regulamentul (UE) 2021/1119
  al Parlamentului European și al Consiliului



   (7)

  , Uniunea a consacrat în legislație obiectivul neutralității climatice la nivelul întregii economii până în 2050. Regulamentul respectiv stabilește, de asemenea, un angajament intern obligatoriu al Uniunii de reducere a emisiilor nete de gaze cu efect de seră (emisii după deducerea absorbțiilor) cu cel puțin 55 % față de nivelurile din 1990 până în 2030.

| (6) | În Regulamentul (UE) 2021/1119, Uniunea a consacrat în legislație obiectivul neutralității climatice la nivelul întregii economii până
  cel târziu
  în 2050
  și obiectivul de a realiza emisii negative în perioada ulterioară
  . Regulamentul respectiv stabilește, de asemenea, un angajament intern obligatoriu al Uniunii de reducere a emisiilor nete de gaze cu efect de seră (emisii după deducerea absorbțiilor) cu cel puțin 55 % față de nivelurile din 1990 până în 2030.
  Acest lucru ar trebui realizat ca o tranziție echitabilă, în care nimeni nu este lăsat în urmă. |
| --- | --- |

(6)

În Regulamentul (UE) 2021/1119, Uniunea a consacrat în legislație obiectivul neutralității climatice la nivelul întregii economii până
  cel târziu
  în 2050
  și obiectivul de a realiza emisii negative în perioada ulterioară
  . Regulamentul respectiv stabilește, de asemenea, un angajament intern obligatoriu al Uniunii de reducere a emisiilor nete de gaze cu efect de seră (emisii după deducerea absorbțiilor) cu cel puțin 55 % față de nivelurile din 1990 până în 2030.
  Acest lucru ar trebui realizat ca o tranziție echitabilă, în care nimeni nu este lăsat în urmă.

Amendamentul 11

Propunere de decizie

Considerentul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (7) | Toate sectoarele economiei trebuie să contribuie la realizarea respectivelor reduceri ale emisiilor. Prin urmare, obiectivul ambițios al sistemului UE de comercializare a certificatelor de emisii (EU ETS), stabilit prin Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului (8), ar trebui ajustat pentru a fi în conformitate cu angajamentul de reducere a emisiilor nete de gaze cu efect de seră la nivelul întregii economii pentru 2030. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(7)

Toate sectoarele economiei trebuie să contribuie la realizarea respectivelor reduceri ale emisiilor. Prin urmare, obiectivul ambițios al sistemului UE de comercializare a certificatelor de emisii (EU ETS), stabilit prin Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului (8), ar trebui ajustat pentru a fi în conformitate cu angajamentul de reducere a emisiilor nete de gaze cu efect de seră la nivelul întregii economii pentru 2030.

| (7) | Toate sectoarele economiei trebuie să contribuie la realizarea respectivelor reduceri ale emisiilor. Prin urmare, obiectivul ambițios al sistemului UE de comercializare a certificatelor de emisii (EU ETS), stabilit prin Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului (8), ar trebui ajustat pentru a fi în conformitate cu angajamentul de reducere a emisiilor nete de gaze cu efect de seră la nivelul întregii economii pentru 2030
  , cu obiectivul Uniunii în materie de neutralitate climatică care ar trebui atins până cel târziu în 2050, și cu obiectivul de a realiza emisii negative în perioada ulterioară, după cum se prevede la articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2021/1119
  . |
| --- | --- |

(7)

Toate sectoarele economiei trebuie să contribuie la realizarea respectivelor reduceri ale emisiilor. Prin urmare, obiectivul ambițios al sistemului UE de comercializare a certificatelor de emisii (EU ETS), stabilit prin Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului (8), ar trebui ajustat pentru a fi în conformitate cu angajamentul de reducere a emisiilor nete de gaze cu efect de seră la nivelul întregii economii pentru 2030
  , cu obiectivul Uniunii în materie de neutralitate climatică care ar trebui atins până cel târziu în 2050, și cu obiectivul de a realiza emisii negative în perioada ulterioară, după cum se prevede la articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2021/1119
  .

Amendamentul 12

Propunere de decizie

Considerentul 8

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (8) | Pentru a aborda dezechilibrul structural dintre cererea și oferta de certificate de pe piață, Decizia (UE) 2015/1814 a Parlamentului European și a Consiliului (9) a instituit o rezervă pentru stabilitatea pieței („rezerva”) în 2018, care este operațională din 2019. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8)

Pentru a aborda dezechilibrul structural dintre cererea și oferta de certificate de pe piață, Decizia (UE) 2015/1814 a Parlamentului European și a Consiliului (9) a instituit o rezervă pentru stabilitatea pieței („rezerva”) în 2018, care este operațională din 2019.

| (8) | Pentru a aborda dezechilibrul structural dintre cererea și oferta de certificate de pe piață,
  care a slăbit EU ETS prin intermediul prețurilor mai mici ale carbonului, împiedicând astfel EU ETS să ofere stimulente puternice pentru reducerea emisiilor,
  Decizia (UE) 2015/1814 a Parlamentului European și a Consiliului (9) a instituit o rezervă pentru stabilitatea pieței („rezerva”) în 2018, care este operațională din 2019.
  Crearea rezervei a contribuit la reducerea excedentului de certificate aflate în circulație cu 29 % în 2019 față de nivelul record din 2013. Însă, potrivit Raportului privind piața carbonului din 2021, numărul total de certificate aflate în circulație a crescut din nou în 2020 la 1 579 de miliarde, față de 1 385 de miliarde în 2019. Această creștere bruscă a excedentului general a avut legătură cu o cerere mai scăzută cauzată de criza provocată de pandemia de COVID-19. Comisia estimează că absorbția excedentului suplimentar din 2020 va dura până la patru ani, ceea ce întârzie astfel și mai mult acoperirea necesității urgente de a absorbi excedentul istoric și de a face EU ETS adecvat scopului. Prin urmare, fără a aduce atingere revizuirilor ulterioare ale rezervei ca parte a revizuirii generale a Directivei 2003/87/CE și a Deciziei (UE) 2015/1814 care va avea loc în 2022, Comisia ar trebui să monitorizeze în permanență funcționarea rezervei și să se asigure că rezerva continuă să fie adecvată scopului în cazul unor viitoare șocuri externe neprevăzute. |
| --- | --- |

(8)

Pentru a aborda dezechilibrul structural dintre cererea și oferta de certificate de pe piață,
  care a slăbit EU ETS prin intermediul prețurilor mai mici ale carbonului, împiedicând astfel EU ETS să ofere stimulente puternice pentru reducerea emisiilor,
  Decizia (UE) 2015/1814 a Parlamentului European și a Consiliului (9) a instituit o rezervă pentru stabilitatea pieței („rezerva”) în 2018, care este operațională din 2019.
  Crearea rezervei a contribuit la reducerea excedentului de certificate aflate în circulație cu 29 % în 2019 față de nivelul record din 2013. Însă, potrivit Raportului privind piața carbonului din 2021, numărul total de certificate aflate în circulație a crescut din nou în 2020 la 1 579 de miliarde, față de 1 385 de miliarde în 2019. Această creștere bruscă a excedentului general a avut legătură cu o cerere mai scăzută cauzată de criza provocată de pandemia de COVID-19. Comisia estimează că absorbția excedentului suplimentar din 2020 va dura până la patru ani, ceea ce întârzie astfel și mai mult acoperirea necesității urgente de a absorbi excedentul istoric și de a face EU ETS adecvat scopului. Prin urmare, fără a aduce atingere revizuirilor ulterioare ale rezervei ca parte a revizuirii generale a Directivei 2003/87/CE și a Deciziei (UE) 2015/1814 care va avea loc în 2022, Comisia ar trebui să monitorizeze în permanență funcționarea rezervei și să se asigure că rezerva continuă să fie adecvată scopului în cazul unor viitoare șocuri externe neprevăzute.

Amendamentul 13

Propunere de decizie

Considerentul 8 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (8a) | O rezervă solidă și orientată spre viitor este esențială pentru a asigura integritatea și gestionarea eficientă a EU ETS, astfel încât să contribuie ca instrument de politică la realizarea obiectivului Uniunii în materie de neutralitate climatică până cel târziu în 2050 și la obiectivul de a realiza emisii negative în perioada ulterioară, prevăzut la articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2021/1119. EU ETS și, prin urmare, rezerva ar trebui, de asemenea, să fie aliniate eforturilor de a limita creșterea temperaturii globale la 1,5  oC față de nivelurile preindustriale, recunoscând că acest lucru ar reduce semnificativ riscurile și impactul schimbărilor climatice, reflectând totodată echitatea și principiul responsabilităților comune, dar diferențiate, și al capacităților aferente, în funcție de diferitele circumstanțe naționale, conform prevederilor articolului 2 din Acordul de la Paris. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8a)

O rezervă solidă și orientată spre viitor este esențială pentru a asigura integritatea și gestionarea eficientă a EU ETS, astfel încât să contribuie ca instrument de politică la realizarea obiectivului Uniunii în materie de neutralitate climatică până cel târziu în 2050 și la obiectivul de a realiza emisii negative în perioada ulterioară, prevăzut la articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2021/1119. EU ETS și, prin urmare, rezerva ar trebui, de asemenea, să fie aliniate eforturilor de a limita creșterea temperaturii globale la 1,5  oC față de nivelurile preindustriale, recunoscând că acest lucru ar reduce semnificativ riscurile și impactul schimbărilor climatice, reflectând totodată echitatea și principiul responsabilităților comune, dar diferențiate, și al capacităților aferente, în funcție de diferitele circumstanțe naționale, conform prevederilor articolului 2 din Acordul de la Paris.

Amendamentul 14

Propunere de decizie

Considerentul 10

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (10) | În cazul în care numărul de certificate aflate în circulație depășește pragul superior stabilit, un număr de certificate care corespunde unui anumit procent din aceste certificate se deduce din volumul certificatelor care urmează să fie scoase la licitație și plasate în rezervă. Între timp, un număr corespunzător de certificate este scos din rezervă pentru statele membre și este adăugat la volumele de certificate care urmează să fie scoase la licitație, în cazul în care numărul total de certificate aflate în circulație scade sub pragul inferior stabilit. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(10)

În cazul în care numărul de certificate aflate în circulație depășește pragul superior stabilit, un număr de certificate care corespunde unui anumit procent din aceste certificate se deduce din volumul certificatelor care urmează să fie scoase la licitație și plasate în rezervă. Între timp, un număr corespunzător de certificate este scos din rezervă pentru statele membre și este adăugat la volumele de certificate care urmează să fie scoase la licitație, în cazul în care numărul total de certificate aflate în circulație scade sub pragul inferior stabilit.

| (10) | În
  prezent, în
  cazul în care numărul de certificate aflate în circulație depășește pragul superior stabilit, un număr de certificate care corespunde unui anumit procent din aceste certificate se deduce din volumul certificatelor care urmează să fie scoase la licitație și plasate în rezervă. Între timp, un număr corespunzător de certificate este scos din rezervă pentru statele membre și este adăugat la volumele de certificate care urmează să fie scoase la licitație, în cazul în care numărul total de certificate aflate în circulație scade sub pragul inferior stabilit. |
| --- | --- |

(10)

În
  prezent, în
  cazul în care numărul de certificate aflate în circulație depășește pragul superior stabilit, un număr de certificate care corespunde unui anumit procent din aceste certificate se deduce din volumul certificatelor care urmează să fie scoase la licitație și plasate în rezervă. Între timp, un număr corespunzător de certificate este scos din rezervă pentru statele membre și este adăugat la volumele de certificate care urmează să fie scoase la licitație, în cazul în care numărul total de certificate aflate în circulație scade sub pragul inferior stabilit.

Amendamentul 15

Propunere de decizie

Considerentul 11

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (11) | Directiva (UE) 2018/410 a Parlamentului European și a Consiliului (10) a modificat Decizia (UE) 2015/1814 prin dublarea ratei procentuale care trebuie utilizată pentru stabilirea numărului de certificate care urmează să fie plasate în rezervă în fiecare an de la 12 % la 24 % până la 31 decembrie 2023. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(11)

Directiva (UE) 2018/410 a Parlamentului European și a Consiliului (10) a modificat Decizia (UE) 2015/1814 prin dublarea ratei procentuale care trebuie utilizată pentru stabilirea numărului de certificate care urmează să fie plasate în rezervă în fiecare an de la 12 % la 24 % până la 31 decembrie 2023.

| (11) | Directiva (UE) 2018/410 a Parlamentului European și a Consiliului (10) a modificat Decizia (UE) 2015/1814 prin dublarea ratei procentuale care trebuie utilizată pentru stabilirea numărului de certificate care urmează să fie plasate în rezervă în fiecare an de la 12 % la 24 % până la 31 decembrie 2023
  , ca o modalitate de a absorbi rapid excedentul istoric pentru a oferi un semnal mai puternic în privința prețurilor cu scopul de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră într-un mod eficient din punctul de vedere al costurilor. Decizia a fost luată în contextul fostului obiectiv climatic al Uniunii pentru 2030 de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră la nivelul întregii economii cu cel puțin 40 % față de nivelurile din 1990. |
| --- | --- |

(11)

Directiva (UE) 2018/410 a Parlamentului European și a Consiliului (10) a modificat Decizia (UE) 2015/1814 prin dublarea ratei procentuale care trebuie utilizată pentru stabilirea numărului de certificate care urmează să fie plasate în rezervă în fiecare an de la 12 % la 24 % până la 31 decembrie 2023
  , ca o modalitate de a absorbi rapid excedentul istoric pentru a oferi un semnal mai puternic în privința prețurilor cu scopul de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră într-un mod eficient din punctul de vedere al costurilor. Decizia a fost luată în contextul fostului obiectiv climatic al Uniunii pentru 2030 de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră la nivelul întregii economii cu cel puțin 40 % față de nivelurile din 1990.

Amendamentul 16

Propunere de decizie

Considerentul 14

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (14) | Analiza efectuată în contextul revizuirii rezervei și evoluțiile preconizate relevante pentru piața carbonului demonstrează că o rată de 12 % din numărul total de certificate aflate în circulație care urmează să fie plasate în rezervă în fiecare an după 2023 este insuficientă pentru a preveni o creștere semnificativă a excedentului de certificate în EU ETS.
  Prin urmare, după 2023, procentul ar trebui să fie în continuare de 24 %, iar numărul minim de certificate care urmează să fie plasate în rezervă ar trebui să fie în continuare de 200 de milioane. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(14)

Analiza efectuată în contextul revizuirii rezervei și evoluțiile preconizate relevante pentru piața carbonului demonstrează că o rată de 12 % din numărul total de certificate aflate în circulație care urmează să fie plasate în rezervă în fiecare an după 2023 este insuficientă pentru a preveni o creștere semnificativă a excedentului de certificate în EU ETS.
  Prin urmare, după 2023, procentul ar trebui să fie în continuare de 24 %, iar numărul minim de certificate care urmează să fie plasate în rezervă ar trebui să fie în continuare de 200 de milioane.

| (14) | Analiza efectuată în contextul revizuirii rezervei și evoluțiile preconizate relevante pentru piața carbonului demonstrează că o rată de 12 % din numărul total de certificate aflate în circulație care urmează să fie plasate în rezervă în fiecare an după 2023 este insuficientă pentru a preveni o creștere semnificativă a excedentului de certificate în EU ETS.
  În cazul în care rata numărului total de certificate aflate în circulație care urmează
  să fie
  plasate
  în
  rezervă în fiecare an revine la 12
   %
  după 2023
  ,
  un excedent semnificativ și prejudiciabil
  de certificate
  în EU ETS ar putea perturba stabilitatea pieței și buna funcționare a EU ETS, și
  în
  consecință
  ar
  putea pune
  în
  pericol realizarea reducerii emisiilor
  de
  gaze cu efect
  de
  seră necesare pentru a îndeplini obiectivele climatice obligatorii din punct de vedere juridic, după cum reiese din evaluarea impactului care a fost efectuată de Comisie în vederea prezentei decizii
  . |
| --- | --- |

(14)

Analiza efectuată în contextul revizuirii rezervei și evoluțiile preconizate relevante pentru piața carbonului demonstrează că o rată de 12 % din numărul total de certificate aflate în circulație care urmează să fie plasate în rezervă în fiecare an după 2023 este insuficientă pentru a preveni o creștere semnificativă a excedentului de certificate în EU ETS.
  În cazul în care rata numărului total de certificate aflate în circulație care urmează
  să fie
  plasate
  în
  rezervă în fiecare an revine la 12
   %
  după 2023
  ,
  un excedent semnificativ și prejudiciabil
  de certificate
  în EU ETS ar putea perturba stabilitatea pieței și buna funcționare a EU ETS, și
  în
  consecință
  ar
  putea pune
  în
  pericol realizarea reducerii emisiilor
  de
  gaze cu efect
  de
  seră necesare pentru a îndeplini obiectivele climatice obligatorii din punct de vedere juridic, după cum reiese din evaluarea impactului care a fost efectuată de Comisie în vederea prezentei decizii
  .

Amendamentul 17

Propunere de decizie

Considerentul 15

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (15) | În cazul în care rata numărului total de certificate aflate în circulație care urmează să fie plasate în rezervă în fiecare an revine la 12
   % după 2023
  , un surplus potențial prejudiciabil
  de certificate
  în EU ETS ar putea perturba stabilitatea pieței. În plus, rata
  de
  24 % după 2023
  ar trebui
  stabilită
  separat de revizuirea generală a Directivei 2003/87/CE și a Deciziei (UE) 2015/1814 pentru a consolida sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii în conformitate cu obiectivul climatic mai ambițios al Uniunii pentru 2030, pentru a asigura predictibilitatea pieței. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(15)

În cazul în care rata numărului total de certificate aflate în circulație care urmează să fie plasate în rezervă în fiecare an revine la 12
   % după 2023
  , un surplus potențial prejudiciabil
  de certificate
  în EU ETS ar putea perturba stabilitatea pieței. În plus, rata
  de
  24 % după 2023
  ar trebui
  stabilită
  separat de revizuirea generală a Directivei 2003/87/CE și a Deciziei (UE) 2015/1814 pentru a consolida sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii în conformitate cu obiectivul climatic mai ambițios al Uniunii pentru 2030, pentru a asigura predictibilitatea pieței.

| (15) | Prin urmare, este important să se asigure că rata nu va reveni la sub 24
   % după 2023
  și că numărul minim
  de certificate
  care urmează să fie plasate în rezervă nu scade sub 200
  de
  milioane. Acest lucru
  ar trebui
  realizat
  separat de revizuirea generală a Directivei 2003/87/CE și a Deciziei (UE) 2015/1814 pentru a consolida sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii în conformitate cu obiectivul climatic mai ambițios al Uniunii pentru 2030, pentru a asigura
  intrarea în vigoare la timp a acestuia și, prin urmare, pentru a asigura
  predictibilitatea pieței
  , eliminând riscul ca rata să scadă din nou sub 24 %. Menținerea ratei de 24 % în prezenta decizie ar trebui să nu aducă atingere revizuirilor ulterioare ale rezervei, inclusiv, dacă este cazul, revizuirii ratei de certificate care urmează să fie plasate în rezervă, ca parte a revizuirii generale a Directivei 2003/87/CE și a Deciziei (UE) 2015/1814, care va avea loc în 2022. |
| --- | --- |

(15)

Prin urmare, este important să se asigure că rata nu va reveni la sub 24
   % după 2023
  și că numărul minim
  de certificate
  care urmează să fie plasate în rezervă nu scade sub 200
  de
  milioane. Acest lucru
  ar trebui
  realizat
  separat de revizuirea generală a Directivei 2003/87/CE și a Deciziei (UE) 2015/1814 pentru a consolida sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii în conformitate cu obiectivul climatic mai ambițios al Uniunii pentru 2030, pentru a asigura
  intrarea în vigoare la timp a acestuia și, prin urmare, pentru a asigura
  predictibilitatea pieței
  , eliminând riscul ca rata să scadă din nou sub 24 %. Menținerea ratei de 24 % în prezenta decizie ar trebui să nu aducă atingere revizuirilor ulterioare ale rezervei, inclusiv, dacă este cazul, revizuirii ratei de certificate care urmează să fie plasate în rezervă, ca parte a revizuirii generale a Directivei 2003/87/CE și a Deciziei (UE) 2015/1814, care va avea loc în 2022.

Amendamentul 18

Propunere de decizie

Considerentul 15 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (15a) | Rata de 24 % după 2023 ar trebui stabilită separat de revizuirea generală a Directivei 2003/87/CE și a Deciziei (UE) 2015/1814 pentru a consolida sistemul EU ETS în conformitate cu obiectivul climatic mai ambițios al Uniunii pentru 2030, pentru a asigura că există predictibilitatea pieței. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(15a)

Rata de 24 % după 2023 ar trebui stabilită separat de revizuirea generală a Directivei 2003/87/CE și a Deciziei (UE) 2015/1814 pentru a consolida sistemul EU ETS în conformitate cu obiectivul climatic mai ambițios al Uniunii pentru 2030, pentru a asigura că există predictibilitatea pieței.

Amendamentul 19

Propunere de decizie

Considerentul 15 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (15b) | Întrucât obiectivul prezentei decizii, și anume menținerea parametrilor actuali ai rezervei pentru stabilitatea pieței, astfel cum au fost stabiliți în temeiul Directivei (UE) 2018/410, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre, dar, având în vedere amploarea și efectele sale, poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul respectiv, prezenta decizie nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea acestui obiectiv. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(15b)

Întrucât obiectivul prezentei decizii, și anume menținerea parametrilor actuali ai rezervei pentru stabilitatea pieței, astfel cum au fost stabiliți în temeiul Directivei (UE) 2018/410, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre, dar, având în vedere amploarea și efectele sale, poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul respectiv, prezenta decizie nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea acestui obiectiv.

---

(1)  Chestiunea a fost retrimisă pentru negocieri interinstituționale comisiei competente în temeiul articolului 59 alineatul (4) al patrulea paragraf din Regulamentul de procedură (A9-0045/2022).

(3)  Acordul de la Paris (JO L 282, 19.10.2016, p. 4).

(3)  Acordul de la Paris (JO L 282, 19.10.2016, p. 4).

(1a)  

  JO C 232, 16.6.2021, p. 28.

(4)  COM(2019)0640.

(4)  COM(2019)0640.

(1a)  
  Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 iunie 2021 de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 401/2009 și (UE) 2018/1999 („Legea europeană a climei”), (JO L 243, 9.7.2021, p. 1).

(5)  Eurobarometrul special 513 privind schimbările climatice, 2021 (https://ec.europa.eu/clima/citizens/support_ro).

(5)  Eurobarometrul special 513 privind schimbările climatice, 2021 (https://ec.europa.eu/clima/citizens/support_ro).

(7)  
  Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 iunie 2021 de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 401/2009 și (UE) 2018/1999 („Legea europeană a climei”) (JO L 243, 9.7.2021, p. 1).

(8)  Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 2003 de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Uniunii și de modificare a Directivei 96/61/CE a Consiliului (JO L 275, 25.10.2003, p. 32).

(8)  Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 2003 de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Uniunii și de modificare a Directivei 96/61/CE a Consiliului (JO L 275, 25.10.2003, p. 32).

(9)  Decizia (UE) 2015/1814 a Parlamentului European și a Consiliului din 6 octombrie 2015 privind înființarea și funcționarea unei rezerve pentru stabilitatea pieței aferentă schemei UE de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră și de modificare a Directivei 2003/87/CE (JO L 264, 9.10.2015, p. 1).

(9)  Decizia (UE) 2015/1814 a Parlamentului European și a Consiliului din 6 octombrie 2015 privind înființarea și funcționarea unei rezerve pentru stabilitatea pieței aferentă schemei UE de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră și de modificare a Directivei 2003/87/CE (JO L 264, 9.10.2015, p. 1).

(10)  Directiva (UE) 2018/410 a Parlamentului European și a Consiliului din 14 martie 2018 de modificare a Directivei 2003/87/CE în vederea rentabilizării reducerii emisiilor de dioxid de carbon și a sporirii investițiilor în acest domeniu și a Deciziei (UE) 2015/1814 (JO L 76, 19.3.2018, p. 3).

(10)  Directiva (UE) 2018/410 a Parlamentului European și a Consiliului din 14 martie 2018 de modificare a Directivei 2003/87/CE în vederea rentabilizării reducerii emisiilor de dioxid de carbon și a sporirii investițiilor în acest domeniu și a Deciziei (UE) 2015/1814 (JO L 76, 19.3.2018, p. 3).

---

| 15.11.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 434/103 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 434/103

---

P9_TA(2022)0102

Utilizarea vehiculelor închiriate fără conducători auto pentru transportul rutier de mărfuri ***II

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 aprilie 2022 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării directivei Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2006/1/CE privind utilizarea vehiculelor închiriate fără conducători auto pentru transportul rutier de mărfuri (13531/1/2021 – C8-0172/2017 – 2017/0113(COD))

(Procedura legislativă ordinară: a doua lectură)

(2022/C 434/16)

Parlamentul European,

| — | având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (13531/1/2021 – C8-0172/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (13531/1/2021 – C8-0172/2017),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 6 decembrie 2017 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 6 decembrie 2017 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 18 februarie 2018 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 18 februarie 2018 (2),

| — | având în vedere avizul Comisiei (COM(2022)0014), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei (COM(2022)0014),

| — | având în vedere poziția sa în primă lectură (3) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2017)0282), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa în primă lectură (3) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2017)0282),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere articolul 67 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 67 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru transport și turism (A9-0041/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru transport și turism (A9-0041/2022),

| 1. | aprobă poziția Consiliului în primă lectură; |
| --- | --- |

1.

| 2. | constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintei sarcina de a semna actul împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

4.

| 5. | încredințează Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  JO C 129, 11.4.2018, p. 71.

(2)  JO C 176, 23.5.2018, p. 57.

(3)  JO C 411, 27.11.2020, p. 258.

---

| 15.11.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 434/104 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 434/104

---

P9_TA(2022)0105

Infrastructurile energetice transeuropene ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 aprilie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind liniile directoare pentru infrastructurile energetice transeuropene și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 347/2013 (COM(2020)0824 – C9-0417/2020 – 2020/0360(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2022/C 434/17)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2020)0824), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2020)0824),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 172 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0417/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 172 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0417/2020),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 24 martie 2021 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 24 martie 2021 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 1 iulie 2021 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 1 iulie 2021 (2),

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 22 decembrie 2021, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 22 decembrie 2021, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizele Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, Comisiei pentru transport și turism și Comisiei pentru dezvoltare regională, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizele Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, Comisiei pentru transport și turism și Comisiei pentru dezvoltare regională,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A9-0269/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A9-0269/2021),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  JO C 220, 9.6.2021, p. 51.

(2)  JO C 440, 29.10.2021, p. 105.

---

P9_TC1-COD(2020)0360

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 5 aprilie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului privind liniile directoare pentru infrastructurile energetice transeuropene, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 715/2009, (UE) 2019/942 și (UE) 2019/943 și a Directivelor 2009/73/CE și (UE) 2019/944 și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 347/2013

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/869.)

---

| 15.11.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 434/105 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 434/105

---

P9_TA(2022)0106

Orientări pentru bugetul pe 2023 – Secțiunea III

Rezoluția Parlamentului European din 5 aprilie 2022 referitoare la orientările generale pentru pregătirea bugetului 2023, secțiunea III – Comisia (2021/2226(BUI))

(2022/C 434/18)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice,

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii (1) (denumit în continuare „Regulamentul financiar”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii (1) (denumit în continuare „Regulamentul financiar”),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului din 17 decembrie 2020 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (2) (denumit în continuare „Regulamentul privind CFM”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului din 17 decembrie 2020 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (2) (denumit în continuare „Regulamentul privind CFM”),

| — | având în vedere Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei privind consolidarea unor programe specifice și adaptarea actelor de bază (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei privind consolidarea unor programe specifice și adaptarea actelor de bază (3),

| — | având în vedere Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei privind utilizarea restituirilor de la Facilitatea de investiții ACP în beneficiul Instrumentului de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei privind utilizarea restituirilor de la Facilitatea de investiții ACP în beneficiul Instrumentului de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională (4),

| — | având în vedere Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei privind reutilizarea fondurilor dezangajate pentru programul de cercetare (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei privind reutilizarea fondurilor dezangajate pentru programul de cercetare (5),

| — | având în vedere Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei privind tratamentul aplicat în CFM 2021-2027 cheltuielilor cu dobânzile și rambursărilor aferente Next Generation EU (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei privind tratamentul aplicat în CFM 2021-2027 cheltuielilor cu dobânzile și rambursărilor aferente Next Generation EU (6),

| — | având în vedere Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei privind controlul bugetar al noilor propuneri întemeiate pe articolul 122 din TFUE care pot avea implicații apreciabile asupra bugetului Uniunii (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei privind controlul bugetar al noilor propuneri întemeiate pe articolul 122 din TFUE care pot avea implicații apreciabile asupra bugetului Uniunii (7),

| — | având în vedere Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei privind reevaluarea veniturilor alocate externe și a dispozițiilor privind împrumutul și creditarea din Regulamentul financiar (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei privind reevaluarea veniturilor alocate externe și a dispozițiilor privind împrumutul și creditarea din Regulamentul financiar (8),

| — | având în vedere poziția sa din 16 decembrie 2020 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa din 16 decembrie 2020 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (9),

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 22 decembrie 2021 de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE, Euratom) 2020/2093 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (COM(2021)0569), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 22 decembrie 2021 de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE, Euratom) 2020/2093 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (COM(2021)0569),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020 dintre Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, precum și privind noile resurse proprii, inclusiv o foaie de parcurs în vederea introducerii de noi resurse proprii (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020 dintre Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, precum și privind noile resurse proprii, inclusiv o foaie de parcurs în vederea introducerii de noi resurse proprii (10),

| — | având în vedere Decizia Consiliului (UE, Euratom) 2020/2053 din 14 decembrie 2020 privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia Consiliului (UE, Euratom) 2020/2053 din 14 decembrie 2020 privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene (11),

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 22 decembrie 2021 de modificare a acestei decizii (COM(2021)0570), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 22 decembrie 2021 de modificare a acestei decizii (COM(2021)0570),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2020/2094 al Consiliului din 14 decembrie 2020 de instituire a unui instrument de redresare al Uniunii Europene pentru a sprijini redresarea în urma crizei provocate de COVID-19 (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2020/2094 al Consiliului din 14 decembrie 2020 de instituire a unui instrument de redresare al Uniunii Europene pentru a sprijini redresarea în urma crizei provocate de COVID-19 (12),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2092 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2020 privind un regim general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2092 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2020 privind un regim general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii (13),

| — | având în vedere Pilonul european al drepturilor sociale (PEDS), proclamat de Consiliul European, Parlamentul European și Comisia Europeană în noiembrie 2017, Planul de acțiune al Comisiei privind punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale din 4 martie 2021 și Declarația de la Porto privind afacerile sociale, adoptată de membrii Consiliului European în mai 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pilonul european al drepturilor sociale (PEDS), proclamat de Consiliul European, Parlamentul European și Comisia Europeană în noiembrie 2017, Planul de acțiune al Comisiei privind punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale din 4 martie 2021 și Declarația de la Porto privind afacerile sociale, adoptată de membrii Consiliului European în mai 2021,

| — | având în vedere Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă a ONU și obiectivele sale de dezvoltare durabilă, |
| --- | --- |

—

având în vedere Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă a ONU și obiectivele sale de dezvoltare durabilă,

| — | având în vedere rezoluția sa din 25 martie 2021 referitoare la conturarea politicii în domeniul educației digitale (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 25 martie 2021 referitoare la conturarea politicii în domeniul educației digitale (14),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 9 martie 2021 intitulată „Busola pentru dimensiunea digitală 2030: modelul european pentru deceniul digital” (COM(2021)0118), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 9 martie 2021 intitulată „Busola pentru dimensiunea digitală 2030: modelul european pentru deceniul digital” (COM(2021)0118),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 privind Pactul verde european (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 privind Pactul verde european (COM(2019)0640),

| — | având în vedere rezoluția sa din 15 ianuarie 2020 referitoare la Pactul ecologic european (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 15 ianuarie 2020 referitoare la Pactul ecologic european (15),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 iunie 2021 de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice (16) („Legea europeană a climei”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 iunie 2021 de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice (16) („Legea europeană a climei”),

| — | având în vedere rapoartele speciale ale Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC) referitoare la încălzirea globală cu 1,5 oC, la schimbările climatice și teritoriu și la oceane și criosferă într-un climat în schimbare, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele speciale ale Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC) referitoare la încălzirea globală cu 1,5 oC, la schimbările climatice și teritoriu și la oceane și criosferă într-un climat în schimbare,

| — | având în vedere acordul adoptat la cea de-a 21-a Conferință a părților (COP 21) la Convenția-cadru a ONU privind schimbările climatice (CCONUSC) de la Paris, din 12 decembrie 2015 (denumit în continuare „Acordul de la Paris”), |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul adoptat la cea de-a 21-a Conferință a părților (COP 21) la Convenția-cadru a ONU privind schimbările climatice (CCONUSC) de la Paris, din 12 decembrie 2015 (denumit în continuare „Acordul de la Paris”),

| — | având în vedere rezoluția sa din 1 martie 2022 referitoare la agresiunea Rusiei împotriva Ucrainei (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 1 martie 2022 referitoare la agresiunea Rusiei împotriva Ucrainei (17),

| — | având în vedere raportul de evaluare globală privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice, redactat de Platforma interguvernamentală științifico-politică privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice (IPBES), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul de evaluare globală privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice, redactat de Platforma interguvernamentală științifico-politică privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice (IPBES),

| — | având în vedere Strategia europeană privind egalitatea de gen 2020-2025, |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia europeană privind egalitatea de gen 2020-2025,

| — | având în vedere Raportul special nr. 10/2021 al Curții de Conturi Europene (CCE) din 26 mai 2021 intitulat „Integrarea perspectivei de gen în bugetul UE: este timpul ca vorbele să se transforme în fapte”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul special nr. 10/2021 al Curții de Conturi Europene (CCE) din 26 mai 2021 intitulat „Integrarea perspectivei de gen în bugetul UE: este timpul ca vorbele să se transforme în fapte”,

| — | având în vedere bugetul general al Uniunii Europene aferent exercițiului financiar 2022 (18) și declarațiile comune asupra cărora au convenit Parlamentul European, Consiliul și Comisia, anexate la acesta, |
| --- | --- |

—

având în vedere bugetul general al Uniunii Europene aferent exercițiului financiar 2022 (18) și declarațiile comune asupra cărora au convenit Parlamentul European, Consiliul și Comisia, anexate la acesta,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 15 martie 2022 privind orientările bugetare pentru exercițiul 2023 (07218/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 15 martie 2022 privind orientările bugetare pentru exercițiul 2023 (07218/2022),

| — | având în vedere articolul 93 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 93 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, al Comisiei pentru transport și turism, al Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală, al Comisiei pentru cultură și educație și al Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, al Comisiei pentru transport și turism, al Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală, al Comisiei pentru cultură și educație și al Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen,

| — | având în vedere poziția sub formă de amendamente a Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sub formă de amendamente a Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale,

| — | având în vedere scrisorile primite de la Comisia pentru afaceri externe, Comisia pentru control bugetar, Comisia pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, Comisia pentru dezvoltare regională, Comisia pentru pescuit și Comisia pentru afaceri constituționale, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisorile primite de la Comisia pentru afaceri externe, Comisia pentru control bugetar, Comisia pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, Comisia pentru dezvoltare regională, Comisia pentru pescuit și Comisia pentru afaceri constituționale,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A9-0062/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A9-0062/2022),

| A. | întrucât, într-o serie de rezoluții, Parlamentul a recomandat ca toate statele membre să aloce cel puțin 2 % din fondurile de care beneficiază în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență (MRR) sectoarelor culturale și creative și ca cel puțin 10 % din aceste fonduri să fie alocate educației, precum și ca cel puțin 5 % din resursele cu gestiune partajată de care beneficiază statele membre în cadrul Fondului social european Plus (FSE+) să fie alocate pentru a sprijini activitățile din cadrul Garanției europene pentru copii; |
| --- | --- |

A.

întrucât, într-o serie de rezoluții, Parlamentul a recomandat ca toate statele membre să aloce cel puțin 2 % din fondurile de care beneficiază în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență (MRR) sectoarelor culturale și creative și ca cel puțin 10 % din aceste fonduri să fie alocate educației, precum și ca cel puțin 5 % din resursele cu gestiune partajată de care beneficiază statele membre în cadrul Fondului social european Plus (FSE+) să fie alocate pentru a sprijini activitățile din cadrul Garanției europene pentru copii;

Bugetul 2023: menținerea redresării economice pe calea cea bună pentru toți

| 1. | constată că, în pofida semnalelor încurajatoare pe care se întemeiază estimările referitoare la o creștere economică suplimentară în 2022, persistă incertitudinea în ceea ce privește perspectivele economice, având în vedere factori precum perturbarea lanțului de aprovizionare, prețurile ridicate la energie, creșterea inflației și continuarea pandemiei de COVID-19, precum și consecințele invadării Ucrainei; reamintește, prin urmare, că bugetul Uniunii pe 2023 va juca un rol important în consolidarea economiei Uniunii și a competitivității sale, precum și în consolidarea rezilienței noastre comune, contribuind la punerea în aplicare cu succes a Pactului verde european și a tranziției juste, asigurând astfel faptul că nimeni nu este lăsat în urmă, și în promovarea coeziunii economice, sociale și teritoriale, care constituie unul dintre pilonii esențiali ai redresării, o altă funcție a bugetului fiind aceea de a răspunde provovărilor geopolitice; |
| --- | --- |

1.

| 2. | se angajează, prin urmare, să depună eforturi pentru a adopta un buget orientat spre viitor, care să corespundă priorităților politice ale Uniunii de a asigura o uniune a sănătății mai puternică, a realiza cu succes tranziția verde și cea digitală și a promova o redresare echitabilă, incluzivă, durabilă și rezilientă, inclusiv un sprijin mai mare pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri), de a promova statul de drept, valorile UE și drepturile fundamentale, precum și aplicarea acestora, de a contribui la mai multe oportunități pentru toți, în special pentru tinerii din întreaga Uniune și de a asigura consolidarea poziției Europei, atât pentru cetățenii ei, cât și la nivel mondial; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază rolul central al politicii de coeziune a UE ca politică esențială de investiții a Uniunii și una dintre pietrele de temelie ale unei redresări sustenabile și favorabile incluziunii și subliniază valoarea sa adăugată europeană unică și contribuția sa la dezvoltarea globală armonioasă a UE și a statelor sale membre și a regiunilor sale; arată că 2023 va fi ultimul an al punerii în aplicare a programelor UE aferente cadrului financiar multianual (CFM) 2014-2020, în special a celor supuse gestiunii partajate în coeziune, precum și anul când va începe să se accelereze punerea în aplicare a noilor programe; se așteaptă ca aceste aspecte să se reflecte, prin urmare, într-o creștere substanțială a creditelor de plată în cadrul bugetului UE pe 2023; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază faptul că noua politică agricolă comună (PAC) va intra în vigoare din 2023; reamintește importanța esențială a PAC și a politicii comune în domeniul pescuitului pentru sistemul alimentar al Europei, prin intermediul acestor politici oferindu-se alimente la prețuri accesibile și de calitate ridicată și garantându-se securitatea nutrițională pentru toți cetățenii europeni; subliniază, de asemenea, importanța bunei funcționări a piețelor agricole, a dezvoltării durabile a regiunilor rurale, a unor venituri stabile și acceptabile pentru fermieri și pescari, a gestionării durabile a resurselor naturale și a conservării biodiversității, precum și a reînnoirii generaționale a fermierilor; solicită să se acorde o atenție deosebită agriculturii la scară mică, tinerilor fermieri și micilor întreprinderi de pescuit, utilizând într-un mod cât mai judicios toate programele UE relevante; arată că mai multe sectoare agricole au fost afectate grav de pandemia de COVID-19, de creșterea prețurilor la energie și de alte crize; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază nevoia ca statele membre să contracteze toate resursele disponibile în MRR până la sfârșitul lui 2023 și solicită Comisiei să sprijine statele membre și beneficiarii în acest sens, implicând Parlamentul în supravegherea și evaluarea transparentă a procesului; reamintește, în plus, importanța implicării autorităților locale și regionale, a partenerilor sociali și a societății civile în punerea în aplicare și monitorizarea programelor relevante ale UE; |
| --- | --- |

5.

