# Euroopa Liidu C 400/17.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 400 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 65. aastakäik17. oktoober 2022 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 400

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

65. aastakäik17. oktoober 2022

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 400/01 | Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale – Euroopa Arengufondi majandusaasta aruanne 2021 | 1 |
| 2022/C 400/02 | Kontrollikoja kinnitav avaldus Euroopa Parlamendile ja nõukogule 8., 9.,10. ja 11. EAFi kohta – sõltumatu audiitori aruanne | 170 |

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2022/C 400/01

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale – Euroopa Arengufondi majandusaasta aruanne 2021

1

2022/C 400/02

Kontrollikoja kinnitav avaldus Euroopa Parlamendile ja nõukogule 8., 9.,10. ja 11. EAFi kohta – sõltumatu audiitori aruanne

170

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 17.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 400/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 400/1

---

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE JA KONTROLLIKOJALE

Euroopa Arengufondi majandusaasta aruanne 2021

(2022/C 400/01)

SISUKORD

| MAJANDUSAASTA ARUANDE KINNITAMINE | 2 |
| --- | --- |

| EAFi VAHENDITE KASUTAMINE JA RAAMATUPIDAMISARVESTUSE PIDAMINE | 3 |
| --- | --- |

| EUROOPA KOMISJONI HALLATAVAD VAHENDID | 8 |
| --- | --- |

| EAFI RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE | 10 |
| --- | --- |

| EAFI KONSOLIDEERITUD ELI USALDUSFONDIDE RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDED | 52 |
| --- | --- |

| ELI BÊKOU USALDUSFONDI RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE 2021 | 53 |
| --- | --- |

| ELI AAFRIKA USALDUSFONDI RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE 2021 | 60 |
| --- | --- |

| EAFI JA ELI USALDUSFONDIDE KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE | 68 |
| --- | --- |

| EAFI RAHALISE RAKENDAMISE ARUANNE | 73 |
| --- | --- |

| EUROOPA INVESTEERIMISPANGA HALLATAVATE VAHENDITE RAKENDAMISE AASTAARUANNE | 99 |
| --- | --- |

MAJANDUSAASTA ARUANDE KINNITAMINE

Euroopa Arengufondi 2021. aasta majandusaasta aruanne on koostatud kooskõlas üheteistkümnenda Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatava finantsmääruse X jaotisega ning raamatupidamise aastaaruande lisades toodud raamatupidamispõhimõtete, -eeskirjade ja -meetoditega.

Olen teadlik oma vastutusest Euroopa Arengufondi majandusaasta aruande koostamise ja esitamise eest kooskõlas üheteistkümnenda Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatava finantsmääruse artikliga 18.

Olen saanud eelarvevahendite käsutajalt ja Euroopa Investeerimispangalt (EIP) kogu teabe, mis on vajalik Euroopa Arengufondi varasid ja kohustisi ning eelarve täitmist kajastava aruande koostamiseks. Eelarvevahendite käsutaja ja EIP tagavad selle teabe usaldusväärsuse.

Deklareerin, et kõnealuse teabe ja kontrolli põhjal, mida pidasin vajalikuks teha aruande kinnitamiseks, võin olla piisavalt kindel, et käesolev majandusaasta aruanne annab Euroopa Arengufondide finantsseisundi kõigist olulistest tahkudest õige ja õiglase ülevaate.

Rosa ALDEA BUSQUETS

Peaarvepidaja

EAFi VAHENDITE KASUTAMINE JA RAAMATUPIDAMISARVESTUSE PIDAMINE

EAFi VAHENDITE KASUTAMINE JA RAAMATUPIDAMISARVESTUSE PIDAMINE

1.   TAUST

TAUST

Euroopa Liidul (edaspidi „EL“) on koostöösuhted paljude arenguriikidega. Koostöö peamine eesmärk on edendada majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast arengut ning eelkõige vähendada vaesust ja see pikas perspektiivis kaotada, andes vahendeid saavatele riikidele arengu- ja tehnilist abi. Selle eesmärgi saavutamiseks koostab EL koos partnerriikidega koostööstrateegiad ja koondab nende rakendamiseks vajalikud rahalised vahendid. Arengukoostöösse suunatavad ELi vahendid tulevad kolmest allikast:

| — | ELi eelarvest, |
| --- | --- |

—

ELi eelarvest,

| — | Euroopa Arengufondilt, |
| --- | --- |

—

Euroopa Arengufondilt,

| — | Euroopa Investeerimispangalt. |
| --- | --- |

—

Euroopa Investeerimispangalt.

Kuni 2021. aastani oli Euroopa Arengufond (edaspidi „EAF“) peamine vahend abi andmiseks Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide (edaspidi „AKV riigid“) ning ülemeremaade ja -territooriumidega (edaspidi „ÜMTd“) tehtava arengukoostöö raames.

EAFi ei rahastata ELi eelarvest. EAF on moodustatud nõukogu raames kokkutulnud liikmesriikide esindajate sisekokkuleppega ja seda haldab eraldi komitee. Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) vastutab EAFi vahenditest rahastatavate meetmete rahalise rakendamise eest. Euroopa Investeerimispank (edaspidi „EIP“) haldab investeerimisrahastut.

Iga EAF moodustatakse umbes viieaastaseks perioodiks ja igal EAFil on oma finantsmäärus, millega on ette nähtud eraldi raamatupidamise aastaaruande koostamine. Peale selle esitatakse kõnealused raamatupidamise aastaaruanded ka koondaruannete kujul, et anda üldine ülevaade nende vahendite finantsseisundist, mille eest vastutab komisjon.

2013. aasta juunis kirjutasid nõukogus kokkutulnud osalevad liikmesriigid alla üheteistkümnendat EAFi käsitlevale sisekokkuleppele, (1) mis jõustus 1. märtsil 2015.

1

Nõukogu võttis 2018. aastal vastu üheteistkümnenda EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse (2). Selle uue tekstiga tunnistati kehtetuks varasem määrus ja seda kohaldatakse varasematest EAFidest rahastatavate meetmete suhtes, ilma et see piiraks kehtivaid juriidilisi kohustusi. Seda määrust ei kohaldata investeerimisrahastule varasemate EAFide raames.

2

Investeerimisrahastu loodi AKV-ELi partnerluslepingu raames, seda haldab EIP ja seda kasutatakse erasektori arengu toetamiseks AKV riikides, rahastades peamiselt, kuid mitte ainult, erainvesteeringuid. Rahastu on loodud uueneva fondina; laenude tagasimaksed saab seega uuesti muudesse meetmetesse investeerida, mis annab tulemuseks iseuueneva ja rahaliselt sõltumatu rahastu. Kuna komisjon investeerimisrahastut ei halda, ei ole see konsolideeritud majandusaasta aruande esimese osaga – EAFi raamatupidamise aastaaruande ja sellega seotud rakendamise aruandega. Tervikliku ülevaate andmiseks EAFi arenguabist on majandusaasta aruandele eraldi osana (II osa) lisatud investeerimisrahastu raamatupidamise aastaaruanne.

2.   KUIDAS TOIMUB EAFi RAHASTAMINE?

KUIDAS TOIMUB EAFi RAHASTAMINE?

2. detsembril 2013 toimunud kohtumisel võttis nõukogu vastu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (3). Sellega seoses otsustati, et geograafilist koostööd AKV riikidega ei integreerita ELi eelarvesse, vaid selle rahastamist jätkatakse olemasoleva valitsustevahelise EAFi kaudu.

3

ELi eelarve on iga-aastane ja vastavalt eelarve aastasuse põhimõttele kavandatakse ja kinnitatakse eelarve kulud ja tulud üheks aastaks. Erinevalt ELi eelarvest on EAF mitmeaastasuse põhimõttel toimiv fond. Iga EAF on tavaliselt viieks aastaks moodustatav fond, kuhu on koondatud arengukoostöö vahendid. Kuna vahendeid eraldatakse mitmeaastasuse põhimõttest lähtuvalt, võib eraldatud vahendeid kasutada kogu EAFi programmiperioodi vältel. Eelarve aastasuse puudumine on eraldi ära märgitud eelarve raamatupidamisarvestuse aruandluses, kus hinnatakse EAFi eelarve täitmist võrreldes koguvahenditega.

EAFi vahendid moodustuvad ELi liikmesriikide sihtotstarbelistest osamaksudest. Ligikaudu iga viie aasta järel kohtusid liikmesriikide esindajad valitsustevahelisel tasandil ning otsustasid fondile eraldatava kogusumma ja kontrollisid selle vahendite kasutamist.

Komisjon haldab fondi kooskõlas liidu arengukoostöö poliitikaga. Kuna lisaks liidu poliitikale on arengu- ja abipoliitika ka liikmesriikidel, peavad liikmesriigid oma poliitika koordineerima ELiga, et tagada vastastikune täiendavus.

Lisaks eelnevalt nimetatud osamaksudele saavad liikmesriigid leppida EAFiga kokku kaasrahastamises või tasuda EAFi vabatahtlikke osamaksusid.

3.   EAFi TEGEVUS PÄRAST 31. DETSEMBRIT 2020

EAFi TEGEVUS PÄRAST 31. DETSEMBRIT 2020

Aegumisklausli jõustumisega 31. detsembril 2020 on üheteistkümnes EAF jõudnud oma lõppfaasi. Nimetatud klausliga kehtestatakse üheteistkümnenda EAFi kohaste kulukohustuste tähtpäev, mis tähendab seda, et alates 2021. aastast ei saa üheteistkümnenda EAFi alusel enam täiendavaid rahastamislepinguid sõlmida. Kehtivate rahastamislepingutega seotud konkreetseid kokkuleppeid sõlmitakse aga kuni 31. detsembrini 2023 (auditeerimise ja hindamise eesmärgil isegi hiljem). Peale selle jätkub Euroopa Arengufondist rahastatavate pooleliolevate projektide elluviimine kuni nende lõpetamiseni.

Uue mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 raames integreeritakse ELi koostöö AKV riikidega naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumenti „Globaalne Euroopa“. Samamoodi on koostöö ÜMTdega nüüd hõlmatud ÜMTde assotsieerimise otsusega. See tähendab seda, et kui 2021. aastani rahastati EAFi programme ELi liikmesriikide vabatahtlikest osamaksudest, siis alates 2021. aastast rahastatakse arenguprogramme ELi eelarve kaudu. See tähendab ka seda, et Euroopa Parlament peab arenguprogrammide rahastamise heaks kiitma ja et sarnaselt kõikidele muudele ELi rahastatavatele programmidele peavad tehingud olema kooskõlas ELi finantsmäärustega.

4.   EELARVEAASTA LÕPU ARUANDLUS

EELARVEAASTA LÕPU ARUANDLUS

4.1.   MAJANDUSAASTA ARUANNE

MAJANDUSAASTA ARUANNE

EAFi finantsmääruse artikli 18 lõike 3 kohaselt koostatakse EAFi raamatupidamise aastaaruanne vastavalt tekkepõhise arvestuse eeskirjadele, mis omakorda põhinevad rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamise standarditel (IPSAS). Need raamatupidamiseeskirjad võtab vastu komisjoni peaarvepidaja ja neid kohaldatakse kõigis ELi institutsioonides ja asutustes, et kehtiksid ühtsed raamatupidamisarvestuse, hindamise ja aastaaruannete esitamise eeskirjad, mille eesmärk on ühtlustada raamatupidamise aastaaruannete koostamise menetlust. Kõnealuseid ELi raamatupidamiseeskirju kohaldab ka EAF, võttes arvesse oma tegevuse eripära.

EAFi majandusaasta aruande koostamine on tehtud ülesandeks komisjoni peaarvepidajale, kes on ka EAFi peaarvepidaja ning kes tagab, et EAFi majandusaasta aruanne annab EAFi finantsseisundist õige ja õiglase ülevaate.

Majandusaasta aruanne koosneb järgmistest osadest:

I osa. Komisjoni hallatavad vahendid

| i) | EAFi raamatupidamise aastaaruanne ja selle lisad |
| --- | --- |

i)

EAFi raamatupidamise aastaaruanne ja selle lisad

| ii) | EAFi konsolideeritud ELi usaldusfondide raamatupidamise aastaaruanne |
| --- | --- |

ii)

EAFi konsolideeritud ELi usaldusfondide raamatupidamise aastaaruanne

| iii) | EAFi ja ELi usaldusfondide konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne |
| --- | --- |

iii)

EAFi ja ELi usaldusfondide konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne

| iv) | EAFi rakendamise aruanne |
| --- | --- |

iv)

EAFi rakendamise aruanne

II osa. EIP hallatavate vahendite rakendamise aastaaruanne

| i) | Investeerimisrahastu raamatupidamise aastaaruanne |
| --- | --- |

i)

Investeerimisrahastu raamatupidamise aastaaruanne

Osa „EAFi konsolideeritud Euroopa usaldusfondide raamatupidamise aastaaruanne“ sisaldab kahe EAFi raames loodud usaldusfondi raamatupidamise aastaaruannet: ELi Bêkou usaldusfond (vt punkt „ELi Bêkou usaldusfondi raamatupidamise aastaaruanne“) ja ELi Aafrika usaldusfond (vt punkt „ELi Aafrika usaldusfondi raamatupidamise aastaaruanne“). Kummagi usaldusfondi raamatupidamise aastaaruande koostamise eest vastutab komisjoni peaarvepidaja. Raamatupidamise aastaaruandele teostab välisauditi eraaudiitor. Neis raamatupidamise aastaaruannetes esitatavad usaldusfondide summad on esialgsed.

Komisjon peab EAFi majandusaasta aruande vastu võtma hiljemalt bilansipäevale järgneva aasta 31. juuliks ning esitama selle eelarve täitmisele heakskiidu saamiseks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.   AUDITEERIMINE JA EELARVE TÄITMISELE HEAKSKIIDU ANDMINE

AUDITEERIMINE JA EELARVE TÄITMISELE HEAKSKIIDU ANDMINE

5.1.   AUDITEERIMINE

AUDITEERIMINE

EAFi majandusaasta aruannet auditeerib tema välisaudiitorina tegutsev Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda“), kes koostab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aastaaruande.

5.2.   EELARVE TÄITMISELE HEAKSKIIDU ANDMINE

EELARVE TÄITMISELE HEAKSKIIDU ANDMINE

Viimaseks kontrolliks on asjaomase eelarveaasta EAFi eelarve täitmisele heakskiidu andmine. Pärast majandusaasta aruande auditeerimist ja lõplikku viimistlemist tuleb nõukogul soovitada ja seejärel Euroopa Parlamendil otsustada, kas anda heakskiit EAFi eelarve täitmisele komisjoni poolt eelneval eelarveaastal. Kõnealune otsus põhineb aastaaruande läbivaatamisel ja kontrollikoja aastaaruandel (mis sisaldab ametlikku kinnitavat avaldust) ning komisjoni vastustel eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutava institutsiooni küsimustele ja täiendava teabe taotlustele.

KOKKUVÕTE RAHALISEST RAKENDAMISEST 2021. AASTAL

KOKKUVÕTE RAHALISEST RAKENDAMISEST 2021. AASTAL

Image 1

Netosumma, ainult kümnes ja üheteistkümnes EAF.

Eelarve täitmine

Eelarve täitmine

2021. aasta oli märkimisväärne kahe sündmuse tõttu. 2021. aasta oli esimene aasta pärast üheteistkümnenda EAFi aegumisklausli tähtpäeva, mis oli 31. detsembril 2020. Seepärast ei võetud 2021. aastal üheteistkümnenda EAFi kohaste projektide suhtes enam üldisi kulukohustusi. Peale selle mõjutas 2021. aastal kümnenda ja üheteistkümnenda EAFi lepingute (individuaalsed kulukohustused: 2 118 miljonit eurot) ja maksete (3 393 miljonit eurot) rahalist rakendamist pikaleveninud COVID-19 kriis.

Kõikide EAFide brutomaksete kogusumma (3 435 miljonit eurot) moodustas 91 % liikmesriikidele teatatud 3 763 miljoni euro suurusest eesmärgist. Pikaleveninud COVID-19 olukorra tõttu ei täitnud 50 % Sahara-taguses Aafrikas asuvatest delegatsioonidest oma prognoositud minimaalset makse-eesmärki (90 %). Kõige enam paistsid silma Madagaskar, mis oma piirid peaaegu täielikult sulges, mille tõttu oli väga keeruline rakendamist algselt ettenähtud viisil jätkata, Tšaad ja Gambia rakendamise peatamise või edasilükkumise tõttu ning Etioopia, Guinea (Conakry) ja Mali, kus poliitilised kriisid mõjutasid oluliselt toiminguid ja eelarvetoetuse prognoositud makseid. Ka Vaikse ookeani ja Kariibi mere piirkonnas mõjutasid rakendamist COVID-19-ga seotud piirangud. Fidži ja Haiti majandusliku, sotsiaalse ja poliitilise olukorra halvenemisest tingitud negatiivsel kõrvalmõjul olid laastavad tagajärjed taristuprojektile.