O uniune a sănătății mai puternică

| 6. | reamintește că criza provocată de pandemia de COVID-19 a plasat sistemele de sănătate publică sub o presiune fără precedent și a exacerbat provocările existente; salută prioritatea acordată politicii de sănătate a Uniunii și pune în evidență programul EU4Health și clusterul „Sănătate” din cadrul programului Orizont Europa; ia act de faptul că bugetul alocat activităților de pregătire ale Autorității pentru Pregătire și Răspuns în caz de Urgență Sanitară (HERA) provine din aceste programe și din mecanismul de protecție civilă al UE și este profund îngrijorat că acest lucru ar putea compromite realizarea altor obiective importante în materie de sănătate care au fost convenite de legiuitori; reamintește, prin urmare, necesitatea de a furniza resurse noi pentru HERA; subliniază, în plus, că ar trebui să se acorde o atenție deosebită controlului exercitat de Parlament asupra HERA; subliniază importanța instituirii Corpului medical european în cadrul mecanismului de protecție civilă al UE și invită toate statele membre să contribuie la acesta cu resurse suplimentare; subliniază necesitatea de a asigura o finanțare adecvată pentru planul european de luptă împotriva cancerului, punând accentul pe acțiunile care oferă rezultate tangibile pentru cetățeni, precum Inițiativa europeană privind imagistica în domeniul cancerului sau programele de vaccinare împotriva HPV; |
| --- | --- |

6.

| 7. | recunoaște importanța altor programe ale Uniunii, inclusiv a Mecanismului de redresare și reziliență, în furnizarea de investiții și sprijin pentru prevenirea crizelor sanitare și consolidarea rezilienței sistemelor și infrastructurii de sănătate; subliniază necesitatea alinierii acestor activități cu alte programe finanțate de UE, inclusiv EU4Health, reducând, în același timp, disparitățile în ceea ce privește accesul la asistență medicală; subliniază nevoia de a consolida campaniile de informare privind vaccinarea în toate statele membre și nu numai; reamintește, de asemenea, importanța punerii în aplicare constante și a accesului la asistență tehnică pentru statele membre cu o capacitate administrativă scăzută; subliniază că agențiile și organismele descentralizate din domeniul sănătății și al siguranței ar trebui să fie finanțate și dotate cu personal în mod adecvat și, dacă este necesar, consolidate; |
| --- | --- |

7.

Realizarea cu succes a tranziției verzi și a celei digitale

| 8. | recunoaște că punerea în aplicare a Pactului verde european și atingerea obiectivului de neutralitate climatică al Uniunii până în 2050, precum și a obiectivului ambițios de reducere la zero a poluării vor necesita investiții publice și private semnificative pentru a reduce deficitul de investiții în tranziția verde identificat de Comisie și pentru a atinge obiectivele obligatorii ale Acordului de la Paris; subliniază, cu toate acestea, că costul inacțiunii ar fi mult mai mare; subliniază că bugetul Uniunii se află în centrul eforturilor de a realiza o tranziție justă către o Uniune mai ecologică, mai durabilă, mai incluzivă din punct de vedere social, mai rezilientă și mai competitivă și că sunt necesare eforturi financiare suplimentare în acest sens; subliniază în special nevoia de a oferi resurse financiare adecvate pentru a-i permite Uniunii să își îndeplinească angajamentele, asigurându-se totodată că nimeni nu este lăsat în urmă; insistă că succesul Pactului verde va depinde și de finanțarea acestuia și solicită ca instrumentele de finanțare ale Uniunii să fie mobilizate prioritar în regiunile, sectoarele și zonele care vor fi cel mai afectate de tranziția verde, ținând seama de nevoile statelor membre; subliniază necesitatea de a permite IMM-urilor să profite pe deplin de oportunitățile care decurg din Pactul verde european și de propria lor tranziție către sustenabilitatea din punctul de vedere al mediului și către digitalizare; |
| --- | --- |

8.

| 9. | reamintește necesitatea de a furniza resurse ambițioase pentru programele care sprijină acțiunile în domeniul climei, al biodiversității și al protecției mediului, cum ar fi LIFE, precum și necesitatea de a accelera și de a pune pe deplin în aplicare Mecanismul pentru o tranziție justă, inclusiv prin furnizarea de asistență tehnică suplimentară pentru a sprijini statele membre în îndeplinirea acestei sarcini; reamintește, de asemenea, necesitatea de a se asigura că cheltuielile Uniunii contribuie la atenuarea schimbărilor climatice și la adaptarea la acestea, inclusiv prin consolidarea pregătirii pentru dezastrele naturale, în special prin intermediul mecanismului european de protecție civilă, precum și la stoparea declinului biodiversității; se așteaptă ca Comisia să își onoreze angajamentul asumat în cadrul concilierii pentru bugetul 2022 de a consolida resursele agenției competente în acest domeniu, în special având în vedere rolul său central în punerea în aplicare a pachetului „Pregătiți pentru 55” și activitatea de raportare aferentă; este profund îngrijorat, în plus, de deficitul de resurse umane pe termen lung din anumite servicii ale Comisiei și, prin urmare, își reiterează solicitarea adresată Comisiei de a asigura un nivel adecvat de resurse și de personal; invită, în plus, Comisia și statele membre să respecte principiul de „a nu aduce prejudicii semnificative”, pentru a asigura coerența necesară între obiectivele politicilor și eficiența maximă a cheltuielilor în timpul tranziției și după această perioadă; |
| --- | --- |

9.

| 10. | subliniază că sunt necesare investiții în cercetare și inovare în domeniul tehnologiilor, proceselor și competențelor ecologice, inclusiv pentru a oferi Uniunii un avantaj competitiv în viitoarea economie cu zero emisii nete, și evidențiază necesitatea de a asigura resurse adecvate pentru programul Orizont Europa în acest context; consideră că acordarea unui sprijin adecvat pentru IMM-uri este esențială pentru a îmbunătăți rolul acestora în ceea ce privește cercetarea și inovarea; consideră că Uniunea trebuie să utilizeze pe deplin Mecanismul pentru interconectarea Europei (MIE) pentru a-și moderniza și conecta infrastructura de transport și energetică și pentru a crește sustenabilitatea acesteia, consolidând securitatea și autonomia energetică a UE și dezvoltând în continuare uniunea energetică prin interconectivitatea dintre statele membre; consideră, prin urmare, că trebuie asigurate resurse suficiente pentru MIE; subliniază, în continuare, importanța programului spațial al UE; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ia act de propunerile legislative prezentate de Comisie pentru un Act legislativ european privind cipurile și un program de conectivitate sigură; reamintește principiul conform căruia nu ar trebui create noi programe în detrimentul celor existente și își reiterează poziția de lungă durată conform căreia noile inițiative ar trebui finanțate din resurse noi; intenționează să examineze îndeaproape implicațiile bugetare ale propunerilor și impactul acestora asupra procedurii bugetare 2023; |
| --- | --- |

11.

| 12. | consideră că este esențial pentru competitivitatea Uniunii să se digitalizeze în continuare economia și sectorul public; consideră că o tranziție digitală reușită necesită eforturi substanțiale de cercetare și inovare în cadrul programului Orizont Europa, investiții semnificative în infrastructura digitală prin intermediul MIE-Digital și sprijin în domenii precum inteligența artificială, securitatea cibernetică și calculul de înaltă performanță la nivelul UE prin intermediul programului Europa digitală; subliniază necesitatea de a elimina lacunele în materie de competențe digitale prin promovarea competențelor digitale avansate și prin învățare incluzivă; subliniază necesitatea de a pune la dispoziție instrumente de reconversie profesională; evidențiază importanța asigurării unei finanțări suficiente și a alinierii între programele UE pentru a crea condiții pentru pătrunderea pe piață a tehnologiilor și inovațiilor revoluționare și pentru a permite economiei și sectorului public din Europa să se afle în avangarda tranziției digitale și a competitivității; |
| --- | --- |

12.

| 13. | recunoaște contribuția programelor de finanțare ale Uniunii la redresarea economică, la soluționarea problemei șomajului și maximizarea investițiilor și, în special, la sprijinirea IMM-urilor și a start-upurilor; reamintește că IMM-urile rămân coloana vertebrală a economiei europene și continuă să joace un rol fundamental în crearea de locuri de muncă și în generarea de creștere economică; atrage atenția asupra InvestEU, a componentei sale pentru IMM-uri, precum și asupra posibilității ca IMM-urile afectate în mod negativ de pandemie să primească sprijin sub formă de capital în cadrul programului; subliniază că este necesar să se promoveze o piață unică funcțională printr-o finanțare suficientă pentru a garanta protecția consumatorilor, să se stimuleze competitivitatea întreprinderilor mici prin dezvoltarea competențelor digitale și antreprenoriale, să se îmbunătățească accesul la piețe, să se valorifice programul Erasmus pentru tinerii antreprenori și să se îmbunătățească și mai mult oportunitățile de creare și extindere a start-up-urilor; |
| --- | --- |

13.

| 14. | își exprimă solidaritatea cu cei care lucrează în sectoarele grav afectate de pandemie, în special în turism, indiustria ospitalității și în sectoarele culturale și creative; subliniază că aceste sectoare reprezintă un pilon important al economiei Uniunii și angajează o parte semnificativă a forței de muncă a Uniunii, în special în IMM-uri; consideră că aceste sectoare ar trebui să beneficieze de un sprijin mai mare din partea statelor membre și a Uniunii, inclusiv prin Mecanismul de redresare și reziliență, și solicită măsuri suplimentare pentru aceste sectoare și o finanțare suficientă pentru programele conexe ale UE; subliniază insistent faptul că, în cazul în care noul Bauhaus european ar deveni o inițiativă sau un program pe termen mai lung, acesta ar necesita resurse noi; își reiterează dezamăgirea cu privire la faptul că nu i s-a dat curs solicitării Parlamentului privind un program special al UE în domeniul turismului; |
| --- | --- |

14.

Promovarea statului de drept, a valorilor UE și a drepturilor fundamentale și aplicarea acestora

| 15. | consideră că pentru credibilitatea Uniunii este esențial să se asigure executarea adecvată a fondurilor Uniunii și să se ia toate măsurile pentru a proteja interesele financiare ale Uniunii; subliniază legătura clară dintre respectarea statului de drept și execuția eficientă a bugetului Uniunii în conformitate cu principiile bunei gestiuni financiare; consideră că Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2092 privind un regim general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii ar trebui să se aplice imediat și integral, astfel cum a solicitat în mod repetat Parlamentul; regretă faptul că Comisia nu a pus încă în aplicare regulamentul, deși acesta a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2021, și subliniază că regulamentul respectă întrutotul tratatele UE, fapt confirmat de hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 16 februarie 2022 (19); se așteaptă ca Comisia să aplice fără întârziere articolul 6 alineatul (1) din regulament pentru statele membre cărora le-au fost deja trimise scrisori de informare, astfel cum se prevede la articolul 6 alineatul (4) din regulament; consideră că ar trebui asigurate resurse adecvate agențiilor și organismelor din acest domeniu, precum și Parchetului European (EPPO) în special în contextul creșterii sarcinilor lor, inclusiv referitor la monitorizarea și controlul cheltuielilor din MRR; |
| --- | --- |

15.

| 16. | subliniază că statul de drept protejează celelalte valori fundamentale pe care se întemeiază Uniunea și este legat în mod intrinsec de respectarea democrației și a drepturilor fundamentale; își exprimă profunda îngrijorare cu privire la deteriorarea semnificativă a statului de drept, a democrației și a drepturilor fundamentale, inclusiv a independenței sistemului judiciar, a separării puterilor, a luptei împotriva corupției și a libertății și independenței presei în unele state membre; subliniază importanța programului „Cetățeni, egalitate, drepturi și valori”, mai ales în protejarea și promovarea drepturilor și valorilor consacrate în tratatele UE și în Carta drepturilor fundamentale a UE, în susținerea și dezvoltarea în continuare a implicării și educării cetățenilor și în formarea unor societăți deschise, bazate pe drepturi, democratice, egale și favorabile incluziunii; solicită, prin urmare, alocarea unui nivel ambițios de resurse acestui program; reamintește că cooperarea judiciară între autoritățile naționale este esențială pentru consolidarea statului de drept în Uniune; solicită o finanțare adecvată pentru programul „Justiție”; |
| --- | --- |

16.

Mai multe oportunități pentru toți și mai ales pentru tineri în întreaga Uniune

| 17. | recunoaște că criza provocată de pandemia de COVID-19 a avut un impact negativ grav asupra tinerilor, asupra perspectivelor lor de angajare, a condițiilor de muncă și a sănătății mintale, ceea ce a dus la pierderea unor oportunități și la reducerea perspectivelor și a gravat decalajul în materie de educație; subliniază importanța educației și formării profesionale în acest context; este ferm convins că bugetul pe 2023 ar trebui să pună accentul pe tineret, valorificând impulsul dat de Anul european al tineretului 2022, cu acțiuni și politici concrete care se vor continua în 2023; subliniază importanța programului Erasmus+ și evidențiază cât este de important să se asigure resurse financiare suficiente pentru acest program, al cărui succes în extinderea oportunităților de educație, formare și locuri de muncă în întreaga Uniune este incontestabil și care a dat rezultate tangibile; consideră că ar trebui să capete un caracter mai incluziv și să ofere mai multe oportunități și acces egal tuturor, în special persoanelor care provin din medii defavorizate și din zone rurale și izolate; |
| --- | --- |

17.

| 18. | evidențiază că trebuie găsite soluții sustenabile și pe termen lung pentru a combate cu succes problemele demografice structurale, precum și pentru a frâna migrația creierelor din zonele rurale, izolate și mai puțin dezvoltate ale UE; subliniază necesitatea unor resurse financiare pentru a revitaliza și a crea oportunități locale de locuri de muncă de înaltă calitate în zonele afectate de declinul demografic; evidențiază rolul fundamental al bugetului UE în a contribui la aplicarea Pilonului european al drepturilor sociale și la consolidarea acțiunilor sociale locale și regionale, în consolidarea dialogului social și în asigurarea accesului universal la servicii-cheie vitale precum asistența medicală, mobilitatea, o nutriție adecvată și locuințe decente; |
| --- | --- |

18.

| 19. | subliniază și necesitatea de a consolida Corpul european de solidaritate, care îi ajută pe tineri să dobândească experiență practică într-un alt stat membru, mărindu-le astfel capacitatea de inserție profesională și șansele în viață; reamintește importanța finanțării adecvate a acțiunilor și activităților UE pentru tineri și copii, mai ales prin FSE+, ReactEU și Mecanismul de redresare și reziliență; reamintește că Comisia ar trebui să raporteze periodic cu privire la punerea în aplicare a recomandării privind înființarea unei garanții europene pentru copii și a unei garanții pentru tineret consolidate; |
| --- | --- |

19.

| 20. | reamintește că pandemia a afectat grav și persoanele în vârstă; insistă asupra faptului că bugetul pe 2023 ar trebui să ofere un sprijin suficient celor mai vulnerabili dintre aceștia și să le protejeze bunăstarea, demnitatea și drepturile fundamentale; ia act de faptul că Erasmus+ oferă oportunități pentru adulți și persoanele în vârstă și invită Comisia să se asigure că ei beneficiază mai mult de pe urma sa; subliniază rolul bugetului UE în asigurarea accesului persoanelor în vârstă la servicii sociale și de asistență medicală, la mobilitate și oportunități de voluntariat; solicită UE să își raționalizeze și să își intensifice acțiunile în favoarea persoanelor în vârstă într-un cadru coerent asociat cu finanțarea din programele UE; |
| --- | --- |

20.

O Uniune mai puternică pentru cetățenii săi și în lume

| 21. | condamnă în termenii cei mai fermi invazia ilegală, neprovocată și nejustificată a Ucrainei de către Federația Rusă și toate încercările de a destabiliza partenerii UE din vecinătatea estică, precum și implicarea Belarusului în această agresiune; subliniază necesitatea ca Uniunea să rămână unită și solicită consolidarea cooperării și a solidarității între statele membre în acest context dificil; îndeamnă Uniunea să garanteze o finanțare semnificativă pentru a aborda consecințele geopolitice ale crizei actuale, inclusiv sprijin pentru desfășurarea de măsuri umanitare și de pregătire pentru primirea refugiaților în statele membre și în vecinătatea estică; reamintește că stabilitatea Uniunii depinde și de stabilitatea statelor din vecinătatea sa; |
| --- | --- |

21.

| 22. | reamintește rezoluția sa referitoare la agresiunea Rusiei împotriva Ucrainei și invită Comisia și statele membre să mobilizeze toate mijloacele financiare disponibile pentru a sprijini Ucraina; își reiterează, în acest context, sprijinul pentru mobilizarea Instrumentului european pentru pace; invită Comisia, Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) și statele membre să prezinte Parlamentului rapoarte și informații oportune și transparente în acest sens; invită Comisia și statele membre să acorde în continuare asistență umanitară de urgență Ucrainei, în cooperare cu agențiile umanitare ale ONU și cu alte organizații internaționale partenere; subliniază necesitatea de a acorda o atenție deosebită grupurilor vulnerabile, minorităților, femeilor și copiilor, deoarece aceștia sunt afectați în mod special în situații de conflict și au nevoie de protecție și sprijin special; invită Comisia să ia în considerare toate mijloacele disponibile pentru a asigura furnizarea de sprijin în cadrul programelor relevante ale UE, în special în ceea ce privește serviciile sociale și medicale și educația; |
| --- | --- |

22.

| 23. | își reiterează sprijinul ferm pentru suveranitatea și integritatea teritorială a tuturor țărilor Parteneriatului estic și invită Comisia și statele membre să le sprijine, în special Republica Moldova, pentru a oferi adăpost temporar refugiaților din Ucraina; reiterează necesitatea solidarității între statele membre în ceea ce privește transferul către alte state membre al refugiaților din Ucraina care au sosit în Polonia, Ungaria, România și Slovacia; |
| --- | --- |

23.

| 24. | recunoaște importanța sancțiunilor și a unității Uniunii în impunerea acestora și invită Comisia să identifice și să faciliteze mijloacele și modalitățile de abordare a consecințelor economice și sociale ale acestora pentru UE; |
| --- | --- |

24.

| 25. | subliniază importanța strategică a politicii de extindere în țările din Balcanii de Vest și subliniază necesitatea de a oferi finanțare adecvată țărilor din Balcanii de Vest și țărilor din vecinătatea estică și sudică, în special celor care pun în aplicare acordurile de asociere cu UE, pentru a sprijini reformele politice și socioeconomice cuprinzătoare și pentru a consolida societatea civilă și statul de drept, precum și pentru a contribui la redresarea în urma crizei provocate de pandemia de COVID-19 și a consecințelor sale economice pe termen lung; subliniază importanța de a asigura o finanțare suficientă pentru asistența tehnică, pentru a îmbunătăți absorbția fondurilor UE în aceste regiuni; |
| --- | --- |

25.

| 26. | estimează că azilul și migrația vor continua să figureze în mod proeminent pe agenda UE și după actuala criză; subliniază necesitatea unui sprijin financiar continuu pentru primirea, înregistrarea, examinarea și integrarea solicitanților de azil și a asigurării unei finanțări adecvate pentru obiectivele specifice ale Fondului pentru azil, migrație și integrare, cu scopul de a asigura punerea în aplicare corespunzătoare a sistemului european comun de azil; subliniază că acest sistem trebuie să se bazeze pe solidaritate și responsabilitate comună, adică să nu suprasolicite în mod disproporționat unele state membre, pe respectarea drepturilor omului, pe promovarea integrării, pe instituirea unui cadru pentru migrația legală, astfel cum a solicitat Parlamentul, pe lupta împotriva traficului de ființe umane și pe îmbunătățirea sistemelor pentru returnarea eficace, sigură și demnă a persoanelor și pentru returnările voluntare, în conformitate cu valorile UE și cu angajamentele internaționale; solicită și finanțarea adecvată a Instrumentului pentru gestionarea frontierelor și vize, cu scopul de a întări sistemele de gestionare a frontierelor; |
| --- | --- |

26.

| 27. | subliniază necesitatea de a se asigura că nu există beneficiari de fonduri UE (inclusiv contractanți sau subcontractanți, participanți la ateliere sau sesiuni de formare sau părți terțe) pe lista persoanelor sau entităților care fac obiectul măsurilor restrictive ale UE; |
| --- | --- |

27.

| 28. | subliniază că Uniunea are nevoie de resurse suficiente pentru a răspunde crizelor majore, dar și provocărilor pe termen lung din vecinătatea sa și din întreaga lume, reamintind, în același timp, că plafonul de la rubrica 6 din CFM este deja prea scăzut și că CFM actual trebuie revizuit; solicită finanțare suficientă pentru Instrumentul de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională și pentru Instrumentul de asistență pentru preaderare, ca acestea să își poată îndeplini rolul esențial în promovarea dezvoltării durabile și democratice și a reformelor politice și economice, în protejarea statului de drept și a drepturilor omului, în sprijinirea proceselor electorale și în abordarea provocărilor sociale și climatice și a cauzelor profunde ale migrației; subliniază necesitatea de a oferi sprijin continuu mai ales refugiaților aflați în Turcia și în întreaga regiune și de a reacționa la evoluțiile din Afganistan, reiterând, în același timp, faptul că bugetul Uniunii nu ar trebui să fie singura sursă de finanțare; solicită să se aloce în 2023 Agenției ONU de Ajutorare și Lucrări pentru Refugiații Palestinieni din Orientul Apropiat (UNRWA) un nivel ambițios de finanțare din bugetul UE pentru a-i permite să ofere un sprijin adecvat pentru stabilitatea regională și să ajute astfel cu adevărat refugiații palestinieni; subliniază importanța programului de ajutor umanitar și constată că resursele nu cresc în funcție de nevoile aflate deja la un nivel record; solicită, prin urmare, să se aloce fonduri mai importante și ca statele membre să crească ajutorul umanitar oferit; |
| --- | --- |

28.

| 29. | reiterează opinia sa că Uniunea ar trebui să dispună de mijloace suficiente pentru a reacționa la evoluțiile neașteptate din interiorul și din afara UE; invită așadar Comisia să efectueze o analiză aprofundată a diferitelor implicații ale actualelor provocări actuale și a impactului acestora asupra procedurii bugetare 2023, precum și asupra întregului CFM 2021-2027 și să evalueze momentul în care ar fi oportună o revizuire a CFM; |
| --- | --- |

29.

| 30. | consideră că cea mai recentă creștere a numărului de infecții cu COVID-19 demonstrează că ar trebui depuse mai multe eforturi pentru a vaccina întreaga lume; reamintește acordul dintre cele trei instituții, ca parte a bugetului pe 2022, de a revizui evoluția răspunsului la pandemie până la sfârșitul lunii iunie 2022, în special în ceea ce privește vaccinările internaționale, și de a lua toate măsurile necesare fără întârzieri suplimentare; |
| --- | --- |

30.

| 31. | subliniază că este din ce în ce mai necesar un sprijin financiar adecvat pentru securitatea și apărarea Uniunii, inclusiv prin intermediul Fondului european de apărare, pentru a susține cercetarea și dezvoltarea în sectorul apărării; solicită intensificarea eforturilor pentru a spori capacitatea de desfășurare și eficacitatea operațională și pentru a îmbunătăți mobilitatea militară, inclusiv pentru a contribui la consolidarea stabilității în vecinătatea UE și dincolo de aceasta, precum și pentru a face față amenințărilor hibride și cibernetice; consideră că astfel de eforturi ar mări autonomia strategică a Uniunii și ar consolida competitivitatea industriei europene de apărare; solicită totodată finanțarea adecvată a Fondului pentru securitate internă; |
| --- | --- |

31.

| 32. | sprijină ferm eforturile UE de a aborda amenințările tot mai mari la adresa securității, cum ar fi răspândirea dezinformării, inclusiv dezinformarea online, campaniile de știri false împotriva UE, terorismul, radicalizarea și extremismul violent în UE și în țările învecinate; consideră că alocările de fonduri ar trebui să reflecte natura schimbătoare a amenințărilor și necesitatea de a aborda cauzele profunde ale acestora și de a asigura o mai bună coordonare a eforturilor Uniunii în acest domeniu; |
| --- | --- |

32.

| 33. | invită Consiliul și statele membre să își intensifice eforturile pentru a finaliza integrarea în spațiul Schengen a tuturor statelor membre, în special a României, Bulgariei și Croației, care îndeplinesc toate cerințele tehnice; consideră că prosperitatea și creșterea economică, securitatea internă, protecția frontierelor externe ale UE, drepturile fundamentale, buna funcționare a spațiului Schengen și libera circulație pe teritoriul UE sunt elemente legate indisolubil și reciproc avantajoase; consideră că este necesar să se asigure finanțarea adecvată, personalul și formarea sa pentru toate agențiile care își desfășoară activitatea în domeniul drepturilor fundamentale, al azilului, al securității, al justiției și al gestionării integrate a frontierelor; reamintește că spațiul Schengen aduce beneficii economice statelor sale participante; |
| --- | --- |

33.

Aspecte transversale

| 34. | reamintește că costurile de finanțare pentru Instrumentul de redresare al UE (EURI) urmează să fie suportate din bugetul Uniunii, inclusiv din venituri suficiente din noi resurse proprii, și ar trebui să fie susținute de credite necesare și în timp util; subliniază că pachetele financiare ale programelor de cheltuieli nu ar trebui utilizate pentru a gestiona imprevizibilitatea costurilor de finanțare ale EURI; consideră că autoritatea bugetară are competența deplină de a decide să consolideze orice programe ale UE – inclusiv în cazurile în care costurile de finanțare ale EURI mai mici decât cele preconizate; reamintește declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei privind costul financiar al EURI în 2022, convenit la 15 noiembrie 2021, în timpul perioadei de conciliere se aplică procedurii bugetare pe 2022 și nu creează un precedent; reamintește că toate deciziile privind viitorul pot fi luate numai în cursul procedurii bugetare anuale; |
| --- | --- |

34.

| 35. | reamintește că instituțiile Uniunii au convenit în Acordul interinstituțional (AII) asupra unei foi de parcurs obligatorii din punct de vedere juridic pentru introducerea unui pachet de noi resurse proprii pentru a asigura rambursarea integrală a principalului planului de redresare al UE și a dobânzii aferente, fără a reduce cheltuielile programului sau instrumentele de investiții din CFM, respectând totodată principiul universalității; salută pachetul financiar propus de Comisie la 22 decembrie 2021, care conține o actualizare a Deciziei privind resursele proprii (20), cu trei noi resurse proprii: un mecanism de ajustare la frontieră a emisiilor de dioxid de carbon; comercializarea de certificate de emisie de gaze cu efect de seră; și o cotă din profiturile reziduale ale celor mai mari și mai profitabile întreprinderi multinaționale; consideră că realizarea de progrese în ceea ce privește acest pachet financiar este extrem de importantă; solicită, prin urmare, Consiliului să respecte calendarul convenit și să facă progrese la primul pachet de resurse proprii înainte de finalizarea procedurii bugetare 2023; îndeamnă totodată Comisia să formuleze o propunere pentru al doilea coș de noi resurse proprii înainte de decembrie 2023, pentru a asigura resurse suficiente pentru rambursările din cadrul instrumentului NextGenerationEU; reamintește că 2023 va fi al doilea an de aplicare a ajustării specifice programului în temeiul articolului 5 din Regulamentul privind CFM; |
| --- | --- |

35.

| 36. | constată că s-au înregistrat neașteptat de multe dezangajări în domeniul cercetării (peste 469 de milioane EUR), la un nivel care nu a fost anticipat și, prin urmare, nu este acoperit de acordul privind CFM; consideră că toate dezangajările din domeniul cercetării ar trebui să fie puse la dispoziție în temeiul articolului 15 alineatul (3) din Regulamentul financiar; intenționează să concentreze dezangajările care se adaugă sumelor care urmează să fie incluse de Comisie în proiectul de buget pe câteva priorități; |
| --- | --- |

36.

| 37. | așteaptă cu interes aplicarea metodologiei revizuite de urmărire a cheltuielilor legate de climă în proiectul de buget 2023 în conformitate cu AII privind disciplina bugetară și raportarea cu privire la principiul de „a nu aduce prejudicii semnificative” din raportul privind performanța; se așteaptă ca Comisia să adopte cât mai curând posibil o metodologie eficace, transparentă și cuprinzătoare pentru urmărirea biodiversității, ținând seama de obiectivele stabilite pentru 2024, 2026 și 2027; invită Comisia să ia în considerare în mod corespunzător toate constatările și recomandările relevante pentru a asigura transparența deplină a tuturor cheltuielilor viitoare și pentru a stabili o legătură mai clară între cheltuielile legate de climă și biodiversitate și impactul lor real, inclusiv prin aplicarea unor indicatori de realizare și de rezultat; solicită implicarea deplină a Parlamentului în dezvoltarea metodologiilor, astfel cum se prevede în AII; se așteaptă ca Comisia să consulte Parlamentul în ceea ce privește metodologia privind biodiversitatea, înainte de publicarea proiectului de buget 2023; |
| --- | --- |

37.

| 38. | invită Comisia să elaboreze metodologia de urmărire a cheltuielilor sociale în bugetul UE pe baza principiilor Pilonului european al drepturilor sociale; |
| --- | --- |

38.

| 39. | reiterează că femeile au fost afectate disproporționat de criza economică și socială provocată de pandemia de COVID-19, inclusiv de creșterea violenței de gen; solicită așadar finanțare semnificativă pentru componenta Daphne a programului „Cetățeni, egalitate, drepturi și valori”; solicită finanțare suplimentară la bugetul UE pentru promovarea egalității de gen și combaterea discriminării, în special împotriva femeilor și a persoanelor LGBTI+, precum și promovarea de către Comisie a unor sinergii mai mari între programele UE în aceste domenii; solicită și importante resurse suplimentare pentru a susține protejarea, promovarea și accesul universal la sănătatea sexuală și reproductivă și la drepturile aferente și pentru a sprijini apărătoarele drepturilor omului; |
| --- | --- |

39.

| 40. | reamintește că Comisia trebuie să pună în aplicare, până cel târziu la 1 ianuarie 2023, o metodologie, însoțită de colectarea, raportarea și evaluarea sistematică a datelor defalcate în funcție de gen, de măsurare a cheltuielilor relevante pentru promovarea egalității de gen, precum și a drepturilor și a egalității de șanse pentru toți; subliniază importanța punerii în aplicare și a includerii integrării perspectivei de gen ca principiu orizontal în toate activitățile, politicile și programele UE; subliniază rolul important pe care îl joacă agențiile și organismele cu competențe în acest domeniu și nevoia de a asigura o finanțare și personal adecvat pentru îndeplinirea sarcinilor lor; solicită să se implementeze rapid Strategia UE privind egalitatea de gen 2020-2025; |
| --- | --- |

40.

| 41. | reamintește activitatea esențială desfășurată de agențiile descentralizate; consideră că agențiile trebuie să dispună de personal suficient și de resurse adecvate pentru a-și putea îndeplini sarcinile; reamintește că sarcinile agențiilor evoluează în funcție de prioritățile politice și accentuează faptul că noile responsabilități trebuie să fie însoțite de niveluri adecvate de resurse noi; |
| --- | --- |

41.

| 42. | consideră că bugetul pe 2023 ar trebui să conțină un nivel suficient de credite de plată, atât pentru programele noi, cât și pentru finalizarea celor în curs, inclusiv pentru ca bugetul Uniunii să poată oferi stimulentele economice necesare; subliniază, trăgând învățăminte din cadrele financiare multianuale precedente, că este necesar să se accelereze punerea în aplicare a programelor pentru a se evita acumularea de plăți restante în a doua jumătate a perioadei CFM; |
| --- | --- |

42.

| 43. | consideră că, în cazul în care recomandările Conferinței privind viitorul Europei sunt puse în aplicare, ar trebui asigurate creditele necesare; |
| --- | --- |

43.

| 44. | scoate în evidență valoarea proiectelor-pilot (PP) și a acțiunilor pregătitoare (AP) în testarea noilor inițiative de politică și în punerea bazelor pentru viitoarele acțiuni ale Uniunii; intenționează așadar să propună un pachet de PP-AP, în conformitate cu prioritățile sale politice și cu evaluarea Comisiei; speră că Comisia va evalua propunerile PP-AP cu imparțialitate pe baza unei evaluări juridice și financiare și se așteaptă să primească explicații precise și detaliate atunci când un proiect este considerat „acoperit” de programele și politicile UE, cu exemple concrete de acțiuni UE care vizează propunerile; invită totodată Comisia să se asigure că PP-AP adoptate în buget sunt implementate integral, în timp util și în cooperare cu Parlamentul, și că li se acordă o vizibilitate mai mare pentru a avea un impact cât mai amplu; |
| --- | --- |

44.

o

o o

| 45. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și Curții de Conturi. |
| --- | --- |

45.

---

(1)  JO L 193, 30.7.2018, p. 1.

(2)  JO L 433 I, 22.12.2020, p. 11.

(3)  JO C 444 I, 22.12.2020, p. 1.

(4)  JO C 444 I, 22.12.2020, p. 2.

(5)  JO C 444 I, 22.12.2020, p. 3.

(6)  JO C 444 I, 22.12.2020, p. 4.

(7)  JO C 444 I, 22.12.2020, p. 5.

(8)  JO C 444 I, 22.12.2020, p. 6.

(9)  JO C 445, 29.10.2021, p. 240.

(10)  JO L 433 I, 22.12.2020, p. 28.

(11)  JO L 424, 15.12.2020, p. 1.

(12)  JO L 433 I, 22.12.2020, p. 23.

(13)  JO L 433 I, 22.12.2020, p. 1.

(14)  JO C 494, 8.12.2021, p. 2.

(15)  JO C 270, 7.7.2021, p. 2.

(16)  JO L 243, 9.7.2021, p. 1.

(17)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0052.

(18)  JO L 45, 24.02.2022, p. 1.

(19)  Hotărârile din 16 februarie 2022 în Cauza C-156/21 Ungaria/Parlamentul și Consiliul, ECLI:EU:C:2022:97, și în Cauza C-157/21 Polonia/Parlamentul și Consiliul, ECLI:EU:C:2022:98.

(20)  Decizia (UE, Euratom) 2020/2053 a Consiliului din 14 decembrie 2020 privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene și de abrogare a Deciziei 2014/335/UE, Euratom (JO L 424, 15.12.2020, p. 1).

---

| 15.11.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 434/115 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 434/115

---

P9_TA(2022)0107

Echivalența inspecțiilor în câmp și a anumitor semințe produse în Bolivia ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 aprilie 2022 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Deciziei 2003/17/CE a Consiliului în ceea ce privește perioada sa de aplicare și în ceea ce privește echivalența inspecțiilor în câmp efectuate în Bolivia asupra culturilor producătoare de semințe de cereale și asupra culturilor producătoare de semințe de plante oleaginoase și pentru fibre și echivalența semințelor de cereale și a semințelor de plante oleaginoase și pentru fibre produse în Bolivia (COM(2022)0026 – C9-0024/2022 – 2022/0016(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2022/C 434/19)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2022)0026), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2022)0026),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0024/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0024/2022),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 23 martie 2022 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 23 martie 2022 (1),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 23 martie 2022, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 23 martie 2022, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A9-0053/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A9-0053/2022),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Nepublicat încă în Jurnalul Oficial.

---

P9_TC1-COD(2022)0016

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 5 aprilie 2022 în vederea adoptării Deciziei (UE) 2022/... a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Deciziei 2003/17/CE a Consiliului în ceea ce privește perioada de aplicare și în ceea ce privește echivalența inspecțiilor în câmp efectuate în Bolivia asupra culturilor producătoare de semințe de cereale și asupra culturilor producătoare de semințe de plante oleaginoase și pentru fibre și echivalența semințelor de cereale și a semințelor de plante oleaginoase și pentru fibre produse în Bolivia

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Decizia (UE) 2022/871.)

---

| 15.11.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 434/116 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 434/116

---

P9_TA(2022)0108

Proiect de buget rectificativ nr. 1/2022: ajustarea cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027

Rezoluția Parlamentului European din 5 aprilie 2022 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 1 la bugetul general pentru exercițiul financiar 2022 de bugetare a impactului asupra bugetului 2022 al adaptării cadrului financiar multianual în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (06310/2022 – C9-0052/2022 – 2022/0018(BUD))

(2022/C 434/20)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice,

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (1), în special articolul 44, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (1), în special articolul 44,

| — | având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2022, adoptat definitiv la 24 noiembrie 2021 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2022, adoptat definitiv la 24 noiembrie 2021 (2),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului din 17 decembrie 2020 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (3) („Regulamentul privind CFM”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului din 17 decembrie 2020 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (3) („Regulamentul privind CFM”),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020 dintre Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, precum și privind noile resurse proprii, inclusiv o foaie de parcurs în vederea introducerii de noi resurse proprii (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020 dintre Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, precum și privind noile resurse proprii, inclusiv o foaie de parcurs în vederea introducerii de noi resurse proprii (4),

| — | având în vedere Decizia (UE, Euratom) 2020/2053 a Consiliului din 14 decembrie 2020 privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene și de abrogare a Deciziei 2014/335/UE, Euratom (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia (UE, Euratom) 2020/2053 a Consiliului din 14 decembrie 2020 privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene și de abrogare a Deciziei 2014/335/UE, Euratom (5),

| — | având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 1/2022, adoptat de Comisie la 28 ianuarie 2022 (COM(2022)0081), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 1/2022, adoptat de Comisie la 28 ianuarie 2022 (COM(2022)0081),

| — | având în vedere poziția privind proiectul de buget rectificativ nr. 1/2022 adoptată de Consiliu la 24 februarie 2022 și transmisă Parlamentului European în aceeași zi (06310/2022 – C9-0052/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția privind proiectul de buget rectificativ nr. 1/2022 adoptată de Consiliu la 24 februarie 2022 și transmisă Parlamentului European în aceeași zi (06310/2022 – C9-0052/2022),

| — | având în vedere articolele 94 și 96 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 94 și 96 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A9-0051/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A9-0051/2022),

| A. | întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 1/2022 este legat de ajustarea cadrului financiar multianual în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul privind CFM, care permite transferul creditelor de angajament neutilizate sau reportate alocate în 2021 pentru nouă fonduri care fac obiectul gestiunii partajate, în cazul adoptării, după 1 ianuarie 2021, a unor noi norme sau programe ce fac obiectul gestiunii partajate; |
| --- | --- |

A.

întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 1/2022 este legat de ajustarea cadrului financiar multianual în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul privind CFM, care permite transferul creditelor de angajament neutilizate sau reportate alocate în 2021 pentru nouă fonduri care fac obiectul gestiunii partajate, în cazul adoptării, după 1 ianuarie 2021, a unor noi norme sau programe ce fac obiectul gestiunii partajate;

| B. | întrucât creditele de angajament neutilizate în 2021 alocate pentru programe care fac obiectul gestiunii partajate în sensul articolului 7 din Regulamentul privind CFM se ridică la 48 988 299 856 EUR în prețuri curente, ceea ce corespunde totalului creditelor de angajament din 2021 care au fost planificate să fie executate în gestiune partajată pentru opt fonduri, deoarece numai programele Fondului european agricol pentru dezvoltare rurală au fost adoptate integral în 2021; |
| --- | --- |

B.

întrucât creditele de angajament neutilizate în 2021 alocate pentru programe care fac obiectul gestiunii partajate în sensul articolului 7 din Regulamentul privind CFM se ridică la 48 988 299 856 EUR în prețuri curente, ceea ce corespunde totalului creditelor de angajament din 2021 care au fost planificate să fie executate în gestiune partajată pentru opt fonduri, deoarece numai programele Fondului european agricol pentru dezvoltare rurală au fost adoptate integral în 2021;

| C. | întrucât această sumă se transferă în proporții egale către fiecare dintre exercițiile 2022-2025; |
| --- | --- |

C.

întrucât această sumă se transferă în proporții egale către fiecare dintre exercițiile 2022-2025;

| D. | întrucât scopul proiectului de buget rectificativ nr. 1/2022 este de a reflecta impactul specific al transferului a 25 % din alocările neutilizate în 2021 către exercițiul 2022 pentru opt fonduri care fac obiectul gestiunii partajate (Fondul european de dezvoltare regională, Fondul de coeziune, Fondul social european Plus, Fondul european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură, Fondul pentru o tranziție justă, Fondul pentru azil, migrație și integrare, Fondul de management integrat al frontierelor și Fondul pentru securitate internă); |
| --- | --- |

D.

întrucât scopul proiectului de buget rectificativ nr. 1/2022 este de a reflecta impactul specific al transferului a 25 % din alocările neutilizate în 2021 către exercițiul 2022 pentru opt fonduri care fac obiectul gestiunii partajate (Fondul european de dezvoltare regională, Fondul de coeziune, Fondul social european Plus, Fondul european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură, Fondul pentru o tranziție justă, Fondul pentru azil, migrație și integrare, Fondul de management integrat al frontierelor și Fondul pentru securitate internă);

| E. | întrucât impactul net al proiectului de buget rectificativ nr. 1/2022 asupra cheltuielilor reprezintă o majorare cu 12 247,1 milioane EUR a creditelor de angajament pentru diferitele fonduri care fac obiectul gestiunii partajate de la rubricile 2a, 3, 4 și 5; întrucât Comisia nu solicită credite de plată suplimentare, |
| --- | --- |

E.

întrucât impactul net al proiectului de buget rectificativ nr. 1/2022 asupra cheltuielilor reprezintă o majorare cu 12 247,1 milioane EUR a creditelor de angajament pentru diferitele fonduri care fac obiectul gestiunii partajate de la rubricile 2a, 3, 4 și 5; întrucât Comisia nu solicită credite de plată suplimentare,

| 1. | ia act de proiectul de buget rectificativ nr. 1/2022 prezentat de Comisie; |
| --- | --- |

1.

| 2. | este preocupat de întârzierile grave în punerea în aplicare a programelor și a fondurilor Uniunii care fac obiectul gestiunii partajate; reiterează necesitatea unei puneri în aplicare rapide pentru a sprijini redresarea Uniunii; îndeamnă, prin urmare, toate statele membre și Comisia să accelereze punerea în aplicare a acestor programe pentru a se asigura că acestea sunt pe deplin operaționale în 2022 și să recupereze întârzierile pentru a asigura implementarea integrală a programelor până în 2027; |
| --- | --- |

2.

| 3. | avertizează cu privire la riscurile legate de un nivel insuficient al creditelor de plată; reamintește angajamentul său de a preveni orice viitoare criză a plăților, cum a fost cea survenită la începutul perioadei anterioare a cadrului financiar multianual; se așteaptă, așadar, să fie prezentat fără întârziere de către Comisie orice proiect de buget rectificativ considerat necesar pentru majorarea plăților legate de o accelerare a programelor și a fondurilor Uniunii; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aprobă poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 1/2022; |
| --- | --- |

4.

| 5. | încredințează Președintei sarcina de a declara adoptarea definitivă a bugetului rectificativ nr. 1/2022 și de a asigura publicarea acestuia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

5.

| 6. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  JO L 193, 30.7.2018, p. 1.

(2)  JO L 45, 24.2.2022, p. 1.

(3)  JO L 433 I, 22.12.2020, p. 11.

(4)  JO L 433 I, 22.12.2020, p. 28.

(5)  JO L 424, 15.12.2020, p. 1.

---

| 15.11.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 434/118 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 434/118

---

P9_TA(2022)0109

Nivelul minim de formare a navigatorilor (codificare) ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 5 aprilie 2022 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind nivelul minim de formare a navigatorilor (codificare) (COM(2020)0739 – C9-0371/2020 – 2020/0329(COD))

(Procedura legislativă ordinară – codificare)

(2022/C 434/21)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2020)0739), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2020)0739),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 100 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0371/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 100 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0371/2020),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 27 ianuarie 2021 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 27 ianuarie 2021 (1),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 20 decembrie 1994 privind metoda de lucru accelerată pentru codificarea oficială a textelor legislative (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 20 decembrie 1994 privind metoda de lucru accelerată pentru codificarea oficială a textelor legislative (2),

| — | având în vedere articolele 109 și 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 109 și 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A9-0080/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A9-0080/2022),

| A. | întrucât Grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză se limitează la o simplă codificare a textelor existente, fără modificări de fond ale acestora, |
| --- | --- |

A.

întrucât Grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză se limitează la o simplă codificare a textelor existente, fără modificări de fond ale acestora,

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură preluând propunerea Comisiei astfel cum a fost adaptată pentru a ține seama de recomandările grupului de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei, formulate în avizele din 31 martie 2021 și 10 martie 2022; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  JO C 123, 9.4.2021, p. 80.

(2)  JO C 102, 4.4.1996, p. 2.

---

P9_TC1-COD(2020)0329

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 5 aprilie 2022 în vederea adoptării Directivei (UE) 2022/... a Parlamentului European și a Consiliului privind nivelul minim de formare a navigatorilor (codificare)

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Directiva (UE) 2022/993.)

---

Miercuri, 6 aprilie 2022

| 15.11.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 434/119 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 434/119

---

P9_TA(2022)0111

Regulamentul privind guvernanța datelor ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 6 aprilie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind guvernanța datelor la nivel european (Legea privind guvernanța datelor) (COM(2020)0767 – C9-0377/2020 – 2020/0340(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2022/C 434/22)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2020)0767), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2020)0767),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0377/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0377/2020),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 27 aprilie 2021 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 27 aprilie 2021 (1),

| — | după consultarea Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

—

după consultarea Comitetului Regiunilor,

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 15 decembrie 2021, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 15 decembrie 2021, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizele Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor, Comisiei pentru afaceri juridice și Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizele Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor, Comisiei pentru afaceri juridice și Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A9-0248/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A9-0248/2021),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  JO C 286, 26.7.2021, p. 38.

---

P9_TC1-COD(2020)0340

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 6 aprilie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului privind guvernanța datelor la nivel european și de modificare a Regulamentului (UE) 2018/1724 (Regulamentul privind guvernanța datelor)

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/868.)

---

Joi, 7 aprilie 2022

| 15.11.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 434/120 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 434/120

---

P9_TA(2022)0116

Medicamente puse la dispoziție în Regatul Unit în ceea ce privește Irlanda de Nord, precum și în Cipru, Irlanda și Malta ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 aprilie 2022 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivelor 2001/20/CE și 2001/83/CE în ceea ce privește derogările de la anumite obligații privind anumite medicamente de uz uman puse la dispoziție în Regatul Unit în ceea ce privește Irlanda de Nord, precum și în Cipru, Irlanda și Malta (COM(2021)0997 – C9-0475/2021 – 2021/0431(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2022/C 434/23)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2021)0997), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2021)0997),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0475/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0475/2021),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 24 februarie 2022 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 24 februarie 2022 (1),

| — | după consultarea Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

—

după consultarea Comitetului Regiunilor,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 30 martie 2022, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 30 martie 2022, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolele 59 și 163 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 59 și 163 din Regulamentul său de procedură,

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ia act de declarația Comisiei anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  Nepublicat încă în Jurnalul Oficial.

---

P9_TC1-COD(2021)0431

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 7 aprilie 2022 în vederea adoptării Directivei (UE) 2022/... a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivelor 2001/20/CE și 2001/83/CE în ceea ce privește derogările de la anumite obligații referitoare la anumite medicamente de uz uman puse la dispoziție în Regatul Unit în ceea ce privește Irlanda de Nord și în Cipru, Irlanda și Malta

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Directiva (UE) 2022/642.)

---

ANEXĂ LA REZOLUȚIA LEGISLATIVĂ

Declarația Comisiei privind aprovizionarea cu medicamente în Cipru, Irlanda și Malta

Retragerea Regatului Unit din Uniune a generat dificultăți deosebite pentru statele membre (Cipru, Irlanda și Malta) care, timp de mulți ani, au fost aprovizionate cu medicamente din sau prin diferite părți ale Regatului Unit.

Comisia recunoaște progresele realizate de Cipru, Irlanda și Malta, precum și de operatorii industriali în vederea punerii în aplicare a modificărilor necesare pentru a facilita aprovizionarea continuă cu medicamente în urma retragerii Regatului Unit din UE.

Pentru a garanta securitatea pe termen lung a aprovizionării cu medicamente, Comisia subliniază necesitatea ca toate părțile implicate să își intensifice eforturile pentru a favoriza adaptarea lanțurilor de aprovizionare la situația ulterioară retragerii Regatului Unit.

Comisia se angajează ferm să sprijine eforturile depuse de Cipru, Irlanda și Malta în vederea eliminării progresive, în termen de trei ani, a derogărilor temporare prevăzute în Regulamentul (UE) 2022/641 (1) și în Directiva (UE) 2022/642 (2).

În acest scop, Comisia, în conformitate cu dreptul Uniunii și cu respectarea deplină a distribuirii competențelor între Uniune și statele membre în domeniul medicamentelor de uz uman, va urmări în permanență evoluțiile din statele membre în cauză și va sprijini îndeaproape autoritățile competente din Cipru, Irlanda și Malta în eforturile lor de a reduce dependența piețelor lor interne de aprovizionarea cu medicamente din sau prin alte părți ale Regatului Unit decât Irlanda de Nord.

Comisia va invita autoritățile competente din Cipru, Irlanda și Malta să îi transmită în mod regulat informații cu privire la eforturile respective.

Luând în considerare aceste informații, Comisia va adresa Parlamentului European și Consiliului, în termen de 18 luni de la data intrării în vigoare a Regulamentului (UE) 2022/641 și a Directivei (UE) 2022/642, un raport scris cu privire la progresele realizate în Cipru, Irlanda și Malta în direcția eliminării totale a derogărilor și la acțiunile întreprinse de Comisie pentru a sprijini îndeaproape autoritățile competente din statele membre respective în această privință.

Comisia le va reaminti operatorilor industriali vizați care mai au încă de făcut modificări ale lanțurilor lor de aprovizionare că ar trebui să realizeze de urgență adaptările necesare pentru a asigura accesul la medicamente pe piețele mai mici. În acest context, Comisia va monitoriza progresele înregistrate de operatorii implicați în aprovizionarea cu medicamente în statele membre respective în ceea ce privește capacitatea lor de a îndeplini cerințele din dreptul Uniunii în legătură cu care sunt prevăzute derogări temporare în Regulamentul (UE) 2022/641 și în Directiva (UE) 2022/642.

În plus, dincolo de aceste măsuri imediate și necesare, după cum s-a anunțat în „Strategia farmaceutică pentru Europa” (3), Comisia va prezenta, până la sfârșitul anului 2022, propuneri cu privire la revizuirea legislației Uniunii în domeniul farmaceutic. Aceste propuneri vor urmări să ofere soluții structurale pe termen lung, în special la problema accesului la medicamente, cu accent special pe consolidarea securității aprovizionării și pe abordarea riscurilor de deficite pe piețele mai mici ale Uniunii.

---

(1)  Regulamentul (UE) 2022/641 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 aprilie 2022 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 536/2014 în ceea ce privește o derogare de la anumite obligații referitoare la medicamentele pentru investigație clinică puse la dispoziție în Regatul Unit în ceea ce privește Irlanda de Nord și în Cipru, Irlanda și Malta (JO L 118, 20.4.2022, p. 1).

(2)  Directiva (UE) 2022/642 a Parlamentului European și a Consiliului din 12 aprilie 2022 de modificare a Directivelor 2001/20/CE și 2001/83/CE în ceea ce privește derogările de la anumite obligații referitoare la anumite medicamente de uz uman puse la dispoziție în Regatul Unit în ceea ce privește Irlanda de Nord și în Cipru, Irlanda și Malta (JO L 118, 20.4.2022, p. 4).

(3)  Comunicarea Comisiei „Strategia farmaceutică pentru Europa”; COM(2020)0761, 25.11.2020.

---

| 15.11.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 434/122 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 434/122

---

P9_TA(2022)0117

Medicamente pentru investigație clinică puse la dispoziție în Regatul Unit în ceea ce privește Irlanda de Nord, precum și în Cipru, Irlanda și Malta ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 aprilie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 536/2014 în ceea ce privește o derogare de la anumite obligații referitoare la medicamentele pentru investigație clinică puse la dispoziție în Regatul Unit în ceea ce privește Irlanda de Nord, precum și în Cipru, Irlanda și Malta (COM(2021)0998 – C9-0476/2021 – 2021/0432(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2022/C 434/24)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2021)0998), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2021)0998),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 114 și articolul 168 alineatul (4) litera (c) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0476/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 114 și articolul 168 alineatul (4) litera (c) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0476/2021),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 24 februarie 2022 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 24 februarie 2022 (1),

| — | după consultarea Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

—

după consultarea Comitetului Regiunilor,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 30 martie 2022, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 30 martie 2022, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolele 59 și 163 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 59 și 163 din Regulamentul său de procedură,

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ia act de declarația Comisiei anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  Nepublicat încă în Jurnalul Oficial.

---

P9_TC1-COD(2021)0432

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 7 aprilie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 536/2014 în ceea ce privește o derogare de la anumite obligații referitoare la medicamentele pentru investigație clinică puse la dispoziție în Regatul Unit în ceea ce privește Irlanda de Nord și în Cipru, Irlanda și Malta

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/641.)

---

ANEXĂ LA REZOLUȚIA LEGISLATIVĂ

Declarația Comisiei privind aprovizionarea cu medicamente în Cipru, Irlanda și Malta

Retragerea Regatului Unit din Uniune a generat dificultăți deosebite pentru statele membre (Cipru, Irlanda și Malta) care, timp de mulți ani, au fost aprovizionate cu medicamente din sau prin diferite părți ale Regatului Unit.

Comisia recunoaște progresele realizate de Cipru, Irlanda și Malta, precum și de operatorii industriali în vederea punerii în aplicare a modificărilor necesare pentru a facilita aprovizionarea continuă cu medicamente în urma retragerii Regatului Unit din UE.

Pentru a garanta securitatea pe termen lung a aprovizionării cu medicamente, Comisia subliniază necesitatea ca toate părțile implicate să își intensifice eforturile pentru a favoriza adaptarea lanțurilor de aprovizionare la situația ulterioară retragerii Regatului Unit.

Comisia se angajează ferm să sprijine eforturile depuse de Cipru, Irlanda și Malta în vederea eliminării progresive, în termen de trei ani, a derogărilor temporare prevăzute în Regulamentul (UE) 2022/641 (1) și în Directiva (UE) 2022/642 (2).

În acest scop, Comisia, în conformitate cu dreptul Uniunii și cu respectarea deplină a distribuirii competențelor între Uniune și statele membre în domeniul medicamentelor de uz uman, va urmări în permanență evoluțiile din statele membre în cauză și va sprijini îndeaproape autoritățile competente din Cipru, Irlanda și Malta în eforturile lor de a reduce dependența piețelor lor interne de aprovizionarea cu medicamente din sau prin alte părți ale Regatului Unit decât Irlanda de Nord.

Comisia va invita autoritățile competente din Cipru, Irlanda și Malta să îi transmită în mod regulat informații cu privire la eforturile respective.

Luând în considerare aceste informații, Comisia va adresa Parlamentului European și Consiliului, în termen de 18 luni de la data intrării în vigoare a Regulamentului (UE) 2022/641 și a Directivei (UE) 2022/642, un raport scris cu privire la progresele realizate în Cipru, Irlanda și Malta în direcția eliminării totale a derogărilor și la acțiunile întreprinse de Comisie pentru a sprijini îndeaproape autoritățile competente din statele membre respective în această privință.

Comisia le va reaminti operatorilor industriali vizați care mai au încă de făcut modificări ale lanțurilor lor de aprovizionare că ar trebui să realizeze de urgență adaptările necesare pentru a asigura accesul la medicamente pe piețele mai mici. În acest context, Comisia va monitoriza progresele înregistrate de operatorii implicați în aprovizionarea cu medicamente în statele membre respective în ceea ce privește capacitatea lor de a îndeplini cerințele din dreptul Uniunii în legătură cu care sunt prevăzute derogări temporare în Regulamentul (UE) 2022/641 și în Directiva (UE) 2022/642.

În plus, dincolo de aceste măsuri imediate și necesare, după cum s-a anunțat în „Strategia farmaceutică pentru Europa” (3), Comisia va prezenta, până la sfârșitul anului 2022, propuneri cu privire la revizuirea legislației Uniunii în domeniul farmaceutic. Aceste propuneri vor urmări să ofere soluții structurale pe termen lung, în special la problema accesului la medicamente, cu accent special pe consolidarea securității aprovizionării și pe abordarea riscurilor de deficite pe piețele mai mici ale Uniunii.

---

(1)  Regulamentul (UE) 2022/641 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 aprilie 2022 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 536/2014 în ceea ce privește o derogare de la anumite obligații referitoare la medicamentele pentru investigație clinică puse la dispoziție în Regatul Unit în ceea ce privește Irlanda de Nord și în Cipru, Irlanda și Malta (JO L 118, 20.4.2022, p. 1).

(2)  Directiva (UE) 2022/642 a Parlamentului European și a Consiliului din 12 aprilie 2022 de modificare a Directivelor 2001/20/CE și 2001/83/CE în ceea ce privește derogările de la anumite obligații referitoare la anumite medicamente de uz uman puse la dispoziție în Regatul Unit în ceea ce privește Irlanda de Nord și în Cipru, Irlanda și Malta (JO L 118, 20.4.2022, p. 4).

(3)  Comunicarea Comisiei „Strategia farmaceutică pentru Europa”; COM(2020)0761, 25.11.2020.

---

| 15.11.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 434/124 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 434/124

---

P9_TA(2022)0118

Majorarea prefinanțării din REACT-EU ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 aprilie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1303/2013 și a Regulamentului (UE) nr. 223/2014 în ceea ce privește majorarea prefinanțării din resursele REACT-EU și stabilirea unui cost unitar (COM(2022)0145 – C9-0127/2022 – COM(2022)0162 – C9-0136/2022 – 2022/0096(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2022/C 434/25)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2022)0145) și propunerea modificată (COM(2022)0162), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2022)0145) și propunerea modificată (COM(2022)0162),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 175 al treilea paragraf și articolul 177 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0127/2022, C9-0136/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 175 al treilea paragraf și articolul 177 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0127/2022, C9-0136/2022),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | după consultarea Comitetului Economic și Social European, |
| --- | --- |

—

după consultarea Comitetului Economic și Social European,

| — | după consultarea Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

—

după consultarea Comitetului Regiunilor,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 6 aprilie 2022, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 6 aprilie 2022, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolele 59 și 163 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 59 și 163 din Regulamentul său de procedură,

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0096

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 7 aprilie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1303/2013 și (UE) nr. 223/2014 în ceea ce privește majorarea prefinanțării din resursele REACT-EU și stabilirea unui cost unitar

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/613.)

---

| 15.11.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 434/125 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 434/125

---

P9_TA(2022)0119

Stocarea gazului ***I

Decizia Parlamentului European din 7 aprilie 2022 de retrimitere a chestiunii pentru negocieri interinstituționale comisiei competente în baza propunerii nemodificate de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2017/1938 al Parlamentului European și al Consiliului privind măsurile de garantare a siguranței furnizării de gaze și a Regulamentului (CE) nr. 715/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind condițiile de acces la rețelele pentru transportul gazelor naturale (COM(2022)0135 – C9-0126/2022 – 2022/0090(COD)) (1)

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2022/C 434/26)

---

(1)  Decizie adoptată în temeiul articolului 59 alineatul (4) al patrulea paragraf din Regulamentul de procedură (C9-0126/2022).

---

| 15.11.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 434/126 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 434/126

---

P9_TA(2022)0122

Mecanismul de evaluare a acquis-ului Schengen *

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 aprilie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului privind instituirea și funcționarea unui mecanism de evaluare și monitorizare în vederea verificării aplicării acquis-ului Schengen și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1053/2013 (COM(2021)0278 – C9-0349/2021 – 2021/0140(CNS))

(Procedura legislativă specială – consultare)

(2022/C 434/27)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2021)0278), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2021)0278),

| — | având în vedere articolul 70 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C9-0349/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 70 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C9-0349/2021),

| — | având în vedere contribuțiile prezentate de Senatul Cehiei, Parlamentul Spaniei, Parlamentul Portugaliei și Senatul României cu privire la proiectul de act legislativ, |
| --- | --- |

—

având în vedere contribuțiile prezentate de Senatul Cehiei, Parlamentul Spaniei, Parlamentul Portugaliei și Senatul României cu privire la proiectul de act legislativ,

| — | având în vedere articolul 82 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 82 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0054/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0054/2022),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

2.

| 3. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

4.

| 5. | încredințează Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

Amendamentul 1

Propunere de regulament

Considerentul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1) | Spațiul Schengen fără controale la frontierele interne se bazează pe aplicarea eficace și eficientă de către statele membre a acquis-ului Schengen. Acest acquis cuprinde măsuri în domeniul frontierelor externe, măsuri compensatorii pentru absența controalelor la frontierele interne și un cadru solid de monitorizare care, împreună,
  facilitează
  libera circulație
  și asigură
  un nivel ridicat de securitate, justiție și protecție a drepturilor fundamentale, inclusiv protecția datelor cu caracter personal. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)

Spațiul Schengen fără controale la frontierele interne se bazează pe aplicarea eficace și eficientă de către statele membre a acquis-ului Schengen. Acest acquis cuprinde măsuri în domeniul frontierelor externe, măsuri compensatorii pentru absența controalelor la frontierele interne și un cadru solid de monitorizare care, împreună,
  facilitează
  libera circulație
  și asigură
  un nivel ridicat de securitate, justiție și protecție a drepturilor fundamentale, inclusiv protecția datelor cu caracter personal.

| (1) | Spațiul Schengen fără controale la frontierele interne se bazează pe aplicarea eficace și eficientă de către statele membre a acquis-ului Schengen. Acest acquis cuprinde măsuri în domeniul frontierelor externe, măsuri compensatorii pentru absența controalelor la frontierele interne și un cadru solid de monitorizare care, împreună,
  asigură
  libera circulație
  , precum și
  un nivel ridicat de securitate, justiție și protecție a drepturilor fundamentale, inclusiv protecția datelor cu caracter personal. |
| --- | --- |

(1)

Spațiul Schengen fără controale la frontierele interne se bazează pe aplicarea eficace și eficientă de către statele membre a acquis-ului Schengen. Acest acquis cuprinde măsuri în domeniul frontierelor externe, măsuri compensatorii pentru absența controalelor la frontierele interne și un cadru solid de monitorizare care, împreună,
  asigură
  libera circulație
  , precum și
  un nivel ridicat de securitate, justiție și protecție a drepturilor fundamentale, inclusiv protecția datelor cu caracter personal.

Amendamentul 2

Propunere de regulament

Considerentul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (4) | Pentru a-i spori eficacitatea și eficiența, mecanismul de evaluare și monitorizare Schengen ar trebui consolidat. Mecanismul de evaluare și monitorizare revizuit ar trebui să urmărească menținerea unui nivel ridicat de încredere reciprocă între statele membre prin garantarea faptului că statele membre aplică în mod eficace acquis-ul Schengen, respectând standardele, principiile fundamentale și normele comune convenite,
  contribuind astfel la buna funcționare a spațiului Schengen
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4)

Pentru a-i spori eficacitatea și eficiența, mecanismul de evaluare și monitorizare Schengen ar trebui consolidat. Mecanismul de evaluare și monitorizare revizuit ar trebui să urmărească menținerea unui nivel ridicat de încredere reciprocă între statele membre prin garantarea faptului că statele membre aplică în mod eficace acquis-ul Schengen, respectând standardele, principiile fundamentale și normele comune convenite,
  contribuind astfel la buna funcționare a spațiului Schengen
  .

| (4) | Pentru a-i spori eficacitatea și eficiența, mecanismul de evaluare și monitorizare Schengen ar trebui consolidat. Mecanismul de evaluare și monitorizare revizuit ar trebui să urmărească menținerea unui nivel ridicat de încredere reciprocă între statele membre prin garantarea faptului că statele membre aplică în mod eficace acquis-ul Schengen, respectând standardele, principiile fundamentale și normele comune convenite,
  pentru a asigura un spațiu Schengen care funcționează corespunzător, respectând pe deplin drepturile fundamentale și fără controale la frontierele interne
  . |
| --- | --- |

(4)

Pentru a-i spori eficacitatea și eficiența, mecanismul de evaluare și monitorizare Schengen ar trebui consolidat. Mecanismul de evaluare și monitorizare revizuit ar trebui să urmărească menținerea unui nivel ridicat de încredere reciprocă între statele membre prin garantarea faptului că statele membre aplică în mod eficace acquis-ul Schengen, respectând standardele, principiile fundamentale și normele comune convenite,
  pentru a asigura un spațiu Schengen care funcționează corespunzător, respectând pe deplin drepturile fundamentale și fără controale la frontierele interne
  .

Amendamentul 3

Propunere de regulament

Considerentul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (5) | Mecanismul de evaluare și monitorizare ar trebui să atingă aceste obiective prin evaluări obiective și imparțiale care pot să identifice rapid deficiențele în aplicarea acquis-ului Schengen care ar putea perturba funcționarea corectă a spațiului Schengen, să asigure remedierea rapidă a acestor deficiențe și să constituie baza pentru un dialog privind funcționarea spațiului Schengen în ansamblul său. Acest lucru necesită o cooperare strânsă între statele membre și Comisie, o repartizare echilibrată a responsabilităților comune și menținerea caracterului de evaluare inter pares al sistemului. De asemenea, este necesară o implicare mai puternică a Parlamentului European. Având în vedere amploarea modificărilor, Regulamentul (UE) nr. 1053/2013 ar trebui abrogat și înlocuit cu un nou regulament. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5)

Mecanismul de evaluare și monitorizare ar trebui să atingă aceste obiective prin evaluări obiective și imparțiale care pot să identifice rapid deficiențele în aplicarea acquis-ului Schengen care ar putea perturba funcționarea corectă a spațiului Schengen, să asigure remedierea rapidă a acestor deficiențe și să constituie baza pentru un dialog privind funcționarea spațiului Schengen în ansamblul său. Acest lucru necesită o cooperare strânsă între statele membre și Comisie, o repartizare echilibrată a responsabilităților comune și menținerea caracterului de evaluare inter pares al sistemului. De asemenea, este necesară o implicare mai puternică a Parlamentului European. Având în vedere amploarea modificărilor, Regulamentul (UE) nr. 1053/2013 ar trebui abrogat și înlocuit cu un nou regulament.

| (5) | Mecanismul de evaluare și monitorizare ar trebui să atingă aceste obiective prin evaluări obiective și imparțiale care pot să identifice rapid deficiențele în aplicarea acquis-ului Schengen care ar putea perturba funcționarea corectă a spațiului Schengen, să asigure remedierea rapidă a acestor deficiențe și să constituie baza pentru un dialog
  politic autentic între statele membre
  privind funcționarea spațiului Schengen în ansamblul său. Acest lucru necesită o cooperare strânsă între statele membre și Comisie, o repartizare echilibrată a responsabilităților comune și menținerea caracterului de evaluare inter pares al sistemului. De asemenea, este necesară o implicare mai puternică a Parlamentului European. Având în vedere amploarea modificărilor, Regulamentul (UE) nr. 1053/2013 ar trebui abrogat și înlocuit cu un nou regulament. |
| --- | --- |

(5)

Mecanismul de evaluare și monitorizare ar trebui să atingă aceste obiective prin evaluări obiective și imparțiale care pot să identifice rapid deficiențele în aplicarea acquis-ului Schengen care ar putea perturba funcționarea corectă a spațiului Schengen, să asigure remedierea rapidă a acestor deficiențe și să constituie baza pentru un dialog
  politic autentic între statele membre
  privind funcționarea spațiului Schengen în ansamblul său. Acest lucru necesită o cooperare strânsă între statele membre și Comisie, o repartizare echilibrată a responsabilităților comune și menținerea caracterului de evaluare inter pares al sistemului. De asemenea, este necesară o implicare mai puternică a Parlamentului European. Având în vedere amploarea modificărilor, Regulamentul (UE) nr. 1053/2013 ar trebui abrogat și înlocuit cu un nou regulament.

Amendamentul 4

Propunere de regulament

Considerentul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (6) | Mecanismul de evaluare și monitorizare
  poate acoperi
  toate domeniile acquis-ului Schengen – prezente și viitoare -, cu excepția celor în care există deja un mecanism de evaluare specific în temeiul dreptului Uniunii. Mecanismul de evaluare și monitorizare ar trebui să cuprindă întreaga legislație relevantă și toate activitățile operaționale care contribuie la funcționarea
  spațiului Schengen
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6)

Mecanismul de evaluare și monitorizare
  poate acoperi
  toate domeniile acquis-ului Schengen – prezente și viitoare -, cu excepția celor în care există deja un mecanism de evaluare specific în temeiul dreptului Uniunii. Mecanismul de evaluare și monitorizare ar trebui să cuprindă întreaga legislație relevantă și toate activitățile operaționale care contribuie la funcționarea
  spațiului Schengen
  .

| (6) | Mecanismul de evaluare și monitorizare
  ar trebui să acopere
  toate domeniile acquis-ului Schengen – prezente și viitoare -, cu excepția celor în care există deja un mecanism de evaluare specific în temeiul dreptului Uniunii. Mecanismul de evaluare și monitorizare ar trebui să
  acopere atât eficiența controalelor la frontierele externe, cât și absența controalelor la frontierele interne. Mecanismul de evaluare și monitorizare ar trebui să
  cuprindă întreaga legislație relevantă și toate activitățile operaționale care contribuie la funcționarea
  unui spațiu fără controale la frontierele interne
  . |
| --- | --- |

(6)

Mecanismul de evaluare și monitorizare
  ar trebui să acopere
  toate domeniile acquis-ului Schengen – prezente și viitoare -, cu excepția celor în care există deja un mecanism de evaluare specific în temeiul dreptului Uniunii. Mecanismul de evaluare și monitorizare ar trebui să
  acopere atât eficiența controalelor la frontierele externe, cât și absența controalelor la frontierele interne. Mecanismul de evaluare și monitorizare ar trebui să
  cuprindă întreaga legislație relevantă și toate activitățile operaționale care contribuie la funcționarea
  unui spațiu fără controale la frontierele interne
  .

Amendamentul 5

Propunere de regulament

Considerentul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (7) | Funcționarea corectă a autorităților care aplică acquis-ul Schengen ar trebui luată în considerare în toate evaluările în conformitate cu concluziile Consiliului European din 1 și 2 martie 2012. Evaluarea ar trebui să vizeze, de asemenea, practicile entităților private, cum ar fi companiile aeriene sau prestatorii externi de servicii, în măsura în care acestea sunt implicate în punerea în aplicare a acquis-ului Schengen sau sunt afectate de aceasta în timp ce cooperează cu statele membre. De asemenea, având în vedere rolul tot mai important al organelor, oficiilor și agențiilor Uniunii în punerea în aplicare a acquis-ului Schengen, mecanismul de evaluare și monitorizare ar trebui să sprijine verificarea activităților acestor organe, oficii și agenții ale Uniunii în măsura în care acestea îndeplinesc în numele statelor membre funcții prin care contribuie la aplicarea operațională a dispozițiilor acquis-ului Schengen. Verificarea activităților respective în acest sens ar trebui să fie integrată în evaluarea statelor membre și să fie efectuată fără a aduce atingere și cu respectarea deplină a responsabilităților atribuite Comisiei și organelor de conducere competente ale agențiilor, oficiilor și organelor în cauză prin regulamentele lor de instituire și prin procedurile de evaluare și monitorizare proprii prevăzute în aceste regulamente. În cazul în care evaluările identifică deficiențe în ceea ce privește funcțiile îndeplinite sau sprijinite de organe, oficii și agenții ale Uniunii, Comisia ar trebui să
  informeze
  organele de conducere competente ale acestora. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(7)

Funcționarea corectă a autorităților care aplică acquis-ul Schengen ar trebui luată în considerare în toate evaluările în conformitate cu concluziile Consiliului European din 1 și 2 martie 2012. Evaluarea ar trebui să vizeze, de asemenea, practicile entităților private, cum ar fi companiile aeriene sau prestatorii externi de servicii, în măsura în care acestea sunt implicate în punerea în aplicare a acquis-ului Schengen sau sunt afectate de aceasta în timp ce cooperează cu statele membre. De asemenea, având în vedere rolul tot mai important al organelor, oficiilor și agențiilor Uniunii în punerea în aplicare a acquis-ului Schengen, mecanismul de evaluare și monitorizare ar trebui să sprijine verificarea activităților acestor organe, oficii și agenții ale Uniunii în măsura în care acestea îndeplinesc în numele statelor membre funcții prin care contribuie la aplicarea operațională a dispozițiilor acquis-ului Schengen. Verificarea activităților respective în acest sens ar trebui să fie integrată în evaluarea statelor membre și să fie efectuată fără a aduce atingere și cu respectarea deplină a responsabilităților atribuite Comisiei și organelor de conducere competente ale agențiilor, oficiilor și organelor în cauză prin regulamentele lor de instituire și prin procedurile de evaluare și monitorizare proprii prevăzute în aceste regulamente. În cazul în care evaluările identifică deficiențe în ceea ce privește funcțiile îndeplinite sau sprijinite de organe, oficii și agenții ale Uniunii, Comisia ar trebui să
  informeze
  organele de conducere competente ale acestora.

| (7) | Funcționarea corectă a autorităților care aplică acquis-ul Schengen
  și respectarea de către acestea a Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene („Carta”)
  ar trebui luată în considerare în toate evaluările în conformitate cu concluziile Consiliului European din 1 și 2 martie 2012. Evaluarea ar trebui să vizeze, de asemenea, practicile entităților private, cum ar fi companiile aeriene sau prestatorii externi de servicii, în măsura în care acestea sunt implicate în punerea în aplicare a acquis-ului Schengen sau sunt afectate de aceasta în timp ce cooperează cu statele membre. De asemenea, având în vedere rolul tot mai important al organelor, oficiilor și agențiilor Uniunii în punerea în aplicare a acquis-ului Schengen, mecanismul de evaluare și monitorizare ar trebui să sprijine verificarea activităților acestor organe, oficii și agenții ale Uniunii în măsura în care acestea îndeplinesc în numele statelor membre funcții prin care contribuie la aplicarea operațională a dispozițiilor acquis-ului Schengen. Verificarea activităților respective în acest sens ar trebui să fie integrată în evaluarea statelor membre și să fie efectuată fără a aduce atingere și cu respectarea deplină a responsabilităților atribuite Comisiei și organelor de conducere competente ale agențiilor, oficiilor și organelor în cauză prin regulamentele lor de instituire și prin procedurile de evaluare și monitorizare proprii prevăzute în aceste regulamente. În cazul în care evaluările identifică deficiențe în ceea ce privește funcțiile îndeplinite sau sprijinite de organe, oficii și agenții ale Uniunii, Comisia ar trebui să
  includă acest aspect în raportul de evaluare și să implice
  organele de conducere competente ale acestora. |
| --- | --- |

(7)

Funcționarea corectă a autorităților care aplică acquis-ul Schengen
  și respectarea de către acestea a Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene („Carta”)
  ar trebui luată în considerare în toate evaluările în conformitate cu concluziile Consiliului European din 1 și 2 martie 2012. Evaluarea ar trebui să vizeze, de asemenea, practicile entităților private, cum ar fi companiile aeriene sau prestatorii externi de servicii, în măsura în care acestea sunt implicate în punerea în aplicare a acquis-ului Schengen sau sunt afectate de aceasta în timp ce cooperează cu statele membre. De asemenea, având în vedere rolul tot mai important al organelor, oficiilor și agențiilor Uniunii în punerea în aplicare a acquis-ului Schengen, mecanismul de evaluare și monitorizare ar trebui să sprijine verificarea activităților acestor organe, oficii și agenții ale Uniunii în măsura în care acestea îndeplinesc în numele statelor membre funcții prin care contribuie la aplicarea operațională a dispozițiilor acquis-ului Schengen. Verificarea activităților respective în acest sens ar trebui să fie integrată în evaluarea statelor membre și să fie efectuată fără a aduce atingere și cu respectarea deplină a responsabilităților atribuite Comisiei și organelor de conducere competente ale agențiilor, oficiilor și organelor în cauză prin regulamentele lor de instituire și prin procedurile de evaluare și monitorizare proprii prevăzute în aceste regulamente. În cazul în care evaluările identifică deficiențe în ceea ce privește funcțiile îndeplinite sau sprijinite de organe, oficii și agenții ale Uniunii, Comisia ar trebui să
  includă acest aspect în raportul de evaluare și să implice
  organele de conducere competente ale acestora.

Amendamentul 6

Propunere de regulament

Considerentul 9

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (9) | Evaluarea vulnerabilității efectuată de Frontex este un mecanism complementar mecanismului de evaluare și monitorizare instituit prin prezentul regulament pentru garantarea controlului calității la nivelul Uniunii și asigurarea unei pregătiri constante atât la nivelul Uniunii, cât și la nivel național pentru a răspunde oricăror provocări la frontierele externe. Ambele mecanisme constituie o componentă a gestionării europene integrate a frontierelor. Sinergiile dintre evaluarea vulnerabilității și mecanismul de evaluare și monitorizare ar trebui să fie maximizate pentru a crea un tablou situațional îmbunătățit privind funcționarea spațiului Schengen, evitând, în măsura posibilului, suprapunerea eforturilor și recomandările contradictorii. În acest scop, ar trebui să aibă loc un schimb periodic de informații între Frontex și Comisie cu privire la rezultatele ambelor mecanisme. Creșterea orientării strategice și proiectarea unei evaluări mai bine orientate necesită, de asemenea, creșterea în continuare a sinergiilor cu mecanismele și platformele relevante gestionate de agențiile Uniunii și de administrațiile naționale, cum ar fi Platforma multidisciplinară europeană împotriva amenințărilor infracționale („EMPACT”) sau supravegherea efectuată de Comisie cu sprijinul eu-LISA în ceea ce privește pregătirea statelor membre pentru punerea în aplicare a sistemelor informatice relevante, precum și constatările mecanismelor naționale de control al calității. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9)

Evaluarea vulnerabilității efectuată de Frontex este un mecanism complementar mecanismului de evaluare și monitorizare instituit prin prezentul regulament pentru garantarea controlului calității la nivelul Uniunii și asigurarea unei pregătiri constante atât la nivelul Uniunii, cât și la nivel național pentru a răspunde oricăror provocări la frontierele externe. Ambele mecanisme constituie o componentă a gestionării europene integrate a frontierelor. Sinergiile dintre evaluarea vulnerabilității și mecanismul de evaluare și monitorizare ar trebui să fie maximizate pentru a crea un tablou situațional îmbunătățit privind funcționarea spațiului Schengen, evitând, în măsura posibilului, suprapunerea eforturilor și recomandările contradictorii. În acest scop, ar trebui să aibă loc un schimb periodic de informații între Frontex și Comisie cu privire la rezultatele ambelor mecanisme. Creșterea orientării strategice și proiectarea unei evaluări mai bine orientate necesită, de asemenea, creșterea în continuare a sinergiilor cu mecanismele și platformele relevante gestionate de agențiile Uniunii și de administrațiile naționale, cum ar fi Platforma multidisciplinară europeană împotriva amenințărilor infracționale („EMPACT”) sau supravegherea efectuată de Comisie cu sprijinul eu-LISA în ceea ce privește pregătirea statelor membre pentru punerea în aplicare a sistemelor informatice relevante, precum și constatările mecanismelor naționale de control al calității.

| (9) | Evaluarea vulnerabilității efectuată de Frontex este un mecanism complementar mecanismului de evaluare și monitorizare instituit prin prezentul regulament pentru garantarea controlului calității la nivelul Uniunii și asigurarea unei pregătiri constante atât la nivelul Uniunii, cât și la nivel național pentru a răspunde oricăror provocări la frontierele externe.
  Această evaluare a vulnerabilității ar trebui să contribuie la programul anual de evaluare, asigurând astfel o cunoaștere actualizată a situației.
  Ambele mecanisme constituie o componentă a gestionării europene integrate a frontierelor. Sinergiile dintre evaluarea vulnerabilității și mecanismul de evaluare și monitorizare ar trebui să fie maximizate pentru a crea un tablou situațional îmbunătățit privind funcționarea spațiului Schengen, evitând, în măsura posibilului, suprapunerea eforturilor și recomandările contradictorii. În acest scop, ar trebui să aibă loc un schimb periodic de informații între Frontex și Comisie cu privire la rezultatele ambelor mecanisme. Creșterea orientării strategice și proiectarea unei evaluări mai bine orientate necesită, de asemenea, creșterea în continuare a sinergiilor cu mecanismele și platformele relevante gestionate de agențiile Uniunii și de administrațiile naționale, cum ar fi Platforma multidisciplinară europeană împotriva amenințărilor infracționale („EMPACT”) sau supravegherea efectuată de Comisie cu sprijinul eu-LISA în ceea ce privește pregătirea statelor membre pentru punerea în aplicare a sistemelor informatice relevante, precum și constatările mecanismelor naționale de control al calității. |
| --- | --- |

(9)

Evaluarea vulnerabilității efectuată de Frontex este un mecanism complementar mecanismului de evaluare și monitorizare instituit prin prezentul regulament pentru garantarea controlului calității la nivelul Uniunii și asigurarea unei pregătiri constante atât la nivelul Uniunii, cât și la nivel național pentru a răspunde oricăror provocări la frontierele externe.
  Această evaluare a vulnerabilității ar trebui să contribuie la programul anual de evaluare, asigurând astfel o cunoaștere actualizată a situației.
  Ambele mecanisme constituie o componentă a gestionării europene integrate a frontierelor. Sinergiile dintre evaluarea vulnerabilității și mecanismul de evaluare și monitorizare ar trebui să fie maximizate pentru a crea un tablou situațional îmbunătățit privind funcționarea spațiului Schengen, evitând, în măsura posibilului, suprapunerea eforturilor și recomandările contradictorii. În acest scop, ar trebui să aibă loc un schimb periodic de informații între Frontex și Comisie cu privire la rezultatele ambelor mecanisme. Creșterea orientării strategice și proiectarea unei evaluări mai bine orientate necesită, de asemenea, creșterea în continuare a sinergiilor cu mecanismele și platformele relevante gestionate de agențiile Uniunii și de administrațiile naționale, cum ar fi Platforma multidisciplinară europeană împotriva amenințărilor infracționale („EMPACT”) sau supravegherea efectuată de Comisie cu sprijinul eu-LISA în ceea ce privește pregătirea statelor membre pentru punerea în aplicare a sistemelor informatice relevante, precum și constatările mecanismelor naționale de control al calității.

Amendamentul 7

Propunere de regulament

Considerentul 10

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (10) | În cursul evaluării, ar trebui să se acorde o atenție deosebită verificării respectării drepturilor fundamentale în aplicarea acquis-ului Schengen, pe lângă evaluarea punerii în aplicare și a aplicării corecte a cerințelor în materie de protecție a datelor prevăzute în acquis-ul Schengen, efectuată prin evaluări separate. Pentru a spori capacitatea mecanismului de evaluare și monitorizare de a identifica încălcările drepturilor fundamentale în domeniile de politică relevante, ar trebui puse în aplicare măsuri suplimentare. Evaluatorii Schengen ar trebui să fie instruiți corespunzător în acest sens, informațiile relevante primite din partea Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene ar trebui să fie mai bine utilizate, iar experții săi ar trebui să fie implicați în mai mare măsură în proiectarea și punerea în aplicare a evaluărilor. În plus, la programarea, proiectarea și punerea în aplicare a evaluărilor ar trebui luate în considerare elementele de probă care sunt publicate sau furnizate prin mecanisme de monitorizare independente sau de către părți terțe relevante, cum ar fi ombudsmanii, autoritățile care monitorizează respectarea drepturilor fundamentale, organizațiile neguvernamentale și internaționale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(10)

În cursul evaluării, ar trebui să se acorde o atenție deosebită verificării respectării drepturilor fundamentale în aplicarea acquis-ului Schengen, pe lângă evaluarea punerii în aplicare și a aplicării corecte a cerințelor în materie de protecție a datelor prevăzute în acquis-ul Schengen, efectuată prin evaluări separate. Pentru a spori capacitatea mecanismului de evaluare și monitorizare de a identifica încălcările drepturilor fundamentale în domeniile de politică relevante, ar trebui puse în aplicare măsuri suplimentare. Evaluatorii Schengen ar trebui să fie instruiți corespunzător în acest sens, informațiile relevante primite din partea Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene ar trebui să fie mai bine utilizate, iar experții săi ar trebui să fie implicați în mai mare măsură în proiectarea și punerea în aplicare a evaluărilor. În plus, la programarea, proiectarea și punerea în aplicare a evaluărilor ar trebui luate în considerare elementele de probă care sunt publicate sau furnizate prin mecanisme de monitorizare independente sau de către părți terțe relevante, cum ar fi ombudsmanii, autoritățile care monitorizează respectarea drepturilor fundamentale, organizațiile neguvernamentale și internaționale.

| (10) | În cursul evaluării, ar trebui să se acorde o atenție deosebită verificării respectării drepturilor fundamentale în aplicarea acquis-ului Schengen, pe lângă evaluarea punerii în aplicare și a aplicării corecte a cerințelor în materie de protecție a datelor prevăzute în acquis-ul Schengen, efectuată prin evaluări separate. Pentru a spori capacitatea mecanismului de evaluare și monitorizare de a identifica încălcările drepturilor fundamentale în domeniile de politică relevante, ar trebui puse în aplicare măsuri suplimentare. Evaluatorii Schengen ar trebui să fie instruiți corespunzător în acest sens, informațiile relevante primite din partea Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene ar trebui să fie mai bine utilizate, iar experții săi ar trebui să fie implicați în mai mare măsură în proiectarea și punerea în aplicare a evaluărilor.
  În special, Comisia, în cooperare cu Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene, ar trebui să elaboreze criterii de referință specifice, care să fie incluse în chestionarul standard, în raport cu care să poată fi evaluată respectarea drepturilor fundamentale.
  În plus, la programarea, proiectarea și punerea în aplicare a evaluărilor ar trebui luate în considerare elementele de probă care sunt publicate sau furnizate prin mecanisme de monitorizare independente sau de către părți terțe relevante, cum ar fi ombudsmanii, autoritățile care monitorizează respectarea drepturilor fundamentale, organizațiile neguvernamentale și internaționale. |
| --- | --- |

(10)

În cursul evaluării, ar trebui să se acorde o atenție deosebită verificării respectării drepturilor fundamentale în aplicarea acquis-ului Schengen, pe lângă evaluarea punerii în aplicare și a aplicării corecte a cerințelor în materie de protecție a datelor prevăzute în acquis-ul Schengen, efectuată prin evaluări separate. Pentru a spori capacitatea mecanismului de evaluare și monitorizare de a identifica încălcările drepturilor fundamentale în domeniile de politică relevante, ar trebui puse în aplicare măsuri suplimentare. Evaluatorii Schengen ar trebui să fie instruiți corespunzător în acest sens, informațiile relevante primite din partea Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene ar trebui să fie mai bine utilizate, iar experții săi ar trebui să fie implicați în mai mare măsură în proiectarea și punerea în aplicare a evaluărilor.
  În special, Comisia, în cooperare cu Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene, ar trebui să elaboreze criterii de referință specifice, care să fie incluse în chestionarul standard, în raport cu care să poată fi evaluată respectarea drepturilor fundamentale.
  În plus, la programarea, proiectarea și punerea în aplicare a evaluărilor ar trebui luate în considerare elementele de probă care sunt publicate sau furnizate prin mecanisme de monitorizare independente sau de către părți terțe relevante, cum ar fi ombudsmanii, autoritățile care monitorizează respectarea drepturilor fundamentale, organizațiile neguvernamentale și internaționale.

Amendamentul 8

Propunere de regulament

Considerentul 12

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (12) | Formele evaluărilor și metodele ar trebui să devină mai flexibile pentru a spori eficiența mecanismului de evaluare și monitorizare și capacitatea acestuia de a se adapta la noile circumstanțe și evoluții legislative și pentru a eficientiza utilizarea resurselor statelor membre, ale Comisiei și ale organelor, oficiilor și agențiilor Uniunii. Evaluările periodice prin vizite ar trebui să fie principalul mijloc de evaluare. Proporția vizitelor neanunțate și a evaluărilor tematice ar trebui mărită treptat pentru a se asigura o utilizare mai echilibrată a instrumentelor disponibile. Formele de evaluare ar trebui să fie definite în mod clar. În funcție de domeniul de politică și de natura activității de evaluare și monitorizare, mecanismul de evaluare și monitorizare ar trebui să permită evaluarea mai multor state membre în același timp, să efectueze evaluări total sau parțial la distanță și să combine evaluarea domeniilor de politică. Mecanismul de evaluare și monitorizare ar trebui să urmărească elaborarea unor rapoarte cuprinzătoare de evaluare a statelor membre, care să analizeze performanța generală a statului membru respectiv în ceea ce privește aplicarea acquis-ului Schengen. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(12)

Formele evaluărilor și metodele ar trebui să devină mai flexibile pentru a spori eficiența mecanismului de evaluare și monitorizare și capacitatea acestuia de a se adapta la noile circumstanțe și evoluții legislative și pentru a eficientiza utilizarea resurselor statelor membre, ale Comisiei și ale organelor, oficiilor și agențiilor Uniunii. Evaluările periodice prin vizite ar trebui să fie principalul mijloc de evaluare. Proporția vizitelor neanunțate și a evaluărilor tematice ar trebui mărită treptat pentru a se asigura o utilizare mai echilibrată a instrumentelor disponibile. Formele de evaluare ar trebui să fie definite în mod clar. În funcție de domeniul de politică și de natura activității de evaluare și monitorizare, mecanismul de evaluare și monitorizare ar trebui să permită evaluarea mai multor state membre în același timp, să efectueze evaluări total sau parțial la distanță și să combine evaluarea domeniilor de politică. Mecanismul de evaluare și monitorizare ar trebui să urmărească elaborarea unor rapoarte cuprinzătoare de evaluare a statelor membre, care să analizeze performanța generală a statului membru respectiv în ceea ce privește aplicarea acquis-ului Schengen.

| (12) | Formele evaluărilor și metodele ar trebui să devină mai flexibile pentru a spori eficiența mecanismului de evaluare și monitorizare și capacitatea acestuia de a se adapta la noile circumstanțe și evoluții legislative și pentru a eficientiza utilizarea resurselor statelor membre, ale Comisiei și ale organelor, oficiilor și agențiilor Uniunii. Evaluările periodice prin vizite ar trebui să fie principalul mijloc de evaluare. Proporția vizitelor neanunțate și a evaluărilor tematice ar trebui mărită treptat pentru a se asigura o utilizare mai echilibrată a instrumentelor disponibile. Formele de evaluare ar trebui să fie definite în mod clar. În funcție de domeniul de politică și de natura activității de evaluare și monitorizare, mecanismul de evaluare și monitorizare ar trebui să permită evaluarea mai multor state membre în același timp, să efectueze evaluări total sau parțial la distanță
  , ca metode de evaluare complementare vizitelor fizice, precum
  și să combine evaluarea domeniilor de politică. Mecanismul de evaluare și monitorizare ar trebui să urmărească elaborarea unor rapoarte cuprinzătoare de evaluare a statelor membre, care să analizeze performanța generală a statului membru respectiv în ceea ce privește aplicarea acquis-ului Schengen. |
| --- | --- |

(12)

Formele evaluărilor și metodele ar trebui să devină mai flexibile pentru a spori eficiența mecanismului de evaluare și monitorizare și capacitatea acestuia de a se adapta la noile circumstanțe și evoluții legislative și pentru a eficientiza utilizarea resurselor statelor membre, ale Comisiei și ale organelor, oficiilor și agențiilor Uniunii. Evaluările periodice prin vizite ar trebui să fie principalul mijloc de evaluare. Proporția vizitelor neanunțate și a evaluărilor tematice ar trebui mărită treptat pentru a se asigura o utilizare mai echilibrată a instrumentelor disponibile. Formele de evaluare ar trebui să fie definite în mod clar. În funcție de domeniul de politică și de natura activității de evaluare și monitorizare, mecanismul de evaluare și monitorizare ar trebui să permită evaluarea mai multor state membre în același timp, să efectueze evaluări total sau parțial la distanță
  , ca metode de evaluare complementare vizitelor fizice, precum
  și să combine evaluarea domeniilor de politică. Mecanismul de evaluare și monitorizare ar trebui să urmărească elaborarea unor rapoarte cuprinzătoare de evaluare a statelor membre, care să analizeze performanța generală a statului membru respectiv în ceea ce privește aplicarea acquis-ului Schengen.

Amendamentul 9

Propunere de regulament

Considerentul 13

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (13) | Evaluările tematice ar trebui utilizate mai frecvent pentru a oferi o analiză comparativă a practicilor statelor membre. Acestea ar trebui să aibă loc pentru a evalua punerea în aplicare a modificărilor legislative majore pe măsură ce acestea încep să se aplice și a noilor inițiative, precum și pentru a analiza problemele din toate domeniile de politică sau
  practicile statelor membre care se confruntă cu provocări similare
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13)

Evaluările tematice ar trebui utilizate mai frecvent pentru a oferi o analiză comparativă a practicilor statelor membre. Acestea ar trebui să aibă loc pentru a evalua punerea în aplicare a modificărilor legislative majore pe măsură ce acestea încep să se aplice și a noilor inițiative, precum și pentru a analiza problemele din toate domeniile de politică sau
  practicile statelor membre care se confruntă cu provocări similare
  .

| (13) | Evaluările tematice ar trebui utilizate mai frecvent pentru a oferi o analiză comparativă a practicilor statelor membre. Acestea ar trebui să aibă loc pentru a evalua punerea în aplicare a modificărilor legislative majore pe măsură ce acestea încep să se aplice și a noilor inițiative, precum și pentru a analiza problemele din toate domeniile de politică sau
  politicile și practicile similare de la nivelul tuturor statelor membre
  . |
| --- | --- |

(13)

Evaluările tematice ar trebui utilizate mai frecvent pentru a oferi o analiză comparativă a practicilor statelor membre. Acestea ar trebui să aibă loc pentru a evalua punerea în aplicare a modificărilor legislative majore pe măsură ce acestea încep să se aplice și a noilor inițiative, precum și pentru a analiza problemele din toate domeniile de politică sau
  politicile și practicile similare de la nivelul tuturor statelor membre
  .

Amendamentul 10

Propunere de regulament

Considerentul 14

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (14) | Vizitele neanunțate, fiind unul dintre cele mai eficace instrumente de verificare a practicilor statelor membre, ar trebui
  , în funcție de scopul lor,
  să aibă loc fără notificarea prealabilă a statului membru în cauză
  sau doar cu o notificare prealabilă cu termen scurt
  . Vizitele neanunțate
  fără notificare prealabilă
  ar trebui să aibă loc în scopuri de „investigare”, pentru a verifica respectarea obligațiilor prevăzute în
  acquisul
  Schengen, inclusiv ca răspuns la indiciile referitoare la apariția unor probleme sistemice care ar putea avea un impact
  semnificativ
  asupra funcționării spațiului Schengen sau la încălcări ale drepturilor fundamentale, în special acuzații de încălcări grave ale drepturilor fundamentale la frontierele externe.
  În astfel de cazuri, o notificare prealabilă ar contraveni obiectivului vizitei. Vizitele neanunțate cu un preaviz de 24 de ore ar trebui să aibă loc în cazul în care scopul principal al vizitei este de a efectua o verificare aleatorie a punerii în aplicare de către statul membru a acquisului Schengen. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(14)

Vizitele neanunțate, fiind unul dintre cele mai eficace instrumente de verificare a practicilor statelor membre, ar trebui
  , în funcție de scopul lor,
  să aibă loc fără notificarea prealabilă a statului membru în cauză
  sau doar cu o notificare prealabilă cu termen scurt
  . Vizitele neanunțate
  fără notificare prealabilă
  ar trebui să aibă loc în scopuri de „investigare”, pentru a verifica respectarea obligațiilor prevăzute în
  acquisul
  Schengen, inclusiv ca răspuns la indiciile referitoare la apariția unor probleme sistemice care ar putea avea un impact
  semnificativ
  asupra funcționării spațiului Schengen sau la încălcări ale drepturilor fundamentale, în special acuzații de încălcări grave ale drepturilor fundamentale la frontierele externe.
  În astfel de cazuri, o notificare prealabilă ar contraveni obiectivului vizitei. Vizitele neanunțate cu un preaviz de 24 de ore ar trebui să aibă loc în cazul în care scopul principal al vizitei este de a efectua o verificare aleatorie a punerii în aplicare de către statul membru a acquisului Schengen.

| (14) | Vizitele neanunțate, fiind unul dintre cele mai eficace instrumente de verificare a practicilor statelor membre, ar trebui să aibă loc fără notificarea prealabilă a statului membru în cauză. Vizitele neanunțate ar trebui să aibă loc în scopuri de „investigare”, pentru a verifica respectarea obligațiilor prevăzute în
  acquis-ul
  Schengen, inclusiv ca răspuns la indiciile referitoare la apariția unor probleme sistemice care ar putea avea un impact
  negativ
  asupra funcționării spațiului Schengen sau
  ar putea conduce
  la încălcări ale drepturilor fundamentale, în special acuzații de încălcări grave ale drepturilor fundamentale la frontierele externe. |
| --- | --- |

(14)

Vizitele neanunțate, fiind unul dintre cele mai eficace instrumente de verificare a practicilor statelor membre, ar trebui să aibă loc fără notificarea prealabilă a statului membru în cauză. Vizitele neanunțate ar trebui să aibă loc în scopuri de „investigare”, pentru a verifica respectarea obligațiilor prevăzute în
  acquis-ul
  Schengen, inclusiv ca răspuns la indiciile referitoare la apariția unor probleme sistemice care ar putea avea un impact
  negativ
  asupra funcționării spațiului Schengen sau
  ar putea conduce
  la încălcări ale drepturilor fundamentale, în special acuzații de încălcări grave ale drepturilor fundamentale la frontierele externe.

Amendamentul 11

Propunere de regulament

Considerentul 14 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (14a) | Un stat membru ar trebui să primească un preaviz de cel mult 24 de ore înainte de o vizită cu preaviz scurt, care este un instrument complementar. O vizită cu preaviz scurt ar trebui să aibă loc numai în cazul în care scopul principal al vizitei este de a efectua o verificare aleatorie a punerii în aplicare a acquis-ului Schengen de către un stat membru. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(14a)

Un stat membru ar trebui să primească un preaviz de cel mult 24 de ore înainte de o vizită cu preaviz scurt, care este un instrument complementar. O vizită cu preaviz scurt ar trebui să aibă loc numai în cazul în care scopul principal al vizitei este de a efectua o verificare aleatorie a punerii în aplicare a acquis-ului Schengen de către un stat membru.

Amendamentul 12

Propunere de regulament

Considerentul 15

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (15) | Programarea activităților desfășurate în temeiul prezentului regulament prin intermediul programelor de evaluare multianuale și anuale și-a dovedit deja valoarea adăugată pentru asigurarea predictibilității și a certitudinii. Prin urmare, Comisia, în cooperare cu statele membre, ar trebui să adopte programe de evaluare multianuale și anuale. Aceste programe ar trebui, de asemenea, să ofere flexibilitatea necesară pentru a se putea adapta în timp la dinamismul acquis-ului Schengen. În caz de forță majoră, adaptările programelor ar trebui efectuate de comun acord cu statele membre în cauză, fără a fi necesară o modificare formală a programelor. Programul multianual de evaluare, adoptat pentru o perioadă de șapte ani, ar trebui să identifice domeniile prioritare specifice care urmează să fie vizate de evaluările periodice. Această abordare ar trebui să asigure o mai mare flexibilitate, o mai bună prioritizare și o utilizare mai echilibrată și mai strategică a tuturor instrumentelor disponibile. Prelungirea programului multianual de evaluare de la cinci la șapte ani ar trebui să conducă și la o monitorizare sporită, mai atentă și mai bine direcționată a statelor membre, fără a reduce nivelul de control. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(15)

Programarea activităților desfășurate în temeiul prezentului regulament prin intermediul programelor de evaluare multianuale și anuale și-a dovedit deja valoarea adăugată pentru asigurarea predictibilității și a certitudinii. Prin urmare, Comisia, în cooperare cu statele membre, ar trebui să adopte programe de evaluare multianuale și anuale. Aceste programe ar trebui, de asemenea, să ofere flexibilitatea necesară pentru a se putea adapta în timp la dinamismul acquis-ului Schengen. În caz de forță majoră, adaptările programelor ar trebui efectuate de comun acord cu statele membre în cauză, fără a fi necesară o modificare formală a programelor. Programul multianual de evaluare, adoptat pentru o perioadă de șapte ani, ar trebui să identifice domeniile prioritare specifice care urmează să fie vizate de evaluările periodice. Această abordare ar trebui să asigure o mai mare flexibilitate, o mai bună prioritizare și o utilizare mai echilibrată și mai strategică a tuturor instrumentelor disponibile. Prelungirea programului multianual de evaluare de la cinci la șapte ani ar trebui să conducă și la o monitorizare sporită, mai atentă și mai bine direcționată a statelor membre, fără a reduce nivelul de control.

| (15) | Programarea activităților desfășurate în temeiul prezentului regulament prin intermediul programelor de evaluare multianuale și anuale și-a dovedit deja valoarea adăugată pentru asigurarea predictibilității și a certitudinii. Prin urmare, Comisia, în cooperare cu statele membre, ar trebui să adopte programe de evaluare multianuale și anuale. Aceste programe ar trebui, de asemenea, să ofere flexibilitatea necesară pentru a se putea adapta în timp la dinamismul acquis-ului Schengen. În caz de forță majoră, adaptările programelor ar trebui efectuate de comun acord cu statele membre în cauză, fără a fi necesară o modificare formală a programelor. Programul multianual de evaluare, adoptat pentru o perioadă de șapte ani, ar trebui să identifice domeniile prioritare specifice care urmează să fie vizate de evaluările periodice. Această abordare ar trebui să asigure o mai mare flexibilitate,
  adaptabilitate pe baza informațiilor actualizate colectate de diferitele analize în vederea stabilirii unei imagini situaționale îmbunătățite a funcționării spațiului Schengen,
  o mai bună prioritizare
  , precum
  și o utilizare mai echilibrată și mai strategică a tuturor instrumentelor disponibile. Prelungirea programului multianual de evaluare de la cinci la șapte ani ar trebui să conducă și la o monitorizare sporită, mai atentă și mai bine direcționată a statelor membre, fără a reduce nivelul de control. |
| --- | --- |

(15)

Programarea activităților desfășurate în temeiul prezentului regulament prin intermediul programelor de evaluare multianuale și anuale și-a dovedit deja valoarea adăugată pentru asigurarea predictibilității și a certitudinii. Prin urmare, Comisia, în cooperare cu statele membre, ar trebui să adopte programe de evaluare multianuale și anuale. Aceste programe ar trebui, de asemenea, să ofere flexibilitatea necesară pentru a se putea adapta în timp la dinamismul acquis-ului Schengen. În caz de forță majoră, adaptările programelor ar trebui efectuate de comun acord cu statele membre în cauză, fără a fi necesară o modificare formală a programelor. Programul multianual de evaluare, adoptat pentru o perioadă de șapte ani, ar trebui să identifice domeniile prioritare specifice care urmează să fie vizate de evaluările periodice. Această abordare ar trebui să asigure o mai mare flexibilitate,
  adaptabilitate pe baza informațiilor actualizate colectate de diferitele analize în vederea stabilirii unei imagini situaționale îmbunătățite a funcționării spațiului Schengen,
  o mai bună prioritizare
  , precum
  și o utilizare mai echilibrată și mai strategică a tuturor instrumentelor disponibile. Prelungirea programului multianual de evaluare de la cinci la șapte ani ar trebui să conducă și la o monitorizare sporită, mai atentă și mai bine direcționată a statelor membre, fără a reduce nivelul de control.

Amendamentul 13

Propunere de regulament

Considerentul 16

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (16) | Activitățile de evaluare și monitorizare ar trebui să fie efectuate de echipe alcătuite din reprezentanți ai Comisiei
  și
  experți desemnați de statele membre. Acești reprezentanți și experți ar trebui să aibă calificările corespunzătoare, inclusiv cunoștințe teoretice solide și experiență practică. Pentru a asigura participarea unui număr suficient de experți cu experiență într-un mod mai rapid și mai puțin împovărător, Comisia, în strânsă cooperare cu statele membre, ar trebui să instituie și să mențină rezervă de experți. Rezerva ar trebui să constituie principala sursă de experți pentru activitățile de evaluare și monitorizare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(16)

Activitățile de evaluare și monitorizare ar trebui să fie efectuate de echipe alcătuite din reprezentanți ai Comisiei
  și
  experți desemnați de statele membre. Acești reprezentanți și experți ar trebui să aibă calificările corespunzătoare, inclusiv cunoștințe teoretice solide și experiență practică. Pentru a asigura participarea unui număr suficient de experți cu experiență într-un mod mai rapid și mai puțin împovărător, Comisia, în strânsă cooperare cu statele membre, ar trebui să instituie și să mențină rezervă de experți. Rezerva ar trebui să constituie principala sursă de experți pentru activitățile de evaluare și monitorizare.

| (16) | Activitățile de evaluare și monitorizare ar trebui să fie efectuate de echipe alcătuite din reprezentanți ai Comisiei, experți desemnați de statele membre
  și observatori din partea Uniunii
  . Acești reprezentanți și experți ar trebui să aibă calificările corespunzătoare, inclusiv cunoștințe teoretice solide și experiență practică
  și să fi urmat cursurile de formare corespunzătoare. Pentru a asigura integritatea rapoartelor de evaluare întocmite de echipe în urma unei evaluări, în cazul în care activitățile unui organ, oficiu sau agenție a Uniunii implicate în punerea în aplicare a acquis-ului Schengen sunt evaluate împreună cu autoritățile unui stat membru, observatorii din partea Uniunii nu ar trebui să se afle în niciun conflict de interese.
  Pentru a asigura participarea unui număr suficient de experți cu experiență într-un mod mai rapid și mai puțin împovărător, Comisia, în strânsă cooperare cu statele membre, ar trebui să instituie și să mențină rezervă de experți. Rezerva ar trebui să constituie principala sursă de experți pentru activitățile de evaluare și monitorizare. |
| --- | --- |

(16)

Activitățile de evaluare și monitorizare ar trebui să fie efectuate de echipe alcătuite din reprezentanți ai Comisiei, experți desemnați de statele membre
  și observatori din partea Uniunii
  . Acești reprezentanți și experți ar trebui să aibă calificările corespunzătoare, inclusiv cunoștințe teoretice solide și experiență practică
  și să fi urmat cursurile de formare corespunzătoare. Pentru a asigura integritatea rapoartelor de evaluare întocmite de echipe în urma unei evaluări, în cazul în care activitățile unui organ, oficiu sau agenție a Uniunii implicate în punerea în aplicare a acquis-ului Schengen sunt evaluate împreună cu autoritățile unui stat membru, observatorii din partea Uniunii nu ar trebui să se afle în niciun conflict de interese.
  Pentru a asigura participarea unui număr suficient de experți cu experiență într-un mod mai rapid și mai puțin împovărător, Comisia, în strânsă cooperare cu statele membre, ar trebui să instituie și să mențină rezervă de experți. Rezerva ar trebui să constituie principala sursă de experți pentru activitățile de evaluare și monitorizare.

Amendamentul 14

Propunere de regulament

Considerentul 19

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (19) | Rapoartele de evaluare ar trebui să fie concise și
  succinte. Ele ar trebui
  să
  se concentreze asupra deficiențelor cu impact semnificativ
  și să evidențieze domeniile în care ar
  putea fi
  aduse îmbunătățiri
  importante. Constatările minore nu ar trebui să facă parte din rapoarte
  . Echipa ar trebui să comunice
  , însă, aceste constatări
  statului membru evaluat la sfârșitul activității de evaluare, inclusiv autorităților responsabile de mecanismul național relevant de control al calității. Echipa ar trebui să încerce în mod activ să identifice bune practici, care ar trebui adăugate la rapoarte. În special, măsurile noi și inovatoare care îmbunătățesc semnificativ punerea în aplicare a normelor comune și care ar putea fi puse în practică de către alte state membre ar trebui evidențiate ca bune practici în sensul raportului. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(19)

Rapoartele de evaluare ar trebui să fie concise și
  succinte. Ele ar trebui
  să
  se concentreze asupra deficiențelor cu impact semnificativ
  și să evidențieze domeniile în care ar
  putea fi
  aduse îmbunătățiri
  importante. Constatările minore nu ar trebui să facă parte din rapoarte
  . Echipa ar trebui să comunice
  , însă, aceste constatări
  statului membru evaluat la sfârșitul activității de evaluare, inclusiv autorităților responsabile de mecanismul național relevant de control al calității. Echipa ar trebui să încerce în mod activ să identifice bune practici, care ar trebui adăugate la rapoarte. În special, măsurile noi și inovatoare care îmbunătățesc semnificativ punerea în aplicare a normelor comune și care ar putea fi puse în practică de către alte state membre ar trebui evidențiate ca bune practici în sensul raportului.

| (19) | Rapoartele de evaluare ar trebui să fie concise și să
  prezinte deficiențele identificate
  și să evidențieze domeniile în care ar
  trebui
  aduse îmbunătățiri. Echipa ar trebui să comunice
  constatările
  statului membru evaluat la sfârșitul activității de evaluare, inclusiv autorităților responsabile de mecanismul național relevant de control al calității. Echipa ar trebui să încerce în mod activ să identifice bune practici, care ar trebui adăugate la rapoarte. În special, măsurile noi și inovatoare care îmbunătățesc semnificativ punerea în aplicare a normelor comune și care ar putea fi puse în practică de către alte state membre ar trebui evidențiate ca bune practici în sensul raportului. |
| --- | --- |

(19)

Rapoartele de evaluare ar trebui să fie concise și să
  prezinte deficiențele identificate
  și să evidențieze domeniile în care ar
  trebui
  aduse îmbunătățiri. Echipa ar trebui să comunice
  constatările
  statului membru evaluat la sfârșitul activității de evaluare, inclusiv autorităților responsabile de mecanismul național relevant de control al calității. Echipa ar trebui să încerce în mod activ să identifice bune practici, care ar trebui adăugate la rapoarte. În special, măsurile noi și inovatoare care îmbunătățesc semnificativ punerea în aplicare a normelor comune și care ar putea fi puse în practică de către alte state membre ar trebui evidențiate ca bune practici în sensul raportului.

Amendamentul 15

Propunere de regulament

Considerentul 20

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (20) | Rapoartele de evaluare ar trebui, ca regulă generală, să conțină recomandări cu privire la modul de remediere a deficiențelor identificate (inclusiv a încălcărilor drepturilor fundamentale) și să fie adoptate de Comisie într-un singur act prin intermediul unor acte de punere în aplicare prin procedura de examinare în conformitate cu articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 (36). Consolidarea raportului și a recomandărilor într-un singur document și sub rezerva unei proceduri unice de adoptare întărește legătura intrinsecă dintre constatările evaluării și recomandări. În plus, accelerarea publicării recomandărilor ar trebui să permită statelor membre să remedieze deficiențele mai rapid și mai eficient. În același timp, utilizarea procedurii de examinare ar trebui să asigure implicarea statelor membre în procesul decizional care conduce la adoptarea recomandărilor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(20)

Rapoartele de evaluare ar trebui, ca regulă generală, să conțină recomandări cu privire la modul de remediere a deficiențelor identificate (inclusiv a încălcărilor drepturilor fundamentale) și să fie adoptate de Comisie într-un singur act prin intermediul unor acte de punere în aplicare prin procedura de examinare în conformitate cu articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 (36). Consolidarea raportului și a recomandărilor într-un singur document și sub rezerva unei proceduri unice de adoptare întărește legătura intrinsecă dintre constatările evaluării și recomandări. În plus, accelerarea publicării recomandărilor ar trebui să permită statelor membre să remedieze deficiențele mai rapid și mai eficient. În același timp, utilizarea procedurii de examinare ar trebui să asigure implicarea statelor membre în procesul decizional care conduce la adoptarea recomandărilor.

| (20) | Rapoartele de evaluare ar trebui, ca regulă generală, să conțină recomandări cu privire la modul de remediere a deficiențelor identificate (inclusiv a încălcărilor drepturilor fundamentale) și să fie adoptate de Comisie într-un singur act prin intermediul unor acte de punere în aplicare prin procedura de examinare în conformitate cu articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 (36)

  și fără întârzieri inutile. Ar trebui să se acorde atenție, în special, identificării și remedierii încălcărilor drepturilor fundamentale
  . Consolidarea raportului și a recomandărilor într-un singur document și sub rezerva unei proceduri unice de adoptare întărește legătura intrinsecă dintre constatările evaluării și recomandări. În plus, accelerarea publicării recomandărilor ar trebui să permită statelor membre să remedieze deficiențele mai rapid și mai eficient. În același timp, utilizarea procedurii de examinare ar trebui să asigure implicarea statelor membre în procesul decizional care conduce la adoptarea recomandărilor. |
| --- | --- |

(20)

Rapoartele de evaluare ar trebui, ca regulă generală, să conțină recomandări cu privire la modul de remediere a deficiențelor identificate (inclusiv a încălcărilor drepturilor fundamentale) și să fie adoptate de Comisie într-un singur act prin intermediul unor acte de punere în aplicare prin procedura de examinare în conformitate cu articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 (36)

  și fără întârzieri inutile. Ar trebui să se acorde atenție, în special, identificării și remedierii încălcărilor drepturilor fundamentale
  . Consolidarea raportului și a recomandărilor într-un singur document și sub rezerva unei proceduri unice de adoptare întărește legătura intrinsecă dintre constatările evaluării și recomandări. În plus, accelerarea publicării recomandărilor ar trebui să permită statelor membre să remedieze deficiențele mai rapid și mai eficient. În același timp, utilizarea procedurii de examinare ar trebui să asigure implicarea statelor membre în procesul decizional care conduce la adoptarea recomandărilor.

Amendamentul 16

Propunere de regulament

Considerentul 22

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (22) | În plus, atunci când evaluările identifică o deficiență gravă, ar trebui să se aplice dispoziții specifice pentru a asigura adoptarea promptă a unor măsuri de remediere. Având în vedere riscul prezentat de o astfel de deficiență, de îndată ce statul membru evaluat este informat cu privire la o deficiență gravă, acesta ar trebui să înceapă imediat punerea în aplicare a unor măsuri de remediere, inclusiv, dacă este necesar, mobilizarea tuturor mijloacelor operaționale și financiare disponibile. Măsurile de remediere ar trebui să facă obiectul unor termene mai stricte și al unui control politic și al unei monitorizări mai atente pe tot parcursul procesului. În acest sens, Comisia ar trebui să informeze imediat Consiliul și Parlamentul European atunci când o evaluare stabilește existența unei deficiențe grave și să organizeze o nouă vizită „pentru deficiență gravă” în termen de cel mult
  un an
  de la data evaluării pentru a verifica dacă statul membru a remediat deficiențele respective. Comisia ar trebui să prezinte Consiliului un raport în urma noii vizite. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(22)

În plus, atunci când evaluările identifică o deficiență gravă, ar trebui să se aplice dispoziții specifice pentru a asigura adoptarea promptă a unor măsuri de remediere. Având în vedere riscul prezentat de o astfel de deficiență, de îndată ce statul membru evaluat este informat cu privire la o deficiență gravă, acesta ar trebui să înceapă imediat punerea în aplicare a unor măsuri de remediere, inclusiv, dacă este necesar, mobilizarea tuturor mijloacelor operaționale și financiare disponibile. Măsurile de remediere ar trebui să facă obiectul unor termene mai stricte și al unui control politic și al unei monitorizări mai atente pe tot parcursul procesului. În acest sens, Comisia ar trebui să informeze imediat Consiliul și Parlamentul European atunci când o evaluare stabilește existența unei deficiențe grave și să organizeze o nouă vizită „pentru deficiență gravă” în termen de cel mult
  un an
  de la data evaluării pentru a verifica dacă statul membru a remediat deficiențele respective. Comisia ar trebui să prezinte Consiliului un raport în urma noii vizite.

| (22) | În plus, atunci când evaluările identifică o deficiență gravă, ar trebui să se aplice dispoziții specifice pentru a asigura adoptarea promptă a unor măsuri de remediere. Având în vedere riscul prezentat de o astfel de deficiență, de îndată ce statul membru evaluat este informat cu privire la o deficiență gravă, acesta ar trebui să înceapă imediat punerea în aplicare a unor măsuri de remediere, inclusiv, dacă este necesar, mobilizarea tuturor mijloacelor operaționale și financiare disponibile. Măsurile de remediere ar trebui să facă obiectul unor termene mai stricte și al unui control politic și al unei monitorizări mai atente pe tot parcursul procesului. În acest sens, Comisia ar trebui să informeze imediat Consiliul și Parlamentul European atunci când o evaluare stabilește existența unei deficiențe grave și să
  raporteze cu privire la orice procedură de constatare a neîndeplinirii obligațiilor care este în curs de desfășurare sau care urmează să fie inițiată împotriva statului membru evaluat. Comisia ar trebui, de asemenea, să
  organizeze o nouă vizită „pentru deficiență gravă” în termen de cel mult
  180 de zile
  de la data evaluării pentru a verifica dacă statul membru a remediat deficiențele respective. Comisia ar trebui să prezinte Consiliului
  și Parlamentului European
  un raport în urma noii vizite.
  Ținând cont de impactul grav pe care o deficiență gravă l-ar putea avea asupra spațiului Schengen, Comisia ar trebui să lanseze fără întârziere o procedură de constatare a neîndeplinirii obligațiilor, în conformitate cu Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, pentru a remedia deficiențele identificate. |
| --- | --- |

(22)

În plus, atunci când evaluările identifică o deficiență gravă, ar trebui să se aplice dispoziții specifice pentru a asigura adoptarea promptă a unor măsuri de remediere. Având în vedere riscul prezentat de o astfel de deficiență, de îndată ce statul membru evaluat este informat cu privire la o deficiență gravă, acesta ar trebui să înceapă imediat punerea în aplicare a unor măsuri de remediere, inclusiv, dacă este necesar, mobilizarea tuturor mijloacelor operaționale și financiare disponibile. Măsurile de remediere ar trebui să facă obiectul unor termene mai stricte și al unui control politic și al unei monitorizări mai atente pe tot parcursul procesului. În acest sens, Comisia ar trebui să informeze imediat Consiliul și Parlamentul European atunci când o evaluare stabilește existența unei deficiențe grave și să
  raporteze cu privire la orice procedură de constatare a neîndeplinirii obligațiilor care este în curs de desfășurare sau care urmează să fie inițiată împotriva statului membru evaluat. Comisia ar trebui, de asemenea, să
  organizeze o nouă vizită „pentru deficiență gravă” în termen de cel mult
  180 de zile
  de la data evaluării pentru a verifica dacă statul membru a remediat deficiențele respective. Comisia ar trebui să prezinte Consiliului
  și Parlamentului European
  un raport în urma noii vizite.
  Ținând cont de impactul grav pe care o deficiență gravă l-ar putea avea asupra spațiului Schengen, Comisia ar trebui să lanseze fără întârziere o procedură de constatare a neîndeplinirii obligațiilor, în conformitate cu Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, pentru a remedia deficiențele identificate.