Tegevuse mõju raamatupidamise aastaaruandes

Tegevuse mõju raamatupidamise aastaaruandes

Raamatupidamise aastaaruandes ilmneb eespool nimetatud tegevuse mõju kõige selgemini järgmises.

| — | Eelmaksed (vt lisade punkt 2.2): 101 miljoni euro suurune vähenemine, peamiselt tulenevalt väiksematest ettemaksetest allkirjastatud lepingute arvu vähenemise tõttu (2020. aastal 3 670 miljonit eurot võrreldes 2 118 miljoni euroga 2021. aastal). See vähenemine oli põhiliselt tingitud jätkuvast COVID-19 pandeemiast ja geopoliitilistest kriisidest põhjustatud probleemidest. Seetõttu suurenesid eelmaksete ja muude maksete märkimisväärse vähenemise tõttu raha ja raha ekvivalendid 266 miljoni euro võrra (vt lisade punkt 2.5). |
| --- | --- |

—

Eelmaksed (vt lisade punkt 2.2): 101 miljoni euro suurune vähenemine, peamiselt tulenevalt väiksematest ettemaksetest allkirjastatud lepingute arvu vähenemise tõttu (2020. aastal 3 670 miljonit eurot võrreldes 2 118 miljoni euroga 2021. aastal). See vähenemine oli põhiliselt tingitud jätkuvast COVID-19 pandeemiast ja geopoliitilistest kriisidest põhjustatud probleemidest. Seetõttu suurenesid eelmaksete ja muude maksete märkimisväärse vähenemise tõttu raha ja raha ekvivalendid 266 miljoni euro võrra (vt lisade punkt 2.5).

2.2

2.5)

| — | 2021. aasta lõpu seisuga avatud lepingute oluliselt väiksem arv, mis oli tingitud nii EAFi tegevusmahu vähendamisest kui ka jätkuva COVID-19 kriisi ja geopoliitiliste kriiside negatiivsest mõjust uute lepingute sõlmimisele, põhjustas viitvõlgnevuste märkimisväärse, 519 miljoni euro suuruse vähenemise (vt lisade punkt 2.8). |
| --- | --- |

—

2021. aasta lõpu seisuga avatud lepingute oluliselt väiksem arv, mis oli tingitud nii EAFi tegevusmahu vähendamisest kui ka jätkuva COVID-19 kriisi ja geopoliitiliste kriiside negatiivsest mõjust uute lepingute sõlmimisele, põhjustas viitvõlgnevuste märkimisväärse, 519 miljoni euro suuruse vähenemise (vt lisade punkt 2.8).

2.8

| — | Abimeetmete kulud (vt lisade punkt 3.3): abimeetmete kulude vähenemine kokku 1 743 miljoni euro võrra on tingitud kombineeritud mõjust. Ühelt poolt takistasid EAFi meetmete elluviimist 2021. aastal probleemsed tingimused seoses COVID-19 pandeemia ja ebastabiilse geopoliitilise olukorraga mitmes riigis. Samal ajal on kümnenda EAFi ja varasemate EAFide meetmete vähenemine kooskõlas kõnealuste EAFide tegevusmahu vähendamisega, mille tagajärjel on nende EAFide alusel vähem avatud lepinguid. |
| --- | --- |

—

Abimeetmete kulud (vt lisade punkt 3.3): abimeetmete kulude vähenemine kokku 1 743 miljoni euro võrra on tingitud kombineeritud mõjust. Ühelt poolt takistasid EAFi meetmete elluviimist 2021. aastal probleemsed tingimused seoses COVID-19 pandeemia ja ebastabiilse geopoliitilise olukorraga mitmes riigis. Samal ajal on kümnenda EAFi ja varasemate EAFide meetmete vähenemine kooskõlas kõnealuste EAFide tegevusmahu vähendamisega, mille tagajärjel on nende EAFide alusel vähem avatud lepinguid.

3.3

ELi raamatupidamiseeskirja nr 11 muutmise mõju raamatupidamise aastaaruandes

ELi raamatupidamiseeskirja nr 11 muutmise mõju raamatupidamise aastaaruandes

1. jaanuaril 2021 liigitati EAFi finantsvarad ELi raamatupidamiseeskirja nr 11 muudatuste tagajärjel (vt arvestusmeetodeid käsitlev lisade punkt 1) müügivalmis finantsvarade alt ümber õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatavate finantsvarade alla. Mõlemal juhul hinnatakse finantsvarasid õiglases väärtuses, seega on bilansilised jääkmaksumused võrreldavad. Õiglase väärtuse reservi vastav summa kanti üle kumuleerunud ülejäägi/puudujäägi alla. See ümberliigitamine ei mõjutanud EAFi netovarasid (vt netovara muutuste aruanne).

EUROOPA KOMISJONI HALLATAVAD VAHENDID

EUROOPA KOMISJONI HALLATAVAD VAHENDID

SISUKORD

SISUKORD

| EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE | 10 |
| --- | --- |

| EAFI BILANSS | 11 |
| --- | --- |

| EAFI TULEMIARUANNE | 12 |
| --- | --- |

| EAFI RAHAVOOGUDE ARUANNE | 13 |
| --- | --- |

| EAFI NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE | 14 |
| --- | --- |

| EAFIDE BILANSS | 15 |
| --- | --- |

| EAFIDE TULEMIARUANNE | 17 |
| --- | --- |

| EAFIDE NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE | 18 |
| --- | --- |

| EAFI RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD | 21 |
| --- | --- |

| EAFi KONSOLIDEERITUD ELi USALDUSFONDIDE RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDED | 52 |
| --- | --- |

| ELi BÊKOU USALDUSFONDI RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE 2021 | 53 |
| --- | --- |

| BILANSS | 58 |
| --- | --- |

| TULEMIARUANNE | 59 |
| --- | --- |

| RAHAVOOGUDE ARUANNE | 59 |
| --- | --- |

| ELi AAFRIKA USALDUSFONDI RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE 2021 | 60 |
| --- | --- |

| BILANSS | 66 |
| --- | --- |

| TULEMIARUANNE | 67 |
| --- | --- |

| RAHAVOOGUDE ARUANNE | 67 |
| --- | --- |

| EAFi JA ELi USALDUSFONDIDE KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE | 68 |
| --- | --- |

| KONSOLIDEERITUD BILANSS | 69 |
| --- | --- |

| KONSOLIDEERITUD TULEMIARUANNE | 70 |
| --- | --- |

| KONSOLIDEERITUD RAHAVOOGUDE ARUANNE | 71 |
| --- | --- |

| KONSOLIDEERITUD NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE | 72 |
| --- | --- |

| EAFi RAHALISE RAKENDAMISE ARUANNE | 73 |
| --- | --- |

EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE (4)

EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE

4

EAFi BILANSS

EAFi BILANSS

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisade punkt | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| PÕHIVARA | | | |
| Finantsvarad | 2.1 | 39 | 33 |
| Eelmaksed | 2.2 | 671 | 870 |
| Usaldusfondide osamaksud | 2.3 | 382 | 394 |
| Kaubanduslikud nõuded | | 4 | 3 |
| | | 1 096 | 1 300 |
| KÄIBEVARA | | | |
| Eelmaksed | 2.2 | 1 453 | 1 355 |
| Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded | 2.4 | 35 | 140 |
| Raha ja raha ekvivalendid | 2.5 | 994 | 728 |
| | | 2 481 | 2 223 |
| VARAD KOKKU | | 3 577 | 3 523 |
| PIKAAJALISED KOHUSTISED | | | |
| Finantskohustised | 2.6 | (7) | (2) |
| | | (7) | (2) |
| LÜHIAJALISED KOHUSTISED | | | |
| Võlgnevused | 2.7 | (501) | (615) |
| Viitvõlgnevused | 2.8 | (1 008 ) | (1 527 ) |
| | | (1 509 ) | (2 143 ) |
| KOHUSTISED KOKKU | | (1 516 ) | (2 145 ) |
| NETOVARA | | 2 061 | 1 379 |
| VAHENDID JA RESERVID | | | |
| Õiglase väärtuse reserv | 2.9 | — | (5) |
| Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid | 2.10 | 62 643 | 58 986 |
| Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital | 2.10 | 2 252 | 2 252 |
| Varasematest aastatest ülekantud tulem | | (59 860 ) | (55 111 ) |
| Eelarveaasta tulem | | (2 974 ) | (4 744 ) |
| NETOVARA | | 2 061 | 1 379 |

(miljonites eurodes)

Lisade punkt

31.12.2021

31.12.2020

PÕHIVARA

PÕHIVARA

Finantsvarad

Finantsvarad

2.1

2.1

39

39

33

33

Eelmaksed

Eelmaksed

2.2

2.2

671

671

870

870

Usaldusfondide osamaksud

Usaldusfondide osamaksud

2.3

2.3

382

382

394

394

Kaubanduslikud nõuded

Kaubanduslikud nõuded

4

4

3

3

1 096

1 096

1 300

1 300

KÄIBEVARA

KÄIBEVARA

Eelmaksed

Eelmaksed

2.2

2.2

1 453

1 453

1 355

1 355

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

2.4

2.4

35

35

140

140

Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

2.5

2.5

994

994

728

728

2 481

2 481

2 223

2 223

VARAD KOKKU

VARAD KOKKU

3 577

3 577

3 523

3 523

PIKAAJALISED KOHUSTISED

PIKAAJALISED KOHUSTISED

Finantskohustised

Finantskohustised

2.6

2.6

(7)

(7)

(2)

(2)

(7)

(7)

(2)

(2)

LÜHIAJALISED KOHUSTISED

LÜHIAJALISED KOHUSTISED

Võlgnevused

Võlgnevused

2.7

2.7

(501)

(501)

(615)

(615)

Viitvõlgnevused

Viitvõlgnevused

2.8

2.8

(1 008 )

(1 008 )

(1 527 )

(1 527 )

(1 509 )

(1 509 )

(2 143 )

(2 143 )

KOHUSTISED KOKKU

KOHUSTISED KOKKU

(1 516 )

(1 516 )

(2 145 )

(2 145 )

NETOVARA

NETOVARA

2 061

2 061

1 379

1 379

VAHENDID JA RESERVID

VAHENDID JA RESERVID

Õiglase väärtuse reserv

Õiglase väärtuse reserv

2.9

2.9

—

—

(5)

(5)

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

2.10

2.10

62 643

62 643

58 986

58 986

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

2.10

2.10

2 252

2 252

2 252

2 252

Varasematest aastatest ülekantud tulem

Varasematest aastatest ülekantud tulem

(59 860 )

(59 860 )

(55 111 )

(55 111 )

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

(2 974 )

(2 974 )

(4 744 )

(4 744 )

NETOVARA

NETOVARA

2 061

2 061

1 379

1 379

EAFi TULEMIARUANNE

EAFi TULEMIARUANNE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisade punkt | 2021 | 2020 |
| TULUD | | | |
| Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud | 3.1 | | |
| Sissenõudmine | | 27 | 92 |
| | | 27 | 92 |
| Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud | 3.2 | | |
| Finantstulud | | (26) | 6 |
| Muud tulud | | 74 | 37 |
| | | 48 | 43 |
| Tulud kokku | | 75 | 135 |
| KULUD | | | |
| Abimeetmed | 3.3 | (2 864 ) | (4 607 ) |
| Kaasrahastamise kulud | 3.4 | (19) | (53) |
| Finantskulud | 3.5 | (20) | (21) |
| Muud kulud | 3.6 | (145) | (197) |
| Kulud kokku | | (3 049 ) | (4 878 ) |
| EELARVEAASTA TULEM | | (2 974 ) | (4 744 ) |

(miljonites eurodes)

Lisade punkt

2021

2020

TULUD

TULUD

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

3.1

3.1

Sissenõudmine

Sissenõudmine

27

27

92

92

27

27

92

92

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

3.2

3.2

Finantstulud

Finantstulud

(26)

(26)

6

6

Muud tulud

Muud tulud

74

74

37

37

48

48

43

43

Tulud kokku

Tulud kokku

75

75

135

135

KULUD

KULUD

Abimeetmed

Abimeetmed

3.3

3.3

(2 864 )

(2 864 )

(4 607 )

(4 607 )

Kaasrahastamise kulud

Kaasrahastamise kulud

3.4

3.4

(19)

(19)

(53)

(53)

Finantskulud

Finantskulud

3.5

3.5

(20)

(20)

(21)

(21)

Muud kulud

Muud kulud

3.6

3.6

(145)

(145)

(197)

(197)

Kulud kokku

Kulud kokku

(3 049 )

(3 049 )

(4 878 )

(4 878 )

EELARVEAASTA TULEM

EELARVEAASTA TULEM

(2 974 )

(2 974 )

(4 744 )

(4 744 )

EAFi RAHAVOOGUDE ARUANNE

EAFi RAHAVOOGUDE ARUANNE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisade punkt | 2021 | 2020 |
| Eelarveaasta tulem | | (2 974 ) | (4 744 ) |
| Põhitegevusest | | | |
| Kapitali suurenemine – osamaksud (neto) | | 3 657 | 4 177 |
| Usaldusfondide osamaksude (suurenemine)/vähenemine | | 12 | (127) |
| Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine | | 101 | (29) |
| Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine | | 105 | (17) |
| Finantskohustiste suurenemine/(vähenemine) | | 5 | (17) |
| Võlgnevuste suurenemine/(vähenemine) | | (114) | 99 |
| Viitvõlgnevuste ja ettemakstud tulude suurenemine/(vähenemine) | | (519) | 209 |
| Muud mitterahalised muutused | | — | (3) |
| Investeerimistegevus | | | |
| Õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatud finantsvarade (suurenemine)/vähenemine (mitte-tuletisinstrumendid)
   (*1) | | (7) | 2 |
| NETORAHAVOOD | | 266 | (452) |
| Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine) | | 266 | (451) |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga | 2.5 | 728 | 1 179 |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga | 2.5 | 994 | 728 |

(miljonites eurodes)

Lisade punkt

2021

2020

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

(2 974 )

(2 974 )

(4 744 )

(4 744 )

Põhitegevusest

Põhitegevusest

Kapitali suurenemine – osamaksud (neto)

Kapitali suurenemine – osamaksud (neto)

3 657

3 657

4 177

4 177

Usaldusfondide osamaksude (suurenemine)/vähenemine

Usaldusfondide osamaksude (suurenemine)/vähenemine

12

12

(127)

(127)

Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine

Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine

101

101

(29)

(29)

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine

105

105

(17)

(17)

Finantskohustiste suurenemine/(vähenemine)

Finantskohustiste suurenemine/(vähenemine)

5

5

(17)

(17)

Võlgnevuste suurenemine/(vähenemine)

Võlgnevuste suurenemine/(vähenemine)

(114)

(114)

99

99

Viitvõlgnevuste ja ettemakstud tulude suurenemine/(vähenemine)

Viitvõlgnevuste ja ettemakstud tulude suurenemine/(vähenemine)

(519)

(519)

209

209

Muud mitterahalised muutused

Muud mitterahalised muutused

—

—

(3)

(3)

Investeerimistegevus

Investeerimistegevus

Õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatud finantsvarade (suurenemine)/vähenemine (mitte-tuletisinstrumendid)
   (*1)

Õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatud finantsvarade (suurenemine)/vähenemine (mitte-tuletisinstrumendid)

*1

(7)

(7)

2

2

NETORAHAVOOD

NETORAHAVOOD

266

266

(452)

(452)

Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine)

Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine)

266

266

(451)

(451)

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga

2.5

2.5

728

728

1 179

1 179

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga

2.5

2.5

994

994

728

728

EAFi NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

EAFi NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Fondi-kapital – toimivad EAFid
  (A) | Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid
  (B) | Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid
  (C) = (A)–(B) | Kumulatiivsed reservid
  (D) | Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital
  (E) | Õiglase väärtuse reserv
  (F) | Netovarad kokku
  (C)+(D)+(E)+(F) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2019 | 73 264 | 18 455 | 54 809 | (55 111 ) | 2 252 | (2) | 1 948 |
| Õiglase väärtuse muutused | | | | | (3) | | (3) |
| Kapitali suurenemine – osamaksud | (223) | (4 400 ) | 4 177 | — | — | | 4 177 |
| Eelarveaasta tulem | — | — | — | (4 744 ) | — | | (4 744 ) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2020 | 73 041 | 14 055 | 58 986 | (59 854 ) | 2 252 | (5) | 1 379 |
| Läbivaadatud ELi raamatupidamiseeskirja nr 11 mõju | | | | (5) | | 5 | — |
| SALDO SEISUGA 1.1.2021 | 73 041 | 14 055 | 58 986 | (59 860 ) | 2 252 | — | 1 379 |
| Kapitali suurenemine – osamaksud | (43) | (3 700 ) | 3 657 | — | — | | 3 657 |
| Eelarveaasta tulem | — | — | — | (2 974 ) | — | | (2 974 ) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2021 | 72 998 | 10 355 | 62 643 | (62 834 ) | 2 252 | — | 2 061 |

(miljonites eurodes)

Fondi-kapital – toimivad EAFid

(A)

Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid

(B)

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

(C) = (A)–(B)

Kumulatiivsed reservid

(D)

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

(E)

Õiglase väärtuse reserv

(F)

Netovarad kokku

(C)+(D)+(E)+(F)

SALDO SEISUGA 31.12.2019

SALDO SEISUGA 31.12.2019

73 264

73 264

18 455

18 455

54 809

54 809

(55 111 )

(55 111 )

2 252

2 252

(2)

(2)

1 948

1 948

Õiglase väärtuse muutused

Õiglase väärtuse muutused

(3)

(3)

(3)

(3)

Kapitali suurenemine – osamaksud

Kapitali suurenemine – osamaksud

(223)

(223)

(4 400 )

(4 400 )

4 177

4 177

—

—

—

—

4 177

4 177

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

—

—

—

—

—

—

(4 744 )

(4 744 )

—

—

(4 744 )

(4 744 )

SALDO SEISUGA 31.12.2020

SALDO SEISUGA 31.12.2020

73 041

73 041

14 055

14 055

58 986

58 986

(59 854 )

(59 854 )

2 252

2 252

(5)

(5)

1 379

1 379

Läbivaadatud ELi raamatupidamiseeskirja nr 11 mõju

Läbivaadatud ELi raamatupidamiseeskirja nr 11 mõju

(5)

(5)

5

5

—

—

SALDO SEISUGA 1.1.2021

SALDO SEISUGA 1.1.2021

73 041

73 041

14 055

14 055

58 986

58 986

(59 860 )

(59 860 )

2 252

2 252

—

—

1 379

1 379

Kapitali suurenemine – osamaksud

Kapitali suurenemine – osamaksud

(43)

(43)

(3 700 )

(3 700 )

3 657

3 657

—

—

—

—

3 657

3 657

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

—

—

—

—

—

—

(2 974 )

(2 974 )

—

—

(2 974 )

(2 974 )

SALDO SEISUGA 31.12.2021

SALDO SEISUGA 31.12.2021

72 998

72 998

10 355

10 355

62 643

62 643

(62 834 )

(62 834 )

2 252

2 252

—

—

2 061

2 061

EAFide BILANSS

EAFide BILANSS

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| | Lisade punkt | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | Kokku | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | Kokku |
| PÕHIVARA | | | | | | | | | | | |
| Finantsvarad | 2.1 | — | — | (2) | 41 | 39 | — | — | (2) | 35 | 33 |
| Eelmaksed | 2.2 | — | — | 219 | 452 | 671 | — | 3 | 292 | 575 | 870 |
| Usaldusfondide osamaksud | 2.3 | — | 31 | 9 | 341 | 382 | — | 29 | 9 | 355 | 394 |
| Kaubanduslikud nõuded | | — | — | — | 4 | 4 | — | — | — | 3 | 3 |
| | | — | 31 | 226 | 839 | 1 096 | — | 33 | 299 | 969 | 1 300 |
| KÄIBEVARA | | | | | | | | | | | |
| Eelmaksed | 2.2 | — | 14 | 353 | 1 085 | 1 453 | 0 | 9 | 341 | 1 005 | 1 355 |
| Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded | 2.4 | 180 | (314) | 1 296 | (1 127 ) | 35 | 181 | (177) | 1 723 | (1 586 ) | 140 |
| EAFide vastastikku sissenõutavad summad | | 181 | (316) | 1 279 | (1 144 ) | — | 181 | (246) | 1 663 | (1 598 ) | — |
| Raha ja raha ekvivalendid | 2.5 | — | — | — | 994 | 994 | — | — | — | 728 | 728 |
| | | 361 | (615) | 2 928 | (192) | 2 481 | 362 | (414) | 3 726 | (1 451 ) | 2 223 |
| VARAD KOKKU | | 361 | (584) | 3 154 | 646 | 3 577 | 362 | (381) | 4 025 | (483) | 3 523 |
| PIKAAJALISED KOHUSTISED | | | | | | | | | | | |
| Finantskohustised | 2.6 | — | — | — | (7) | (7) | — | — | — | (2) | (2) |
| | | — | — | — | (7) | (7) | — | — | — | (2) | (2) |
| LÜHIAJALISED KOHUSTISED | | | | | | | | | | | |
| Võlgnevused | 2.7 | — | (0) | (27) | (473) | (501) | — | (1) | (62) | (554) | (615) |
| Viitvõlgnevused | 2.8 | — | (6) | (110) | (892) | (1 008 ) | — | (67) | (217) | (1 244 ) | (1 527 ) |
| | | — | (6) | (138) | (1 365 ) | (1 509 ) | — | (67) | (279) | (1 798 ) | (2 143 ) |
| KOHUSTISED KOKKU | | — | (6) | (138) | (1 372 ) | (1 516 ) | — | (67) | (279) | (1 800 ) | (2 145 ) |
| NETOVARA | | 361 | (591) | 3 016 | (725) | 2 061 | 362 | (448) | 3 747 | (2 282 ) | 1 379 |
| Õiglase väärtuse reservid | 2.9 | — | — | — | — | — | — | — | (2) | (4) | (5) |
| Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid | 2.10 | 12 164 | 10 492 | 20 960 | 19 027 | 62 643 | 12 164 | 10 535 | 20 960 | 15 327 | 58 986 |
| Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital | 2.10 | 627 | 1 625 | — | — | 2 252 | 627 | 1 625 | — | — | 2 252 |
| Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused | 2.10 | (2 512 ) | 2 018 | 101 | 394 | — | (2 512 ) | 2 041 | 188 | 283 | — |
| Varasematest aastatest ülekantud tulem | | (10 098 ) | (14 404 ) | (19 065 ) | (16 293 ) | (59 860 ) | (10 098 ) | (14 440 ) | (18 606 ) | (11 966 ) | (55 111 ) |
| Eelarveaasta tulem | | (1) | (6) | (260) | (2 708 ) | (2 974 ) | — | 36 | (457) | (4 324 ) | (4 744 ) |
| NETOVARA | | 180 | (274) | 1 737 | 419 | 2 061 | 181 | (203) | 2 084 | (683) | 1 379 |

(miljonites eurodes)

31.12.2021

31.12.2020

Lisade punkt

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

Kokku

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

Kokku

PÕHIVARA

PÕHIVARA

Finantsvarad

Finantsvarad

2.1

2.1

—

—

—

—

(2)

(2)

41

41

39

39

—

—

—

—

(2)

(2)

35

35

33

33

Eelmaksed

Eelmaksed

2.2

2.2

—

—

—

—

219

219

452

452

671

671

—

—

3

3

292

292

575

575

870

870

Usaldusfondide osamaksud

Usaldusfondide osamaksud

2.3

2.3

—

—

31

31

9

9

341

341

382

382

—

—

29

29

9

9

355

355

394

394

Kaubanduslikud nõuded

Kaubanduslikud nõuded

—

—

—

—

—

—

4

4

4

4

—

—

—

—

—

—

3

3

3

3

—

—

31

31

226

226

839

839

1 096

1 096

—

—

33

33

299

299

969

969

1 300

1 300

KÄIBEVARA

KÄIBEVARA

Eelmaksed

Eelmaksed

2.2

2.2

—

—

14

14

353

353

1 085

1 085

1 453

1 453

0

0

9

9

341

341

1 005

1 005

1 355

1 355

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

2.4

2.4

180

180

(314)

(314)

1 296

1 296

(1 127 )

(1 127 )

35

35

181

181

(177)

(177)

1 723

1 723

(1 586 )

(1 586 )

140

140

EAFide vastastikku sissenõutavad summad

EAFide vastastikku sissenõutavad summad

181

181

(316)

(316)

1 279

1 279

(1 144 )

(1 144 )

—

—

181

181

(246)

(246)

1 663

1 663

(1 598 )

(1 598 )

—

—

Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

2.5

2.5

—

—

—

—

—

—

994

994

994

994

—

—

—

—

—

—

728

728

728

728

361

361

(615)

(615)

2 928

2 928

(192)

(192)

2 481

2 481

362

362

(414)

(414)

3 726

3 726

(1 451 )

(1 451 )

2 223

2 223

VARAD KOKKU

VARAD KOKKU

361

361

(584)

(584)

3 154

3 154

646

646

3 577

3 577

362

362

(381)

(381)

4 025

4 025

(483)

(483)

3 523

3 523

PIKAAJALISED KOHUSTISED

PIKAAJALISED KOHUSTISED

Finantskohustised

Finantskohustised

2.6

2.6

—

—

—

—

—

—

(7)

(7)

(7)

(7)

—

—

—

—

—

—

(2)

(2)

(2)

(2)

—

—

—

—

—

—

(7)

(7)

(7)

(7)

—

—

—

—

—

—

(2)

(2)

(2)

(2)

LÜHIAJALISED KOHUSTISED

LÜHIAJALISED KOHUSTISED

Võlgnevused

Võlgnevused

2.7

2.7

—

—

(0)

(0)

(27)

(27)

(473)

(473)

(501)

(501)

—

—

(1)

(1)

(62)

(62)

(554)

(554)

(615)

(615)

Viitvõlgnevused

Viitvõlgnevused

2.8

2.8

—

—

(6)

(6)

(110)

(110)

(892)

(892)

(1 008 )

(1 008 )

—

—

(67)

(67)

(217)

(217)

(1 244 )

(1 244 )

(1 527 )

(1 527 )

—

—

(6)

(6)

(138)

(138)

(1 365 )

(1 365 )

(1 509 )

(1 509 )

—

—

(67)

(67)

(279)

(279)

(1 798 )

(1 798 )

(2 143 )

(2 143 )

KOHUSTISED KOKKU

KOHUSTISED KOKKU

—

—

(6)

(6)

(138)

(138)

(1 372 )

(1 372 )

(1 516 )

(1 516 )

—

—

(67)

(67)

(279)

(279)

(1 800 )

(1 800 )

(2 145 )

(2 145 )

NETOVARA

NETOVARA

361

361

(591)

(591)

3 016

3 016

(725)

(725)

2 061

2 061

362

362

(448)

(448)

3 747

3 747

(2 282 )

(2 282 )

1 379

1 379

Õiglase väärtuse reservid

Õiglase väärtuse reservid

2.9

2.9

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

(2)

(2)

(4)

(4)

(5)

(5)

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

2.10

2.10

12 164

12 164

10 492

10 492

20 960

20 960

19 027

19 027

62 643

62 643

12 164

12 164

10 535

10 535

20 960

20 960

15 327

15 327

58 986

58 986

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

2.10

2.10

627

627

1 625

1 625

—

—

—

—

2 252

2 252

627

627

1 625

1 625

—

—

—

—

2 252

2 252

Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused

Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused

2.10

2.10

(2 512 )

(2 512 )

2 018

2 018

101

101

394

394

—

—

(2 512 )

(2 512 )

2 041

2 041

188

188

283

283

—

—

Varasematest aastatest ülekantud tulem

Varasematest aastatest ülekantud tulem

(10 098 )

(10 098 )

(14 404 )

(14 404 )

(19 065 )

(19 065 )

(16 293 )

(16 293 )

(59 860 )

(59 860 )

(10 098 )

(10 098 )

(14 440 )

(14 440 )

(18 606 )

(18 606 )

(11 966 )

(11 966 )

(55 111 )

(55 111 )

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

(1)

(1)

(6)

(6)

(260)

(260)

(2 708 )

(2 708 )

(2 974 )

(2 974 )

—

—

36

36

(457)

(457)

(4 324 )

(4 324 )

(4 744 )

(4 744 )

NETOVARA

NETOVARA

180

180

(274)

(274)

1 737

1 737

419

419

2 061

2 061

181

181

(203)

(203)

2 084

2 084

(683)

(683)

1 379

1 379

EAFide TULEMIARUANNE

EAFide TULEMIARUANNE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | | 2021 | 2020 |
| Lisade punkt | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | Kokku | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | Kokku |
| TULUD | | | | | | | | | | | |
| Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud | 3.1 | | | | | | | | | | |
| Sissenõudmine | | — | — | 1 | 26 | 27 | (1) | 5 | 69 | 19 | 92 |
| | | — | — | 1 | 26 | 27 | (1) | 5 | 69 | 19 | 92 |
| Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud | 3.2 | | | | | | | | | | |
| Finantstulud | | — | 0 | (22) | (4) | (26) | — | 5 | 1 | 1 | 6 |
| Muud tulud | | — | 5 | 14 | 55 | 74 | — | 5 | 18 | 13 | 37 |
| | | — | 5 | (8) | 51 | 48 | — | 10 | 19 | 13 | 43 |
| Tulud kokku | | — | 5 | (7) | 78 | 75 | (1) | 15 | 88 | 32 | 135 |
| KULUD | | | | | | | | | | | |
| Abimeetmed | 3.3 | — | (7) | (214) | (2 644 ) | (2 864 ) | — | 34 | (462) | (4 179 ) | (4 607 ) |
| Kaasrahastamise kulud | 3.4 | — | — | — | (19) | (19) | — | — | (41) | (12) | (53) |
| Finantskulud | 3.5 | — | 7 | (23) | (3) | (20) | 1 | (3) | (16) | (4) | (21) |
| Muud kulud | 3.6 | — | (11) | (16) | (119) | (145) | — | (9) | (25) | (162) | (197) |
| Kulud kokku | | — | (12) | (252) | (2 785 ) | (3 049 ) | 1 | 21 | (545) | (4 356 ) | (4 878 ) |
| EELARVEAASTA TULEM | | — | (8) | (259) | (2 708 ) | (2 974 ) | — | 36 | (457) | (4 324 ) | (4 744 ) |

(miljonites eurodes)

2021

2020

Lisade punkt

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

Kokku

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

Kokku

TULUD

TULUD

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

3.1

3.1

Sissenõudmine

Sissenõudmine

—

—

—

—

1

1

26

26

27

27

(1)

(1)

5

5

69

69

19

19

92

92

—

—

—

—

1

1

26

26

27

27

(1)

(1)

5

5

69

69

19

19

92

92

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

3.2

3.2

Finantstulud

Finantstulud

—

—

0

0

(22)

(22)

(4)

(4)

(26)

(26)

—

—

5

5

1

1

1

1

6

6

Muud tulud

Muud tulud

—

—

5

5

14

14

55

55

74

74

—

—

5

5

18

18

13

13

37

37

—

—

5

5

(8)

(8)

51

51

48

48

—

—

10

10

19

19

13

13

43

43

Tulud kokku

Tulud kokku

—

—

5

5

(7)

(7)

78

78

75

75

(1)

(1)

15

15

88

88

32

32

135

135

KULUD

KULUD

Abimeetmed

Abimeetmed

3.3

3.3

—

—

(7)

(7)

(214)

(214)

(2 644 )

(2 644 )

(2 864 )

(2 864 )

—

—

34

34

(462)

(462)

(4 179 )

(4 179 )

(4 607 )

(4 607 )

Kaasrahastamise kulud

Kaasrahastamise kulud

3.4

3.4

—

—

—

—

—

—

(19)

(19)

(19)

(19)

—

—

—

—

(41)

(41)

(12)

(12)

(53)

(53)

Finantskulud

Finantskulud

3.5

3.5

—

—

7

7

(23)

(23)

(3)

(3)

(20)

(20)

1

1

(3)

(3)

(16)

(16)

(4)

(4)

(21)

(21)

Muud kulud

Muud kulud

3.6

3.6

—

—

(11)

(11)

(16)

(16)

(119)

(119)

(145)

(145)

—

—

(9)

(9)

(25)

(25)

(162)

(162)

(197)

(197)

Kulud kokku

Kulud kokku

—

—

(12)

(12)

(252)

(252)

(2 785 )

(2 785 )

(3 049 )

(3 049 )

1

1

21

21

(545)

(545)

(4 356 )

(4 356 )

(4 878 )

(4 878 )

EELARVEAASTA TULEM

EELARVEAASTA TULEM

—

—

(8)

(8)

(259)

(259)

(2 708 )

(2 708 )

(2 974 )

(2 974 )

—

—

36

36

(457)

(457)

(4 324 )