Amendamentul 17

Propunere de regulament

Considerentul 23

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (23) | Identificarea unei deficiențe grave necesită o evaluare detaliată de la caz la caz, pe baza unor criterii clare privind natura, amploarea și impactul potențial al problemelor, care pot fi diferite de la un domeniu de politică la altul. Diferite elemente-cheie pentru punerea în aplicare eficace a acquis-ului Schengen și o combinație diferită de factori ar putea conduce la clasificarea unei constatări drept deficiență gravă. Totuși, în cazul în care se consideră că o deficiență identificată pune în pericol sau poate pune în pericol într-un termen scurt funcționarea generală a spațiului fără controale la frontierele interne sau poate avea un impact negativ semnificativ asupra drepturilor persoanelor, o astfel de deficiență trebuie considerată o deficiență gravă. În cazul în care într-un raport de evaluare se identifică o deficiență gravă în efectuarea controlului la frontierele externe, se pot aplica articolele 21 și 29 din Regulamentul (UE) 2016/399 al Parlamentului European și al Consiliului (37). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(23)

Identificarea unei deficiențe grave necesită o evaluare detaliată de la caz la caz, pe baza unor criterii clare privind natura, amploarea și impactul potențial al problemelor, care pot fi diferite de la un domeniu de politică la altul. Diferite elemente-cheie pentru punerea în aplicare eficace a acquis-ului Schengen și o combinație diferită de factori ar putea conduce la clasificarea unei constatări drept deficiență gravă. Totuși, în cazul în care se consideră că o deficiență identificată pune în pericol sau poate pune în pericol într-un termen scurt funcționarea generală a spațiului fără controale la frontierele interne sau poate avea un impact negativ semnificativ asupra drepturilor persoanelor, o astfel de deficiență trebuie considerată o deficiență gravă. În cazul în care într-un raport de evaluare se identifică o deficiență gravă în efectuarea controlului la frontierele externe, se pot aplica articolele 21 și 29 din Regulamentul (UE) 2016/399 al Parlamentului European și al Consiliului (37).

| (23) | Identificarea unei deficiențe grave necesită o evaluare detaliată de la caz la caz, pe baza unor criterii clare privind natura, amploarea și impactul potențial al problemelor, care pot fi diferite de la un domeniu de politică la altul. Diferite elemente-cheie pentru punerea în aplicare eficace a acquis-ului Schengen și o combinație diferită de factori ar putea conduce la clasificarea unei constatări drept deficiență gravă. Totuși, în cazul în care se consideră că o deficiență identificată pune în pericol sau poate pune în pericol într-un termen scurt funcționarea generală a spațiului fără controale la frontierele interne
  , sau poate afecta negativ drepturile fundamentale
  sau poate avea un impact negativ semnificativ asupra drepturilor persoanelor, o astfel de deficiență trebuie considerată o deficiență gravă. În cazul în care într-un raport de evaluare se identifică o deficiență gravă în efectuarea controlului la frontierele externe, se pot aplica articolele 21 și 29 din Regulamentul (UE) 2016/399 al Parlamentului European și al Consiliului (37). |
| --- | --- |

(23)

Identificarea unei deficiențe grave necesită o evaluare detaliată de la caz la caz, pe baza unor criterii clare privind natura, amploarea și impactul potențial al problemelor, care pot fi diferite de la un domeniu de politică la altul. Diferite elemente-cheie pentru punerea în aplicare eficace a acquis-ului Schengen și o combinație diferită de factori ar putea conduce la clasificarea unei constatări drept deficiență gravă. Totuși, în cazul în care se consideră că o deficiență identificată pune în pericol sau poate pune în pericol într-un termen scurt funcționarea generală a spațiului fără controale la frontierele interne
  , sau poate afecta negativ drepturile fundamentale
  sau poate avea un impact negativ semnificativ asupra drepturilor persoanelor, o astfel de deficiență trebuie considerată o deficiență gravă. În cazul în care într-un raport de evaluare se identifică o deficiență gravă în efectuarea controlului la frontierele externe, se pot aplica articolele 21 și 29 din Regulamentul (UE) 2016/399 al Parlamentului European și al Consiliului (37).

Amendamentul 18

Propunere de regulament

Considerentul 26

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (26) | Este esențial și de dorit ca Parlamentul European și Consiliul să poarte periodic discuții la nivel politic pentru a sensibiliza publicul cu privire la importanța punerii în aplicare a acquis-ului Schengen, pentru a trage la răspundere statele membre care încalcă în mod repetat normele comune și pentru a spori presiunea asupra acestora pentru remedierea deficiențelor identificate. Comisia ar trebui să furnizeze informații adecvate pentru a facilita aceste discuții, inclusiv prin adoptarea unui raport anual cuprinzător care să cuprindă evaluările efectuate în cursul anului precedent și stadiul punerii în aplicare a recomandărilor, care ar face parte din Raportul privind starea spațiului Schengen. Parlamentul European este încurajat să adopte rezoluții, iar Consiliul ar trebui să adopte concluzii pentru a spori presiunea asupra statelor membre care înregistrează progrese insuficiente. Forumul Schengen, ca unic context pentru a discuta despre spațiul Schengen la nivel înalt cu reprezentanți ai Parlamentului European, ai statelor membre și ai Comisiei, ar trebui să ofere o platformă pentru discuții informale care să vizeze o mai bună punere în aplicare a acquis-ului Schengen. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(26)

Este esențial și de dorit ca Parlamentul European și Consiliul să poarte periodic discuții la nivel politic pentru a sensibiliza publicul cu privire la importanța punerii în aplicare a acquis-ului Schengen, pentru a trage la răspundere statele membre care încalcă în mod repetat normele comune și pentru a spori presiunea asupra acestora pentru remedierea deficiențelor identificate. Comisia ar trebui să furnizeze informații adecvate pentru a facilita aceste discuții, inclusiv prin adoptarea unui raport anual cuprinzător care să cuprindă evaluările efectuate în cursul anului precedent și stadiul punerii în aplicare a recomandărilor, care ar face parte din Raportul privind starea spațiului Schengen. Parlamentul European este încurajat să adopte rezoluții, iar Consiliul ar trebui să adopte concluzii pentru a spori presiunea asupra statelor membre care înregistrează progrese insuficiente. Forumul Schengen, ca unic context pentru a discuta despre spațiul Schengen la nivel înalt cu reprezentanți ai Parlamentului European, ai statelor membre și ai Comisiei, ar trebui să ofere o platformă pentru discuții informale care să vizeze o mai bună punere în aplicare a acquis-ului Schengen.

| (26) | Este esențial și de dorit ca Parlamentul European și Consiliul să poarte periodic discuții la nivel politic pentru a sensibiliza publicul cu privire la importanța punerii în aplicare a acquis-ului Schengen, pentru a trage la răspundere statele membre care încalcă în mod repetat normele comune și pentru a spori presiunea asupra acestora pentru remedierea deficiențelor identificate.
  Ambele instituții ar trebui să fie informate pe deplin și în mod egal cu privire la toate evoluțiile punerii în aplicare a acquis-ului Schengen în statele membre.
  Comisia ar trebui să furnizeze informații adecvate pentru a facilita aceste discuții, inclusiv prin adoptarea unui raport anual cuprinzător care să cuprindă evaluările efectuate în cursul anului precedent și stadiul punerii în aplicare a recomandărilor, care ar face parte din Raportul privind starea spațiului Schengen. Parlamentul European este încurajat să adopte rezoluții, iar Consiliul ar trebui să adopte concluzii pentru a spori presiunea asupra statelor membre care înregistrează progrese insuficiente. Forumul Schengen, ca unic context pentru a discuta despre spațiul Schengen la nivel înalt cu reprezentanți ai Parlamentului European, ai statelor membre și ai Comisiei, ar trebui să ofere o platformă pentru discuții informale care să vizeze o mai bună punere în aplicare a acquis-ului Schengen. |
| --- | --- |

(26)

Este esențial și de dorit ca Parlamentul European și Consiliul să poarte periodic discuții la nivel politic pentru a sensibiliza publicul cu privire la importanța punerii în aplicare a acquis-ului Schengen, pentru a trage la răspundere statele membre care încalcă în mod repetat normele comune și pentru a spori presiunea asupra acestora pentru remedierea deficiențelor identificate.
  Ambele instituții ar trebui să fie informate pe deplin și în mod egal cu privire la toate evoluțiile punerii în aplicare a acquis-ului Schengen în statele membre.
  Comisia ar trebui să furnizeze informații adecvate pentru a facilita aceste discuții, inclusiv prin adoptarea unui raport anual cuprinzător care să cuprindă evaluările efectuate în cursul anului precedent și stadiul punerii în aplicare a recomandărilor, care ar face parte din Raportul privind starea spațiului Schengen. Parlamentul European este încurajat să adopte rezoluții, iar Consiliul ar trebui să adopte concluzii pentru a spori presiunea asupra statelor membre care înregistrează progrese insuficiente. Forumul Schengen, ca unic context pentru a discuta despre spațiul Schengen la nivel înalt cu reprezentanți ai Parlamentului European, ai statelor membre și ai Comisiei, ar trebui să ofere o platformă pentru discuții informale care să vizeze o mai bună punere în aplicare a acquis-ului Schengen.

Amendamentul 19

Propunere de regulament

Considerentul 28

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (28) | Statutul rapoartelor de evaluare și de nouă vizită din punctul de vedere al clasificării ar trebui să fie stabilit în conformitate cu normele de securitate aplicabile prevăzute în Decizia (UE, Euratom) 2015/444 a Comisiei (38). Totuși, statul membru evaluat ar trebui să își păstreze posibilitatea de a solicita clasificarea întregului raport sau a unor părți ale acestuia în conformitate cu normele de securitate aplicabile. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(28)

Statutul rapoartelor de evaluare și de nouă vizită din punctul de vedere al clasificării ar trebui să fie stabilit în conformitate cu normele de securitate aplicabile prevăzute în Decizia (UE, Euratom) 2015/444 a Comisiei (38). Totuși, statul membru evaluat ar trebui să își păstreze posibilitatea de a solicita clasificarea întregului raport sau a unor părți ale acestuia în conformitate cu normele de securitate aplicabile.

| (28) | Statutul rapoartelor de evaluare și de nouă vizită din punctul de vedere al clasificării ar trebui să fie stabilit în conformitate cu normele de securitate aplicabile prevăzute în Decizia (UE, Euratom) 2015/444 a Comisiei (38). Totuși, statul membru evaluat ar trebui
  , în cazuri excepționale,
  să își păstreze posibilitatea de a solicita clasificarea întregului raport sau a unor părți ale acestuia în conformitate cu normele de securitate aplicabile. |
| --- | --- |

(28)

Statutul rapoartelor de evaluare și de nouă vizită din punctul de vedere al clasificării ar trebui să fie stabilit în conformitate cu normele de securitate aplicabile prevăzute în Decizia (UE, Euratom) 2015/444 a Comisiei (38). Totuși, statul membru evaluat ar trebui
  , în cazuri excepționale,
  să își păstreze posibilitatea de a solicita clasificarea întregului raport sau a unor părți ale acestuia în conformitate cu normele de securitate aplicabile.

Amendamentul 20

Propunere de regulament

Considerentul 29

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (29) | Având în vedere rolul special încredințat Parlamentului European și parlamentelor naționale în temeiul articolului 70 ultima teză din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), astfel cum se subliniază la articolul 12 litera (c) din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) în ceea ce privește parlamentele naționale, Consiliul și Comisia ar trebui să informeze pe deplin Parlamentul European și parlamentele naționale cu privire la conținutul și rezultatele evaluărilor. În plus, în cazul în care Comisia ar prezenta o propunere de modificare a prezentului regulament, Consiliul, în conformitate cu articolul 19 alineatul (7) litera (h) din Regulamentul său de procedură (39), ar consulta Parlamentul European pentru a ține seama de avizul acestuia, cât mai mult posibil, înainte de a adopta un text final. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(29)

Având în vedere rolul special încredințat Parlamentului European și parlamentelor naționale în temeiul articolului 70 ultima teză din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), astfel cum se subliniază la articolul 12 litera (c) din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) în ceea ce privește parlamentele naționale, Consiliul și Comisia ar trebui să informeze pe deplin Parlamentul European și parlamentele naționale cu privire la conținutul și rezultatele evaluărilor. În plus, în cazul în care Comisia ar prezenta o propunere de modificare a prezentului regulament, Consiliul, în conformitate cu articolul 19 alineatul (7) litera (h) din Regulamentul său de procedură (39), ar consulta Parlamentul European pentru a ține seama de avizul acestuia, cât mai mult posibil, înainte de a adopta un text final.

| (29) | Având în vedere rolul special încredințat Parlamentului European și parlamentelor naționale în temeiul articolului 70 ultima teză din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), astfel cum se subliniază la articolul 12 litera (c) din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) în ceea ce privește parlamentele naționale, Consiliul și Comisia ar trebui să informeze pe deplin Parlamentul European și parlamentele naționale cu privire la conținutul și rezultatele evaluărilor
  în termen de cel mult 14 zile de la încheierea procedurii de evaluare
  . În plus, în cazul în care Comisia ar prezenta o propunere de modificare a prezentului regulament, Consiliul, în conformitate cu articolul 19 alineatul (7) litera (h) din Regulamentul său de procedură (39), ar consulta Parlamentul European pentru a ține seama de avizul acestuia, cât mai mult posibil, înainte de a adopta un text final. |
| --- | --- |

(29)

Având în vedere rolul special încredințat Parlamentului European și parlamentelor naționale în temeiul articolului 70 ultima teză din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), astfel cum se subliniază la articolul 12 litera (c) din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) în ceea ce privește parlamentele naționale, Consiliul și Comisia ar trebui să informeze pe deplin Parlamentul European și parlamentele naționale cu privire la conținutul și rezultatele evaluărilor
  în termen de cel mult 14 zile de la încheierea procedurii de evaluare
  . În plus, în cazul în care Comisia ar prezenta o propunere de modificare a prezentului regulament, Consiliul, în conformitate cu articolul 19 alineatul (7) litera (h) din Regulamentul său de procedură (39), ar consulta Parlamentul European pentru a ține seama de avizul acestuia, cât mai mult posibil, înainte de a adopta un text final.

Amendamentul 21

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Prezentul regulament instituie un mecanism de evaluare și monitorizare cu scopul de a se asigura că statele membre aplică acquis-ul Schengen în mod eficace,
  contribuind
  astfel
  la
  buna funcționare a spațiului fără controale la frontierele interne. | 1.   Prezentul regulament instituie un mecanism de evaluare și monitorizare cu scopul de a se asigura că statele membre aplică acquis-ul Schengen în mod eficace, astfel
  încât să asigure
  buna funcționare a spațiului fără controale la frontierele interne
  și cu respectarea deplină a drepturilor fundamentale
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

1.   Prezentul regulament instituie un mecanism de evaluare și monitorizare cu scopul de a se asigura că statele membre aplică acquis-ul Schengen în mod eficace,
  contribuind
  astfel
  la
  buna funcționare a spațiului fără controale la frontierele interne.

1.   Prezentul regulament instituie un mecanism de evaluare și monitorizare cu scopul de a se asigura că statele membre aplică acquis-ul Schengen în mod eficace, astfel
  încât să asigure
  buna funcționare a spațiului fără controale la frontierele interne
  și cu respectarea deplină a drepturilor fundamentale
  .

Amendamentul 22

Amendamentul 22

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 3

Articolul 1 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Evaluările pot avea ca obiect toate aspectele acquis-ului Schengen și
  pot lua
  în
  considerare funcționarea autorităților care aplică acquis-ul
  Schengen. | 3.   Evaluările pot avea ca obiect toate aspectele acquis-ului Schengen
  , inclusiv aplicarea eficace
  și
  eficientă de către statele membre a măsurilor de însoțire în domeniul frontierelor externe, al politicii
  în
  domeniul vizelor, al Sistemului de informații
  Schengen
  , al protecției datelor, al cooperării polițienești, al cooperării judiciare, precum și absența controalelor la frontierele interne. Toate evaluările includ o evaluare a respectării drepturilor fundamentale în contextul aspectelor vizate. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Evaluările pot avea ca obiect toate aspectele acquis-ului Schengen și
  pot lua
  în
  considerare funcționarea autorităților care aplică acquis-ul
  Schengen.

3.   Evaluările pot avea ca obiect toate aspectele acquis-ului Schengen
  , inclusiv aplicarea eficace
  și
  eficientă de către statele membre a măsurilor de însoțire în domeniul frontierelor externe, al politicii
  în
  domeniul vizelor, al Sistemului de informații
  Schengen
  , al protecției datelor, al cooperării polițienești, al cooperării judiciare, precum și absența controalelor la frontierele interne. Toate evaluările includ o evaluare a respectării drepturilor fundamentale în contextul aspectelor vizate.

Amendamentul 23

Amendamentul 23

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – litera d

Articolul 2 – paragraful 1 – litera d

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | „evaluare neanunțată” înseamnă o evaluare care nu este inclusă în programele de evaluare multianuale și anuale, prin care se verifică aplicarea acquis-ului Schengen de către unul sau mai multe state membre în unul sau mai multe domenii de politică; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(d)

„evaluare neanunțată” înseamnă o evaluare care nu este inclusă în programele de evaluare multianuale și anuale, prin care se verifică aplicarea acquis-ului Schengen de către unul sau mai multe state membre în unul sau mai multe domenii de politică;

| (d) | „evaluare neanunțată” înseamnă o evaluare
  efectuată fără nicio notificare prealabilă și
  care nu este inclusă în programele de evaluare multianuale și anuale, prin care se verifică aplicarea acquis-ului Schengen de către unul sau mai multe state membre în unul sau mai multe domenii de politică; |
| --- | --- |

(d)

„evaluare neanunțată” înseamnă o evaluare
  efectuată fără nicio notificare prealabilă și
  care nu este inclusă în programele de evaluare multianuale și anuale, prin care se verifică aplicarea acquis-ului Schengen de către unul sau mai multe state membre în unul sau mai multe domenii de politică;

efectuată fără nicio notificare prealabilă și

Amendamentul 24

Amendamentul 24

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – litera fa (nouă)

Articolul 2 – paragraful 1 – litera fa (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (fa) | „vizită cu preaviz scurt” înseamnă o vizită efectuată cu un preaviz de maximum 24 de ore în scopul realizării unui control aleatoriu al punerii în aplicare a acquis-ului Schengen de către un stat membru; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(fa)

(fa)

„vizită cu preaviz scurt” înseamnă o vizită efectuată cu un preaviz de maximum 24 de ore în scopul realizării unui control aleatoriu al punerii în aplicare a acquis-ului Schengen de către un stat membru;

„vizită cu preaviz scurt” înseamnă o vizită efectuată cu un preaviz de maximum 24 de ore în scopul realizării unui control aleatoriu al punerii în aplicare a acquis-ului Schengen de către un stat membru;

Amendamentul 25

Amendamentul 25

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – litera i

Articolul 2 – paragraful 1 – litera i

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (i) | „deficiență gravă” înseamnă una sau mai multe deficiențe care afectează aplicarea efectivă a 
  elementelor-cheie ale
  acquis-ului Schengen și care, în mod individual sau combinate între ele, au sau riscă să aibă
  , în timp,
  un impact negativ
  semnificativ
  asupra drepturilor persoanelor sau asupra funcționării spațiului Schengen; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(i)

„deficiență gravă” înseamnă una sau mai multe deficiențe care afectează aplicarea efectivă a 
  elementelor-cheie ale
  acquis-ului Schengen și care, în mod individual sau combinate între ele, au sau riscă să aibă
  , în timp,
  un impact negativ
  semnificativ
  asupra drepturilor persoanelor sau asupra funcționării spațiului Schengen;

elementelor-cheie ale

, în timp,

semnificativ

| (i) | „deficiență gravă” înseamnă una sau mai multe deficiențe care afectează aplicarea efectivă a acquis-ului Schengen
  , sau parte a acestuia, inclusiv garantarea aplicării Cartei,
  și care, în mod individual sau combinate între ele, au
  un impact
  sau riscă să aibă un impact negativ
  asupra liberei circulații,
  asupra drepturilor persoanelor sau asupra funcționării spațiului Schengen; |
| --- | --- |

(i)

„deficiență gravă” înseamnă una sau mai multe deficiențe care afectează aplicarea efectivă a acquis-ului Schengen
  , sau parte a acestuia, inclusiv garantarea aplicării Cartei,
  și care, în mod individual sau combinate între ele, au
  un impact
  sau riscă să aibă un impact negativ
  asupra liberei circulații,
  asupra drepturilor persoanelor sau asupra funcționării spațiului Schengen;

, sau parte a acestuia, inclusiv garantarea aplicării Cartei,

un impact

asupra liberei circulații,

Amendamentul 26

Amendamentul 26

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – litera k

Articolul 2 – paragraful 1 – litera k

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (k) | „echipă” înseamnă un grup alcătuit din experți desemnați de statele membre și din
  reprezentanți ai Comisiei
  care efectuează activități de evaluare și de monitorizare. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(k)

„echipă” înseamnă un grup alcătuit din experți desemnați de statele membre și din
  reprezentanți ai Comisiei
  care efectuează activități de evaluare și de monitorizare.

reprezentanți ai Comisiei

| (k) | „echipă” înseamnă un grup alcătuit din experți desemnați de statele membre și
  de Comisie, precum și
  din
  observatori desemnați de instituțiile, organele sau agențiile relevante ale Uniunii,
  care efectuează activități de evaluare și de monitorizare. |
| --- | --- |

(k)

„echipă” înseamnă un grup alcătuit din experți desemnați de statele membre și
  de Comisie, precum și
  din
  observatori desemnați de instituțiile, organele sau agențiile relevante ale Uniunii,
  care efectuează activități de evaluare și de monitorizare.

de Comisie, precum și

observatori desemnați de instituțiile, organele sau agențiile relevante ale Uniunii,

Amendamentul 27

Amendamentul 27

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – litera ka (nouă)

Articolul 2 – paragraful 1 – litera ka (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ka) | „observator din partea Uniunii” înseamnă o persoană desemnată de o instituție, un organ, un oficiu sau o agenție a Uniunii, astfel cum se menționează la articolul 7 alineatul (1), care participă la o activitate de evaluare sau monitorizare. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ka)

(ka)

„observator din partea Uniunii” înseamnă o persoană desemnată de o instituție, un organ, un oficiu sau o agenție a Uniunii, astfel cum se menționează la articolul 7 alineatul (1), care participă la o activitate de evaluare sau monitorizare.

„observator din partea Uniunii” înseamnă o persoană desemnată de o instituție, un organ, un oficiu sau o agenție a Uniunii, astfel cum se menționează la articolul 7 alineatul (1), care participă la o activitate de evaluare sau monitorizare.

Amendamentul 28

Amendamentul 28

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 3

Articolul 3 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Statele membre și
  Comisia
  cooperează pe deplin în toate etapele evaluărilor pentru a asigura punerea în aplicare eficace a prezentului regulament. | 3.   Statele membre
  , Comisia
  și
  Consiliul
  cooperează pe deplin în toate etapele evaluărilor pentru a asigura punerea în aplicare eficace a prezentului regulament
  , asigurându-se, în același timp, că Parlamentul European este informat pe deplin cu privire la toate evoluțiile substanțiale
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Statele membre și
  Comisia
  cooperează pe deplin în toate etapele evaluărilor pentru a asigura punerea în aplicare eficace a prezentului regulament.

3.   Statele membre
  , Comisia
  și
  Consiliul
  cooperează pe deplin în toate etapele evaluărilor pentru a asigura punerea în aplicare eficace a prezentului regulament
  , asigurându-se, în același timp, că Parlamentul European este informat pe deplin cu privire la toate evoluțiile substanțiale
  .

Amendamentul 29

Amendamentul 29

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 4 – paragraful 2

Articolul 3 – alineatul 4 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Acestea se asigură că Comisia și echipele care desfășoară activități de evaluare și monitorizare sunt în măsură să își îndeplinească sarcinile în mod eficace, în special acordând posibilitatea Comisiei și echipelor de a se adresa direct persoanelor relevante și asigurând accesul deplin și neîngrădit la toate zonele, sediile și documentele la care s-a solicitat accesul, inclusiv la orientările și instrucțiunile naționale și interne, chiar și la cele clasificate. | Acestea se asigură că Comisia și echipele care desfășoară activități de evaluare și monitorizare sunt în măsură să își îndeplinească sarcinile în mod eficace, în special acordând posibilitatea Comisiei și echipelor de a se adresa direct
  și individual
  persoanelor relevante și asigurând accesul deplin și neîngrădit la toate zonele, sediile și documentele la care s-a solicitat accesul, inclusiv la orientările și instrucțiunile naționale și interne, chiar și la cele clasificate. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Acestea se asigură că Comisia și echipele care desfășoară activități de evaluare și monitorizare sunt în măsură să își îndeplinească sarcinile în mod eficace, în special acordând posibilitatea Comisiei și echipelor de a se adresa direct persoanelor relevante și asigurând accesul deplin și neîngrădit la toate zonele, sediile și documentele la care s-a solicitat accesul, inclusiv la orientările și instrucțiunile naționale și interne, chiar și la cele clasificate.

Acestea se asigură că Comisia și echipele care desfășoară activități de evaluare și monitorizare sunt în măsură să își îndeplinească sarcinile în mod eficace, în special acordând posibilitatea Comisiei și echipelor de a se adresa direct
  și individual
  persoanelor relevante și asigurând accesul deplin și neîngrădit la toate zonele, sediile și documentele la care s-a solicitat accesul, inclusiv la orientările și instrucțiunile naționale și interne, chiar și la cele clasificate.

și individual

Amendamentul 30

Amendamentul 30

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 5 – paragraful 2

Articolul 3 – alineatul 5 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Comisia suportă costurile de deplasare și cazare pentru experții și observatorii menționați la articolul 16 alineatul (2) care participă la vizite. | Comisia suportă costurile de deplasare și cazare pentru experții
  , precum
  și
  pentru
  observatorii menționați la articolul 16 alineatul (2)
  și pentru observatorii din partea Uniunii
  care participă la vizite. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Comisia suportă costurile de deplasare și cazare pentru experții și observatorii menționați la articolul 16 alineatul (2) care participă la vizite.

Comisia suportă costurile de deplasare și cazare pentru experții
  , precum
  și
  pentru
  observatorii menționați la articolul 16 alineatul (2)
  și pentru observatorii din partea Uniunii
  care participă la vizite.

, precum

pentru

și pentru observatorii din partea Uniunii

Amendamentul 31

Amendamentul 31

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 1 – litera ca (nouă)

Articolul 4 – alineatul 1 – litera ca (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ca) | evaluări efectuate cu preaviz scurt; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ca)

(ca)

evaluări efectuate cu preaviz scurt;

evaluări efectuate cu preaviz scurt;

Amendamentul 32

Amendamentul 32

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 2 – litera a

Articolul 4 – alineatul 2 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | pentru a evalua practicile la frontierele interne; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

pentru a evalua practicile la frontierele interne;

| (a) | pentru a evalua practicile la frontierele interne
  , în special în cazul în care controalele la frontierele interne au fost instituite de mai mult de 180 de zile și există dovezi ale încălcărilor unor drepturi fundamentale
  ; |
| --- | --- |

(a)

pentru a evalua practicile la frontierele interne
  , în special în cazul în care controalele la frontierele interne au fost instituite de mai mult de 180 de zile și există dovezi ale încălcărilor unor drepturi fundamentale
  ;

, în special în cazul în care controalele la frontierele interne au fost instituite de mai mult de 180 de zile și există dovezi ale încălcărilor unor drepturi fundamentale

Amendamentul 33

Amendamentul 33

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 2 – litera b

Articolul 4 – alineatul 2 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | atunci când ia cunoștință de probleme emergente sau
  sistemice
  care ar putea avea un impact negativ
  semnificativ
  asupra funcționării spațiului Schengen; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

atunci când ia cunoștință de probleme emergente sau
  sistemice
  care ar putea avea un impact negativ
  semnificativ
  asupra funcționării spațiului Schengen;

sistemice

semnificativ

| (b) | atunci când ia cunoștință de probleme emergente sau
  existente
  care ar putea avea un impact negativ asupra funcționării spațiului Schengen
  , inclusiv circumstanțe care ar putea genera amenințări la adresa securității interne. |
| --- | --- |

(b)

atunci când ia cunoștință de probleme emergente sau
  existente
  care ar putea avea un impact negativ asupra funcționării spațiului Schengen
  , inclusiv circumstanțe care ar putea genera amenințări la adresa securității interne.

existente

, inclusiv circumstanțe care ar putea genera amenințări la adresa securității interne.

Amendamentul 34

Amendamentul 34

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 2 – litera c

Articolul 4 – alineatul 2 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | atunci când are motive să considere că un stat membru își neglijează grav obligațiile care îi revin în temeiul acquis-ului Schengen,
  inclusiv
  în cazul acuzațiilor de încălcări grave ale drepturilor fundamentale la frontierele externe. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

atunci când are motive să considere că un stat membru își neglijează grav obligațiile care îi revin în temeiul acquis-ului Schengen,
  inclusiv
  în cazul acuzațiilor de încălcări grave ale drepturilor fundamentale la frontierele externe.

inclusiv

| (c) | atunci când are motive să considere că un stat membru își neglijează grav obligațiile care îi revin în temeiul acquis-ului Schengen,
  în special
  în cazul acuzațiilor de încălcări grave ale drepturilor fundamentale la frontierele externe. |
| --- | --- |

(c)

atunci când are motive să considere că un stat membru își neglijează grav obligațiile care îi revin în temeiul acquis-ului Schengen,
  în special
  în cazul acuzațiilor de încălcări grave ale drepturilor fundamentale la frontierele externe.

în special

Amendamentul 35

Amendamentul 35

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 3

Articolul 4 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Comisia poate organiza evaluări tematice, în special pentru a evalua punerea în aplicare a unor modificări legislative semnificative, pe măsură ce acestea încep să se aplice, și a unor noi inițiative, sau pentru a evalua aspecte din diferite domenii de politică sau practici
  ale statelor membre care se confruntă cu provocări similare
  . | 3.   Comisia poate organiza evaluări tematice, în special pentru a evalua punerea în aplicare a unor modificări legislative semnificative, pe măsură ce acestea încep să se aplice, și a unor noi inițiative, sau pentru a evalua aspecte din diferite domenii de politică sau practici
  și politici similare la nivelul statelor membre
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Comisia poate organiza evaluări tematice, în special pentru a evalua punerea în aplicare a unor modificări legislative semnificative, pe măsură ce acestea încep să se aplice, și a unor noi inițiative, sau pentru a evalua aspecte din diferite domenii de politică sau practici
  ale statelor membre care se confruntă cu provocări similare
  .

3.   Comisia poate organiza evaluări tematice, în special pentru a evalua punerea în aplicare a unor modificări legislative semnificative, pe măsură ce acestea încep să se aplice, și a unor noi inițiative, sau pentru a evalua aspecte din diferite domenii de politică sau practici
  și politici similare la nivelul statelor membre
  .

Amendamentul 36

Amendamentul 36

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 6 – paragraful 1

Articolul 6 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Activitățile de evaluare și de monitorizare menționate la articolele 4 și 5 pot fi efectuate prin intermediul vizitelor anunțate sau neanunțate, al chestionarelor sau al altor metode la distanță. | Activitățile de evaluare și de monitorizare menționate la articolele 4 și 5 pot fi efectuate prin intermediul vizitelor anunțate
  , cu preaviz scurt
  sau neanunțate, al chestionarelor sau al altor metode la distanță.
  Ar trebui procedat în acest fel numai atunci când vizitele la fața locului nu sunt considerate necesare. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Activitățile de evaluare și de monitorizare menționate la articolele 4 și 5 pot fi efectuate prin intermediul vizitelor anunțate sau neanunțate, al chestionarelor sau al altor metode la distanță.

Activitățile de evaluare și de monitorizare menționate la articolele 4 și 5 pot fi efectuate prin intermediul vizitelor anunțate
  , cu preaviz scurt
  sau neanunțate, al chestionarelor sau al altor metode la distanță.
  Ar trebui procedat în acest fel numai atunci când vizitele la fața locului nu sunt considerate necesare.

, cu preaviz scurt

Ar trebui procedat în acest fel numai atunci când vizitele la fața locului nu sunt considerate necesare.

Amendamentul 37

Amendamentul 37

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 1 – paragraful 2

Articolul 7 – alineatul 1 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Comisia poate încheia acorduri cu organele, oficiile și agențiile Uniunii pentru a facilita cooperarea. | Comisia poate încheia acorduri cu organele, oficiile și agențiile Uniunii pentru a facilita cooperarea
  și poate invita un membru al organelor, oficiilor sau agențiilor Uniunii să participe la echipele care desfășoară activități de evaluare și monitorizare, când este cazul
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Comisia poate încheia acorduri cu organele, oficiile și agențiile Uniunii pentru a facilita cooperarea.

Comisia poate încheia acorduri cu organele, oficiile și agențiile Uniunii pentru a facilita cooperarea
  și poate invita un membru al organelor, oficiilor sau agențiilor Uniunii să participe la echipele care desfășoară activități de evaluare și monitorizare, când este cazul
  .

și poate invita un membru al organelor, oficiilor sau agențiilor Uniunii să participe la echipele care desfășoară activități de evaluare și monitorizare, când este cazul

Amendamentul 38

Amendamentul 38

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 8 – alineatul 1

Articolul 8 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Până la data de 31 august a fiecărui an, Frontex prezintă Comisiei și statelor membre
  o analiză a
  riscurilor în vederea programului anual de evaluare menționat la articolul 13 din prezentul regulament. | 1.   Până la data de 31 august a fiecărui an, Frontex prezintă Comisiei și statelor membre
  analize ale
  riscurilor în vederea programului anual de evaluare menționat la articolul 13 din prezentul regulament. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Până la data de 31 august a fiecărui an, Frontex prezintă Comisiei și statelor membre
  o analiză a
  riscurilor în vederea programului anual de evaluare menționat la articolul 13 din prezentul regulament.

1.   Până la data de 31 august a fiecărui an, Frontex prezintă Comisiei și statelor membre
  analize ale
  riscurilor în vederea programului anual de evaluare menționat la articolul 13 din prezentul regulament.

Amendamentul 39

Amendamentul 39

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 8 – alineatul 2 – paragraful 1

Articolul 8 – alineatul 2 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Analiza
  riscurilor
  menționată
  la alineatul (1) vizează toate aspectele relevante
  legate de gestionarea integrată
  a frontierelor și conține, de asemenea, recomandări privind vizitele neanunțate pentru anul următor, indiferent de ordinea în care statele membre urmează să fie evaluate în fiecare an, astfel cum este prevăzută în programul multianual de evaluare în conformitate cu articolul 12. | Analizele
  riscurilor
  menționate
  la alineatul (1) vizează toate aspectele relevante
  ale gestionării europene integrate
  a frontierelor
  , astfel cum este prevăzută la articolul 3 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2019/1896, include o componentă privind drepturile fundamentale
  și conține, de asemenea, recomandări privind vizitele neanunțate
  sau vizitele cu preaviz scurt
  pentru anul următor, indiferent de ordinea în care statele membre urmează să fie evaluate în fiecare an, astfel cum este prevăzută în programul multianual de evaluare în conformitate cu articolul 12. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Analiza
  riscurilor
  menționată
  la alineatul (1) vizează toate aspectele relevante
  legate de gestionarea integrată
  a frontierelor și conține, de asemenea, recomandări privind vizitele neanunțate pentru anul următor, indiferent de ordinea în care statele membre urmează să fie evaluate în fiecare an, astfel cum este prevăzută în programul multianual de evaluare în conformitate cu articolul 12.

Analiza

menționată

legate de gestionarea integrată

Analizele
  riscurilor
  menționate
  la alineatul (1) vizează toate aspectele relevante
  ale gestionării europene integrate
  a frontierelor
  , astfel cum este prevăzută la articolul 3 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2019/1896, include o componentă privind drepturile fundamentale
  și conține, de asemenea, recomandări privind vizitele neanunțate
  sau vizitele cu preaviz scurt
  pentru anul următor, indiferent de ordinea în care statele membre urmează să fie evaluate în fiecare an, astfel cum este prevăzută în programul multianual de evaluare în conformitate cu articolul 12.

Analizele

menționate

ale gestionării europene integrate

, astfel cum este prevăzută la articolul 3 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2019/1896, include o componentă privind drepturile fundamentale

sau vizitele cu preaviz scurt

Amendamentul 40

Amendamentul 40

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 8 – alineatul 2 – paragraful 2

Articolul 8 – alineatul 2 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Recomandările respective se pot referi la orice regiune sau zonă specifică și conțin o listă cu cel puțin zece secțiuni specifice ale frontierelor externe și cu cel puțin zece puncte specifice de trecere a frontierei, puncte specifice relevante pentru evaluarea conformității cu Directiva 2008/115/CE (47), precum și alte informații relevante. | Recomandările respective se pot referi la orice regiune sau zonă specifică și conțin o listă cu cel puțin zece secțiuni specifice ale frontierelor externe și cu cel puțin zece puncte specifice de trecere a frontierei, puncte specifice relevante pentru evaluarea conformității cu Directiva 2008/115/CE (47), precum și alte informații relevante. |
| | Comisia transmite fără întârziere analizele riscurilor Parlamentului European și Consiliului în conformitate cu Regulamentul (UE) 2019/1896. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Recomandările respective se pot referi la orice regiune sau zonă specifică și conțin o listă cu cel puțin zece secțiuni specifice ale frontierelor externe și cu cel puțin zece puncte specifice de trecere a frontierei, puncte specifice relevante pentru evaluarea conformității cu Directiva 2008/115/CE (47), precum și alte informații relevante.

47

Recomandările respective se pot referi la orice regiune sau zonă specifică și conțin o listă cu cel puțin zece secțiuni specifice ale frontierelor externe și cu cel puțin zece puncte specifice de trecere a frontierei, puncte specifice relevante pentru evaluarea conformității cu Directiva 2008/115/CE (47), precum și alte informații relevante.