(4 324 )

(4 744 )

(4 744 )

EAFide NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

EAFide NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Kaheksas EAF | Fondikapital – toimivad EAFid
  (A) | Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid
  (B) | Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid
  (C) = (A)–(B) | Kumulatiivsed reservid
  (D) | Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital
  (E) | Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused
  (F) | Netovarad kokku
  (C)+(D)+(E)+(F) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2019 | 12 164 | — | 12 164 | (10 098 ) | 627 | (2 510 ) | 183 |
| Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi | | | — | | | (2) | (2) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2020 | 12 164 | — | 12 164 | (10 098 ) | 627 | (2 512 ) | 181 |
| Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi | | | — | | | — | — |
| SALDO SEISUGA 31.12.2021 | 12 164 | — | 12 164 | (10 098 ) | 627 | (2 512 ) | 181 |

(miljonites eurodes)

Kaheksas EAF

Fondikapital – toimivad EAFid

(A)

Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid

(B)

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

(C) = (A)–(B)

Kumulatiivsed reservid

(D)

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

(E)

Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused

(F)

Netovarad kokku

(C)+(D)+(E)+(F)

SALDO SEISUGA 31.12.2019

SALDO SEISUGA 31.12.2019

12 164

12 164

—

—

12 164

12 164

(10 098 )

(10 098 )

627

627

(2 510 )

(2 510 )

183

183

Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi

Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi

—

—

(2)

(2)

(2)

(2)

SALDO SEISUGA 31.12.2020

SALDO SEISUGA 31.12.2020

12 164

12 164

—

—

12 164

12 164

(10 098 )

(10 098 )

627

627

(2 512 )

(2 512 )

181

181

Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi

Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi

—

—

—

—

—

—

SALDO SEISUGA 31.12.2021

SALDO SEISUGA 31.12.2021

12 164

12 164

—

—

12 164

12 164

(10 098 )

(10 098 )

627

627

(2 512 )

(2 512 )

181

181

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Üheksas EAF | Fondikapital – toimivad EAFid
  (A) | Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid
  (B) | Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid
  (C) = (A)–(B) | Kumulatiivsed reservid
  (D) | Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital
  (E) | Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused
  (F) | Netovarad kokku
  (C)+(D)+(E)+(F) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2019 | 10 773 | 15 | 10 758 | (14 440 ) | 1 625 | 2 109 | 53 |
| Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi | | — | — | | | | — |
| Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi | | | — | | | (69) | (69) |
| Tagasimaksed liikmesriikidele | (223) | | (223) | | | | (223) |
| Eelarveaasta tulem | | | — | | | | — |
| SALDO SEISUGA 31.12.2020 | 10 550 | 15 | 10 535 | (14 440 ) | 1 625 | 2 041 | (203) |
| Kapitali suurenemine – osamaksud | | — | — | | | | — |
| Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi | | | — | | | (23) | (23) |
| Tagasimaksed liikmesriikidele | (43) | | (43) | | | | (43) |
| Eelarveaasta tulem | | | — | (6) | | — | (6) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2021 | 10 507 | 15 | 10 492 | (14 410 ) | 1 625 | 2 018 | (274) |

(miljonites eurodes)

Üheksas EAF

Fondikapital – toimivad EAFid

(A)

Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid

(B)

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

(C) = (A)–(B)

Kumulatiivsed reservid

(D)

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

(E)

Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused

(F)

Netovarad kokku

(C)+(D)+(E)+(F)

SALDO SEISUGA 31.12.2019

SALDO SEISUGA 31.12.2019

10 773

10 773

15

15

10 758

10 758

(14 440 )

(14 440 )

1 625

1 625

2 109

2 109

53

53

Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi

Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi

—

—

—

—

—

—

Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi

Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi

—

—

(69)

(69)

(69)

(69)

Tagasimaksed liikmesriikidele

Tagasimaksed liikmesriikidele

(223)

(223)

(223)

(223)

(223)

(223)

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

—

—

—

—

SALDO SEISUGA 31.12.2020

SALDO SEISUGA 31.12.2020

10 550

10 550

15

15

10 535

10 535

(14 440 )

(14 440 )

1 625

1 625

2 041

2 041

(203)

(203)

Kapitali suurenemine – osamaksud

Kapitali suurenemine – osamaksud

—

—

—

—

—

—

Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi

Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi

—

—

(23)

(23)

(23)

(23)

Tagasimaksed liikmesriikidele

Tagasimaksed liikmesriikidele

(43)

(43)

(43)

(43)

(43)

(43)

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

—

—

(6)

(6)

—

—

(6)

(6)

SALDO SEISUGA 31.12.2021

SALDO SEISUGA 31.12.2021

10 507

10 507

15

15

10 492

10 492

(14 410 )

(14 410 )

1 625

1 625

2 018

2 018

(274)

(274)

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Kümnes EAF | Fondikapital – toimivad EAFid
  (A) | Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid
  (B) | Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid
  (C) = (A)–(B) | Kumulatiivsed reservid
  (D) | Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital
  (E) | Õiglase väärtuse reserv
  (G) | Netovarad kokku
  (C)+(D)+(E)+(F) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2019 | 20 960 | — | 20 960 | (18 606 ) | 265 | | 2 618 |
| Ümberpaigutused kaheksandast ja üheksandast EAFist ning kaheksandasse ja üheksandasse EAFi | | | — | | 71 | | 71 |
| Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi | | | — | | (147) | | (147) |
| Eelarveaasta tulem | | | — | (457) | | | (457) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2020 | 20 960 | — | 20 960 | (19 063 ) | 188 | (2) | 2 084 |
| Läbivaadatud ELi raamatupidamiseeskirja nr 11 mõju | | | | (2) | | 2 | — |
| SALDO SEISUGA 1.1.2020 | 20 960 | — | 20 960 | (19 065 ) | 188 | — | 2 084 |
| Ümberpaigutused kaheksandast ja üheksandast EAFist ning kaheksandasse ja üheksandasse EAFi | | | — | | 23 | | 23 |
| Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi | | | — | | (110) | | (110) |
| Eelarveaasta tulem | | | — | (260) | | | (260) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2021 | 20 960 | — | 20 960 | (19 324 ) | 101 | — | 1 737 |

(miljonites eurodes)

Kümnes EAF

Fondikapital – toimivad EAFid

(A)

Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid

(B)

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

(C) = (A)–(B)

Kumulatiivsed reservid

(D)

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

(E)

Õiglase väärtuse reserv

(G)

Netovarad kokku

(C)+(D)+(E)+(F)

SALDO SEISUGA 31.12.2019

SALDO SEISUGA 31.12.2019

20 960

20 960

—

—

20 960

20 960

(18 606 )

(18 606 )

265

265

2 618

2 618

Ümberpaigutused kaheksandast ja üheksandast EAFist ning kaheksandasse ja üheksandasse EAFi

Ümberpaigutused kaheksandast ja üheksandast EAFist ning kaheksandasse ja üheksandasse EAFi

—

—

71

71

71

71

Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi

Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi

—

—

(147)

(147)

(147)

(147)

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

—

—

(457)

(457)

(457)

(457)

SALDO SEISUGA 31.12.2020

SALDO SEISUGA 31.12.2020

20 960

20 960

—

—

20 960

20 960

(19 063 )

(19 063 )

188

188

(2)

(2)

2 084

2 084

Läbivaadatud ELi raamatupidamiseeskirja nr 11 mõju

Läbivaadatud ELi raamatupidamiseeskirja nr 11 mõju

(2)

(2)

2

2

—

—

SALDO SEISUGA 1.1.2020

SALDO SEISUGA 1.1.2020

20 960

20 960

—

—

20 960

20 960

(19 065 )

(19 065 )

188

188

—

—

2 084

2 084

Ümberpaigutused kaheksandast ja üheksandast EAFist ning kaheksandasse ja üheksandasse EAFi

Ümberpaigutused kaheksandast ja üheksandast EAFist ning kaheksandasse ja üheksandasse EAFi

—

—

23

23

23

23

Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi

Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi

—

—

(110)

(110)

(110)

(110)

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

—

—

(260)

(260)

(260)

(260)

SALDO SEISUGA 31.12.2021

SALDO SEISUGA 31.12.2021

20 960

20 960

—

—

20 960

20 960

(19 324 )

(19 324 )

101

101

—

—

1 737

1 737

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Üheteistkümnes EAF | Fondikapital – toimivad EAFid
  (A) | Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid
  (B) | Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid
  (C) = (A)–(B) | Kumulatiivsed reservid
  (D) | Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused
  (F) | Õiglase väärtuse reserv
  (G) | Netovarad kokku
  (C)+(D)+(E)+(F)+(G) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2019 | 29 367 | 18 440 | 10 927 | (11 966 ) | 136 | (2) | (905) |
| Õiglase väärtuse muutused | | | | | — | (2) | (2) |
| Kapitali suurenemine – osamaksud | | (4 400 ) | 4 400 | | 147 | | 4 547 |
| Eelarveaasta tulem | | | — | (4 324 ) | — | | (4 324 ) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2020 | 29 367 | 14 040 | 15 327 | (16 290 ) | 283 | (4) | (683) |
| Läbivaadatud ELi raamatupidamiseeskirja nr 11 mõju | | | | (4) | | 4 | — |
| SALDO SEISUGA 1.1.2020 | 29 367 | 14 040 | 15 327 | (16 294 ) | 283 | — | (683) |
| Kapitali suurenemine – osamaksud | | (3 700 ) | 3 700 | | 110 | | 3 810 |
| Eelarveaasta tulem | | | — | (2 708 ) | — | | (2 708 ) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2021 | 29 367 | 10 340 | 19 027 | (19 002 ) | 394 | — | 419 |

(miljonites eurodes)

Üheteistkümnes EAF

Fondikapital – toimivad EAFid

(A)

Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid

(B)

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

(C) = (A)–(B)

Kumulatiivsed reservid

(D)

Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused

(F)

Õiglase väärtuse reserv

(G)

Netovarad kokku

(C)+(D)+(E)+(F)+(G)

SALDO SEISUGA 31.12.2019

SALDO SEISUGA 31.12.2019

29 367

29 367

18 440

18 440

10 927

10 927

(11 966 )

(11 966 )

136

136

(2)

(2)

(905)

(905)

Õiglase väärtuse muutused

Õiglase väärtuse muutused

—

—

(2)

(2)

(2)

(2)

Kapitali suurenemine – osamaksud

Kapitali suurenemine – osamaksud

(4 400 )

(4 400 )

4 400

4 400

147

147

4 547

4 547

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

—

—

(4 324 )

(4 324 )

—

—

(4 324 )

(4 324 )

SALDO SEISUGA 31.12.2020

SALDO SEISUGA 31.12.2020

29 367

29 367

14 040

14 040

15 327

15 327

(16 290 )

(16 290 )

283

283

(4)

(4)

(683)

(683)

Läbivaadatud ELi raamatupidamiseeskirja nr 11 mõju

Läbivaadatud ELi raamatupidamiseeskirja nr 11 mõju

(4)

(4)

4

4

—

—

SALDO SEISUGA 1.1.2020

SALDO SEISUGA 1.1.2020

29 367

29 367

14 040

14 040

15 327

15 327

(16 294 )

(16 294 )

283

283

—

—

(683)

(683)

Kapitali suurenemine – osamaksud

Kapitali suurenemine – osamaksud

(3 700 )

(3 700 )

3 700

3 700

110

110

3 810

3 810

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

—

—

(2 708 )

(2 708 )

—

—

(2 708 )

(2 708 )

SALDO SEISUGA 31.12.2021

SALDO SEISUGA 31.12.2021

29 367

29 367

10 340

10 340

19 027

19 027

(19 002 )

(19 002 )

394

394

—

—

419

419

EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD (5)

EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD

5

1.   PEAMISED ARVESTUSMEETODID

PEAMISED ARVESTUSMEETODID

1.1.   RAAMATUPIDAMISPÕHIMÕTTED

RAAMATUPIDAMISPÕHIMÕTTED

Raamatupidamise aastaaruande eesmärk on anda üksuse finantsseisundi, tegevustulemuste ja rahavoogude kohta teavet, millest on abi laiale sidusrühmade ringile.

Üldised kaalutlused (raamatupidamispõhimõtted), millest raamatupidamise aastaaruande koostamisel lähtutakse, on sätestatud ELi raamatupidamiseeskirjas nr 1 „Raamatupidamise aastaaruanded“ ning on samad mis IPSAS 1-s kirjeldatud põhimõtted: õiglase kajastamise, tekkepõhise arvestuse, tegevuse jätkuvuse, kajastamise järjepidevuse, olulisuse, andmete koondamise, tasaarvestuse ja teabe võrreldavuse põhimõte. Finantsaruannete kvalitatiivsed omadused on asjakohasus, tõesus (usaldusväärsus), arusaadavus, ajakohasus, võrreldavus ja kontrollitavus.

1.2.   ARUANDE KOOSTAMISE ALUS

ARUANDE KOOSTAMISE ALUS

1.2.1.   Aruandeperiood

Aruandeperiood

Raamatupidamise aastaaruanne esitatakse igal aastal. Majandusaasta algab 1. jaanuaril ja lõpeb 31. detsembril.

1.2.2.   Valuuta ja ümberarvestamise alused

Valuuta ja ümberarvestamise alused

Majandusaasta aruanded on esitatud miljonites eurodes, sest euro on ELi arvestusvaluuta. Välisvaluutatehingud arvestatakse eurodesse ümber tehingupäeval kehtinud vahetuskursi alusel. Vahetuskursierinevustest saadud kasum või kahjum, mis tuleneb välisvaluutas arveldatud tehingutest ning välisvaluutas nomineeritud rahaliste varade ja kohustiste ümberarvestamisest eelarveaasta lõpus kehtinud vahetuskursside alusel, kajastatakse tulemiaruandes. Teistsuguseid ümberarvestamise meetodeid kasutatakse kinnisvara ja seadmete ning immateriaalse vara puhul, mille väärtuseks eurodes on nende väärtus soetamise kuupäeval.

Välisvaluutas nomineeritud rahaliste varade ja kohustiste aasta lõppsaldod arvestatakse eurodesse ümber 31. detsembril kehtinud Euroopa Keskpanga vahetuskursside alusel.

Euro vahetuskursid

Euro vahetuskursid

| Rahaühik | 31.12.2021 | 31.12.2020 | Rahaühik | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bulgaaria leev (BGN) | 1,9558 | 1,9558 | Poola zlott (PLN) | 4,5969 | 4,5597 |
| Tšehhi kroon (CZK) | 26,8580 | 26,2420 | Rumeenia leu (RON) | 4,9490 | 4,8683 |
| Taani kroon (DKK) | 7,4364 | 7,4409 | Rootsi kroon (SEK) | 10,2503 | 10,0343 |
| Inglise nael (GBP) | 0,84028 | 0,8990 | Šveitsi frank (CHF) | 1,0331 | 1,0802 |
| Horvaatia kuna (HRK) | 7,5156 | 7,5519 | Jaapani jeen (JPY) | 130,3800 | 126,4900 |
| Ungari forint (HUF) | 369,1900 | 363,8900 | USA dollar (USD) | 1,1326 | 1,2271 |

Rahaühik

31.12.2021

31.12.2020

Rahaühik

31.12.2021

31.12.2020

Bulgaaria leev (BGN)

Bulgaaria leev (BGN)

1,9558

1,9558

1,9558

1,9558

Poola zlott (PLN)

Poola zlott (PLN)

4,5969

4,5969

4,5597

4,5597

Tšehhi kroon (CZK)

Tšehhi kroon (CZK)

26,8580

26,8580

26,2420

26,2420

Rumeenia leu (RON)

Rumeenia leu (RON)

4,9490

4,9490

4,8683

4,8683

Taani kroon (DKK)

Taani kroon (DKK)

7,4364

7,4364

7,4409

7,4409

Rootsi kroon (SEK)

Rootsi kroon (SEK)

10,2503

10,2503

10,0343

10,0343

Inglise nael (GBP)

Inglise nael (GBP)

0,84028

0,84028

0,8990

0,8990

Šveitsi frank (CHF)

Šveitsi frank (CHF)

1,0331

1,0331

1,0802

1,0802

Horvaatia kuna (HRK)

Horvaatia kuna (HRK)

7,5156

7,5156

7,5519

7,5519

Jaapani jeen (JPY)

Jaapani jeen (JPY)

130,3800

130,3800

126,4900

126,4900

Ungari forint (HUF)

Ungari forint (HUF)

369,1900

369,1900

363,8900

363,8900

USA dollar (USD)

USA dollar (USD)

1,1326

1,1326

1,2271

1,2271

1.2.3.   Prognooside kasutamine

Prognooside kasutamine

IPSASe ja üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete kohaselt esitatakse raamatupidamise aastaaruandes tingimata summad, mis põhinevad kõige usaldusväärsemale kättesaadavale teabele tuginevatel juhtkonna prognoosidel ja hinnangutel. Oluliste hinnangute hulka kuuluvad muu hulgas töötajahüvitiste kohustiste summad, nõuetest tuleneva finantsriski summad ja finantsinstrumente käsitlevates lisades avaldatud summad, amortiseeritud väärtuses kajastatud finantsvarade ning finantstagatiste lepingute kohustiste, viitlaekumiste ja -võlgade ja eraldiste väärtuse languse allahindlus, immateriaalse vara ja materiaalse põhivara väärtuse languse määr ning varude ja tingimuslike varade ja kohustiste netorealiseerimisväärtus. Tegelikud tulemused võivad kõnealustest prognoosidest erineda.

Mõistlike hinnangute kasutamine on raamatupidamise aastaaruande koostamise lahutamatu osa ega vähenda selle usaldusväärsust. Hinnangut võib olla vaja muuta, kui muutub olukord, millele hinnang tugines, või kui saadakse uut teavet või kogemusi. Oma olemuselt ei ole hinnangu muutus seotud eelnevate perioodidega ja see ei ole vea parandamine. Kui raamatupidamislik hinnang muutub, kajastatakse selle mõju selle ajavahemiku üle- või puudujäägina, kus muutus on teatavaks saanud.

1.2.4.   Uute ja läbivaadatud Euroopa Liidu raamatupidamiseeskirjade (EAR) kohaldamine

Uute ja läbivaadatud Euroopa Liidu raamatupidamiseeskirjade (EAR) kohaldamine

Läbivaadatud ELi raamatupidamiseeskiri, mis kehtib 1. jaanuaril 2021 või hiljem algavate perioodide suhtes

Läbivaadatud ELi raamatupidamiseeskiri, mis kehtib 1. jaanuaril 2021 või hiljem algavate perioodide suhtes

2020. aastal võttis peaarvepidaja vastu läbivaadatud ELi raamatupidamiseeskirja nr 11 „Finantsinstrumendid“, mis on kohustuslikult kehtiv alates 1. jaanuarist 2021. Läbivaadatud ELi raamatupidamiseeskiri nr 11 põhineb uuel rahvusvahelise avaliku sektori raamatupidamise standardil nr 41 „Finantsinstrumendid“, muudetud rahvusvahelise avaliku sektori raamatupidamise standardil nr 28 „Finantsinstrumendid: esitamine“ ja muudetud rahvusvahelise avaliku sektori raamatupidamise standardil nr 30 „Finantsinstrumendid: avalikustatav teave“, mis anti välja augustis 2018. Sellega kehtestatakse finantsvarade ja finantskohustiste finantsaruandluse põhimõtted. Kooskõlas läbivaadatud ELi raamatupidamiseeskirja nr 11 üleminekusätetega arvestab üksus kõik muudatused alates esmasest kohaldamisest 1. jaanuaril 2021. Läbivaadatud ELi raamatupidamiseeskirjaga nr 11 ei nõuta varasemate perioodide summade uuesti esitamist. Selle tulemusel on kõiki käesolevas aruandes esitatud finantsvarasid, finantskohustisi, kaubanduslikke nõudeid ja intressitulu/-kulu 31. detsembri 2020. aasta seisuga arvestatud kooskõlas üksuse 2020. aasta raamatupidamise aastaaruandes nimetatud arvestuspõhimõtetega.

Läbivaadatud ELi raamatupidamiseeskirja nr 11 kohaldamisest tulenevad muudatused

Läbivaadatud ELi raamatupidamiseeskirja nr 11 kohaldamisest tulenevad muudatused

Finantsvarade uued liigitus- ja hindamispõhimõtted

Finantsvarade uued liigitus- ja hindamispõhimõtted

Läbivaadatud ELi raamatupidamiseeskirjaga nr 11 kehtestatakse finantsvarade liigitamise suhtes põhimõtetest lähtuv lähenemisviis ja kasutada tuleb kahte kriteeriumit: üksuse mudel oma finantsvarade haldamiseks ja nende varade lepingupõhiste rahavoogude tunnused. Sõltuvalt nendest kriteeriumidest liigitatakse finantsvarad amortiseeritud väärtuses kajastatavateks finantsvaradeks, õiglases väärtuses netovara/omakapitalina kajastatavateks finantsvaradeks või õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatavateks finantsvaradeks.

Uute kriteeriumide kohaldamise tulemusel liigitati kõik omakapitaliinvesteeringud ja võlaväärtpaberid kategooria „müügivalmis“ alt ümber õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatavateks finantsvaradeks. Seotud õiglase väärtuse reserv liigitati netovara all ümber kumuleerunud ülejäägiks või puudujäägiks.

Uus väärtuse languse mudel

Uus väärtuse languse mudel

Kui eelmine väärtuse languse mudel põhines kantud kahjul, siis läbivaadatud ELi raamatupidamiseeskirjaga nr 11 kehtestati tulevikku suunatud väärtuse languse mudel, mis põhineb finantsvara kogu eluea eeldataval krediidikahjul. Eeldatava krediidikahju puhul võetakse arvesse võimalikke makseviivitusi ja finantsvarade krediidikvaliteedi muutusi. Uut väärtuse languse mudelit kohaldatakse kõikide amortiseeritud väärtuses või õiglases väärtuses netovara/omakapitalina kajastatavate finantsvarade, samuti laenukohustuste ja finantstagatiste lepingute suhtes.

Finantstagatiste arvestus

Finantstagatiste arvestus

Läbivaadatud ELi raamatupidamiseeskirjaga nr 11 nõutakse finantstagatiste arvestuse nõuete kohaldamist kõikide finantstagatiste lepingute suhtes. Finantstagatise kohustise väärtuse hindamisel lähtutakse tagatise õiglasest väärtusest esmasel kajastamisel ja tagatud võlgade portfelli eeldatava krediidikahju muutustest.

1.3.   BILANSS

BILANSS

1.3.1.   Finantsvarad

Finantsvarad

Liigitus esmasel kajastamisel

Liigitus esmasel kajastamisel

Finantsvarade liigitus määratakse kindlaks esmasel kajastamisel. Juhtimismudeli ja vara lepingupõhiste rahavoogude tunnuste põhjal saab finantsvarad liigitada kolme kategooriasse: amortiseeritud väärtuses kajastatavateks finantsvaradeks, õiglases väärtuses netovara/omakapitalina kajastatavateks finantsvaradeks või õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatavateks finantsvaradeks.

i)   Amortiseeritud väärtuses kajastatavad finantsvarad

Amortiseeritud väärtuses kajastatavad finantsvarad

Amortiseeritud väärtuses kajastatavad finantsvarad on mitte-tuletisinstrumentidest finantsvarad, mis vastavad kahele tingimusele: 1) üksus hoiab neid lepingupõhiste rahavoogude kogumiseks ja 2) kindlaksmääratud päevadel esineb lepingupõhiseid rahavooge, mille näol on tegemist üksnes põhiosa ja tasumata põhisosalt nõutava intressi maksetega.

Sellesse kategooriasse kuuluvad:

| — | raha ja raha ekvivalendid; |
| --- | --- |

—

raha ja raha ekvivalendid;

| — | laenud (sealhulgas tähtajalised hoiused, mille algne tähtaeg on üle kolme kuu); |
| --- | --- |

—

laenud (sealhulgas tähtajalised hoiused, mille algne tähtaeg on üle kolme kuu);

| — | kaubanduslikud nõuded. |
| --- | --- |

—

kaubanduslikud nõuded.

Amortiseeritud väärtuses kajastatavad finantsvarad, välja arvatud sellised finantsvarad, mille tähtaeg on rohkem kui 12 kuud pärast aruandepäeva, kuuluvad käibevara alla.

ii)   Finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses netovara/omakapitalina

Finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses netovara/omakapitalina

Nende mitte-tuletisinstrumentidest finantsvarade lepingupõhised rahavood kajastavad üksnes põhiosa ja tasumata põhisosalt nõutavat intressi. Peale selle seisneb juhtimismudel finantsvarade hoidmises nii lepingupõhiste rahavoogude kogumiseks kui ka finantsvarade müümiseks.

Sellesse kategooriasse kuuluvad varad liigitatakse käibevaraks, kui nende oodatav realiseerimisaeg on 12 kuu jooksul alates aruandepäevast.

31. detsembri 2021. aasta seisuga üksusel selliseid varasid ei olnud.

iii)   Õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatavad finantsvarad

Õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatavad finantsvarad

Üksus liigitab tuletisinstrumendid ja omakapitaliinvesteeringud õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatavateks finantsvaradeks, sest lepingupõhised rahavood ei kajasta üksnes põhiosa ja tasumata põhisosalt nõutavat intressi.

Lisaks liigitab üksus enda hoitavad võlaväärtpaberid õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatavateks finantsvaradeks, sest võlaväärtpaberite portfelle hallatakse ja hinnatakse portfelli õiglase väärtuse põhjal.

Sellesse kategooriasse kuuluvad varad liigitatakse käibevaraks, kui nende oodatav realiseerimisaeg on 12 kuu jooksul alates aruandepäevast.

Arvelevõtmine ja väärtuse hindamine arvelevõtmisel

Arvelevõtmine ja väärtuse hindamine arvelevõtmisel

Õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatavate finantsvarade ostu kajastatakse kauplemispäeval, see tähendab päeval, mil üksus võtab kohustuse vara ostuks. Raha ekvivalendid ja laenud kajastatakse raha finantseerimisasutuses hoiustamise või laenuvõtjatele ülekandmise hetkel.

Finantsvarasid hinnatakse arvelevõtmisel õiglases väärtuses. Kõikide finantsvarade puhul, mida ei kajastata õiglases väärtuses üle- või puudujäägina, võetakse nende arvelevõtmisel arvesse ka tehingukulusid. Finantsvarade puhul, mis on kajastatud õiglases väärtuses üle- või puudujäägina, kajastatakse tehingukulud kuluna tulemiaruandes.

Finantsvara õiglane väärtus esmasel kajastamisel on tavaliselt tehinguhind, välja arvatud juhul, kui tegemist ei ole mitteseotud poolte vahelise tehinguga, see tähendab, kui tehing tehakse tasuta või ebaolulise tasu eest avaliku poliitika eesmärkidel. Sellisel juhul on finantsinstrumendi õiglase väärtuse ja tehinguhinna vahe näol tegemist mittekaubandusliku komponendiga, mis kajastatakse tulemiaruandes kuluna. Sellisel juhul tuletatakse finantsvara õiglane väärtus otseselt samaväärse instrumendi hetke turutehingute põhjal. Kui instrumendi puhul aktiivne turg puudub, siis tuletatakse õiglane väärtus hindamismeetodi põhjal, milles kasutatakse kättesaadavaid jälgitavaid turuandmeid.

Järgnev väärtuse hindamine

Järgnev väärtuse hindamine

Amortiseeritud väärtuses kajastatud finantsvarasid hinnatakse järgnevalt amortiseeritud väärtuses tegeliku intressimäära meetodi kohaselt.

Finantsvarasid, mida kajastatakse õiglases väärtuses üle- või puudujäägina, hinnatakse järgnevalt õiglases väärtuses. Õiglase väärtuse (sealhulgas välisvaluuta ümberarvestamisest ja kõikidest teenitud intressidest tulenevatest) muutustest tekkiv kasum või kahjum kajastatakse tulemiaruandes selle perioodi all, mil see on tekkinud.

Õiglane väärtus järgneval väärtuse hindamisel

Õiglane väärtus järgneval väärtuse hindamisel

Aktiivsetel turgudel noteeritud investeeringute õiglane väärtus põhineb jooksval pakkumishinnal. Kui finantsvara turg ei ole aktiivne (või kui tegemist on noteerimata väärtpaberite ja börsiväliste tuletisinstrumentidega), määrab EL õiglase väärtuse hindamismeetodeid kasutades. Kõnealuste meetodite hulka kuuluvad hiljutiste mitteseotud poolte vaheliste tehingute kasutamine, viitamine teistele põhimõtteliselt samasugustele instrumentidele, diskonteeritud rahavoogude analüüs, optsioonihinna mudelid ja muud turuosaliste üldkasutatavad hindamismeetodid.

Investeeringuid riskikapitalifondidesse, millel ei ole aktiivsel turul noteeritud turuhinda, kajastatakse omistatava vara puhasväärtuse alusel, mida loetakse nende õiglase väärtusega samaväärseks.

Finantsvara väärtuse langus

Finantsvara väärtuse langus

EL kajastab ja hindab väärtuse langusest tekkinud kahjumit eeldatava krediidikahju puhul seoses finantsvaradega, mida kajastatakse amortiseeritud väärtuses ja õiglases väärtuses netovara/omakapitalina.

Eeldatav krediidikahju on erinevus lepingupõhiste rahavoogude ja nende rahavoogude nüüdisväärtuse vahel, mida EL eeldab saada. Eeldatava krediidikahju puhul võetakse arvesse mõistlikku ja põhjendatavat teavet, mis on liigsete kulude ja jõupingutusteta aruandepäeval kättesaadav.

Amortiseeritud väärtuses kajastatud varade puhul vähendatakse vara bilansilist jääkmaksumust väärtuse langusest tekkinud kahjumi summa võrra, mis kajastatakse tulemiaruandes. Kui väärtuse langusest tekkinud kahjum järgneval perioodil väheneb, siis vähendatakse kajastatud väärtuse langusest tekkinud kahjumit tulemiaruande kaudu.

a)   Nõuded

Nõuded

Üksus hindab väärtuse langusest tekkinud kahjumit kogu eluea eeldatava krediidikahju summa ulatuses, kasutades praktilisi vahendeid (nt eraldise maatriksit).

b)   Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

Üksus hoiab raha ja raha ekvivalente arvelduskontodel ja kuni kolmekuuliste tähtajaliste hoiustena. Raha hoitakse väga kõrge krediidireitinguga pankades, seega on kohustuste täitmatajätmise tõenäosus väga väike. Arvestades lühikest kestust ja kohustuste täitmatajätmise väikest tõenäosust on raha ja raha ekvivalentidega seotud eeldatav krediidikahju ebaoluline. Seetõttu ei kajastata raha ekvivalentide puhul väärtuse languse allahindlust.

c)   Antud laenud

Antud laenud

Eeldatavat krediidikahju hinnatakse kolmeetapilise mudeli põhjal, milles võetakse arvesse tõenäosusega kaalutud makseviivituse juhte finantsvara kogu eluea jooksul ja krediidiriski muutumist alates finantsvara väljastamisest. Laenude puhul on väljastamine tagasivõtmatu laenuandmiskohustuse kuupäev.

Kui krediidirisk alates väljastamisest oluliselt ei suurene (1. etapp), siis on väärtuse langusest tekkinud kahjum eeldatav krediidikahju seoses aruandepäevale järgneva 12 kuu jooksul esineda võivate makseviivituse juhtudega (12 kuu eeldatav krediidikahju). Kui krediidirisk alates väljastamisest oluliselt suureneb (2. etapp) või kui on objektiivseid tõendeid väärtuse languse kohta krediidiriski tõttu (3. etapp), siis võrdub väärtuse langusest tekkinud kahjum eeldatava krediidikahjuga seoses finantsvara kogu eluea jooksul esineda võivate makseviivituse juhtudega (kogu eluea eeldatav krediidikahju).

Kajastamise lõpetamine

Kajastamise lõpetamine

Finantsinstrumentide kajastamine lõpetatakse, kui investeeringutest rahavoogude saamise õigus on aegunud või kui üksus on sisuliselt kõik omandiõigusega kaasnevad riskid ja hüved üle andnud teisele poolele. Õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatavate finantsvarade müük kajastatakse kauplemise kuupäeval.

1.3.2.   Eelmaksed

Eelmaksed

Eelmakse on makse, mille eesmärk on pakkuda vahendite saajale rahalist ettemakset, s.t käibevahendeid. See võib olla jagatud mitmeks makseks, mis tehakse asjaomases lepingus, otsuses, kokkuleppes või alusaktis kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul. Käibevahendeid ja ettemakseid kasutatakse lepingus kindlaksmääratud perioodi jooksul sel eesmärgil, milleks need anti, või need tuleb tagasi maksta. Kui vahendite saaja ei kanna rahastamiskõlblikke kulusid, on tal kohustus eelmakseks olev ettemakse üksusele tagastada. Kuna üksus säilitab eelmakse üle kontrolli ja tal on rahastamiskõlbmatute kulude korral õigus tagasimaksele, kajastatakse summa varana.