47

Comisia transmite fără întârziere analizele riscurilor Parlamentului European și Consiliului în conformitate cu Regulamentul (UE) 2019/1896.

Comisia transmite fără întârziere analizele riscurilor Parlamentului European și Consiliului în conformitate cu Regulamentul (UE) 2019/1896.

Amendamentul 41

Amendamentul 41

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 9 a (nou)

Articolul 9 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 9a




  Cooperarea cu Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene




  În conformitate cu articolul 4 alineatul (1) literele (a) și (d) din Regulamentul (CE) nr. 168/2007



   (1a)



  al Consiliului, până la data de 31 august a fiecărui an, Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene prezintă Comisiei concluzii privind evaluarea sa generală a drepturilor fundamentale în legătură cu punerea în aplicare a acquis-ului Schengen, pentru ca aceasta să dispună de concluziile Agenției atunci când întocmește programul anual de evaluare menționat la articolul 13. |
| |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 9a

Cooperarea cu Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene

În conformitate cu articolul 4 alineatul (1) literele (a) și (d) din Regulamentul (CE) nr. 168/2007



   (1a)



  al Consiliului, până la data de 31 august a fiecărui an, Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene prezintă Comisiei concluzii privind evaluarea sa generală a drepturilor fundamentale în legătură cu punerea în aplicare a acquis-ului Schengen, pentru ca aceasta să dispună de concluziile Agenției atunci când întocmește programul anual de evaluare menționat la articolul 13.

Amendamentul 42

Amendamentul 42

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 10 – alineatul 1

Articolul 10 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Comisia utilizează rezultatele mecanismelor și instrumentelor relevante, inclusiv ale activităților de evaluare și monitorizare ale organelor, oficiilor și agențiilor Uniunii care sunt implicate în punerea în aplicare a acquis-ului Schengen și ale Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene, precum și ale mecanismelor și organismelor naționale independente de monitorizare și ale altor mecanisme naționale de control al calității în pregătirea activităților de evaluare și monitorizare, pentru a îmbunătăți gradul de conștientizare cu privire la funcționarea spațiului Schengen și pentru a evita suprapunerea eforturilor și măsurile contradictorii. | 1.   Comisia utilizează rezultatele mecanismelor și instrumentelor relevante, inclusiv ale activităților de evaluare și monitorizare ale organelor, oficiilor și agențiilor Uniunii care sunt implicate în punerea în aplicare a acquis-ului Schengen și ale Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene, precum și ale mecanismelor și organismelor naționale independente de monitorizare și ale altor mecanisme naționale de control al calității în pregătirea activităților de evaluare și monitorizare, pentru a 
  stabili necesitatea unei evaluări neanunțate sau a unor evaluări cu preaviz scurt și pentru a
  îmbunătăți gradul de conștientizare cu privire la funcționarea spațiului Schengen și pentru a evita suprapunerea eforturilor și măsurile contradictorii. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Comisia utilizează rezultatele mecanismelor și instrumentelor relevante, inclusiv ale activităților de evaluare și monitorizare ale organelor, oficiilor și agențiilor Uniunii care sunt implicate în punerea în aplicare a acquis-ului Schengen și ale Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene, precum și ale mecanismelor și organismelor naționale independente de monitorizare și ale altor mecanisme naționale de control al calității în pregătirea activităților de evaluare și monitorizare, pentru a îmbunătăți gradul de conștientizare cu privire la funcționarea spațiului Schengen și pentru a evita suprapunerea eforturilor și măsurile contradictorii.

1.   Comisia utilizează rezultatele mecanismelor și instrumentelor relevante, inclusiv ale activităților de evaluare și monitorizare ale organelor, oficiilor și agențiilor Uniunii care sunt implicate în punerea în aplicare a acquis-ului Schengen și ale Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene, precum și ale mecanismelor și organismelor naționale independente de monitorizare și ale altor mecanisme naționale de control al calității în pregătirea activităților de evaluare și monitorizare, pentru a 
  stabili necesitatea unei evaluări neanunțate sau a unor evaluări cu preaviz scurt și pentru a
  îmbunătăți gradul de conștientizare cu privire la funcționarea spațiului Schengen și pentru a evita suprapunerea eforturilor și măsurile contradictorii.

Amendamentul 43

Amendamentul 43

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 10 – alineatul 3 – paragraful 2

Articolul 10 – alineatul 3 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Schimbul de informații are loc în conformitate cu mandatele respectivelor organe, oficii și agenții ale Uniunii. | Schimbul de informații are loc în conformitate cu mandatele respectivelor organe, oficii și agenții ale Uniunii.
  Acest schimb de informații are loc pentru a asigura o mai bună cunoaștere a situației de către organismele, oficiile și agențiile Uniunii și un răspuns operațional consolidat din partea acestora. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Schimbul de informații are loc în conformitate cu mandatele respectivelor organe, oficii și agenții ale Uniunii.

Schimbul de informații are loc în conformitate cu mandatele respectivelor organe, oficii și agenții ale Uniunii.
  Acest schimb de informații are loc pentru a asigura o mai bună cunoaștere a situației de către organismele, oficiile și agențiile Uniunii și un răspuns operațional consolidat din partea acestora.

Acest schimb de informații are loc pentru a asigura o mai bună cunoaștere a situației de către organismele, oficiile și agențiile Uniunii și un răspuns operațional consolidat din partea acestora.

Amendamentul 44

Amendamentul 44

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 11 – paragraful 1

Articolul 11 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| La programarea și punerea în aplicare a activităților de evaluare și de monitorizare, Comisia ia în considerare informațiile furnizate de terți, inclusiv de autorități independente, organizații neguvernamentale și organizații internaționale. | La programarea și punerea în aplicare a activităților de evaluare și de monitorizare,
  în special în ceea ce privește stabilirea necesității unor evaluări neanunțate în conformitate cu articolul 4 alineatele (2) și (2a),
  Comisia ia în considerare informațiile
  și recomandările
  furnizate de terți
  relevanți
  , inclusiv de autorități independente, organizații neguvernamentale și organizații internaționale
  , cum ar fi instituțiile și organele Organizației Națiunilor Unite și ale Consiliului Europei. În cazul în care evaluarea confirmă deficiențele evidențiate de părțile terțe în informațiile pe care le furnizează, statele membre au posibilitatea de a prezenta observații. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

La programarea și punerea în aplicare a activităților de evaluare și de monitorizare, Comisia ia în considerare informațiile furnizate de terți, inclusiv de autorități independente, organizații neguvernamentale și organizații internaționale.

La programarea și punerea în aplicare a activităților de evaluare și de monitorizare,
  în special în ceea ce privește stabilirea necesității unor evaluări neanunțate în conformitate cu articolul 4 alineatele (2) și (2a),
  Comisia ia în considerare informațiile
  și recomandările
  furnizate de terți
  relevanți
  , inclusiv de autorități independente, organizații neguvernamentale și organizații internaționale
  , cum ar fi instituțiile și organele Organizației Națiunilor Unite și ale Consiliului Europei. În cazul în care evaluarea confirmă deficiențele evidențiate de părțile terțe în informațiile pe care le furnizează, statele membre au posibilitatea de a prezenta observații.

în special în ceea ce privește stabilirea necesității unor evaluări neanunțate în conformitate cu articolul 4 alineatele (2) și (2a),

și recomandările

relevanți

, cum ar fi instituțiile și organele Organizației Națiunilor Unite și ale Consiliului Europei. În cazul în care evaluarea confirmă deficiențele evidențiate de părțile terțe în informațiile pe care le furnizează, statele membre au posibilitatea de a prezenta observații.

Amendamentul 45

Amendamentul 45

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 12 – alineatul 1 – paragraful 2

Articolul 12 – alineatul 1 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| În fiecare ciclu de evaluare multianual, fiecare stat membru face obiectul unei evaluări periodice și cel puțin al unei evaluări neanunțate sau al unei evaluări tematice. | În fiecare ciclu de evaluare multianual, fiecare stat membru face obiectul unei evaluări periodice și cel puțin al unei evaluări neanunțate sau al unei
  vizite cu preaviz scurt, precum și al uneia sau mai multor
  evaluări tematice.
  Comisia organizează evaluări neanunțate în temeiul articolului 4 ori de câte ori apar circumstanțele prevăzute la acest articol. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

În fiecare ciclu de evaluare multianual, fiecare stat membru face obiectul unei evaluări periodice și cel puțin al unei evaluări neanunțate sau al unei evaluări tematice.

În fiecare ciclu de evaluare multianual, fiecare stat membru face obiectul unei evaluări periodice și cel puțin al unei evaluări neanunțate sau al unei
  vizite cu preaviz scurt, precum și al uneia sau mai multor
  evaluări tematice.
  Comisia organizează evaluări neanunțate în temeiul articolului 4 ori de câte ori apar circumstanțele prevăzute la acest articol.

vizite cu preaviz scurt, precum și al uneia sau mai multor

Comisia organizează evaluări neanunțate în temeiul articolului 4 ori de câte ori apar circumstanțele prevăzute la acest articol.

Amendamentul 46

Amendamentul 46

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 12 – alineatul 3 – paragraful 1

Articolul 12 – alineatul 3 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Programul multianual de evaluare identifică
  domeniile prioritare specifice
  care urmează să facă obiectul evaluărilor periodice și include un calendar provizoriu al evaluărilor respective. | Programul multianual de evaluare identifică
  , în conformitate cu articolul 4, acele aspecte ale acquis-ului Schengen
  care urmează să facă obiectul evaluărilor periodice și include un calendar provizoriu al evaluărilor respective. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Programul multianual de evaluare identifică
  domeniile prioritare specifice
  care urmează să facă obiectul evaluărilor periodice și include un calendar provizoriu al evaluărilor respective.

domeniile prioritare specifice

Programul multianual de evaluare identifică
  , în conformitate cu articolul 4, acele aspecte ale acquis-ului Schengen
  care urmează să facă obiectul evaluărilor periodice și include un calendar provizoriu al evaluărilor respective.

, în conformitate cu articolul 4, acele aspecte ale acquis-ului Schengen

Amendamentul 47

Amendamentul 47

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 12 – alineatul 3 – paragraful 2

Articolul 12 – alineatul 3 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Programul multianual de evaluare stabilește o listă provizorie a statelor membre care urmează să facă obiectul unor evaluări periodice într-un anumit an, fără a aduce atingere ajustărilor efectuate în temeiul alineatului (4). Ordinea provizorie în care statele membre urmează să facă obiectul unei evaluări periodice ține seama de timpul care a trecut de la evaluarea periodică anterioară. De asemenea, programul multianual de evaluare ține seama de rezultatele evaluărilor anterioare, de ritmul punerii în aplicare a planurilor de acțiune și de alte informații relevante de care dispune Comisia cu privire la practicile statelor membre. | Programul multianual de evaluare stabilește o listă provizorie a statelor membre care urmează să facă obiectul unor evaluări periodice într-un anumit an,
  împreună cu instituțiile, organele, oficiile și agențiile relevante ale Uniunii care îndeplinesc funcții legate de punerea în aplicare a acquis-ului Schengen în statele membre relevante,
  fără a aduce atingere ajustărilor efectuate în temeiul alineatului (4). Ordinea provizorie în care statele membre urmează să facă obiectul unei evaluări periodice ține seama de timpul care a trecut de la evaluarea periodică anterioară. De asemenea, programul multianual de evaluare ține seama de rezultatele evaluărilor anterioare, de ritmul punerii în aplicare a planurilor de acțiune și de alte informații relevante de care dispune Comisia cu privire la practicile statelor membre. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Programul multianual de evaluare stabilește o listă provizorie a statelor membre care urmează să facă obiectul unor evaluări periodice într-un anumit an, fără a aduce atingere ajustărilor efectuate în temeiul alineatului (4). Ordinea provizorie în care statele membre urmează să facă obiectul unei evaluări periodice ține seama de timpul care a trecut de la evaluarea periodică anterioară. De asemenea, programul multianual de evaluare ține seama de rezultatele evaluărilor anterioare, de ritmul punerii în aplicare a planurilor de acțiune și de alte informații relevante de care dispune Comisia cu privire la practicile statelor membre.

Programul multianual de evaluare stabilește o listă provizorie a statelor membre care urmează să facă obiectul unor evaluări periodice într-un anumit an,
  împreună cu instituțiile, organele, oficiile și agențiile relevante ale Uniunii care îndeplinesc funcții legate de punerea în aplicare a acquis-ului Schengen în statele membre relevante,
  fără a aduce atingere ajustărilor efectuate în temeiul alineatului (4). Ordinea provizorie în care statele membre urmează să facă obiectul unei evaluări periodice ține seama de timpul care a trecut de la evaluarea periodică anterioară. De asemenea, programul multianual de evaluare ține seama de rezultatele evaluărilor anterioare, de ritmul punerii în aplicare a planurilor de acțiune și de alte informații relevante de care dispune Comisia cu privire la practicile statelor membre.

împreună cu instituțiile, organele, oficiile și agențiile relevante ale Uniunii care îndeplinesc funcții legate de punerea în aplicare a acquis-ului Schengen în statele membre relevante,

Amendamentul 48

Amendamentul 48

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 14 – alineatul 1 – paragraful 2

Articolul 14 – alineatul 1 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| La elaborarea chestionarului, Comisia poate consulta organele, oficiile și agențiile relevante ale Uniunii menționate la articolul 7. | La elaborarea chestionarului, Comisia poate consulta organele, oficiile și agențiile relevante ale Uniunii menționate la articolul 7.
  Comisia, în cooperare cu Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene, include în chestionar criterii de referință specifice pe baza cărora echipele de evaluare evaluează respectarea drepturilor fundamentale. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

La elaborarea chestionarului, Comisia poate consulta organele, oficiile și agențiile relevante ale Uniunii menționate la articolul 7.

La elaborarea chestionarului, Comisia poate consulta organele, oficiile și agențiile relevante ale Uniunii menționate la articolul 7.
  Comisia, în cooperare cu Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene, include în chestionar criterii de referință specifice pe baza cărora echipele de evaluare evaluează respectarea drepturilor fundamentale.

Comisia, în cooperare cu Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene, include în chestionar criterii de referință specifice pe baza cărora echipele de evaluare evaluează respectarea drepturilor fundamentale.

Amendamentul 49

Amendamentul 49

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 14 – alineatul 4 – paragraful 3

Articolul 14 – alineatul 4 – paragraful 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Comisia pune aceste răspunsuri la dispoziția celorlalte state membre. | Comisia pune aceste răspunsuri la dispoziția celorlalte state membre
  și a Parlamentului European și a Consiliului
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Comisia pune aceste răspunsuri la dispoziția celorlalte state membre.

Comisia pune aceste răspunsuri la dispoziția celorlalte state membre
  și a Parlamentului European și a Consiliului
  .

și a Parlamentului European și a Consiliului

Amendamentul 50

Amendamentul 50

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 16 – alineatul 1 – paragraful 1

Articolul 16 – alineatul 1 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Statele membre și Comisia, în cooperare cu organele, oficiile sau agențiile relevante ale Uniunii, se asigură că experții din statele membre și reprezentanții Comisiei beneficiază de formare adecvată pentru a deveni evaluatori Schengen. | Statele membre și Comisia, în cooperare cu organele, oficiile sau agențiile relevante ale Uniunii, se asigură că experții din statele membre și reprezentanții Comisiei beneficiază de formare adecvată pentru a deveni evaluatori Schengen.
  Finalizarea acestei formări este obligatorie pentru toți experții care fac parte dintr-o echipă ce efectuează o evaluare sau o activitate de monitorizare în conformitate cu articolul 18. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Statele membre și Comisia, în cooperare cu organele, oficiile sau agențiile relevante ale Uniunii, se asigură că experții din statele membre și reprezentanții Comisiei beneficiază de formare adecvată pentru a deveni evaluatori Schengen.

Statele membre și Comisia, în cooperare cu organele, oficiile sau agențiile relevante ale Uniunii, se asigură că experții din statele membre și reprezentanții Comisiei beneficiază de formare adecvată pentru a deveni evaluatori Schengen.
  Finalizarea acestei formări este obligatorie pentru toți experții care fac parte dintr-o echipă ce efectuează o evaluare sau o activitate de monitorizare în conformitate cu articolul 18.

Finalizarea acestei formări este obligatorie pentru toți experții care fac parte dintr-o echipă ce efectuează o evaluare sau o activitate de monitorizare în conformitate cu articolul 18.

Amendamentul 51

Amendamentul 51

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 16 – alineatul 2

Articolul 16 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   În scopul formării, fiecare echipă care efectuează evaluări periodice poate include un „observator”
  fie
  dintr-un stat membru,
  fie
  din partea Comisiei. | 2.   În scopul formării, fiecare echipă care efectuează evaluări periodice poate include un „observator” dintr-un stat membru, din partea Comisiei
  sau a unui organ, oficiu sau agenție a Uniunii implicată în punerea în aplicare a acquis-ului Schengen
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   În scopul formării, fiecare echipă care efectuează evaluări periodice poate include un „observator”
  fie
  dintr-un stat membru,
  fie
  din partea Comisiei.

2.   În scopul formării, fiecare echipă care efectuează evaluări periodice poate include un „observator” dintr-un stat membru, din partea Comisiei
  sau a unui organ, oficiu sau agenție a Uniunii implicată în punerea în aplicare a acquis-ului Schengen
  .

Amendamentul 52

Amendamentul 52

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 17 – alineatul 1

Articolul 17 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Comisia, în cooperare cu statele membre, constituie în fiecare an un grup de rezervă de experți a căror experiență profesională
  acoperă domeniile prioritare specifice stabilite
  în programul multianual de evaluare. | 1.   Comisia, în cooperare cu statele membre, constituie în fiecare an un grup de rezervă de experți a căror experiență profesională
  include acele aspecte ale acquis-ului Schengen care urmează să fie vizate
  în
  conformitate cu
  programul multianual de evaluare. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Comisia, în cooperare cu statele membre, constituie în fiecare an un grup de rezervă de experți a căror experiență profesională
  acoperă domeniile prioritare specifice stabilite
  în programul multianual de evaluare.

1.   Comisia, în cooperare cu statele membre, constituie în fiecare an un grup de rezervă de experți a căror experiență profesională
  include acele aspecte ale acquis-ului Schengen care urmează să fie vizate
  în
  conformitate cu
  programul multianual de evaluare.

Amendamentul 53

Amendamentul 53

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 17 – alineatul 2

Articolul 17 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   În paralel cu instituirea programului anual de evaluare în conformitate cu articolul 13 alineatul (1), la invitația Comisiei, statele membre desemnează cel puțin un expert calificat pentru fiecare
  domeniu specific stabilit
  în programul multianual de evaluare pentru grupul de rezervă de experți pentru anul următor. | 2.   În paralel cu instituirea programului anual de evaluare în conformitate cu articolul 13 alineatul (1), la invitația Comisiei, statele membre desemnează cel puțin un expert calificat pentru fiecare
  aspect al acquis-ului Schengen care urmează să fie evaluat
  în
  conformitate cu
  programul multianual de evaluare pentru grupul de rezervă de experți pentru anul următor. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   În paralel cu instituirea programului anual de evaluare în conformitate cu articolul 13 alineatul (1), la invitația Comisiei, statele membre desemnează cel puțin un expert calificat pentru fiecare
  domeniu specific stabilit
  în programul multianual de evaluare pentru grupul de rezervă de experți pentru anul următor.

2.   În paralel cu instituirea programului anual de evaluare în conformitate cu articolul 13 alineatul (1), la invitația Comisiei, statele membre desemnează cel puțin un expert calificat pentru fiecare
  aspect al acquis-ului Schengen care urmează să fie evaluat
  în
  conformitate cu
  programul multianual de evaluare pentru grupul de rezervă de experți pentru anul următor.

Amendamentul 54

Amendamentul 54

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 17 – alineatul 11

Articolul 17 – alineatul 11

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 11.   Comisia actualizează permanent lista experților care fac parte din grupul de rezervă și informează statele membre cu privire la numărul de experți și profilurile acestora desemnate pentru fiecare stat membru. | 11.   Comisia actualizează permanent lista experților care fac parte din grupul de rezervă și informează statele membre
  , Parlamentul European și Consiliul
  cu privire la numărul de experți și profilurile acestora desemnate pentru fiecare stat membru. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

11.   Comisia actualizează permanent lista experților care fac parte din grupul de rezervă și informează statele membre cu privire la numărul de experți și profilurile acestora desemnate pentru fiecare stat membru.

11.   Comisia actualizează permanent lista experților care fac parte din grupul de rezervă și informează statele membre
  , Parlamentul European și Consiliul
  cu privire la numărul de experți și profilurile acestora desemnate pentru fiecare stat membru.

Amendamentul 55

Amendamentul 55

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 18 – alineatul 1

Articolul 18 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Comisia definește numărul de experți din statele membre și de reprezentanți ai Comisiei care participă în cadrul unei echipe pe baza particularităților și a nevoilor activității de evaluare sau monitorizare. Comisia selectează din cadrul grupului de rezervă experți care să devină membri ai unei echipe. | 1.   Comisia definește numărul de experți din statele membre și de reprezentanți ai Comisiei care participă în cadrul unei echipe pe baza particularităților și a nevoilor activității de evaluare sau monitorizare. Comisia selectează din cadrul grupului de rezervă experți care să devină membri ai unei echipe.
  Toți membrii echipei, cu excepția observatorilor sau a observatorilor din partea Uniunii, trebuie să fi urmat cursurile de formare corespunzătoare menționate la articolul 16 alineatul (1). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Comisia definește numărul de experți din statele membre și de reprezentanți ai Comisiei care participă în cadrul unei echipe pe baza particularităților și a nevoilor activității de evaluare sau monitorizare. Comisia selectează din cadrul grupului de rezervă experți care să devină membri ai unei echipe.

1.   Comisia definește numărul de experți din statele membre și de reprezentanți ai Comisiei care participă în cadrul unei echipe pe baza particularităților și a nevoilor activității de evaluare sau monitorizare. Comisia selectează din cadrul grupului de rezervă experți care să devină membri ai unei echipe.
  Toți membrii echipei, cu excepția observatorilor sau a observatorilor din partea Uniunii, trebuie să fi urmat cursurile de formare corespunzătoare menționate la articolul 16 alineatul (1).

Amendamentul 56

Amendamentul 56

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 18 – alineatul 2 – paragraful 2

Articolul 18 – alineatul 2 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Experții statelor membre nu participă în cadrul unei echipe care desfășoară o activitate de evaluare sau de monitorizare a statului membru în care sunt angajați. | Experții statelor membre nu participă în cadrul unei echipe care desfășoară o activitate de evaluare sau de monitorizare a statului membru în care sunt angajați.
  În plus, în cazul în care activitățile unui organ, ale unui oficiu sau ale unei agenții a Uniunii prezente în statul membru sunt evaluate ca parte a evaluării statului membru respectiv, la evaluare nu participă niciun expert sau observator din partea organului, oficiului sau agenției respective a Uniunii. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Experții statelor membre nu participă în cadrul unei echipe care desfășoară o activitate de evaluare sau de monitorizare a statului membru în care sunt angajați.

Experții statelor membre nu participă în cadrul unei echipe care desfășoară o activitate de evaluare sau de monitorizare a statului membru în care sunt angajați.
  În plus, în cazul în care activitățile unui organ, ale unui oficiu sau ale unei agenții a Uniunii prezente în statul membru sunt evaluate ca parte a evaluării statului membru respectiv, la evaluare nu participă niciun expert sau observator din partea organului, oficiului sau agenției respective a Uniunii.

În plus, în cazul în care activitățile unui organ, ale unui oficiu sau ale unei agenții a Uniunii prezente în statul membru sunt evaluate ca parte a evaluării statului membru respectiv, la evaluare nu participă niciun expert sau observator din partea organului, oficiului sau agenției respective a Uniunii.

Amendamentul 57

Amendamentul 57

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 18 – alineatul 4

Articolul 18 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   În cazul vizitelor neanunțate, Comisia trimite invitațiile cu cel puțin două săptămâni înainte de data la care este programată începerea vizitei. Experții răspund în termen de 72 de ore de la primirea invitației, de comun acord cu autoritățile de desemnare. | 4.   În cazul vizitelor neanunțate
  sau al vizitelor cu preaviz scurt
  , Comisia trimite invitațiile cu cel puțin două săptămâni înainte de data la care este programată începerea vizitei. Experții răspund în termen de 72 de ore de la primirea invitației, de comun acord cu autoritățile de desemnare. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.   În cazul vizitelor neanunțate, Comisia trimite invitațiile cu cel puțin două săptămâni înainte de data la care este programată începerea vizitei. Experții răspund în termen de 72 de ore de la primirea invitației, de comun acord cu autoritățile de desemnare.

4.   În cazul vizitelor neanunțate
  sau al vizitelor cu preaviz scurt
  , Comisia trimite invitațiile cu cel puțin două săptămâni înainte de data la care este programată începerea vizitei. Experții răspund în termen de 72 de ore de la primirea invitației, de comun acord cu autoritățile de desemnare.

Amendamentul 58

Amendamentul 58

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 18 – alineatul 6 a (nou)

Articolul 18 – alineatul 6 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Comisia invită, de asemenea, Parlamentul European să trimită un reprezentant care să observe noile vizite în calitate de observator din partea Uniunii. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

6a.
     
  Comisia invită, de asemenea, Parlamentul European să trimită un reprezentant care să observe noile vizite în calitate de observator din partea Uniunii.

Amendamentul 59

Amendamentul 59

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 18 – alineatul 8

Articolul 18 – alineatul 8

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 8.   În cazul în care Comisia nu obține confirmarea participării numărului necesar de experți din cadrul grupului de rezervă cu cel puțin șase săptămâni înainte de data la care este programată începerea activității de evaluare sau de monitorizare sau cu cel puțin
  o săptămână
  înainte în cazul vizitelor neanunțate, Comisia invită fără întârziere toate statele membre să desemneze experți calificați din afara grupului de rezervă pentru locurile lipsă. | 8.   În cazul în care Comisia nu obține confirmarea participării numărului necesar de experți din cadrul grupului de rezervă cu cel puțin șase săptămâni înainte de data la care este programată începerea activității de evaluare sau de monitorizare sau cu cel puțin
  7 zile
  înainte în cazul vizitelor neanunțate
  sau al vizitelor cu preaviz scurt
  , Comisia invită fără întârziere toate statele membre să desemneze experți calificați din afara grupului de rezervă pentru locurile lipsă. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

8.   În cazul în care Comisia nu obține confirmarea participării numărului necesar de experți din cadrul grupului de rezervă cu cel puțin șase săptămâni înainte de data la care este programată începerea activității de evaluare sau de monitorizare sau cu cel puțin
  o săptămână
  înainte în cazul vizitelor neanunțate, Comisia invită fără întârziere toate statele membre să desemneze experți calificați din afara grupului de rezervă pentru locurile lipsă.

8.   În cazul în care Comisia nu obține confirmarea participării numărului necesar de experți din cadrul grupului de rezervă cu cel puțin șase săptămâni înainte de data la care este programată începerea activității de evaluare sau de monitorizare sau cu cel puțin
  7 zile
  înainte în cazul vizitelor neanunțate
  sau al vizitelor cu preaviz scurt
  , Comisia invită fără întârziere toate statele membre să desemneze experți calificați din afara grupului de rezervă pentru locurile lipsă.

Amendamentul 60

Amendamentul 60

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 18 – alineatul 9 – paragraful 2

Articolul 18 – alineatul 9 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Comisia desemnează un expert principal al Comisiei și propune expertul principal al statelor membre. Expertul coordonator al statelor membre este numit de membrii echipei cât mai curând posibil după constituirea echipei. | Comisia desemnează un expert principal al Comisiei și propune expertul principal al statelor membre. Expertul coordonator al statelor membre este numit de membrii echipei cât mai curând posibil după constituirea echipei.
  Comisia desemnează un expert responsabil cu elementele vizitei sau ale evaluării care țin de drepturile fundamentale. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Comisia desemnează un expert principal al Comisiei și propune expertul principal al statelor membre. Expertul coordonator al statelor membre este numit de membrii echipei cât mai curând posibil după constituirea echipei.

Comisia desemnează un expert principal al Comisiei și propune expertul principal al statelor membre. Expertul coordonator al statelor membre este numit de membrii echipei cât mai curând posibil după constituirea echipei.
  Comisia desemnează un expert responsabil cu elementele vizitei sau ale evaluării care țin de drepturile fundamentale.

Comisia desemnează un expert responsabil cu elementele vizitei sau ale evaluării care țin de drepturile fundamentale.

Amendamentul 61

Amendamentul 61

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 19 – alineatul 2 – paragraful 1

Articolul 19 – alineatul 2 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Programul detaliat al vizitelor într-un stat membru sau la consulatele acestuia este stabilit de Comisie în strânsă cooperare cu experții principali și cu statul membru în cauză. | Programul detaliat al vizitelor într-un stat membru sau la consulatele acestuia este stabilit de Comisie în strânsă cooperare cu experții principali și cu statul membru în cauză.
  Comisia transmite programul detaliat parlamentului național din statul membru vizat. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Programul detaliat al vizitelor într-un stat membru sau la consulatele acestuia este stabilit de Comisie în strânsă cooperare cu experții principali și cu statul membru în cauză.

Programul detaliat al vizitelor într-un stat membru sau la consulatele acestuia este stabilit de Comisie în strânsă cooperare cu experții principali și cu statul membru în cauză.
  Comisia transmite programul detaliat parlamentului național din statul membru vizat.

Comisia transmite programul detaliat parlamentului național din statul membru vizat.

Amendamentul 62

Amendamentul 62

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 19 – alineatul 4 – paragraful 1

Articolul 19 – alineatul 4 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Vizitele neanunțate au loc fără notificarea prealabilă a statului membru în cauză.
  În mod excepțional,
  Comisia
  poate informa statul membru în cauză cu cel puțin 24 de ore înainte ca vizita să aibă loc atunci când scopul principal al vizitei
  neanunțate
  este verificarea aleatorie a punerii în aplicare a acquis-ului Schengen
  . | Vizitele neanunțate au loc fără notificarea prealabilă a statului membru în cauză. Comisia
  stabilește programul detaliat pentru vizitele
  neanunțate. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Vizitele neanunțate au loc fără notificarea prealabilă a statului membru în cauză.
  În mod excepțional,
  Comisia
  poate informa statul membru în cauză cu cel puțin 24 de ore înainte ca vizita să aibă loc atunci când scopul principal al vizitei
  neanunțate
  este verificarea aleatorie a punerii în aplicare a acquis-ului Schengen
  .

În mod excepțional,

poate informa statul membru în cauză cu cel puțin 24 de ore înainte ca vizita să aibă loc atunci când scopul principal al vizitei

este verificarea aleatorie a punerii în aplicare a acquis-ului Schengen

Vizitele neanunțate au loc fără notificarea prealabilă a statului membru în cauză. Comisia
  stabilește programul detaliat pentru vizitele
  neanunțate.

stabilește programul detaliat pentru vizitele

Amendamentul 63

Amendamentul 63

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 19 – alineatul 4 – paragraful 2

Articolul 19 – alineatul 4 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Programul detaliat pentru vizitele neanunțate se stabilește de către Comisie. În cazul în care statele membre au fost notificate, Comisia poate consulta calendarul și programul detaliat împreună cu statul membru în cauză. | eliminat |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Programul detaliat pentru vizitele neanunțate se stabilește de către Comisie. În cazul în care statele membre au fost notificate, Comisia poate consulta calendarul și programul detaliat împreună cu statul membru în cauză.

Programul detaliat pentru vizitele neanunțate se stabilește de către Comisie. În cazul în care statele membre au fost notificate, Comisia poate consulta calendarul și programul detaliat împreună cu statul membru în cauză.

eliminat

eliminat

Amendamentul 64

Amendamentul 64

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 19 – alineatul 5

Articolul 19 – alineatul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5.   Comisia, în strânsă cooperare cu statele membre, poate stabili și actualiza orientările pentru desfășurarea vizitelor neanunțate. | 5.   Comisia, în strânsă cooperare cu statele membre, poate stabili și actualiza orientările pentru desfășurarea vizitelor neanunțate
  sau a vizitelor cu preaviz scurt și se poate consulta cu statele membre
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5.   Comisia, în strânsă cooperare cu statele membre, poate stabili și actualiza orientările pentru desfășurarea vizitelor neanunțate.

5.   Comisia, în strânsă cooperare cu statele membre, poate stabili și actualiza orientările pentru desfășurarea vizitelor neanunțate
  sau a vizitelor cu preaviz scurt și se poate consulta cu statele membre
  .

Amendamentul 65

Amendamentul 65

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 20 – paragraful 1

Articolul 20 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Comisia, în cooperare cu statele membre, poate stabili orientări pentru desfășurarea activităților de evaluare și monitorizare prin intermediul chestionarelor sau al altor metode la distanță. | Comisia, în cooperare cu statele membre, poate stabili orientări pentru desfășurarea activităților de evaluare și monitorizare prin intermediul chestionarelor sau al altor metode la distanță
  , ca metode complementare. Metodele la distanță se utilizează numai în cazul în care vizitele la fața locului nu sunt considerate necesare. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Comisia, în cooperare cu statele membre, poate stabili orientări pentru desfășurarea activităților de evaluare și monitorizare prin intermediul chestionarelor sau al altor metode la distanță.

Comisia, în cooperare cu statele membre, poate stabili orientări pentru desfășurarea activităților de evaluare și monitorizare prin intermediul chestionarelor sau al altor metode la distanță
  , ca metode complementare. Metodele la distanță se utilizează numai în cazul în care vizitele la fața locului nu sunt considerate necesare.

, ca metode complementare. Metodele la distanță se utilizează numai în cazul în care vizitele la fața locului nu sunt considerate necesare.

Amendamentul 66

Amendamentul 66

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 21 – alineatul 1 – paragraful 3

Articolul 21 – alineatul 1 – paragraful 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Comisia transmite raportul de evaluare parlamentelor naționale, Parlamentului European și Consiliului. | Comisia transmite raportul de evaluare parlamentelor naționale, Parlamentului European și Consiliului
  în termen de cel mult 14 zile de la adoptarea raportului
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Comisia transmite raportul de evaluare parlamentelor naționale, Parlamentului European și Consiliului.

Comisia transmite raportul de evaluare parlamentelor naționale, Parlamentului European și Consiliului
  în termen de cel mult 14 zile de la adoptarea raportului
  .

în termen de cel mult 14 zile de la adoptarea raportului

Amendamentul 67

Amendamentul 67

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 21 – alineatul 5

Articolul 21 – alineatul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5.   Raportul de evaluare conține recomandări de măsuri de remediere menite să abordeze deficiențele și domeniile în care sunt necesare îmbunătățiri, care au fost identificate în cursul evaluării; acesta oferă și o indicație a priorităților pentru punerea în aplicare a recomandărilor respective. Raportul de evaluare
  poate stabili
  termene pentru punerea în aplicare a recomandărilor. În cazul în care evaluarea identifică o deficiență gravă, se aplică dispozițiile specifice prevăzute la articolul 23. | 5.   Raportul de evaluare conține recomandări de măsuri de remediere menite să abordeze deficiențele și domeniile în care sunt necesare îmbunătățiri, care au fost identificate în cursul evaluării; acesta oferă și o indicație a priorităților pentru punerea în aplicare a recomandărilor respective. Raportul de evaluare
  stabilește, de asemenea,
  termene pentru punerea în aplicare a recomandărilor. În cazul în care evaluarea identifică o deficiență gravă, se aplică dispozițiile specifice prevăzute la articolul 23. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5.   Raportul de evaluare conține recomandări de măsuri de remediere menite să abordeze deficiențele și domeniile în care sunt necesare îmbunătățiri, care au fost identificate în cursul evaluării; acesta oferă și o indicație a priorităților pentru punerea în aplicare a recomandărilor respective. Raportul de evaluare
  poate stabili
  termene pentru punerea în aplicare a recomandărilor. În cazul în care evaluarea identifică o deficiență gravă, se aplică dispozițiile specifice prevăzute la articolul 23.

5.   Raportul de evaluare conține recomandări de măsuri de remediere menite să abordeze deficiențele și domeniile în care sunt necesare îmbunătățiri, care au fost identificate în cursul evaluării; acesta oferă și o indicație a priorităților pentru punerea în aplicare a recomandărilor respective. Raportul de evaluare
  stabilește, de asemenea,
  termene pentru punerea în aplicare a recomandărilor. În cazul în care evaluarea identifică o deficiență gravă, se aplică dispozițiile specifice prevăzute la articolul 23.

Amendamentul 68

Amendamentul 68

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 21 – alineatul 6

Articolul 21 – alineatul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 6.   Comisia transmite proiectul de raport de evaluare statului membru evaluat în termen de patru săptămâni de la încheierea activității de evaluare. Statul membru evaluat își prezintă observațiile cu privire la proiectul de raport de evaluare în termen de două săptămâni de la primirea acestuia. La cererea statului membru evaluat, are loc o reuniune de redactare, în termen de cel mult cinci zile lucrătoare de la primirea observațiilor din partea statului membru evaluat. Observațiile statului membru evaluat
  pot fi
  reflectate
  în proiectul de raport
  de evaluare. | 6.   Comisia transmite proiectul de raport de evaluare statului membru evaluat în termen de patru săptămâni de la încheierea activității de evaluare. Statul membru evaluat își prezintă observațiile cu privire la proiectul de raport de evaluare în termen de două săptămâni de la primirea acestuia. La cererea statului membru evaluat, are loc o reuniune de redactare, în termen de cel mult cinci zile lucrătoare de la primirea observațiilor din partea statului membru evaluat. Observațiile statului membru evaluat
  sunt
  reflectate
  pe deplin în raportul
  de evaluare. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

6.   Comisia transmite proiectul de raport de evaluare statului membru evaluat în termen de patru săptămâni de la încheierea activității de evaluare. Statul membru evaluat își prezintă observațiile cu privire la proiectul de raport de evaluare în termen de două săptămâni de la primirea acestuia. La cererea statului membru evaluat, are loc o reuniune de redactare, în termen de cel mult cinci zile lucrătoare de la primirea observațiilor din partea statului membru evaluat. Observațiile statului membru evaluat
  pot fi
  reflectate
  în proiectul de raport
  de evaluare.

6.   Comisia transmite proiectul de raport de evaluare statului membru evaluat în termen de patru săptămâni de la încheierea activității de evaluare. Statul membru evaluat își prezintă observațiile cu privire la proiectul de raport de evaluare în termen de două săptămâni de la primirea acestuia. La cererea statului membru evaluat, are loc o reuniune de redactare, în termen de cel mult cinci zile lucrătoare de la primirea observațiilor din partea statului membru evaluat. Observațiile statului membru evaluat
  sunt
  reflectate
  pe deplin în raportul
  de evaluare.

Amendamentul 69

Amendamentul 69

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 21 – alineatul 6 a (nou)

Articolul 21 – alineatul 6 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  În cazul în care proiectul de raport de evaluare include constatări legate de activitățile unui organ, oficiu sau agenție a Uniunii implicate în punerea în aplicare a acquis-ului Schengen, procedura prevăzută la alineatul (6) se aplică mutatis mutandis. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

6a.
     
  În cazul în care proiectul de raport de evaluare include constatări legate de activitățile unui organ, oficiu sau agenție a Uniunii implicate în punerea în aplicare a acquis-ului Schengen, procedura prevăzută la alineatul (6) se aplică mutatis mutandis.

Amendamentul 70

Amendamentul 70

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 21 – alineatul 6 b (nou)

Articolul 21 – alineatul 6 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 6b.
     