Eelmakse kajastatakse bilansis esmaselt vahendite ülekandmisel saajale. Seda hinnatakse antud vahendite summas. Järgnevatel perioodidel hinnatakse eelmakset esmaselt bilansis kajastatud väärtuses, millest on maha arvatud perioodi jooksul tehtud rahastamiskõlblikud kulud (sh vajaduse korral hinnangulised summad).

1.3.3.   Nõuded ja sissenõutavad summad

Nõuded ja sissenõutavad summad

ELi raamatupidamiseeskirjade kohaselt tuleb kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud tehingud esitada eraldi. Nende kahe kategooria eristamiseks seostatakse terminit „nõuded“ kaubanduslike tehingutega ning terminit „sissenõutavad summad“ kasutatakse mittekaubanduslike tehingute puhul, s.t kui EL saab väärtuse muult üksuselt, andmata otseselt vastu umbkaudselt võrdset väärtust (nt liikmesriikidelt sissenõutavad omavahenditega seotud summad).

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded vastavad finantsinstrumentide määratlusele. Üksus liigitas need amortiseeritud väärtuses kajastatavateks finantsvaradeks ja hindas nende väärtust vastavalt sellele.

Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade puhul kajastatakse õiglane väärtus omandamise kuupäeva seisuga, millest on lahutatud nende väärtuse languse allahindlus. Väärtuse langusest tulenev allahindlus kirjendatakse, kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et üksusel ei ole võimalik kõiki summasid nõuete algsete tingimuste kohaselt sisse nõuda. Allahindluse summa saadakse, lahutades vara bilansilisest jääkmaksumusest sissenõutava summa. Allahindluse summa kajastatakse tulemiaruandes.

1.3.4.   Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid on amortiseeritud väärtuses kajastatud finantsvarad ning nende hulka kuuluvad sularaha, pankades olevad nõudmiseni ja lühiajalised hoiused ning muud suure likviidsusega lühiajalised, kuni kolmekuulise esialgse tähtajaga investeeringud.

1.3.5.   Võlgnevused

Võlgnevused

Kreditoorse võlgnevuse arvestus hõlmab nii kaubanduslike tehingute summasid (näiteks kaupade ja teenuste ost) kui ka mittekaubanduslike tehingute summasid, näiteks vahendite saajate kulutaotlused, toetused ja muud ELi rahalised vahendid või saadud eelmaksed (vt lisade punkt 1.4.1).

1.4.1

Vahendite saajatele makstava toetuse ja muude maksete kulutaotlused kirjendatakse taotluse saamise ajal võlgnevusena taotletava summa ulatuses. Pärast rahastamiskõlblike kulude kontrollimist ja kinnitamist kajastatakse võlgnevusi kinnitatud ja rahastamiskõlblikus summas.

Kaupade ja teenuste ostmisest tekkivat kreditoorset võlgnevust kajastatakse arve saamisel algse summa ulatuses. Sellele vastavad kulud kirjendatakse raamatupidamisarvestuses siis, kui asjad või teenused on üksusele tarnitud või osutatud ja ta on need vastu võtnud.

1.3.6.   Finantskohustised

Finantskohustised

Finantskohustised liigitatakse amortiseeritud väärtuses kajastatavateks finantskohustisteks, õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatavateks finantskohustisteks ja finantstagatiste lepingu kohustisteks.

Amortiseeritud väärtuses kajastatud finantskohustisi kajastatakse esmaselt õiglases väärtuses, mis hõlmab kantud tehingukulusid, ja järgnevalt kajastatakse neid amortiseeritud väärtuses, kasutades tegeliku intressimäära meetodit. Nende kajastamine finantsseisundi aruandes lõpetatakse ainult siis, kui kohustus on täidetud, sellest on loobutud või see on tühistatud või aegunud.

Õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatud finantskohustised hõlmavad ka tuletisinstrumente, mille õiglane väärtus on negatiivne. Kui üksus peab tagatislepingust tulenevalt tegema makseid finantsinstrumentide hindade või vahetuskursside muutuste tõttu, siis on tagatisleping tuletisinstrument. Selle üle peetakse samasugust raamatupidamisarvestust nagu õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatavate finantsvarade üle.

Üksus kajastab finantstagatiste lepingu, kui ta sõlmib lepingu, mille kohaselt ta peab tegema kindlaksmääratud makseid, et hüvitada tagatise saajale tekkinud kahju, kui kindlaksmääratud võlgnik ei tee vastavalt võlainstrumendi algsetele või muudetud tingimustele tähtaegselt makseid. Finantstagatiste lepingu kohustised kajastatakse arvele võtmisel õiglases väärtuses.

Järgnev väärtuse hindamine sõltub finantstagatisega kaasneva krediidiriski muutumisest. Kui krediidirisk oluliselt ei suurene (1. etapp), siis hinnatakse finantstagatise kohustiste väärtuseks kas 12 kuu eeldatav krediidikahju või esmaselt kajastatud väärtus, millest on lahutatud kogunenud amortisatsioon, kui see on asjakohane, sõltuvalt sellest, kumb on suurem. Kui krediidirisk oluliselt suureneb (2. etapp), siis hinnatakse finantstagatise kohustiste väärtuseks kas eluea eeldatav krediidikahju või esmaselt kajastatud väärtus, millest on lahutatud kogunenud amortisatsioon, kui see on asjakohane, sõltuvalt sellest, kumb on suurem.

Finantskohustised liigitatakse pikaajalisteks kohustisteks, välja arvatud juhul, kui nende lõpptähtaeg on lühem kui 12 kuud bilansipäevast arvates. Finantstagatiste lepingud liigitatakse lühiajalisteks kohustisteks, välja arvatud juhul, kui üksusel on tingimusteta õigus kohustise täitmine alates aruandepäevast vähemalt 12 kuu võrra edasi lükata.

1.3.7.   Viitlaekumised ja ettemakstud tulud ning viitvõlgnevused ja ettemakstud kulud

Viitlaekumised ja ettemakstud tulud ning viitvõlgnevused ja ettemakstud kulud

Tehinguid ja sündmusi kajastatakse raamatupidamise aastaaruandes sellel perioodil, millega need seonduvad. Kui eelarveaasta lõpu seisuga ei ole arvet veel välja saadetud, kuid teenus on osutatud või asi tarnitud või kui on olemas lepinguline kohustus (nt lepingus sätestatu tulemusena), kajastatakse raamatupidamise aastaaruannetes viitlaekumine. Lisaks sellele, kui eelarveaasta lõpu seisuga on arve välja saadetud, kuid teenust ei ole veel osutatud või tarnitud kaupasid üle antud, loetakse tulu ettemakstuks ja see kajastatakse järgnevas arvestusperioodis.

Ka kulud kajastatakse selles perioodis, millega need on seotud. Arvestusperioodi lõpus kajastatakse viitvõlgnevusi perioodi ülekandekohustuse prognoositud summa alusel. Viitvõlgnevused arvutatakse peaarvepidaja välja antud üksikasjalike praktiliste tegevusjuhiste kohaselt. Juhiste eesmärk on tagada, et raamatupidamise aastaaruanne annab tõese ülevaate nendest majandus- ja muudest sündmustest, mida see kajastab. Samamoodi, kui enne kaupade või teenuste kättesaamist on tehtud eelmakse, on tegemist ettemakstud kuluga, mis kajastatakse järgneva arvestusperioodi all.

1.4.   TULEMIARUANNE

TULEMIARUANNE

1.4.1.   Tulud

Tulud

Tulu on saadud ja saada oleva majandusliku kasu või teenusepotentsiaali brutosumma, mille võrra suureneb netovara. See summa ei sisalda aga omanike sissemaksetest tulenevat suurenemist.

Tulu liik sõltub tulemiaruande aluseks olevate tehingute laadist ja jaguneb alljärgnevalt.

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulu

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulu

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulu on maksud ja ülekanded, kusjuures ülekandja kannab vahendeid saajale, ilma et viimane annaks vahetult vastu ligikaudu võrdses väärtuses vahendeid. Ülekanded on mittekaubanduslikest tehingutest tulevikus saadav majanduslik kasu või teenusepotentsiaal (makse arvesse võtmata). ELi üksuste puhul hõlmavad tehingud peamiselt komisjonilt saadud vahendeid (nt tasakaalustav toetus traditsioonilistele ametitele või tegevustoetus rahalist toetust käsitlevate lepingute korral).

Üksus kajastab ülekantavat vara juhul, kui tal on möödunud sündmuse (ülekande) tulemusel vahendite üle kontroll ja ta loodab tulevikus saada neist vahendeist majanduslikku kasu või teenusepotentsiaali ning kui kõnealuste vahendite õiglast väärtust saab usaldusväärselt hinnata. Ka mittekaubanduslike tehingutega saadavad ja varana kajastatavad vahendid (näiteks raha) kajastatakse tuluna, välja arvatud juhul, kui üksusel lasub ülekande suhtes kohustus (tingimus), mis tuleb täita enne tulu kajastamist. Kuni tingimuse täitmiseni on tegemist ettemakstud tuluga, mis kajastatakse kohustisena.

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Kaupade ja teenuste müügist saadud tulu kajastatakse siis, kui olulised kaupade omandiõigusega kaasnevad riskid ja hüved ostjale üle lähevad. Teenuste osutamisega seotud tehingutest saadud tulu kajastamisel võetakse arvesse seda, mis täitmisetapis on tehing aruandekuupäeva seisuga.

a)   Intressitulu ja -kulu

Intressitulu ja -kulu

Intressitulu ja -kulu amortiseeritud väärtuses kajastatud finantsvaradelt ja -kohustistelt kajastatakse tulemiaruandes tegeliku intressimäära meetodi kohaselt. Selle meetodi alusel arvutatakse finantsvara või -kohustise amortiseeritud väärtus ning jaotatakse intressitulu või -kulu asjaomase perioodi peale.

b)   Dividenditulu

Dividenditulu

Dividendi- ja samalaadsete väljamaksete tulu kajastatakse makse saamise õiguse kindakstegemisel.

c)   Tulu ja kulu õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatud finantsvaradest

Tulu ja kulu õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatud finantsvaradest

See tähendab nende finantsvarade õiglase väärtuse suurenemist (tulu) ja õiglase väärtuse vähenemist (kulu), sealhulgas välisvaluutaga seotud ümberarvestamise tulemusel. Intressi kandvate finantsvarade puhul hõlmab see ka intressi.

d)   Tulu finantstagatiste lepingutest

Tulu finantstagatiste lepingutest

Finantstagatiste lepingutest saadav tulu (garantiipreemia) kajastatakse selle aja jooksul, mil üksus on valmis finantstagatiste lepingu omanikule võimalikku krediidikahju hüvitama.

1.4.2.   Kulud

Kulud

Kulud on väljamaksetest või vahendite ärakasutamisest või kohustiste tekkimisest tulenev majandusliku kasu või teenusepotentsiaali vähenemine aruandeperioodil, mille tulemusel netovara väheneb. Kulude hulka kuuluvad kaubanduslike ja mittekaubanduslike tehingute kulud.

Kaupade ostu ja teenuste osutamisega seoses kantud kaubanduslike tehingute kulud kajastatakse siis, kui asi on üksusele tarnitud ja too on selle vastu võtnud. Neid hinnatakse arvel esitatud algses summas. Lisaks sellele kajastatakse tulemiaruandes bilansipäeva seisuga perioodi jooksul osutatud teenusega seotud kulud, mille kohta ei ole veel arvet saadud või vastu võetud.

Mittekaubanduslike tehingute kulud seonduvad vahendite saajatele tehtud ülekannetega ja neid võib olla kolme liiki: nõuded, lepingu kohased ülekanded ning oma äranägemisel makstavad toetused, osamaksud ja annetused. Ülekanne kajastatakse selle perioodi kuluna, mille jooksul toimusid ülekande aluseks olevad sündmused, tingimusel et asjaomast liiki ülekanne on lubatud õigusaktiga või on sõlmitud leping, mille alusel ülekanne on lubatud; vahendite saaja on täitnud kõik rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid ja summa suurust saab realistlikult hinnata.

Kajastamiskriteeriumidele vastava maksenõude või kulutaotluse saamisel kajastatakse see kuluna rahastamiskõlbliku summa ulatuses. Eelarveaasta lõpu seisuga hinnatakse kantud rahastamiskõlblikke kulusid, mis kuuluvad vahendite saajatele tasumisele, kuid millest ei ole veel teatatud, ning kajastatakse need viitvõlgnevustena.

1.5.   TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTUSED

TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTUSED

1.5.1.   Tingimuslikud varad

Tingimuslikud varad

Tingimuslik vara on võimalik vara, mis tuleneb möödunud sündmusest ning mille olemasolu kinnitab ainult ühe või mitme sellise tulevikusündmuse toimumine või mittetoimumine, mis on ebakindlad ja mida (majandus)üksus täielikult ei kontrolli. Tingimuslik vara kajastatakse, kui majanduslik kasu või teenusepotentsiaal on tõenäoline.

1.5.2.   Tingimuslikud kohustised

Tingimuslikud kohustised

Tingimuslik kohustis on võimalik kohustus, mille olemasolu kinnitab ainult ühe või mitme sellise tulevikusündmuse toimumine või mittetoimumine, mis on ebakindlad ja mida üksus täielikult ei kontrolli, või olemasolev kohustus, mille puhul ei ole tõenäoline, et selle täitmiseks on vajalik loovutada ressursse majandusliku kasu või teenusepotentsiaali näol.

Tingimuslik kohustis tekib ka nendel harva esinevatel juhtudel, mil olemasolevat kohustust ei saa piisava usaldusväärsusega hinnata.

Tingimuslikke kohustisi raamatupidamisaruannetes ei kajastata. Need avalikustatakse, välja arvatud juhul, kui majanduslikku kasu või teenusepotentsiaali sisaldavate ressursside vähenemine on vähetõenäoline.

1.6.   FONDIKAPITAL

FONDIKAPITAL

EAFi liikmesriigid teevad fondi osamakse EAFi programmide elluviimiseks, nagu on sätestatud iga EAFi sisekokkuleppes. Kapitali sissenõudmise, see tähendab asjaomase aasta N rahastamistaotluste õiguslik alus määratakse kindlaks nõukogu otsusega aastal N–1 ja saadavad vahendid on selgelt määratud täpsustatud tulevasteks perioodideks.

Osamaksud vastavad omanike sissemaksete kriteeriumidele (ELi raamatupidamiseeskiri nr 1) ja seega käsitletakse neid EAFi raamatupidamise aastaaruannetes fondikapitalina. Fondikapital on EAFi liikmesriikidelt saadavate osamaksude kogusumma. Sissenõudmata fondikapital lahutatakse avalikult fondikapitali kogusummast (vt netovara muutuste aruanne), seega kajastatakse bilansis ainult sissenõutud fondikapitali.

Kuna kokkulepitud osamaksud määratakse täpsustatud aruandeperioodideks, nii et EAFil on õiguslik nõue EAFi liikmesriikide vastu ainult nendel perioodidel, ei kajastata mis tahes eelnevalt laekunud summasid mitte sissenõutud kapitalina, vaid ettemakstud kapitalisissemaksetena võlgnevuste all.

1.7.   KAASRAHASTAMINE

KAASRAHASTAMINE

Laekunud kaasrahastamise osamaksud vastavad mittekaubanduslikest tehingutest saadavate tingimuslike tulude kriteeriumile ning neid kajastatakse muu hulgas liikmesriikide, kolmandate riikide ja teiste poolte ees tekkinud võlgnevustena. EAF peab kas kasutama osamaksusid kolmandatele isikutele teenuste osutamiseks või maksma need vahendid (s.o saadud osamaksud) tagasi. Kaasrahastamislepingute alusel tasumisele kuuluv, ent veel tasumata summa kujutab endast saadud kaasrahastamise osamaksusid, millest on maha arvatud projektiga seoses kantud kulud. Mõju netovaradele puudub.

Projektide kaasrahastamisega seotud kulusid kajastatakse vastavalt nende tekkimisele. Neile vastav osamaksude summa kajastatakse tegevustuluna ja see ei mõjuta eelarveaasta tulemit.

2.   BILANSI LISAD

BILANSI LISAD

VARAD

VARAD

2.1.   FINANTSVARAD

FINANTSVARAD

Finantsvara on igasugune vara, mis on:

| a) | raha; |
| --- | --- |

a)

raha;

| b) | teise üksuse omakapitaliinstrument; |
| --- | --- |

b)

teise üksuse omakapitaliinstrument;

| c) | lepingupõhine õigus saada teiselt üksuselt raha või muud finantsvara või vahetada teise üksusega finantsvarasid või finantskohustisi üksusele potentsiaalselt soodsatel tingimustel või |
| --- | --- |

c)

lepingupõhine õigus saada teiselt üksuselt raha või muud finantsvara või vahetada teise üksusega finantsvarasid või finantskohustisi üksusele potentsiaalselt soodsatel tingimustel või

| d) | leping, mida arveldatakse või mida võidakse arveldada üksuse enda omakapitaliinstrumentidega. |
| --- | --- |

d)

leping, mida arveldatakse või mida võidakse arveldada üksuse enda omakapitaliinstrumentidega.