  Rapoartele de evaluare menționate la prezentul articol și la articolul 23 din prezentul regulament contribuie la evaluarea aplicării și a punerii în aplicare efective a Cartei, în conformitate cu articolul 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2021/1060 al Parlamentului European și al Consiliului



   (1a)



  și cu anexa III la acesta. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

6b.
     
  Rapoartele de evaluare menționate la prezentul articol și la articolul 23 din prezentul regulament contribuie la evaluarea aplicării și a punerii în aplicare efective a Cartei, în conformitate cu articolul 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2021/1060 al Parlamentului European și al Consiliului



   (1a)



  și cu anexa III la acesta.

Amendamentul 71

Amendamentul 71

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 22 – alineatul 2 – paragraful 1

Articolul 22 – alineatul 2 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| După consultarea echipei care a desfășurat activitatea de evaluare, Comisia prezintă observații cu privire la caracterul adecvat al planului de acțiune și, în termen de o lună de la prezentarea acestuia, informează statul membru evaluat cu privire la observațiile sale. Consiliul
  poate invita statele
  membre să prezinte
  observații
  cu privire la planul de acțiune. | După consultarea echipei care a desfășurat activitatea de evaluare, Comisia prezintă observații cu privire la caracterul adecvat al planului de acțiune și, în termen de o lună de la prezentarea acestuia, informează statul membru evaluat cu privire la observațiile sale. Consiliul
  invită alte state
  membre să prezinte
  comentarii
  cu privire la planul de acțiune
  în cadrul dialogului politic consolidat
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

După consultarea echipei care a desfășurat activitatea de evaluare, Comisia prezintă observații cu privire la caracterul adecvat al planului de acțiune și, în termen de o lună de la prezentarea acestuia, informează statul membru evaluat cu privire la observațiile sale. Consiliul
  poate invita statele
  membre să prezinte
  observații
  cu privire la planul de acțiune.

poate invita statele

observații

După consultarea echipei care a desfășurat activitatea de evaluare, Comisia prezintă observații cu privire la caracterul adecvat al planului de acțiune și, în termen de o lună de la prezentarea acestuia, informează statul membru evaluat cu privire la observațiile sale. Consiliul
  invită alte state
  membre să prezinte
  comentarii
  cu privire la planul de acțiune
  în cadrul dialogului politic consolidat
  .

invită alte state

comentarii

în cadrul dialogului politic consolidat

Amendamentul 72

Amendamentul 72

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 22 – alineatul 3 – paragraful 1

Articolul 22 – alineatul 3 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Statul membru evaluat prezintă Comisiei și Consiliului un raport privind punerea în aplicare a planului său de acțiune la fiecare șase luni, începând de la adoptarea raportului de evaluare, până când Comisia consideră planul de acțiune pus în aplicare integral. În funcție de natura deficiențelor și de stadiul punerii în aplicare a recomandărilor, Comisia poate impune statului membru evaluat o frecvență de raportare diferită. | Statul membru evaluat prezintă Comisiei și Consiliului un raport privind punerea în aplicare a planului său de acțiune la fiecare șase luni, începând de la adoptarea raportului de evaluare, până când Comisia consideră planul de acțiune pus în aplicare integral. În funcție de natura deficiențelor și de stadiul punerii în aplicare a recomandărilor, Comisia poate impune statului membru evaluat o frecvență de raportare diferită.
  În cazul în care, după 24 luni de la adoptarea raportului de evaluare, Comisia nu consideră că toate recomandările au fost abordate în mod suficient și că planul de acțiune a fost pus în aplicare integral, Parlamentul European și Consiliul își exprimă poziția cu privire la această chestiune printr-o decizie motivată. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Statul membru evaluat prezintă Comisiei și Consiliului un raport privind punerea în aplicare a planului său de acțiune la fiecare șase luni, începând de la adoptarea raportului de evaluare, până când Comisia consideră planul de acțiune pus în aplicare integral. În funcție de natura deficiențelor și de stadiul punerii în aplicare a recomandărilor, Comisia poate impune statului membru evaluat o frecvență de raportare diferită.

Statul membru evaluat prezintă Comisiei și Consiliului un raport privind punerea în aplicare a planului său de acțiune la fiecare șase luni, începând de la adoptarea raportului de evaluare, până când Comisia consideră planul de acțiune pus în aplicare integral. În funcție de natura deficiențelor și de stadiul punerii în aplicare a recomandărilor, Comisia poate impune statului membru evaluat o frecvență de raportare diferită.
  În cazul în care, după 24 luni de la adoptarea raportului de evaluare, Comisia nu consideră că toate recomandările au fost abordate în mod suficient și că planul de acțiune a fost pus în aplicare integral, Parlamentul European și Consiliul își exprimă poziția cu privire la această chestiune printr-o decizie motivată.

În cazul în care, după 24 luni de la adoptarea raportului de evaluare, Comisia nu consideră că toate recomandările au fost abordate în mod suficient și că planul de acțiune a fost pus în aplicare integral, Parlamentul European și Consiliul își exprimă poziția cu privire la această chestiune printr-o decizie motivată.

Amendamentul 73

Amendamentul 73

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 22 – alineatul 3 – paragraful 3

Articolul 22 – alineatul 3 – paragraful 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Comisia informează Parlamentul European
  și
  Consiliul cel puțin de două ori pe an cu privire la stadiul punerii în aplicare a planurilor de acțiune. Comisia furnizează, în special, informații cu privire la observațiile sale privind caracterul adecvat al planurilor de acțiune menționate la alineatul (2), la rezultatul noii vizite și al vizitelor de verificare și în cazul în care constată o lipsă considerabilă de progrese în punerea în aplicare a unui plan de acțiune. | Comisia informează Parlamentul European, Consiliul
  și parlamentele naționale vizate
  cel puțin de două ori pe an cu privire la stadiul punerii în aplicare a planurilor de acțiune. Comisia furnizează, în special, informații cu privire la observațiile sale privind caracterul adecvat al planurilor de acțiune menționate la alineatul (2), la rezultatul noii vizite și al vizitelor de verificare și în cazul în care constată o lipsă considerabilă de progrese în punerea în aplicare a unui plan de acțiune. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Comisia informează Parlamentul European
  și
  Consiliul cel puțin de două ori pe an cu privire la stadiul punerii în aplicare a planurilor de acțiune. Comisia furnizează, în special, informații cu privire la observațiile sale privind caracterul adecvat al planurilor de acțiune menționate la alineatul (2), la rezultatul noii vizite și al vizitelor de verificare și în cazul în care constată o lipsă considerabilă de progrese în punerea în aplicare a unui plan de acțiune.

și

Comisia informează Parlamentul European, Consiliul
  și parlamentele naționale vizate
  cel puțin de două ori pe an cu privire la stadiul punerii în aplicare a planurilor de acțiune. Comisia furnizează, în special, informații cu privire la observațiile sale privind caracterul adecvat al planurilor de acțiune menționate la alineatul (2), la rezultatul noii vizite și al vizitelor de verificare și în cazul în care constată o lipsă considerabilă de progrese în punerea în aplicare a unui plan de acțiune.

și parlamentele naționale vizate

Amendamentul 74

Amendamentul 74

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 23 – alineatul 2 – paragraful 2

Articolul 23 – alineatul 2 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Statul membru evaluat ia măsuri imediate de remediere, inclusiv prin mobilizarea tuturor mijloacelor operaționale și financiare disponibile, dacă este cazul. Statul membru evaluat informează fără întârziere Comisia și statele membre cu privire la măsurile imediate de remediere luate sau planificate. În paralel, Comisia informează organele, oficiile și agențiile respective ale Uniunii menționate la articolul 7 cu privire la deficiența gravă, având în vedere posibilitatea ca acestea să sprijine statul membru evaluat. Comisia informează, de asemenea, Consiliul
  și
  Parlamentul European. | Statul membru evaluat ia măsuri imediate de remediere, inclusiv prin mobilizarea tuturor mijloacelor operaționale și financiare disponibile, dacă este cazul. Statul membru evaluat informează fără întârziere Comisia și statele membre cu privire la măsurile imediate de remediere luate sau planificate. În paralel, Comisia informează organele, oficiile și agențiile respective ale Uniunii menționate la articolul 7 cu privire la deficiența gravă, având în vedere posibilitatea ca acestea să sprijine statul membru evaluat. Comisia informează, de asemenea,
  imediat
  Consiliul, Parlamentul European
  și parlamentele naționale cu privire la deficiența gravă identificată și la eventualele măsuri de remediere adoptate deja de statul membru evaluat
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Statul membru evaluat ia măsuri imediate de remediere, inclusiv prin mobilizarea tuturor mijloacelor operaționale și financiare disponibile, dacă este cazul. Statul membru evaluat informează fără întârziere Comisia și statele membre cu privire la măsurile imediate de remediere luate sau planificate. În paralel, Comisia informează organele, oficiile și agențiile respective ale Uniunii menționate la articolul 7 cu privire la deficiența gravă, având în vedere posibilitatea ca acestea să sprijine statul membru evaluat. Comisia informează, de asemenea, Consiliul
  și
  Parlamentul European.

și

Statul membru evaluat ia măsuri imediate de remediere, inclusiv prin mobilizarea tuturor mijloacelor operaționale și financiare disponibile, dacă este cazul. Statul membru evaluat informează fără întârziere Comisia și statele membre cu privire la măsurile imediate de remediere luate sau planificate. În paralel, Comisia informează organele, oficiile și agențiile respective ale Uniunii menționate la articolul 7 cu privire la deficiența gravă, având în vedere posibilitatea ca acestea să sprijine statul membru evaluat. Comisia informează, de asemenea,
  imediat
  Consiliul, Parlamentul European
  și parlamentele naționale cu privire la deficiența gravă identificată și la eventualele măsuri de remediere adoptate deja de statul membru evaluat
  .

imediat

și parlamentele naționale cu privire la deficiența gravă identificată și la eventualele măsuri de remediere adoptate deja de statul membru evaluat

Amendamentul 75

Amendamentul 75

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 23 – alineatul 5 – paragraful 1

Articolul 23 – alineatul 5 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Consiliul adoptă recomandări
  în termen de două săptămâni de la
  primirea propunerii. | Consiliul adoptă recomandări
  cel târziu zece zile după
  primirea propunerii. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Consiliul adoptă recomandări
  în termen de două săptămâni de la
  primirea propunerii.

în termen de două săptămâni de la

Consiliul adoptă recomandări
  cel târziu zece zile după
  primirea propunerii.

cel târziu zece zile după

Amendamentul 76

Amendamentul 76

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 23 – alineatul 5 – paragraful 3

Articolul 23 – alineatul 5 – paragraful 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Consiliul stabilește termene pentru punerea în aplicare a recomandărilor referitoare la o deficiență gravă și precizează frecvența raportării de către statul membru evaluat către Comisie și Consiliu cu privire la punerea în aplicare a planului său de acțiune. | Consiliul
  discută de urgență chestiunea și
  stabilește termene
  scurte
  pentru punerea în aplicare a recomandărilor referitoare la o deficiență gravă și precizează frecvența raportării de către statul membru evaluat către Comisie și Consiliu cu privire la punerea în aplicare a planului său de acțiune. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Consiliul stabilește termene pentru punerea în aplicare a recomandărilor referitoare la o deficiență gravă și precizează frecvența raportării de către statul membru evaluat către Comisie și Consiliu cu privire la punerea în aplicare a planului său de acțiune.

Consiliul
  discută de urgență chestiunea și
  stabilește termene
  scurte
  pentru punerea în aplicare a recomandărilor referitoare la o deficiență gravă și precizează frecvența raportării de către statul membru evaluat către Comisie și Consiliu cu privire la punerea în aplicare a planului său de acțiune.

discută de urgență chestiunea și

scurte

Amendamentul 77

Amendamentul 77

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 23 – alineatul 6 – paragraful 1

Articolul 23 – alineatul 6 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Statul membru evaluat prezintă Comisiei și Consiliului planul său de acțiune în termen de
  o lună
  de la adoptarea recomandărilor. Comisia transmite acest plan de acțiune Parlamentului European. | Statul membru evaluat prezintă Comisiei și Consiliului planul său de acțiune în termen de
  trei săptămâni
  de la adoptarea recomandărilor. Comisia transmite acest plan de acțiune Parlamentului European
  , fără nicio întârziere
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Statul membru evaluat prezintă Comisiei și Consiliului planul său de acțiune în termen de
  o lună
  de la adoptarea recomandărilor. Comisia transmite acest plan de acțiune Parlamentului European.

o lună

Statul membru evaluat prezintă Comisiei și Consiliului planul său de acțiune în termen de
  trei săptămâni
  de la adoptarea recomandărilor. Comisia transmite acest plan de acțiune Parlamentului European
  , fără nicio întârziere
  .

trei săptămâni

, fără nicio întârziere

Amendamentul 78

Amendamentul 78

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 23 – alineatul 7 – paragraful 1

Articolul 23 – alineatul 7 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Pentru a verifica progresele înregistrate în punerea în aplicare a recomandărilor referitoare la deficiența gravă, Comisia organizează o nouă vizită, care urmează să aibă loc în termen de cel mult
  un an
  de la data activității de evaluare. | Pentru a verifica progresele înregistrate în punerea în aplicare a recomandărilor referitoare la deficiența gravă, Comisia organizează o nouă vizită, care urmează să aibă loc în termen de cel mult
  180 de zile
  de la data activității de evaluare. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Pentru a verifica progresele înregistrate în punerea în aplicare a recomandărilor referitoare la deficiența gravă, Comisia organizează o nouă vizită, care urmează să aibă loc în termen de cel mult
  un an
  de la data activității de evaluare.

un an

Pentru a verifica progresele înregistrate în punerea în aplicare a recomandărilor referitoare la deficiența gravă, Comisia organizează o nouă vizită, care urmează să aibă loc în termen de cel mult
  180 de zile
  de la data activității de evaluare.

180 de zile

Amendamentul 79

Amendamentul 79

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 23 – alineatul 8

Articolul 23 – alineatul 8

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 8.   Consiliul își exprimă poziția cu privire la
  raport
  . | 8.   Consiliul își exprimă poziția cu privire la
  raportul de evaluare și poate invita Comisia să prezinte o propunere cu recomandări privind măsuri de remediere a deficiențelor grave persistente identificate în raportul privind noua vizită. În cazul în care Comisia prezintă o astfel de propunere, se aplică alineatele (6) și (7). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

8.   Consiliul își exprimă poziția cu privire la
  raport
  .

8.   Consiliul își exprimă poziția cu privire la
  raportul de evaluare și poate invita Comisia să prezinte o propunere cu recomandări privind măsuri de remediere a deficiențelor grave persistente identificate în raportul privind noua vizită. În cazul în care Comisia prezintă o astfel de propunere, se aplică alineatele (6) și (7).

Amendamentul 80

Amendamentul 80

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 23 – alineatul 8 a (nou)

Articolul 23 – alineatul 8 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 8a.
     
  În cazul în care, după o nouă vizită, un stat membru nu pune în aplicare în mod satisfăcător un plan de acțiune în urma unei evaluări care a identificat o deficiență gravă, Comisia inițiază o procedură de constatare a neîndeplinirii obligațiilor împotriva statului membru respectiv, în conformitate cu TFUE, în cazul în care consideră că statul membru respectiv nu și-a îndeplinit o obligație. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

8a.
     
  În cazul în care, după o nouă vizită, un stat membru nu pune în aplicare în mod satisfăcător un plan de acțiune în urma unei evaluări care a identificat o deficiență gravă, Comisia inițiază o procedură de constatare a neîndeplinirii obligațiilor împotriva statului membru respectiv, în conformitate cu TFUE, în cazul în care consideră că statul membru respectiv nu și-a îndeplinit o obligație.

Amendamentul 81

Amendamentul 81

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 23 – alineatul 10

Articolul 23 – alineatul 10

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 10.   În cazul în care se consideră că deficiența gravă constituie o amenințare gravă la adresa ordinii publice sau a securității interne în spațiul fără controale la frontierele interne sau o încălcare gravă și sistematică a drepturilor fundamentale, Comisia informează imediat Parlamentul European și Consiliul, din proprie inițiativă sau la cererea Parlamentului European sau a unui stat membru. | 10.   În cazul în care se consideră că deficiența gravă constituie o amenințare gravă la adresa ordinii publice sau a securității interne în spațiul fără controale la frontierele interne sau o încălcare gravă și sistematică a drepturilor fundamentale, Comisia informează imediat Parlamentul European și Consiliul
  cu privire la acest lucru
  , din proprie inițiativă sau la cererea Parlamentului European sau a unui stat membru
  , și le informează în legătură cu procedurile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor care sunt în curs sau care vor fi declanșate împotriva statului membru evaluat
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

10.   În cazul în care se consideră că deficiența gravă constituie o amenințare gravă la adresa ordinii publice sau a securității interne în spațiul fără controale la frontierele interne sau o încălcare gravă și sistematică a drepturilor fundamentale, Comisia informează imediat Parlamentul European și Consiliul, din proprie inițiativă sau la cererea Parlamentului European sau a unui stat membru.

10.   În cazul în care se consideră că deficiența gravă constituie o amenințare gravă la adresa ordinii publice sau a securității interne în spațiul fără controale la frontierele interne sau o încălcare gravă și sistematică a drepturilor fundamentale, Comisia informează imediat Parlamentul European și Consiliul
  cu privire la acest lucru
  , din proprie inițiativă sau la cererea Parlamentului European sau a unui stat membru
  , și le informează în legătură cu procedurile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor care sunt în curs sau care vor fi declanșate împotriva statului membru evaluat
  .

Amendamentul 82

Amendamentul 82

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 26 – alineatul 2

Articolul 26 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Statutul rapoartelor din punctul de vedere al clasificării se stabilește în conformitate cu Decizia (UE, Euratom) 2015/444. De asemenea,
  acestea
  pot fi clasificate drept „EU RESTRICTED/RESTREINT UE” pe baza unei cereri justificate în mod corespunzător din partea statului membru evaluat. | 2.   Statutul rapoartelor din punctul de vedere al clasificării se stabilește în conformitate cu Decizia (UE, Euratom) 2015/444. De asemenea,
  în cazuri excepționale, părți ale rapoartelor de evaluare
  pot fi clasificate drept „EU RESTRICTED/RESTREINT UE” pe baza unei cereri justificate în mod corespunzător din partea statului membru evaluat. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Statutul rapoartelor din punctul de vedere al clasificării se stabilește în conformitate cu Decizia (UE, Euratom) 2015/444. De asemenea,
  acestea
  pot fi clasificate drept „EU RESTRICTED/RESTREINT UE” pe baza unei cereri justificate în mod corespunzător din partea statului membru evaluat.

2.   Statutul rapoartelor din punctul de vedere al clasificării se stabilește în conformitate cu Decizia (UE, Euratom) 2015/444. De asemenea,
  în cazuri excepționale, părți ale rapoartelor de evaluare
  pot fi clasificate drept „EU RESTRICTED/RESTREINT UE” pe baza unei cereri justificate în mod corespunzător din partea statului membru evaluat.

Amendamentul 83

Amendamentul 83

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 26 – alineatul 3

Articolul 26 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Transmiterea și gestionarea informațiilor și a documentelor clasificate în sensul prezentului regulament se efectuează în conformitate cu normele de securitate aplicabile. Aceste norme nu împiedică punerea informațiilor la dispoziția Parlamentului European și a organelor, oficiilor și agențiilor relevante ale Uniunii menționate la articolul 7. | 3.   Transmiterea și gestionarea informațiilor și a documentelor clasificate în sensul prezentului regulament se efectuează în conformitate cu normele de securitate aplicabile. Aceste norme nu împiedică punerea informațiilor la dispoziția Parlamentului European
  , a parlamentelor naționale
  și a organelor, oficiilor și agențiilor relevante ale Uniunii menționate la articolul 7. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Transmiterea și gestionarea informațiilor și a documentelor clasificate în sensul prezentului regulament se efectuează în conformitate cu normele de securitate aplicabile. Aceste norme nu împiedică punerea informațiilor la dispoziția Parlamentului European și a organelor, oficiilor și agențiilor relevante ale Uniunii menționate la articolul 7.

3.   Transmiterea și gestionarea informațiilor și a documentelor clasificate în sensul prezentului regulament se efectuează în conformitate cu normele de securitate aplicabile. Aceste norme nu împiedică punerea informațiilor la dispoziția Parlamentului European
  , a parlamentelor naționale
  și a organelor, oficiilor și agențiilor relevante ale Uniunii menționate la articolul 7.

Amendamentul 84

Amendamentul 84

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 30 – paragraful 1

Articolul 30 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Comisia reexaminează aplicarea prezentului regulament și prezintă un raport Consiliului în termen de șase luni de la adoptarea tuturor rapoartelor privind evaluările vizate de primul program multianual de evaluare adoptat în conformitate cu prezentul regulament. Reexaminarea vizează toate elementele prezentului regulament, inclusiv funcționarea procedurilor de adoptare a actelor în temeiul mecanismului. Comisia prezintă raportul Parlamentului European. | Comisia reexaminează aplicarea prezentului regulament și prezintă un raport Consiliului în termen de șase luni de la adoptarea tuturor rapoartelor privind evaluările vizate de primul program multianual de evaluare adoptat în conformitate cu prezentul regulament. Reexaminarea vizează toate elementele prezentului regulament, inclusiv funcționarea procedurilor de adoptare a actelor în temeiul mecanismului. Comisia prezintă
  fără nicio întârziere
  raportul Parlamentului European. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Comisia reexaminează aplicarea prezentului regulament și prezintă un raport Consiliului în termen de șase luni de la adoptarea tuturor rapoartelor privind evaluările vizate de primul program multianual de evaluare adoptat în conformitate cu prezentul regulament. Reexaminarea vizează toate elementele prezentului regulament, inclusiv funcționarea procedurilor de adoptare a actelor în temeiul mecanismului. Comisia prezintă raportul Parlamentului European.

Comisia reexaminează aplicarea prezentului regulament și prezintă un raport Consiliului în termen de șase luni de la adoptarea tuturor rapoartelor privind evaluările vizate de primul program multianual de evaluare adoptat în conformitate cu prezentul regulament. Reexaminarea vizează toate elementele prezentului regulament, inclusiv funcționarea procedurilor de adoptare a actelor în temeiul mecanismului. Comisia prezintă
  fără nicio întârziere
  raportul Parlamentului European.

fără nicio întârziere

Amendamentul 85

Amendamentul 85

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 30 a (nou)

Articolul 30 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 30a




  Revizuire




  Orice propunere viitoare a Comisiei de modificare a mecanismului de evaluare și monitorizare în vederea verificării aplicării acquis-ului Schengen se întemeiază pe articolul 77 alineatul (2) litera (b) din TFUE. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 30a

Revizuire

Orice propunere viitoare a Comisiei de modificare a mecanismului de evaluare și monitorizare în vederea verificării aplicării acquis-ului Schengen se întemeiază pe articolul 77 alineatul (2) litera (b) din TFUE.

---

(36)  JO L 55, 28.2.2011, p. 13.

36

(36)  JO L 55, 28.2.2011, p. 13.

36

(37)  Regulamentul (UE) 2016/399 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 martie 2016 cu privire la Codul Uniunii privind regimul de trecere a frontierelor de către persoane (Codul Frontierelor Schengen) (JO L 77, 23.3.2016, p. 1).

37

(37)  Regulamentul (UE) 2016/399 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 martie 2016 cu privire la Codul Uniunii privind regimul de trecere a frontierelor de către persoane (Codul Frontierelor Schengen) (JO L 77, 23.3.2016, p. 1).

37

(38)  Decizia (UE, Euratom) 2015/444 a Comisiei din 13 martie 2015 privind normele de securitate pentru protecția informațiilor UE clasificate (JO L 72, 17.3.2015, p. 53).

38

(38)  Decizia (UE, Euratom) 2015/444 a Comisiei din 13 martie 2015 privind normele de securitate pentru protecția informațiilor UE clasificate (JO L 72, 17.3.2015, p. 53).

38

(39)  Decizia 2009/937/UE a Consiliului din 1 decembrie 2009 de adoptare a regulamentului său de procedură (JO L 325, 11.12.2009, p. 35).

39

(39)  Decizia 2009/937/UE a Consiliului din 1 decembrie 2009 de adoptare a regulamentului său de procedură (JO L 325, 11.12.2009, p. 35).

39

(47)  Directiva 2008/115/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 decembrie 2008 privind standardele și procedurile comune aplicabile în statele membre pentru returnarea resortisanților țărilor terțe aflați în situație de ședere ilegală (JO L 348, 24.12.2008, p. 98).

47

(47)  Directiva 2008/115/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 decembrie 2008 privind standardele și procedurile comune aplicabile în statele membre pentru returnarea resortisanților țărilor terțe aflați în situație de ședere ilegală (JO L 348, 24.12.2008, p. 98).

47

(1a)  
  Regulamentul (CE) nr. 168/2007 al Consiliului din 15 februarie 2007 de instituire a unei Agenții pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (JO L 53, 22.2.2007, p. 1).

1a

Regulamentul (CE) nr. 168/2007 al Consiliului din 15 februarie 2007 de instituire a unei Agenții pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (JO L 53, 22.2.2007, p. 1).

(1a)  
  Regulamentul (UE) 2021/1060 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 de stabilire a dispozițiilor comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european Plus, Fondul de coeziune, Fondul pentru o tranziție justă și Fondul european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură și de stabilire a normelor financiare aplicabile acestor fonduri, precum și Fondului pentru azil, migrație și integrare, Fondului pentru securitate internă și Instrumentului de sprijin financiar pentru managementul frontierelor și politica de vize (JO L 231, 30.6.2021, p. 159).

1a

Regulamentul (UE) 2021/1060 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 de stabilire a dispozițiilor comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european Plus, Fondul de coeziune, Fondul pentru o tranziție justă și Fondul european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură și de stabilire a normelor financiare aplicabile acestor fonduri, precum și Fondului pentru azil, migrație și integrare, Fondului pentru securitate internă și Instrumentului de sprijin financiar pentru managementul frontierelor și politica de vize (JO L 231, 30.6.2021, p. 159).

---

| 15.11.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 434/160 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 434/160

---

P9_TA(2022)0127

Estimările Parlamentului privind veniturile și cheltuielile pentru exercițiul financiar 2023

Rezoluția Parlamentului European din 7 aprilie 2022 referitoare la estimarea bugetului de venituri și cheltuieli al Parlamentului European pentru exercițiul financiar 2023 (2021/2227(BUI))

(2022/C 434/28)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (1) (denumit în continuare „Regulamentul Financiar”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (1) (denumit în continuare „Regulamentul Financiar”),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului din 17 decembrie 2020 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului din 17 decembrie 2020 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (2),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020 dintre Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, precum și privind noile resurse proprii, inclusiv o foaie de parcurs în vederea introducerii de noi resurse proprii (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020 dintre Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, precum și privind noile resurse proprii, inclusiv o foaie de parcurs în vederea introducerii de noi resurse proprii (3),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1023/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 octombrie 2013 de modificare a Statutului funcționarilor Uniunii Europene și a Regimului aplicabil celorlalți agenți ai Uniunii Europene (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1023/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 octombrie 2013 de modificare a Statutului funcționarilor Uniunii Europene și a Regimului aplicabil celorlalți agenți ai Uniunii Europene (4),

| — | având în vedere concluziile reuniunilor Biroului Parlamentului European din 4 octombrie 2021 și 22 noiembrie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile reuniunilor Biroului Parlamentului European din 4 octombrie 2021 și 22 noiembrie 2021,

| — | având în vedere concluziile reuniunii Consiliului din 10 decembrie 2021 privind eforturile complementare de sporire a rezilienței și de contracarare a amenințărilor hibride, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile reuniunii Consiliului din 10 decembrie 2021 privind eforturile complementare de sporire a rezilienței și de contracarare a amenințărilor hibride,

| — | având în vedere previziunile economice ale Comisiei din iarna anului 2022, publicate la 10 februarie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere previziunile economice ale Comisiei din iarna anului 2022, publicate la 10 februarie 2022,

| — | având în vedere scrisoarea trimisă la 7 iulie 2020, în care deputații în Parlamentul European l-au îndemnat pe Președintele Sassoli și pe Secretarul General Welle să îmbunătățească mobilitatea activă sustenabilă și sigură în Parlamentul European, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea trimisă la 7 iulie 2020, în care deputații în Parlamentul European l-au îndemnat pe Președintele Sassoli și pe Secretarul General Welle să îmbunătățească mobilitatea activă sustenabilă și sigură în Parlamentul European,

| — | având în vedere Strategia EMAS pe termen mediu pentru 2024, adoptată de Comitetul director pentru managementul de mediu la Bruxelles, la 15 decembrie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia EMAS pe termen mediu pentru 2024, adoptată de Comitetul director pentru managementul de mediu la Bruxelles, la 15 decembrie 2020,

| — | având în vedere cerințele de adiționalitate prevăzute în Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (Directiva privind energia din surse regenerabile), în special considerentul 90 și articolul 27, |
| --- | --- |

—

având în vedere cerințele de adiționalitate prevăzute în Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (Directiva privind energia din surse regenerabile), în special considerentul 90 și articolul 27,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei adresată Parlamentului European, Consiliului European, Consiliului, Comitetului Economic și Social și Comitetului Regiunilor intitulată „Strategia pentru o mobilitate sustenabilă și inteligentă – înscrierea transporturilor europene pe calea viitorului” (COM(2020)0789), în special punctul 9 referitor la călătoriile colective, |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei adresată Parlamentului European, Consiliului European, Consiliului, Comitetului Economic și Social și Comitetului Regiunilor intitulată „Strategia pentru o mobilitate sustenabilă și inteligentă – înscrierea transporturilor europene pe calea viitorului” (COM(2020)0789), în special punctul 9 referitor la călătoriile colective,

| — | având în vedere rezoluția sa din 29 aprilie 2021 referitoare la estimarea bugetului de venituri și cheltuieli al Parlamentului European pentru exercițiul financiar 2022 (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 29 aprilie 2021 referitoare la estimarea bugetului de venituri și cheltuieli al Parlamentului European pentru exercițiul financiar 2022 (5),

| — | având în vedere rezoluția sa din 21 octombrie 2021 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2022 (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 21 octombrie 2021 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2022 (6),

| — | având în vedere bugetul general al Uniunii Europene aferent exercițiului financiar 2022 (7) și declarațiile comune asupra cărora au convenit Parlamentul European, Consiliul și Comisia, anexate la acesta, |
| --- | --- |

—

având în vedere bugetul general al Uniunii Europene aferent exercițiului financiar 2022 (7) și declarațiile comune asupra cărora au convenit Parlamentul European, Consiliul și Comisia, anexate la acesta,

| — | având în vedere raportul prezentat Biroului de către Secretarul General privind proiectul preliminar de estimare a bugetului Parlamentului pentru exercițiul financiar 2023, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul prezentat Biroului de către Secretarul General privind proiectul preliminar de estimare a bugetului Parlamentului pentru exercițiul financiar 2023,

| — | având în vedere proiectul preliminar de estimare a bugetului întocmit de Birou la 7 martie 2022 în conformitate cu articolul 25 alineatul (7) și cu articolul 102 alineatul (1) din Regulamentul de procedură al Parlamentului, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul preliminar de estimare a bugetului întocmit de Birou la 7 martie 2022 în conformitate cu articolul 25 alineatul (7) și cu articolul 102 alineatul (1) din Regulamentul de procedură al Parlamentului,

| — | având în vedere proiectul de estimare a bugetului întocmit de Comisia pentru bugete în conformitate cu articolul 102 alineatul (2) din Regulamentul de procedură al Parlamentului, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de estimare a bugetului întocmit de Comisia pentru bugete în conformitate cu articolul 102 alineatul (2) din Regulamentul de procedură al Parlamentului,

| — | având în vedere articolul 102 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 102 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A9-0087/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A9-0087/2022),

| A. | întrucât bugetul propus pe 14 februarie 2022 de Secretarul General pentru proiectul preliminar de estimare a bugetului Parlamentului pentru exercițiul financiar 2023 reprezintă o creștere de 4,9 %; |
| --- | --- |

A.

întrucât bugetul propus pe 14 februarie 2022 de Secretarul General pentru proiectul preliminar de estimare a bugetului Parlamentului pentru exercițiul financiar 2023 reprezintă o creștere de 4,9 %;

| B. | întrucât Comisia a calculat în previziunile sale economice pentru iarna anului 2022 că rata inflației din UE era de 4,9 % în ultimul trimestru al anului 2021 și de 2,9 % pentru întregul an; întrucât Comisia estimează că, după creșterea substanțială a inflației înregistrată la sfârșitul anului 2021 și la începutul anului 2022, inflația se va stabiliza la 3,9 % în 2022 și la 1,9 % în 2023; întrucât nivelul inflației în 2023 este în prezent foarte volatil și foarte imprevizibil; întrucât Comisia pentru bugete va monitoriza evoluția acesteia și va reacționa în consecință, dacă este necesar; |
| --- | --- |

B.

întrucât Comisia a calculat în previziunile sale economice pentru iarna anului 2022 că rata inflației din UE era de 4,9 % în ultimul trimestru al anului 2021 și de 2,9 % pentru întregul an; întrucât Comisia estimează că, după creșterea substanțială a inflației înregistrată la sfârșitul anului 2021 și la începutul anului 2022, inflația se va stabiliza la 3,9 % în 2022 și la 1,9 % în 2023; întrucât nivelul inflației în 2023 este în prezent foarte volatil și foarte imprevizibil; întrucât Comisia pentru bugete va monitoriza evoluția acesteia și va reacționa în consecință, dacă este necesar;

| C. | întrucât credibilitatea Parlamentului și a deputaților săi în ochii cetățenilor europeni depinde de capacitatea Parlamentului de a asigura calitatea activității legislative și de control și de a comunica rezultatele activității sale; întrucât Parlamentul trebuie, de asemenea, să dea exemplu în raport cu celelalte instituții și, prin urmare, să planifice și să își gestioneze cheltuielile în mod prudent și eficient și să reflecte realitățile economice predominante; |
| --- | --- |

C.

întrucât credibilitatea Parlamentului și a deputaților săi în ochii cetățenilor europeni depinde de capacitatea Parlamentului de a asigura calitatea activității legislative și de control și de a comunica rezultatele activității sale; întrucât Parlamentul trebuie, de asemenea, să dea exemplu în raport cu celelalte instituții și, prin urmare, să planifice și să își gestioneze cheltuielile în mod prudent și eficient și să reflecte realitățile economice predominante;

| D. | întrucât bugetul Parlamentului trebuie să se întemeieze pe elemente realiste și să respecte principiile disciplinei bugetare și bunei gestiuni financiare; |
| --- | --- |

D.

întrucât bugetul Parlamentului trebuie să se întemeieze pe elemente realiste și să respecte principiile disciplinei bugetare și bunei gestiuni financiare;

| E. | întrucât este extrem de important să se protejeze vocea democratică a Parlamentului, în special având în vedere situația geopolitică actuală și, mai ales, ofensiva militară ilegitimă a Rusiei împotriva Ucrainei și viitoarele alegeri pentru Parlament; întrucât amenințările cibernetice la adresa Parlamentului, inclusiv din partea unor grupuri sponsorizate de stat, cresc exponențial atât în ceea ce privește frecvența, cât și nivelul de complexitate; întrucât standardele industriale impun ca 10 % din întregul buget dedicat tehnologiei informației și comunicațiilor (TIC) să fie cheltuit pentru securitatea cibernetică; întrucât, în cadrul reuniunii sale din 4 octombrie 2021, Biroul a aprobat crearea, în cadrul Direcției Generale Inovare și Asistență Tehnică (DG ITEC), a unei noi Direcții pentru securitate cibernetică și, în special, a Unității pentru amenințări la adresa securității cibernetice, monitorizarea riscurilor și comunicarea conformității în materie de protecție a datelor, precum și alocarea resurselor necesare; |
| --- | --- |

E.

întrucât este extrem de important să se protejeze vocea democratică a Parlamentului, în special având în vedere situația geopolitică actuală și, mai ales, ofensiva militară ilegitimă a Rusiei împotriva Ucrainei și viitoarele alegeri pentru Parlament; întrucât amenințările cibernetice la adresa Parlamentului, inclusiv din partea unor grupuri sponsorizate de stat, cresc exponențial atât în ceea ce privește frecvența, cât și nivelul de complexitate; întrucât standardele industriale impun ca 10 % din întregul buget dedicat tehnologiei informației și comunicațiilor (TIC) să fie cheltuit pentru securitatea cibernetică; întrucât, în cadrul reuniunii sale din 4 octombrie 2021, Biroul a aprobat crearea, în cadrul Direcției Generale Inovare și Asistență Tehnică (DG ITEC), a unei noi Direcții pentru securitate cibernetică și, în special, a Unității pentru amenințări la adresa securității cibernetice, monitorizarea riscurilor și comunicarea conformității în materie de protecție a datelor, precum și alocarea resurselor necesare;

| F. | întrucât atacurile cibernetice reprezintă amenințări nu numai la adresa Parlamentului, ci și la adresa tuturor instituțiilor Uniunii; întrucât cooperarea interinstituțională este esențială pentru prevenirea, depistarea și monitorizarea unor astfel de amenințări și pentru formularea unui răspuns adecvat la acestea; întrucât directorul general al DG ITEC este președintele Comitetului director al Centrului de răspuns la incidente de securitate cibernetică al UE (CERT-EU), un organism interinstituțional în domeniul securității cibernetice; întrucât Parlamentul se angajează ferm să exploreze posibilități suplimentare de cooperare și de valorificare a sinergiilor cu alte instituții, printre altele prin consolidarea capacităților CERT-EU detașând doi funcționari din cadrul Parlamentului, astfel cum a convenit Biroul în cadrul reuniunii sale din 4 octombrie 2021; |
| --- | --- |

F.

întrucât atacurile cibernetice reprezintă amenințări nu numai la adresa Parlamentului, ci și la adresa tuturor instituțiilor Uniunii; întrucât cooperarea interinstituțională este esențială pentru prevenirea, depistarea și monitorizarea unor astfel de amenințări și pentru formularea unui răspuns adecvat la acestea; întrucât directorul general al DG ITEC este președintele Comitetului director al Centrului de răspuns la incidente de securitate cibernetică al UE (CERT-EU), un organism interinstituțional în domeniul securității cibernetice; întrucât Parlamentul se angajează ferm să exploreze posibilități suplimentare de cooperare și de valorificare a sinergiilor cu alte instituții, printre altele prin consolidarea capacităților CERT-EU detașând doi funcționari din cadrul Parlamentului, astfel cum a convenit Biroul în cadrul reuniunii sale din 4 octombrie 2021;

| G. | întrucât atacurile cibernetice reprezintă doar un tip de amenințare cibernetică; întrucât amenințările hibride sunt în prezent principalele amenințări la adresa Parlamentului și a altor instituții ale Uniunii; întrucât amenințările hibride se referă la atacuri cibernetice, spionaj, interferențe electorale și campanii de dezinformare, inclusiv pe platformele de comunicare socială; întrucât, în concluziile reuniunii sale din 10 decembrie 2021 privind eforturile complementare de sporire a rezilienței și de contracarare a amenințărilor hibride, Consiliul a invitat instituțiile, organele și agențiile Uniunii, sprijinite de statele membre, să asigure capacitatea Uniunii de a-și proteja integritatea și de a spori securitatea rețelelor de informare și comunicare și a proceselor decizionale ale Uniunii, care ar trebui să fie protejate împotriva activităților răuvoitoare de orice tip, pe baza unei evaluări cuprinzătoare a amenințărilor; întrucât, în cadrul reuniunii sale din 22 noiembrie 2021, Biroul a aprobat reorganizarea Direcției Generale Securitate și Siguranță (DG SAFE), fapt care a condus la crearea unei noi Direcții pentru tehnologii și informații în materie de securitate, care va gestiona și va coordona legătura operațională și schimbul de informații cu serviciile de securitate ale altor instituții, organisme și agenții ale Uniunii, precum și cu serviciile polițienești și de securitate din țările gazdă și din alte state membre, completând activitățile defensive ale DG ITEC în domeniul securității cibernetice; |
| --- | --- |

G.

întrucât atacurile cibernetice reprezintă doar un tip de amenințare cibernetică; întrucât amenințările hibride sunt în prezent principalele amenințări la adresa Parlamentului și a altor instituții ale Uniunii; întrucât amenințările hibride se referă la atacuri cibernetice, spionaj, interferențe electorale și campanii de dezinformare, inclusiv pe platformele de comunicare socială; întrucât, în concluziile reuniunii sale din 10 decembrie 2021 privind eforturile complementare de sporire a rezilienței și de contracarare a amenințărilor hibride, Consiliul a invitat instituțiile, organele și agențiile Uniunii, sprijinite de statele membre, să asigure capacitatea Uniunii de a-și proteja integritatea și de a spori securitatea rețelelor de informare și comunicare și a proceselor decizionale ale Uniunii, care ar trebui să fie protejate împotriva activităților răuvoitoare de orice tip, pe baza unei evaluări cuprinzătoare a amenințărilor; întrucât, în cadrul reuniunii sale din 22 noiembrie 2021, Biroul a aprobat reorganizarea Direcției Generale Securitate și Siguranță (DG SAFE), fapt care a condus la crearea unei noi Direcții pentru tehnologii și informații în materie de securitate, care va gestiona și va coordona legătura operațională și schimbul de informații cu serviciile de securitate ale altor instituții, organisme și agenții ale Uniunii, precum și cu serviciile polițienești și de securitate din țările gazdă și din alte state membre, completând activitățile defensive ale DG ITEC în domeniul securității cibernetice;

| H. | întrucât rata de participare la alegerile din 2019 pentru Parlamentul European a crescut cu opt puncte procentuale față de alegerile din 2014; întrucât 2023 este un an important în vederea pregătirii alegerilor din 2024, |
| --- | --- |

H.

întrucât rata de participare la alegerile din 2019 pentru Parlamentul European a crescut cu opt puncte procentuale față de alegerile din 2014; întrucât 2023 este un an important în vederea pregătirii alegerilor din 2024,

| I. | întrucât „strategia imobiliară după 2019” se axează pe nevoi care nu au fost încă abordate suficient, cum ar fi adaptarea facilităților la modernizarea modelelor de reuniuni parlamentare, proximitatea, datorită, în special, integrării „Europa Experience” în Birourile de legătură, consolidarea continuă a securității clădirilor Parlamentului și interconectarea clădirilor centrale, precum și necesitatea întreținerii clădirilor pentru a respecta standardele actuale de siguranță și nevoile reale ale utilizatorilor acestora, |
| --- | --- |

I.

întrucât „strategia imobiliară după 2019” se axează pe nevoi care nu au fost încă abordate suficient, cum ar fi adaptarea facilităților la modernizarea modelelor de reuniuni parlamentare, proximitatea, datorită, în special, integrării „Europa Experience” în Birourile de legătură, consolidarea continuă a securității clădirilor Parlamentului și interconectarea clădirilor centrale, precum și necesitatea întreținerii clădirilor pentru a respecta standardele actuale de siguranță și nevoile reale ale utilizatorilor acestora,

Cadrul general

| 1. | reamintește că cea mai mare parte a bugetului Parlamentului este stabilită prin obligații statutare sau contractuale; constată că 65 % din buget face obiectul indexării anuale, proces care va genera o creștere de 67 de milioane EUR în 2023 în proiectul preliminar de estimare a bugetului propus de Secretarul General la 14 februarie 2022; reamintește că, potrivit estimărilor actuale ale Comisiei, indexarea salariilor, care va avea loc în conformitate cu Statutul funcționarilor și cu Statutul deputaților în Parlamentul European, va conduce, în iulie 2022, aprilie 2023 și, respectiv, iulie 2023 la majorări de 4,3 %, 1,1 % și, respectiv, 2,6 %; constată că, având în vedere perspectivele economice actuale, Parlamentul a estimat o indexare cu 6 % a salariilor începând din iulie 2022; reamintește că, în conformitate cu previziunile Comisiei, bugetul pe 2022 va include o indexare salarială de numai 2,5 % pentru 2022; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aprobă acordul la care s-a ajuns cu prilejul concilierii dintre Birou și Comisia pentru bugete din 30 martie 2022 de a stabili majorarea față de bugetul 2022 la 6,24 %, ceea ce corespunde unui nivel global al estimărilor de 2 244 696 416 EUR pentru 2023, de a reduce nivelul cheltuielilor din proiectul preliminar estimativ de buget aprobat de Birou la 7 martie 2022 cu 33,96 milioane EUR, de a prevedea 60 de posturi noi în domeniul securității cibernetice și al securității, dar de a solicita doar 52 de posturi suplimentare în schema de personal pentru 2023, având în vedere că 8 de posturi sunt redistribuite de la alte servicii administrative, și de a reduce în consecință creditele propuse la următoarele linii bugetare:
  1 0 0 4 – Cheltuieli de deplasare ordinare, 1 2 0 0 – Remunerații și indemnizații, 1 4 0 5 – Cheltuieli de interpretare, 1 4 2 – Servicii externe de traducere, 2 0 0 7 – Construcția de clădiri și amenajarea spațiilor, 2 1 0 2 – Informatică și telecomunicații – Activități recurente de funcționare – Asistență generală pentru utilizatori, 2 1 0 3 – Informatică și telecomunicații – Operațiuni curente – Gestionarea aplicațiilor TIC, 2 1 0 4 – Informatică și telecomunicații – Investiții în infrastructură, 2 1 0 5 – Informatică și telecomunicații – Investiții în proiecte, 2 1 2 – Mobilier, 2 1 4 – Echipamente și instalații tehnice, 2 1 6 – Transportul deputaților, al altor persoane și al mărfurilor, 2 3 7 – Destinații, 2 3 8 – Alte cheltuieli administrative, 3 0 0 – Cheltuieli de misiune și de deplasare între cele trei locuri de desfășurare a activității ale personalului, 3 2 0 – Achiziționarea de expertiză, 3 2 1 – Cheltuieli cu serviciile de cercetare parlamentară europeană, inclusiv biblioteca, arhivele istorice, evaluarea opțiunilor științifice și tehnologice (STOA) și Centrul european pentru mass-media științifică, 3 2 4 1 – Publicații digitale și tradiționale, 3 2 4 2 – Cheltuieli de publicare, informare și participare la evenimente publice, 3 2 4 3 – centre pentru vizitatori ale Parlamentului European, 3 2 4 4 – Organizarea și primirea grupurilor de vizitatori, programul Euroscola și invitații adresate multiplicatorilor de opinie din țări terțe, 3 2 4 8 – Cheltuieli de informare audiovizuală, 4 0 0 – Cheltuieli administrative curente și cheltuieli legate de activitățile politice și de informare ale grupurilor politice și ale deputaților neafiliați
  În plus, având în vedere efectele extraordinare ale crizei internaționale asupra inflației, cheltuielile statutare și necesitatea de a consolida reziliența Parlamentului, în special prin investiții în securitate și securitate cibernetică, de a mări nivelul cheltuielilor din proiectul preliminar estimativ de buget aprobat de Birou la 7 martie 2022 cu 62 de milioane EUR și de a majora în consecință creditele propuse pentru următoarele linii bugetare:
  1 0 0 0 – salarii, 1 0 0 4 – Cheltuieli de deplasare ordinare, 1 0 0 5 – Alte cheltuieli de deplasare, 1 0 0 6 – Indemnizație pentru cheltuieli generale, 1 0 2 – Indemnizații tranzitorii, 1 0 3 0 – Pensii pentru limită de vârstă (CID), 1 0 3 1 – Pensii de invaliditate (CID), 1 0 3 2 – Pensii de urmaș (CID), 1 2 0 0 – Remunerații și indemnizații, 1 4 0 0 – Alți agenți – Secretariat și grupuri politice, 1 4 0 1 – Alți agenți – Securitate, 1 4 0 2 – Alți agenți – Șoferi în cadrul Secretariatului, 1 4 0 5 – Cheltuieli de interpretare, 2 0 2 4 – Consumul de energie, 2 1 0 4 – Informatică și telecomunicații – Investiții în infrastructură, 4 2 2 – Cheltuieli de asistență parlamentară |
| --- | --- |

2.

1 0 0 4 – Cheltuieli de deplasare ordinare, 1 2 0 0 – Remunerații și indemnizații, 1 4 0 5 – Cheltuieli de interpretare, 1 4 2 – Servicii externe de traducere, 2 0 0 7 – Construcția de clădiri și amenajarea spațiilor, 2 1 0 2 – Informatică și telecomunicații – Activități recurente de funcționare – Asistență generală pentru utilizatori, 2 1 0 3 – Informatică și telecomunicații – Operațiuni curente – Gestionarea aplicațiilor TIC, 2 1 0 4 – Informatică și telecomunicații – Investiții în infrastructură, 2 1 0 5 – Informatică și telecomunicații – Investiții în proiecte, 2 1 2 – Mobilier, 2 1 4 – Echipamente și instalații tehnice, 2 1 6 – Transportul deputaților, al altor persoane și al mărfurilor, 2 3 7 – Destinații, 2 3 8 – Alte cheltuieli administrative, 3 0 0 – Cheltuieli de misiune și de deplasare între cele trei locuri de desfășurare a activității ale personalului, 3 2 0 – Achiziționarea de expertiză, 3 2 1 – Cheltuieli cu serviciile de cercetare parlamentară europeană, inclusiv biblioteca, arhivele istorice, evaluarea opțiunilor științifice și tehnologice (STOA) și Centrul european pentru mass-media științifică, 3 2 4 1 – Publicații digitale și tradiționale, 3 2 4 2 – Cheltuieli de publicare, informare și participare la evenimente publice, 3 2 4 3 – centre pentru vizitatori ale Parlamentului European, 3 2 4 4 – Organizarea și primirea grupurilor de vizitatori, programul Euroscola și invitații adresate multiplicatorilor de opinie din țări terțe, 3 2 4 8 – Cheltuieli de informare audiovizuală, 4 0 0 – Cheltuieli administrative curente și cheltuieli legate de activitățile politice și de informare ale grupurilor politice și ale deputaților neafiliați

În plus, având în vedere efectele extraordinare ale crizei internaționale asupra inflației, cheltuielile statutare și necesitatea de a consolida reziliența Parlamentului, în special prin investiții în securitate și securitate cibernetică, de a mări nivelul cheltuielilor din proiectul preliminar estimativ de buget aprobat de Birou la 7 martie 2022 cu 62 de milioane EUR și de a majora în consecință creditele propuse pentru următoarele linii bugetare:

1 0 0 0 – salarii, 1 0 0 4 – Cheltuieli de deplasare ordinare, 1 0 0 5 – Alte cheltuieli de deplasare, 1 0 0 6 – Indemnizație pentru cheltuieli generale, 1 0 2 – Indemnizații tranzitorii, 1 0 3 0 – Pensii pentru limită de vârstă (CID), 1 0 3 1 – Pensii de invaliditate (CID), 1 0 3 2 – Pensii de urmaș (CID), 1 2 0 0 – Remunerații și indemnizații, 1 4 0 0 – Alți agenți – Secretariat și grupuri politice, 1 4 0 1 – Alți agenți – Securitate, 1 4 0 2 – Alți agenți – Șoferi în cadrul Secretariatului, 1 4 0 5 – Cheltuieli de interpretare, 2 0 2 4 – Consumul de energie, 2 1 0 4 – Informatică și telecomunicații – Investiții în infrastructură, 4 2 2 – Cheltuieli de asistență parlamentară

| 3. | consideră că creșterea globală de 6,24 % față de 2022 trebuie considerată ca o creștere de 2,46 % pentru această parte în condiții normale și, având în vedere perioada actuală excepțională, o creștere de 79,8 milioane EUR, care corespunde unei părți afectate pentru criză pentru a acoperi inflația excepțională, creșterea rezultată a cheltuielilor statutare și a investițiilor în securitate și securitate cibernetică. |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază că, în ultimii ani, rata de majorare a bugetului Parlamentului a fost mai mică decât rata de majorare aferentă rubricii 7; remarcă, în plus, că Parlamentul nu a utilizat procentul de 20 % din creditele rubricii 7, la care are dreptul; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază că toate instituțiile Uniunii trebuie să respecte disciplina bugetară atunci când își stabilesc nevoile financiare pentru următorul exercițiu; |
| --- | --- |

5.

Securitatea împotriva amenințărilor hibride din ce în ce mai mari

| 6. | subliniază că securitatea cibernetică a Parlamentului este o prioritate capitală, în special în contextul tensiunilor geopolitice actuale; decide, așadar, să sprijine propunerea Secretarului General de a crea 40 de posturi suplimentare în cadrul DG ITEC pentru a spori capacitățile de apărare cibernetică ale Parlamentului și pentru a atinge un nivel adecvat de capacitate internă; reamintește că, pe durata cadrului financiar multianual 2014-2020, a avut loc o reducere totală de 6 % a efectivului de personal al Parlamentului, cea mai mare parte a acestor măsuri de reducere afectând administrația sa; consideră că este necesar să se majoreze resursele Parlamentului în materie de securitate pentru a proteja integritatea sistemelor TIC ale instituției; ia act de faptul că impactul pentru 2023 al celor 40 de posturi suplimentare va fi de 4,3 milioane EUR și că, în bugetul pe 2023, se prevede investirea unor fonduri în valoare de 5 milioane EUR, care vor fi direcționate către operațiuni și investiții în domeniul securității cibernetice; |
| --- | --- |

6.

| 7. | în acest context, își reiterează solicitarea adresată serviciilor responsabile de a integra și implementa soluții pentru mesageria instantanee și reuniunile virtuale care se bazează pe surse deschise, găzduite pe serverele Parlamentului, și care permit o comunicare securizată, cum ar fi Matrix și Jitsi, pentru a crește în mod semnificativ confidențialitatea comunicării interne; |
| --- | --- |

7.

| 8. | consideră că cooperarea interinstituțională este esențială pentru a spori sinergiile dintre administrații și pentru a proteja în mod corespunzător instituțiile Uniunii de amenințările cibernetice; sprijină ferm ideea de a detașa temporar 2 posturi AD (dintre cele 40 de posturi suplimentare în domeniul securității cibernetice) către CERT-EU, împreună cu un buget anual suplimentar de 1,564 milioane EUR; consideră că mărirea capacității Parlamentului în materie de securitate cibernetică va aduce beneficii tuturor instituțiilor printr-o mai bună prevenire, detectare, partajare și protejare a intereselor Uniunii de amenințările cibernetice, inclusiv noua propunere a Comisiei de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor măsuri privind un nivel ridicat de securitate cibernetică în instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii; |
| --- | --- |

8.

| 9. | reamintește că natura amenințărilor evoluează, amenințările hibride devenind preponderente; sprijină ferm măsura de completare a organigramei DG SAFE cu 20 de posturi suplimentare, pentru a consolida capacitatea și abilitatea Parlamentului de a detecta, preveni și reacționa la aceste noi amenințări de natură hibridă și de a moderniza și digitaliza procesele de securitate; ia act de Grupul operativ interinstituțional privind contraspionajul îndreptat împotriva amenințărilor umane, digitale și hibride, care vizează consolidarea cooperării dintre instituțiile Uniunii și coordonarea cu serviciile de informații și de securitate ale statelor membre; |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită Secretarul General să utilizeze potențialele sinergii pentru a spori eficiența în cadrul administrației, precum și să analizeze modul în care digitalizarea și noile modalități de lucru pot contribui la raționalizarea activității direcțiilor și pot permite transferul de posturi către domeniile prioritare; în acest context, salută testul-pilot al platformei de microbloguri interconectate cu sursă deschisă „EU Voice”, înființată de Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor pentru a contribui la protecția intimității utilizatorilor, la securitatea și reziliența informatică, la suveranitatea tehnologică a Uniunii, la interoperabilitate, la competitivitate și la opțiunile disponibile pentru utilizatori; |
| --- | --- |

10.

Strategia de comunicare cu cetățenii

| 11. | subliniază rolul Parlamentului în cultivarea conștiinței politice europene și în promovarea valorilor Uniunii; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază că comunicarea din partea partidelor politice și a deputaților înșiși este unul dintre principalii factori care determină o rată ridicată de participare la alegeri, precum și implicarea și interesul cetățenilor Uniunii în alegerile europene; solicită să se asigure coordonarea între Direcția Generală Comunicare (DG COMM) și serviciile de presă ale grupurilor politice, cu sprijinul editorial al Direcției Generale Servicii de Cercetare Parlamentară (DG EPRS) și cu sprijinul tehnic al Direcției Generale Traduceri (DG TRAD), pentru a le adresa cetățenilor un mesaj coordonat, adecvat și clar; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ia act de resursele suplimentare (27,5 milioane EUR) alocate DG COMM pentru strategia de comunicare referitoare la alegerile din 2024 pentru Parlamentul European, cu scopul de a întreprinde activități prin care să se explice rolul și funcțiile Uniunii și, în special, ale Parlamentului, impactul concret asupra vieții cetățenilor, motivele pentru care participarea la alegeri poate aduce o schimbare și de a se garanta că toate structurile, instrumentele și platformele sunt funcționale și pregătite în 2024; |
| --- | --- |

13.

| 14. | solicită să se exercite prudență în momentul stabilirii unei legături între nivelul cheltuielilor de comunicare și participarea la alegerile europene sau să se asigure o legătură coerentă între aceste două elemente, inclusiv în cazul scăderii nivelului de participare; |
| --- | --- |

14.

| 15. | consideră că este extrem de important ca Parlamentul să fie dotat cu instrumente adecvate pentru a lupta împotriva dezinformării; solicită intensificarea cooperării între DG ITEC, DG SAFE și DG COMM pentru a putea fi detectate și monitorizate în mod corespunzător campaniile de dezinformare și a se putea răspunde în mod clar și prompt la acestea, în special pe platformele de comunicare socială; solicită continuarea cooperării cu Comisia și cu Serviciul European de Acțiune Externă în ceea ce privește dezinformarea; |
| --- | --- |

15.

| 16. | sprijină instalarea de spații „Europa Experience” în toate statele membre până în 2024; sprijină politica administrației de a viza maximizarea sinergiilor; se așteaptă ca impactul bugetar pe termen lung al spațiilor „Europa Experience” în ceea ce privește costurile de funcționare să fie prezentat Comisiei pentru bugete cât mai curând posibil; reamintește că spațiile „Europa Experience” ar trebui să le permită tuturor cetățenilor să înțeleagă mai bine funcționarea instituțiilor Uniunii și că, prin urmare, ele fac parte integrantă din planul de comunicare pentru campania electorală; reamintește că este extrem de important ca Parlamentul să aibă un contact permanent cu cetățenii europeni prin diferite canale de comunicare, în spiritul unui dialog politic multidimensional, nu numai în anul electoral, ci pe durata întregii legislaturi; consideră că orice decizie de amânare a unui proiect ar trebui să fie adoptată pe baza unor criterii prestabilite, unul dintre care, și anume echilibrul geografic dintre statele membre, ar trebui să aibă o importanță primordială; reiterează că Parlamentul, în colaborare cu Comisia și cu Serviciul European de Acțiune Externă, trebuie să desfășoare campanii de informare active în țările care au depus o cerere oficială de aderare la Uniune, și anume Republica Moldova, Ucraina și Georgia; |
| --- | --- |

16.

| 17. | solicită Secretarului General să transmită, cât mai curând posibil, toate informațiile prevăzute la articolul 266 alineatul (6) din Regulamentul financiar cu privire la împrumutul de 37,9 milioane EUR propus pentru a finanța achiziționarea clădirii dedicate centrului „Europa Experience” din Dublin; |
| --- | --- |

17.

| 18. | consideră că birourile de legătură ale Parlamentului European (EPLO) ar trebui să interacționeze mai mult cu cetățenii de toate vârstele; invită Parlamentul să organizeze mai multe reuniuni și evenimente între deputați și cetățeni la nivel local prin intermediul EPLO; repetă că birourile de legătură ale PE trebuie să le ofere deputaților un sprijin adecvat pentru stabilirea ordinilor de zi ale reuniunilor și organizarea evenimentelor; |
| --- | --- |

18.

| 19. | consideră că EPLO ar trebui, de asemenea, să comunice informații în limbi străine comunităților europene care trăiesc în alte țări europene; subliniază că EPLO trebuie să inițieze și alte acțiuni privind educația și participarea civică, cu implicarea comunităților, a școlilor și a universităților locale; |
| --- | --- |

19.

| 20. | solicită înființarea unui serviciu special dedicat persoanelor în vârstă, care să evidențieze programele și politicile Uniunii ce promovează îmbătrânirea activă; |
| --- | --- |

20.

Ecologizarea și independența energetică

| 21. | își reiterează convingerea că Parlamentul trebuie să se afle în avangarda adoptării unor metode de lucru și a unor practici privind reuniunile mai digitalizate, mai flexibile și mai eficiente din punct de vedere energetic, învățând din experiențele pandemiei de COVID-19 și valorificând investițiile tehnologice deja realizate; solicită să se efectueze o analiză strategică a costului politicii imobiliare, în special prin luarea în considerare a noilor modalități de lucru, cum ar fi munca de la distanță, care au apărut ca urmare a pandemiei, având în vedere totodată că prezența fizică pentru negocierile, dezbaterile și schimburile de opinii politice este totuși o opțiune mai eficientă pentru elaborarea politicilor publice; își exprimă îngrijorarea cu privire la calitatea inegală a infrastructurii de interpretare și cu privire la problemele tehnice legate de Interactio; solicită investiții urgente și specifice pentru a asigura cel mai înalt grad posibil de multilingvism; subliniază că, în urma crizei politice, sanitare și economice, costurile energiei au crescut brusc, cu consecințe pe termen lung; solicită să se țină seama de impactul financiar asupra clădirilor Parlamentului; recomandă ca planificarea bugetară anuală să ia în considerare renovarea periodică a tuturor clădirilor; subliniază că o astfel de alocare face parte dintr-o politică imobiliară proactivă, care trebuie să se axeze pe renovarea ecologică a parcului imobiliar și să garanteze că Parlamentul se străduiește să îmbunătățească la maximum eficiența energetică, reducând astfel consumul de energie și costurile legate de instalațiile Parlamentului; subliniază, în acest sens, că clădirea Trèves I trebuie să fie modernizată în conformitate cu cele mai recente norme energetice și de mediu; reamintește importanța unui proces decizional transparent și corect în domeniul politicii imobiliare în legătură cu politica imobiliară a Parlamentului, ținând seama în mod corespunzător de articolul 266 din Regulamentul financiar; reamintește decizia Biroului din 2 iulie 2018 privind reabilitarea clădirii Paul-Henri Spaak; invită Biroul să își facă cunoscută decizia cu privire la această clădire în timp util; |
| --- | --- |

21.

| 22. | reamintește că Biroul a aprobat, în cadrul reuniunii sale din 16 decembrie 2019, obiectivele actualizate pentru indicatorii-cheie de performanță de mediu din cadrul EMAS, cu o dată-țintă unică, și anume 2024, inclusiv pentru o reducere totală a emisiilor de dioxid de carbon de 40 % față de nivelul din 2006; reamintește că strategia EMAS pe termen mediu include o clauză de revizuire pentru a crește nivelul obiectivelor ecologice în funcție de performanțele constatate; solicită majorarea obiectivelor EMAS pentru indicatorii-cheie de performanță, deoarece multe dintre obiectivele stabilite în 2019 au fost deja îndeplinite, precum și având în vedere pandemia de COVID-19 și necesitatea de a accelera măsurile de eficiență energetică și de a reduce dependența noastră de gazele naturale; își repetă solicitarea de a se modifica actualul plan de reducere a emisiilor de CO2 pentru atingerea unui nivel neutru al emisiilor de dioxid de carbon, utilizându-se o metodă recunoscută la nivel internațional după validare, de exemplu un mecanism intern de stabilire a prețului carbonului prin care întreprinderile stabilesc în mod voluntar prețul amprentei lor de carbon și, prin urmare, atribuie o valoare emisiilor lor de gaze cu efect de seră; |
| --- | --- |

22.

| 23. | reamintește faptul că aproape două treimi din amprenta de carbon a Parlamentului provine din transportul de persoane și bunuri; solicită promovarea modurilor de transport cu emisii reduse de dioxid de carbon pentru misiuni; își reiterează convingerea că deciziile privind deplasările trebuie să țină seama de importanța prezenței parlamentare, de aspectele legate de sănătate, de preț și de timpul consumat; subliniază că deplasările multor deputați din circumscripțiile lor către locurile de desfășurare a activității Parlamentului necesită călătorii lungi, care pot fi efectuate numai cu avionul; reamintește, de asemenea, obiectivul Parlamentului de a-și reduce și mai mult emisiile și subliniază că cel mai puțin poluant mod de a călători cu avionul, atunci când acest lucru este necesar, este prin zboruri directe și cu biletele de avion flexibile; |
| --- | --- |

23.

| 24. | invită administrația să analizeze în continuare posibilitățile de reducere a costurilor și de eficientizare a consumului; solicită o foaie de parcurs pentru eliminarea treptată a combustibililor fosili; invită Parlamentul să mărească în continuare ponderea energiei din surse regenerabile în mixul său energetic, în special în producția de energie, și solicită să fie instalate sisteme fotovoltaice de acoperiș de ultimă generație pentru a valorifica la maximum potențialul existent; salută investițiile în curs; își reiterează apelul adresat serviciilor Parlamentului de a reduce în continuare consumul de hârtie prin trecerea la un mediu informatizat, colectiv și online pentru toate reuniunile, precum și prin implementarea mai largă a modalităților de utilizare a semnăturii electronice, și de a se axa pe menținerea acestor reduceri ca fiind „noua normalitate”; reamintește solicitarea sa de a se efectua cât mai curând o analiză pentru identificarea unor soluții alternative la cutiile de transport, în conformitate cu obiectivul EMAS care vizează un Parlament „fără hârtie”; se așteaptă ca principiul „eficiența energetică înainte de toate” și principiul economiei circulare să fie aplicate pentru toate investițiile, inclusiv pentru investițiile digitale și deciziile de gestiune; solicită intensificarea eforturilor pentru a pune pe deplin în aplicare strategia Parlamentului de gestionare a deșeurilor în conformitate cu principiile ierarhiei deșeurilor; consideră că sensibilizarea în cadrul Parlamentului, inclusiv prin cursuri de formare specifice, este esențială pentru obținerea unor rezultate satisfăcătoare și pentru actualizarea obiectivelor EMAS în acest domeniu; solicită punerea în aplicare integrală a unor măsuri care să permită eliminarea completă din Parlament a articolelor din plastic de unică folosință, având în vedere că tot mai multe persoane se întorc la birou și utilizează serviciile de alimentație publică din cadrul Parlamentului; |
| --- | --- |

24.

| 25. | salută îmbunătățirile aduse infrastructurii de biciclete din clădirile Parlamentului; încurajează serviciile responsabile să îmbunătățească în continuare această infrastructură prin modernizarea spațiilor de parcare pentru biciclete din toate clădirile, inclusiv pentru bicicletele cargo, și prin introducerea unor stimulente suplimentare pentru deplasarea la birou cu bicicleta; salută eforturile Parlamentului de a promova transportul public prin intermediul noii sale politici de parcare, prin creșterea subvențiilor pentru abonamentele la transportul public și prin promovarea utilizării vehiculelor electrice prin instalarea de stații de încărcare cu energie electrică; solicită, în acest context, creșterea corespunzătoare a numărului de stații de încărcare a vehiculelor electrice, în conformitate cu cererea actuală și cea așteptată în viitorul apropiat la Bruxelles, Strasbourg și Luxemburg; constată că politica actuală privind parcările nu prevede stimulente financiare pentru mobilitatea activă; invită serviciile responsabile să evalueze succesul noii politici privind parcările și să introducă noi stimulente specifice acolo unde este necesar; |
| --- | --- |

25.

| 26. | își reiterează apelul adresat Parlamentului, în calitate de angajator de mare anvergură, să joace un rol activ în dezbaterile și consultările privind planificarea urbană, cu un accent special pe promovarea mobilității active prin asigurarea unei infrastructuri sigure, confortabile și continue, pe creșterea stării de bine prin asigurarea unor spații publice de calitate și pe adaptarea la schimbările climatice prin evitarea insulelor termice; evidențiază oportunitățile de dialog ce există în contextul planului GoodMove de la Bruxelles și al planului care înlocuiește Plan d’Aménagement Directeur Loi, dar și în ceea ce privește dezvoltarea în continuare a așa-numitului Archipel din cartierul Wacken din Strasbourg, precum și relațiile în curs cu Fonds Kirchberg din Luxemburg; |
| --- | --- |

26.

Alte aspecte

| 27. | ia act de faptul că, la inițiativa fostului Președinte Sassoli, grupurile de reflecție specializate pe tema „Regândirea democrației parlamentare – Un Parlament European mai puternic după pandemia de COVID-19” au discutat despre viitorul activității în cadrul Parlamentului în perioada aprilie-iulie 2021 cu privire la fiecare dintre domeniile lor de acțiune: plen, prerogative parlamentare, comunicare, diplomație externă și organizare internă; salută faptul că grupurile de reflecție au prezentat un raport final cu recomandări a căror punere în aplicare va fi discutată de Birou, acordând atenția cuvenită costurilor aferente, implicând, dacă este necesar, Comisia pentru bugete în evaluarea lor prealabilă; |
| --- | --- |

27.

| 28. | reamintește că majoritatea deputaților sprijină existența unui singur sediu; reamintește că este necesar să se găsească soluții pentru a se optimiza activitatea parlamentară instituțională, costurile financiare și amprenta de carbon; reamintește că, în conformitate cu Tratatul privind Uniunea Europeană, sediul Parlamentului European trebuie să fie la Strasbourg; observă că modificările permanente vor necesita o modificare a tratatului; |
| --- | --- |

28.

| 29. | își reiterează solicitarea, adoptată în mai multe rânduri în plen, adresată Biroului de a începe lucrările de revizuire a Regulamentului de procedură, care să le permită deputaților să își exercite dreptul de vot de la distanță în timpul concediului de maternitate sau paternitate, în timpul unei boli de lungă durată sau în cazuri de forță majoră; ia act de modificările aduse Regulamentului de procedură la 20 decembrie 2020, care permit votul de la distanță; regretă că, în prezent, votul de la distanță în comisii nu este prevăzut în Regulamentul de procedură al Parlamentului, cu excepția cazului în care Președintele constată existența unor circumstanțe extraordinare; |
| --- | --- |

29.

| 30. | își reiterează apelul adresat Secretarului General de a insista asupra importanței competențelor în toate procedurile de recrutare, respectându-se totodată imperativul echilibrului geografic între toate statele membre, la toate nivelurile personalului; este îngrijorat de dificultățile întâmpinate în recrutarea anumitor naționalități și în internalizarea anumitor profiluri profesionale; solicită să se depună eforturi suplimentare pentru a se garanta că angajarea în Parlament este la fel de atractivă pentru toate naționalitățile Uniunii, fiind totodată bazată pe procese obiective; invită Parlamentul să își dezvolte propria capacitate de stabilire de contacte, cu scopul de a atrage la concursuri candidații de calitate de care are nevoie Parlamentul, în ceea ce privește profilul, vârsta, genul și naționalitatea, în special din țările slab reprezentate; în ceea ce privește recrutarea de noi membri ai personalului, solicită Secretarului General să raționalizeze etapele administrative și să scurteze procesul; |
| --- | --- |

30.

| 31. | invită Parlamentul să efectueze evaluări periodice ale organizării Secretariatului său și ale nevoilor de personal, pentru a putea redistribui posturile vacante între direcții astfel încât noile sarcini să poată fi îndeplinite fără majorarea efectivelor de personal; |
| --- | --- |

31.

| 32. | invită Secretarul General să evalueze riscurile legate de angajarea unui număr tot mai mare de agenți contractuali, inclusiv riscul de a crea două categorii de personal în Parlament; |
| --- | --- |

32.

| 33. | salută măsurile luate de DG INLO în timpul pandemiei de COVID-19, menite să atenueze riscul răspândirii infecției în interiorul clădirilor Parlamentului și să sprijine punerea în aplicare a măsurilor concrete de solidaritate adoptate de Birou; |
| --- | --- |

33.

| 34. | reiterează că, în Uniunea Europeană, aproximativ 50 de milioane de persoane aparțin de diverse minorități și comunități lingvistice; reamintește că Parlamentul încurajează implicarea și participarea cetățenilor, inclusiv a minorităților naționale, regionale și lingvistice, la activitățile Uniunii; reamintește că Parlamentul sprijină cu fermitate multilingvismul și promovează drepturile minorităților naționale, regionale și lingvistice; consideră că Parlamentul poate contribui în mod activ la lupta împotriva dezinformării, comunicând informații și în limbile diferitelor minorități și comunități lingvistice, atunci când este cazul; încurajează Biroul să analizeze posibilitatea sprijinirii activităților de comunicare care corespund nevoilor minorităților naționale, regionale și lingvistice din statele membre; |
| --- | --- |

34.

| 35. | invită Secretarul General să analizeze fezabilitatea introducerii interpretării în limbajul internațional al semnelor pentru toate dezbaterile în plen, în conformitate cu solicitările adoptate în plen, și să pună în aplicare această decizie ținând cont de principiul accesului egal pentru toți cetățenii; |
| --- | --- |

35.

| 36. | este preocupat de calitatea registrului de transparență al UE; reamintește că, potrivit rapoartelor anuale privind Registrul de transparență, aproximativ jumătate din totalul înregistrărilor din registru sunt incorecte; solicită Parlamentului să ia măsuri pentru a îmbunătăți exactitatea registrului, precum și pentru a-l monitoriza periodic în ceea ce privește entitățile care reprezintă interesele persoanelor și entităților supuse sancțiunilor și să procedeze la eliminarea imediată a acestora, astfel încât să fie îndeplinit obiectivul registrului de a asigura o mai mare transparență cu privire la activitățile reprezentanților de interese; își reiterează solicitarea ca Parlamentul să elaboreze un raport anual detaliat referitor la reprezentanții de interese și alte organizații cărora li s-a acordat accesul în clădirile Parlamentului și să îl publice cu respectarea Regulamentului general privind protecția datelor (8); |
| --- | --- |

36.

| 37. | reamintește că Parlamentul a votat în mai multe rânduri pentru reforma indemnizației pentru cheltuieli generale (ICG); invită Biroul să își evalueze decizia privind ICG din 2019 pe baza experienței acumulate în cursul celei de-a 9-a legislaturi și să ia deciziile necesare pentru a spori transparența și gradul de răspundere; salută anunțul Președintelui privind înființarea unui grup de lucru ad-hoc al Biroului pentru indemnizația pentru cheltuieli generale, care va lucra la revizuirea normelor anterioare; |
| --- | --- |

37.

| 38. | reiterează, în contextul procedurii aflate în curs de revizuire a dispozițiilor generale de punere în aplicare privind rambursarea cheltuielilor de misiune și de deplasare în interes de serviciu și a Normelor interne privind misiunile și deplasările funcționarilor și ale celorlalți agenți ai Parlamentului European, voința plenului exprimată în mai multe rânduri cu privire la cuantumul indemnizațiilor plătite asistenților parlamentari acreditați (APA) pentru misiunile pe care le efectuează între cele trei locuri de desfășurare a activității Parlamentului, pentru a se asigura că Biroul îl aliniază la nivelul sistemelor de indemnizații pentru funcționari și alți agenți; |
| --- | --- |

38.

| 39. | solicită din nou Conferinței președinților și Biroului să revizuiască Normele de aplicare privind activitatea delegațiilor și misiunile în afara Uniunii Europene și, respectiv, decizia privind misiunile comisiilor în afara celor trei locuri de desfășurare a activității; subliniază că această revizuire ar trebui să aibă în vedere posibilitatea ca asistenții parlamentari acreditați, sub rezerva anumitor condiții, să însoțească deputații în delegațiile și misiunile oficiale ale Parlamentului; |
| --- | --- |

39.

| 40. | reamintește că la articolul 27 alineatele (1) și (2) din Statutul deputaților în Parlamentul European (9) se prevăd următoarele: „Fondul de pensii facultativ stabilit de Parlament se păstrează după intrarea în vigoare a prezentului statut pentru deputații sau foștii deputați care au dobândit deja drepturi sau sunt pe cale de a dobândi drepturi în respectivul fond” și că „drepturile dobândite și drepturile viitoare se păstrează integral”; constată că, potrivit Serviciului Juridic al Parlamentului, din cele două hotărâri rezultă că Curtea de Justiție confirmă că drepturile dobândite ca atare ale deputaților care au îndeplinit deja toate condițiile necesare pentru dobândirea dreptului la pensia facultativă suplimentară sunt pe deplin protejate în temeiul principiilor generale ale dreptului Uniunii; constată totuși că hotărârile confirmă și faptul că acest lucru nu împiedică Biroul să modifice condițiile și modalitățile pentru acest grup de deputați, cu condiția să fie respectat în mod corespunzător principiul proporționalității, precum și pentru acei deputați care nu au îndeplinit încă toate condițiile pentru dobândirea drepturilor de pensie și care, prin urmare, dețin numai drepturi viitoare în cadrul sistemului de pensii; îndeamnă, prin urmare, Biroul și administrația să propună de urgență o soluție adecvată pentru viitor, care să țină seama de situația pensiei și de situația de viață a deputaților și foștilor deputați care au dreptul la pensie, precum și de principiile bunei gestiuni financiare și de jurisprudența aplicabilă a Curții de Justiție Europene; invită toate părțile interesate să găsească rapid o soluție durabilă și fezabilă; |
| --- | --- |

40.

| 41. | salută politica Parlamentului care vizează asigurarea unei utilizări pe deplin independente a clădirilor Parlamentului de către persoanele cu dizabilități și sprijină măsurile și adaptările suplimentare care vor fi necesare în acest sens; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ia act de faptul că decizia de a întrerupe distribuirea apei calde în birourile deputaților de la Bruxelles și Strasbourg a fost luată de chestori la 24 octombrie 2017 în legătură cu riscul pentru sănătate pe care îl prezintă prezența bacteriilor nocive Legionella în sistemele hidraulice învechite, care se deteriorează, din clădiri; |
| --- | --- |

42.

| 43. | subliniază că Parlamentul ar trebui să fie exemplar în ceea ce privește politicile pe care le susține și le promovează, cum ar fi mediul, egalitatea de gen și transparența; |
| --- | --- |

43.

o

o o

| 44. | adoptă estimarea bugetului pentru exercițiul financiar 2023; |
| --- | --- |

44.

| 45. | încredințează Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei prezenta rezoluție și estimarea bugetului. |
| --- | --- |

45.

---

(1)  JO L 193, 30.7.2018, p. 1.

(2)  JO L 433 I, 22.12.2020, p. 11.

(3)  JO L 433 I, 22.12.2020, p. 28.

(4)  JO L 287, 29.10.2013, p. 15.

(5)  JO C 506, 15.12.2021, p. 247.

(6)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0432.

(7)  JO L 45, 24.2.2022.

(8)  Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE (JO L 119, 4.5.2016, p. 1).

(9)  Decizia Parlamentului European din 28 septembrie 2005 de adoptare a Statutului deputaților în Parlamentul European (2005/684/CE, Euratom) (JO L 262, 7.10.2005, p. 1).

---