Finantsvarasid liigitatakse järgmiselt: õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatavad finantsvarad, laenud ja nõuded, lõpptähtajani hoitavad investeeringud ja müügivalmis finantsvarad. Finantsinstrumentide liigitus määratakse kindlaks nende esmasel kajastamisel ja see hinnatakse ümber iga bilansipäeva seisuga.

EAFi finantsvarad koosnevad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatavatest finantsvaradest ja antud laenudest ning on järgmised.

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina | 38 | — |
| Müügivalmis finantsvarad | — | 32 |
| Antud laenud | 1 | 1 |
| Kokku | 39 | 33 |

(miljonites eurodes)

31.12.2021

31.12.2020

Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

38

38

—

—

Müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad

—

—

32

32

Antud laenud

Antud laenud

1

1

1

1

Kokku

Kokku

39

39

33

33

38 miljoni euro väärtuses õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatud finantsvarad on seotud omakapitaliinvesteeringutega kahes peamises valdkonnas: säästev taastuvenergia investeerimisfondi Climate Investor One, rahastu ElectriFI ning ülemaailmse energiatõhususe ja taastuvenergia fondi (GEEREF) kaudu ning väikepõllumajandustootjatele ja maapiirkondade VKEdele finantsteenuste kättesaadavaks tegemine ABC fondi kaudu.

1 miljon eurot on täielikult seotud laenuga ElectriFI-le – investeerimisrahastule, millest rahastatakse varajases kasvuetapis ja väikeseid projekte, mis keskenduvad tekkivatel turgudel kestlikest energiaallikatest elektrienergia tootmisele ja kättesaadavaks tegemisele. Rahastu tegutseb üle maailma, keskendudes eelkõige Sahara-tagusele Aafrikale.

2.2.   EELMAKSED

EELMAKSED

Paljudes lepingutes on ette nähtud ettemaksete tegemine enne ehitustööde alustamist, asjade tarnimist või teenuste osutamist. Mõnel juhul on lepingute maksegraafikutes ette nähtud maksete tegemine eduaruannete põhjal. Eelmaksed tehakse üldjuhul selle riigi või territooriumi valuutas, kus projekt ellu viiakse.

See, kas eelmakseid kajastatakse lühiajaliste või pikaajaliste eelmaksetena, oleneb sellest, millal eelmakseid kasutatakse. Kasutustingimused on kindlaks määratud projekti aluseks olevas lepingus. Kui eelmakseid kasutatakse 12 kuu jooksul pärast aruandekuupäeva, kajastatakse neid lühiajaliste eelmaksetena. Kuna paljud EAFi projektidest on oma laadilt pikaajalised, peavad nendega seonduvad ettemaksed olema kasutatavad rohkem kui ühe aasta jooksul. Seetõttu on osa eelmakseid kajastatud pikaajalise varana.

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisade punkt | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| Pikaajalised eelmaksed | 2.2.1 | — | — | 219 | 452 | 671 | 870 |
| Lühiajalised eelmaksed | 2.2.2 | — | 14 | 353 | 1 085 | 1 453 | 1 355 |
| Kokku | | — | 14 | 572 | 1 537 | 2 123 | 2 225 |

(miljonites eurodes)

Lisade punkt

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

31.12.2021

31.12.2020

Pikaajalised eelmaksed

Pikaajalised eelmaksed

2.2.1

—

—

—

219

219

452

452

671

671

870

870

Lühiajalised eelmaksed

Lühiajalised eelmaksed

2.2.2

—

—

14

14

353

353

1 085

1 085

1 453

1 453

1 355

1 355

Kokku

Kokku

—

—

14

14

572

572

1 537

1 537

2 123

2 123

2 225

2 225

2021. aasta oli esimene aasta pärast üheteistkümnenda EAFi aegumisklausli tähtpäeva. See tähendab seda, et alates 1. jaanuarist 2021 ei saa enam võtta täiendavaid üldisi kulukohustusi. Peale selle oli rakendamine pikaleveninud COVID-19 kriisi tõttu üha keerukam mitme delegatsiooni puhul, eeskätt Madagaskaril, Tšaadis ja Gambias. Selle ja poliitiliste kriiside tõttu muudes piirkondades, näiteks Etioopias, Guineas (Conakry) ja Malis sõlmiti vähem individuaalseid kulukohustusi käsitlevaid lepinguid ning seega vähenesid üheteistkümnenda EAFi eelmaksed 1 583 miljonilt eurolt 2020. aastal 1 537 miljonile eurole 2021. aastal.

Kümnenda EAFiga seotud eelmaksete vähenemine 633 miljonilt eurolt 2020. aastal 572 miljonile eurole 2021. aastal on EAFi tavapärase tegevustsükli tagajärg. Kümnenda EAFi järkjärgulise lõpetamise tulemusel viidi lõpule paljude lepingute täitmine ja lepingud lõpetati. Sellest tulenevalt vähenes vahendite saajatele tehtud eelmaksete summa ja suurenes tasaarvestatavate eelmaksete summa.

2020. aastal hõlmasid lühiajalised eelmaksed 3 miljoni euro suurust summat, mis on praegu liigitatud finantsinstrumentidega seotud kaubanduslikeks nõueteks.

2.2.1.   Pikaajalised eelmaksed iga eelarve täitmise viisi puhul

Pikaajalised eelmaksed iga eelarve täitmise viisi puhul

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| Otsene eelarve täitmine | | |
| Täitja: | | |
| | komisjon |

(miljonites eurodes)

31.12.2021

31.12.2020

Otsene eelarve täitmine

Otsene eelarve täitmine

Täitja:

Täitja:

komisjon

komisjon

72

72

139

139

| | ELi rakendusametid |
| --- | --- |

ELi rakendusametid

ELi rakendusametid

8

8

8

8

| | ELi delegatsioonid |
| --- | --- |

ELi delegatsioonid

ELi delegatsioonid

15

15

25

25

95

95

171

171

Kaudne eelarve täitmine

Kaudne eelarve täitmine

Täitja:

Täitja:

| | EIP ja EIF |
| --- | --- |

EIP ja EIF

EIP ja EIF

230

230

266

266

| | rahvusvahelised organisatsioonid |
| --- | --- |

rahvusvahelised organisatsioonid

rahvusvahelised organisatsioonid

278

278

343

343

| | eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid |
| --- | --- |

eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid

eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid

12

12

28

28

| | avalik-õiguslikud asutused |
| --- | --- |

avalik-õiguslikud asutused

avalik-õiguslikud asutused

40

40

49

49

| | kolmandad riigid |
| --- | --- |

kolmandad riigid

kolmandad riigid

14

14

11

11

| | ELi asutused ning avaliku ja erasektori partnerlus |
| --- | --- |

ELi asutused ning avaliku ja erasektori partnerlus

ELi asutused ning avaliku ja erasektori partnerlus

1

1

1

1

575

575

698

698

Kokku

Kokku

671

671

870

870

2.2.2.   Lühiajalised eelmaksed

Lühiajalised eelmaksed

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| Eelmaksed (bruto) | — | 24 | 970 | 4 717 | 5 711 | 5 097 |
| Tasaarvestatud (kantud üle järgmisse eelarveaastasse) | — | (10) | (617) | (3 632 ) | (4 258 ) | (3 742 ) |
| Kokku | — | 14 | 353 | 1 085 | 1 453 | 1 355 |

(miljonites eurodes)

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

31.12.2021

31.12.2020

Eelmaksed (bruto)

Eelmaksed (bruto)

—

—

24

24

970

970

4 717

4 717

5 711

5 711

5 097

5 097

Tasaarvestatud (kantud üle järgmisse eelarveaastasse)

Tasaarvestatud (kantud üle järgmisse eelarveaastasse)

—

(10)

(10)

(617)

(617)

(3 632 )

(3 632 )

(4 258 )

(4 258 )

(3 742 )

(3 742 )

Kokku

Kokku

—

—

14

14

353

353

1 085

1 085

1 453

1 453

1 355

1 355

2.2.3.   Lühiajalised eelmaksed iga eelarve täitmise viisi puhul

Lühiajalised eelmaksed iga eelarve täitmise viisi puhul

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| Otsene eelarve täitmine | | |
| Täitja: | | |
| | komisjon |

(miljonites eurodes)

31.12.2021

31.12.2020

Otsene eelarve täitmine

Otsene eelarve täitmine

Täitja:

Täitja:

komisjon

komisjon

61

61

(40)

(40)

| | ELi rakendusametid |
| --- | --- |

ELi rakendusametid

ELi rakendusametid

11

11

14

14

| | ELi delegatsioonid |
| --- | --- |

ELi delegatsioonid

ELi delegatsioonid

159

159

206

206

231

231

180

180

Kaudne eelarve täitmine

Kaudne eelarve täitmine

Täitja:

Täitja:

| | EIP ja EIF |
| --- | --- |

EIP ja EIF

EIP ja EIF

160

160

224

224

| | rahvusvahelised organisatsioonid |
| --- | --- |

rahvusvahelised organisatsioonid

rahvusvahelised organisatsioonid

642

642

572

572

| | eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid |
| --- | --- |

eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid

eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid

109

109

73

73

| | avalik-õiguslikud asutused |
| --- | --- |

avalik-õiguslikud asutused

avalik-õiguslikud asutused

119

119

146

146

| | kolmandad riigid |
| --- | --- |

kolmandad riigid

kolmandad riigid

190

190

155

155

| | ELi asutused ning avaliku ja erasektori partnerlus |
| --- | --- |

ELi asutused ning avaliku ja erasektori partnerlus

ELi asutused ning avaliku ja erasektori partnerlus

1

1

4

4

1 221

1 221

1 175

1 175

Kokku

Kokku

1 453

1 453

1 355

1 355

2.2.4.   Eelmaksetega seoses saadud tagatised

Eelmaksetega seoses saadud tagatised

Eelmaksete tagamiseks hoitakse tagatisi, mis vabastatakse projekti raames esitatud viimase nõude tasumisel.

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| Eelmaksetega seotud tagatised | 44 | 49 |

(miljonites eurodes)

31.12.2021

31.12.2020

Eelmaksetega seotud tagatised

Eelmaksetega seotud tagatised

44

44

49

49

Enamik eelmakseid makstakse eelarve kaudse täitmise raames. Sellisel juhul ei ole tagatise saaja EAF, vaid avaliku sektori hankija. Kuigi EAF ei ole vahendite saaja, aitavad need tagatised tema vara tagada. 2021. aastal oli nende tagatiste väärtus 764 miljonit eurot.

2.3.   USALDUSFONDI OSAMAKSUD

USALDUSFONDI OSAMAKSUD

Selles rubriigis on kajastatud ELi Aafrika usaldusfondile ja ELi Bêkou usaldusfondile tehtud osamaksude summa. Osamaksud ei sisalda neid usaldusfondide kulusid, mis kaetakse EAFist.

EAF rakendab usaldusfondi osamakse eelarve otsese täitmise raames.

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Osamaksude netosumma seisuga 31.12.2020 | Fondi tehtud sissemaksed 2021 | Usaldusfondide kulude netosumma jaotus 2021 | Osamaksude netosumma seisuga 31.12.2021 |
| Aafrika | 385 | 627 | (631) | 381 |
| Bêkou | 9 | 7 | (15) | 1 |
| Kokku | 394 | 634 | (646) | 382 |

(miljonites eurodes)

Osamaksude netosumma seisuga 31.12.2020

Fondi tehtud sissemaksed 2021

Usaldusfondide kulude netosumma jaotus 2021

Osamaksude netosumma seisuga 31.12.2021

Aafrika

Aafrika

385

385

627

627

(631)

(631)

381

381

Bêkou

Bêkou

9

9

7

7

(15)

(15)

1

1

Kokku

Kokku

394

394

634

634

(646)

(646)

382

382

Osamaksude vähenemine 800 miljonilt eurolt 2020. aastal 634 miljonile eurole 2021. aastal on tingitud usaldusfondide kulude vähenemisest jätkuva COVID-19 pandeemia ja halveneva turvaolukorra tõttu mitmes piirkonnas, mis takistasid usaldusfondide tegevust 2021. aastal.

2.4.   MITTEKAUBANDUSLIKUD JA KAUBANDUSLIKUD NÕUDED

MITTEKAUBANDUSLIKUD JA KAUBANDUSLIKUD NÕUDED

Kaubanduslikud tehingud on tehingud, mille puhul üksus saab varasid või teenuseid või kustutatakse tema kohustused ning ta annab teisele poolele vastutasuks ligikaudu võrdses väärtuses vahendeid (peamiselt kaupade, teenuste või vara kasutamise näol). Mittekaubanduslike tehingute puhul saab üksus teiselt üksuselt teatavas väärtuses vahendeid, andmata otseselt vastutasuks ligikaudu võrdses väärtuses vahendeid, või annab teisele üksusele teatavas väärtuses vahendeid, saamata otseselt vastutasuks ligikaudu võrdses väärtuses vahendeid.

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisade punkt | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad | 2.4.1 | 26 | 48 |
| Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded | 2.4.2 | 9 | 92 |
| Kokku | | 35 | 140 |

(miljonites eurodes)

Lisade punkt

31.12.2021

31.12.2020

Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

2.4.1

2.4.1

26

26

48

48

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded

2.4.2

2.4.2

9

9

92

92

Kokku

Kokku

35

35

140

140

2.4.1.   Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| Liikmesriigid | — | — | — | — | — | — |
| Kliendid | — | 4 | 47 | 5 | 56 | 61 |
| Avalik-õiguslikud asutused | — | 7 | 17 | 2 | 25 | 27 |
| Kolmandad riigid | — | 1 | 4 | 1 | 6 | 4 |
| Allahindamine | — | (9) | (51) | (5) | (66) | (49) |
| Vastastikku sissenõutavad summad ELi institutsioonidega | — | — | — | 5 | 5 | 4 |
| Kokku | — | 2 | 16 | 8 | 26 | 48 |

(miljonites eurodes)

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

31.12.2021

31.12.2020

Liikmesriigid

Liikmesriigid

—

—

—

—

—

—

Kliendid

Kliendid

—

—

4

4

47

47

5

5

56

56

61

61

Avalik-õiguslikud asutused

Avalik-õiguslikud asutused

—

7

7

17

17

2

2

25

25

27

27

Kolmandad riigid

Kolmandad riigid

—

—

1

1

4

4

1

1

6

6

4

4

Allahindamine

Allahindamine

—

—

(9)

(9)

(51)

(51)

(5)

(5)

(66)

(66)

(49)

(49)

Vastastikku sissenõutavad summad ELi institutsioonidega

Vastastikku sissenõutavad summad ELi institutsioonidega

—

—

—

5

5

5

5

4

4

Kokku

Kokku

—

—

2

2

16

16

8

8

26

26

48

48

2.4.2.   Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| Viitlaekumised | — | — | (1) | — | — | 88 |
| EAFide vastastikku sissenõutavad summad | 181 | (316) | 1 279 | (1 144 ) | — | — |
| Muu | — | — | — | 9 | 9 | 4 |
| Kokku | 181 | (316) | 1 278 | (1 136 ) | 9 | 92 |

(miljonites eurodes)

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

31.12.2021

31.12.2020

Viitlaekumised

Viitlaekumised

—

—

—

—

(1)

(1)

—

—

—

—

88

88

EAFide vastastikku sissenõutavad summad

EAFide vastastikku sissenõutavad summad

181

181

(316)

(316)

1 279

1 279

(1 144 )

(1 144 )

—

—

—

—

Muu

Muu

—

—

—

—

—

—

9

9

9

9

4

4

Kokku

Kokku

181

181

(316)

(316)

1 278

1 278

(1 136 )

(1 136 )

9

9

92

92

Viitlaekumiste vähenemine 2021. aastal on peamiselt tingitud koos Maailmapangaga läbiviidud võlakergendusprojekti lõpetamisest, mille puhul oli 2020. aasta lõpu seisuga tasumata veel 62,6 miljoni euro suurune summa, mis 2021. aastal hüvitati. Lisaks hõlmasid kogunenud intressid 2020. aastal 18 miljonit eurot seoses Aafrika-ELi taristuprojektiga. Täiendava analüüsi tulemusel selgus, et EAFile ei tule intressi maksta ja seega seda 2021. aastal ei kogutud (vt lisade punkt 3.2).

3.2

Tõhususe huvides on kõigi EAFide ühine sularahavaru kajastatud üheteistkümnendas EAFis; sellest tulenevalt on EAFide vahelistest tehingutest tulenevad vastastikku sissenõutavad summad eri EAFide bilanssides tasakaalus.

EAFide vastastikku sissenõutavad summad esitatakse ainult konkreetsete EAFide kaupa. EAFide vastastikku sissenõutavate summade kogusumma on null.

Rubriik „Muu“ koosneb kahest finantsinstrumentidega seotud nõudest: 4 miljoni euro suurune nõue ülemaailmse energiatõhususe ja taastuvenergia fondi (GEEREF) vastu ja teine 4 miljoni euro suurune nõue rahastamisvahendi Climate Investor One vastu.

2.5.   RAHA JA RAHA EKVIVALENDID (6)

RAHA JA RAHA EKVIVALENDID

6

Raha ja raha ekvivalendid on finantsinstrumendid ning nende hulka kuuluvad sularaha, pankades olevad nõudmiseni ja lühiajalised hoiused (näiteks arvelduskontod ja säästukontod) ning muud suure likviidsusega lühiajalised, kuni kolmekuulise esialgse tähtajaga investeeringud.

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| Erikontod | | | | | | |
| Keskpangad | — | — | — | 795 | 795 | 693 |
| | — | — | — | 795 | 795 | 693 |
| Arvelduskontod | | | | | | |
| Kommertspangad | — | — | — | 165 | 165 | 8 |
| Finantsinstrumentide raha | — | — | — | 34 | 34 | 27 |
| | — | — | — | 199 | 199 | 35 |
| Kokku | — | — | — | 994 | 994 | 728 |

(miljonites eurodes)

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

31.12.2021

31.12.2020

Erikontod

Erikontod

Keskpangad

Keskpangad

—

—

—

795

795

795

795

693

693

—

—

—

795

795

795

795

693

693

Arvelduskontod

Arvelduskontod

Kommertspangad

Kommertspangad

—

—

—

165

165

165

165

8

8

Finantsinstrumentide raha

Finantsinstrumentide raha

—

—

—

34

34

34

34

27

27

—

—

—

199

199

199

199

35

35

Kokku

Kokku

—

—

—

994

994

994

994

728

728

Raha ja raha ekvivalentide kasv 266 miljoni euro võrra on selgitatav peamiselt maksete vähenemisega pikaleveninud COVID-19 pandeemiast ja mitmesugustest poliitilistest kriisidest tingitud täiendavate probleemide tõttu. See on kooskõlas kulutuste vähenemisega (vt lisade punkt 3.3) ja eelmaksete vähenemisega (vt lisade punkt 2.2). EAFi netomaksed moodustasid 2021. aastal 3 323 miljonit eurot, võrreldes rekordtasemel, 4 605 miljoni euro suuruste maksetega 2020. aastal.

3.3

2.2

Nagu varasematel aastatel ja eesmärgiga piirata vastaspoole riski, hoitakse rohkem raha keskpankade juures olevatel kontodel kui kommertspankades (vt lisade punkt 5.1).

5.1

KOHUSTISED

KOHUSTISED

2.6.   FINANTSKOHUSTISED

FINANTSKOHUSTISED

2.6.1.   Finantseraldised

Finantseraldised

Need eraldised kajastavad hinnangulist tulevast kahjumit seoses mitme rahastamisvahendi raames antud tagatistega, mille puhul on volitatud üksustel õigus anda tagatisi enda äranägemisel, kuid EAFi nimel ja vastutusel. EAFi tagatistega seotud finantsrisk on piiristatud ning finantsvarale on tehtud eraldised tulevaste sissenõuete katteks.

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| Finantstagatise kohustis | — | — | — | 1 | 1 | — |

(miljonites eurodes)

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

31.12.2021

31.12.2020

Finantstagatise kohustis

Finantstagatise kohustis

—

—

—

—

—

—

1

1

1

1

—

—

1 miljoni euro suurune summa kajastab eeldatavat kahju seoses tagatisega, mis anti 8 miljoni euro suurusele Euritzi rahastamisvahendile (vt lisade punkt 3.2.1).

3.2.1

2.6.2.   Kaasrahastamisega seotud võlgnevused

Kaasrahastamisega seotud võlgnevused

Kaasrahastamisega seotud võlgnevused hõlmavad vahendeid, mille EAF on saanud kaasrahastamislepingute alusel. EAF peab neid osamakse kasutama kokkulepitud teenuste osutamiseks kolmandatele isikutele ja tagastama kasutamata jäänud vahendid rahastajatele. See, kas kaasrahastamisega seotud summad kajastatakse lühi- või pikaajaliste võlgnevustena, sõltub sellest, millal neid summasid kasutatakse.

Majandusaasta lõpus hinnatakse kaasrahastamisega seotud võlgnevusi igal üksikjuhul eraldi ning kõik summad, mida järgneva 12 kuu jooksul tõenäoliselt ei kasutata, loetakse pikaajaliseks võlgnevuseks. Lühiajaliste kohustiste summad on esitatud lisade punktis 2.7.2.

2.7.2

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| Kaasrahastamisega seotud pikaajalised võlgnevused | — | — | — | 6 | 6 | 2 |
| Kaasrahastamisega seotud lühiajalised võlgnevused | — | — | (3) | 38 | 35 | 42 |
| Kokku | — | — | (3) | 44 | 41 | 44 |

(miljonites eurodes)

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

31.12.2021

31.12.2020

Kaasrahastamisega seotud pikaajalised võlgnevused

Kaasrahastamisega seotud pikaajalised võlgnevused

—

—

—

—

6

6

6

6

2

2

Kaasrahastamisega seotud lühiajalised võlgnevused

Kaasrahastamisega seotud lühiajalised võlgnevused

—

—

(3)

(3)

38

38

35

35

42

42

Kokku

Kokku

—

—

(3)

(3)

44

44

41

41

44

44

2.7.   VÕLGNEVUSED

VÕLGNEVUSED

Võlgnevused on kohustised tasuda saadud või tarnitud kaupade ja teenuste eest, mille kohta erinevalt viitvõlgnevustest on esitatud arve või mille osas on hankijaga ametlikult kokku lepitud. Võlgnevused võivad olla seotud nii kaubanduslike tehingutega (näiteks kaupade ja teenuste ost) kui ka mittekaubanduslike tehingutega (näiteks toetuste, eelmaksete või muude ELi rahaliste vahendite saajate kulutaotlused).

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisade punkt | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| Lühiajalised võlgnevused | 2.7.1 | — | — | 33 | 230 | 263 | 345 |
| Mitmesugused võlgnevused | 2.7.2 | — | — | (5) | 243 | 238 | 270 |
| Kokku | | — | — | 27 | 473 | 501 | 615 |

(miljonites eurodes)

Lisade punkt

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

31.12.2021

31.12.2020

Lühiajalised võlgnevused

Lühiajalised võlgnevused

2.7.1

—

—

—

33

33

230

230

263

263

345

345

Mitmesugused võlgnevused

Mitmesugused võlgnevused

2.7.2

—

—

—

(5)

(5)

243

243

238

238

270

270

Kokku

Kokku

—

—

—

27

27

473

473

501

501

615

615

2.7.1.   Lühiajalised võlgnevused

Lühiajalised võlgnevused

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| Tarnijad | — | — | 25 | 47 | 72 | 141 |
| Liikmesriigid | — | — | — | 3 | 3 | — |
| Kolmandad riigid | — | — | — | 158 | 158 | 189 |
| Avalik-õiguslikud asutused | — | — | (11) | 61 | 51 | 100 |
| Institutsioonid ja ametid | — | — | — | 4 | 4 | — |
| Muud lühiajalised võlgnevused | — | — | 18 | (44) | (25) | (85) |
| Kokku | — | — | 33 | 230 | 263 | 345 |

(miljonites eurodes)

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

31.12.2021

31.12.2020

Tarnijad

Tarnijad

—

—

—

25

25

47

47

72

72

141

141

Liikmesriigid

Liikmesriigid

—

—

—

—

—

3

3

3

3

—

—

Kolmandad riigid

Kolmandad riigid

—

—

—

—

—

158

158

158

158

189

189

Avalik-õiguslikud asutused

Avalik-õiguslikud asutused

—

—

—

(11)

(11)

61

61

51

51

100

100

Institutsioonid ja ametid

Institutsioonid ja ametid

—

—

—

—

—

4

4

4

4

—

—

Muud lühiajalised võlgnevused

Muud lühiajalised võlgnevused

—

—

—

—

18

18

(44)

(44)

(25)

(25)

(85)

(85)

Kokku

Kokku

—

—

—

33

33

230

230

263

263

345

345

Võlgnevused hõlmavad peamiselt kuluaruandeid, mis on seoses vahendite saajatele antud toetustega EAFile esitatud. Need kajastatakse kuluaruande saamise ajal kogu kuluaruande summa ulatuses. Pärast rahastamiskõlblikkuse kontrollimist makstakse vahendite saajatele välja ainult rahastamiskõlblikud kulud. Aasta lõpus analüüsitakse täitmata kulutaotlusi ja nendega seotud hinnangulised rahastamiskõlblikud kulud kajastatakse tulemiaruandes. Hinnangulised rahastamiskõlbmatud kulud kajastatakse muude lühiajaliste võlgnevuste all.

Võlgnevused kolmandatele riikidele hõlmavad 60 miljoni euro suurust eelarvetoetust Etioopiale, mis on riigis valitseva olukorra tõttu alates 2020. aasta novembrist peatatud.

Võlgnevuste vähenemine eelkõige tarnijate ja kolmandate riikide puhul on tingitud selliste arvete vähenemisest, mis ei olnud enne aasta lõppu kinnitatud ega makstud.

2.7.2.   Mitmesugused võlgnevused

Mitmesugused võlgnevused

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisade punkt | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| Kaasrahastamisega seotud võlgnevused | 2.6.2 | — | — | (3) | 38 | 35 | 42 |
| Ettemakstud kapitalisissemaksed | 2.7.2.1 | — | — | — | 199 | 199 | 223 |
| Mitmesugused võlgnevused | | — | — | (2) | 6 | 4 | 5 |
| Kokku | | — | — | (5) | 243 | 238 | 270 |

(miljonites eurodes)

Lisade punkt

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

31.12.2021

31.12.2020

Kaasrahastamisega seotud võlgnevused

Kaasrahastamisega seotud võlgnevused

2.6.2

—

—

(3)

(3)

38

38

35

35

42

42

Ettemakstud kapitalisissemaksed

Ettemakstud kapitalisissemaksed

2.7.2.1

—

—

—

199

199

199

199

223

223

Mitmesugused võlgnevused

Mitmesugused võlgnevused

—

—

(2)

(2)

6

6

4

4

5

5

Kokku

Kokku

—

—

(5)

(5)

243

243

238

238

270

270

2.7.2.1.   Ettemakstud kapitalisissemaksed

Ettemakstud kapitalisissemaksed

43 miljonit eurot ettemakstud kapitalisissemakseid on seotud tagasimaksega liikmesriikidele kaheksanda ja üheksanda EAFi kohaste projektide vabastatud või kasutamata vahenditest (vt lisade punkt 2.10.1). Liikmesriigid nõustusid tasaarvestama tagasimakse üheteistkümnenda EAFi osamaksudega 2022. aasta esimese osamaksunõude ajal.

2.10.1

Lisaks tagasimaksele on 156 miljoni euro suurune summa seotud 2022. aasta esimese osamaksega, mille Ühendkuningriik ettemaksena tegi. Väljaastumislepingu artikli 152 kohaselt osaleb Ühendkuningriik EAFis kuni üheteistkümnenda EAFi ja kõigi veel lõpetamata varasemate EAFide tegevuse lõpetamiseni ning täidab sellega seoses samu kohustusi kui liikmesriigid (vt lisade punkt 2.10.1).

2.8.   VIITVÕLGNEVUSED

VIITVÕLGNEVUSED

Viitvõlgnevused on kohustised tasuda saadud või tarnitud kaupade ja teenuste eest, mille kohta erinevalt võlgnevustest ei ole veel arvet esitatud või mille osas ei ole hankijaga ametlikult kokku lepitud. Viitvõlgnevuste arvutamine põhineb eelarveliste kulukohustuste vabadel vahenditel aasta lõpu seisuga. See osa hinnangulistest viitvõlgnevustest, mille moodustavad väljamakstud eelmaksed, on kajastatud eelmaksete summa vähenemisena.

Tehinguid ja sündmusi kajastatakse raamatupidamise aastaaruandes sellel perioodil, millega need seonduvad. Kui eelarveaasta lõpu seisuga on arve välja saadetud, kuid teenuseid ei ole veel osutatud või kaupu tarnitud, loetakse tulu ettemakstuks ja see kajastatakse järgnevas arvestusperioodis.

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| Viitvõlgnevused | — | 6 | 110 | 891 | 1 007 | 1 526 |
| Muud kumuleerunud kulud ja edasilükkunud tulud | — | — | — | 1 | 1 | 1 |
| Kokku | — | 6 | 110 | 892 | 1 008 | 1 527 |

(miljonites eurodes)

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

31.12.2021

31.12.2020

Viitvõlgnevused

Viitvõlgnevused

—

6

6

110

110

891

891

1 007

1 007

1 526

1 526

Muud kumuleerunud kulud ja edasilükkunud tulud

Muud kumuleerunud kulud ja edasilükkunud tulud

—

—

—

1

1

1

1

1

1

Kokku

Kokku

—

6

6

110

110

892

892

1 008

1 008

1 527

1 527

Viitvõlgnevused hõlmavad nendest täitmisel olevatest ja täidetud lepingutest tulenevaid hinnangulisi tegevuskulusid, mille kulutaotlused ei ole veel kinnitatud ja mille puhul vahendite saajate kantud rahastamiskõlblikke kulusid hinnati parima kättesaadava teabe põhjal. See osa hinnangulistest viitvõlgnevustest, mille moodustavad väljamakstud eelmaksed, on kajastatud eelmaksete summade vähenemisena (vt lisade punkt 2.2).

2.2

Viitvõlgnevuste vähenemine on peamiselt tingitud viitvõlgnevuste vähenemisest seoses üheteistkümnenda EAFiga (2020. aastal 1 244 miljonit eurot) ja kümnenda EAFiga (2019. aastal 217 miljonit eurot). See on kooskõlas EAFi tegevustsükliga ja aluseks olevate avatud lepingute arvuga – aegumisklausli saabuvat tähtpäeva (31. detsember 2020) arvestades oli üheteistkümnenda EAFi rakendamine 2020. aastal haripunktis. Peale selle oli EAFi tegevuse rakendamine nii jätkuvast COVID-19 pandeemiast kui ka mitmes piirkonnas esinevatest poliitilistest kriisidest tingitud probleemide tõttu keerukas, mille tagajärjel vähenes 2021. aastal allkirjastatud individuaalsete lepingute arv. Selle tulemusel oli 2021. aasta lõpu seisuga oluliselt vähem selliseid avatud lepinguid, mille puhul tuli kulud esitada hinnangute põhjal ja viitvõlgnevustena, kui 2020. aastal (vt ka lisade punkt 2.2).

2.2

NETOVARA

NETOVARA

2.9.   ÕIGLASE VÄÄRTUSE RESERV

ÕIGLASE VÄÄRTUSE RESERV

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| Õiglase väärtuse reserv | — | 5 |

(miljonites eurodes)

31.12.2021

31.12.2020

Õiglase väärtuse reserv

Õiglase väärtuse reserv

—

—

5

5

ELi raamatupidamiseeskirja nr 11 läbivaatamise tulemusel on õiglase väärtuse reserv üle viidud kumuleerunud ülejäägi/puudujäägi alla (vt lisade punkt 2.1).

2.1

2.10.   FONDIKAPITAL

FONDIKAPITAL

EAFi liikmesriigid teevad fondi osamakse EAFi programmide elluviimiseks, nagu on sätestatud iga EAFi sisekokkuleppes. Kapitali sissenõudmise, see tähendab asjaomase aasta N rahastamistaotluste õiguslik alus määratakse kindlaks nõukogu otsusega aastal N–1 ja saadavad vahendid on selgelt määratud täpsustatud tulevasteks perioodideks.

Osamaksud vastavad omanike sissemaksete kriteeriumidele (ELi raamatupidamiseeskiri nr 1) ja seega käsitletakse neid EAFi raamatupidamise aastaaruannetes fondikapitalina. Fondikapital on EAFi liikmesriikidelt saadavate osamaksude kogusumma. Sissenõudmata fondikapital lahutatakse fondikapitali kogusummast (vt netovara muutuste aruanne), seega kajastatakse bilansis ainult sissenõutud fondikapitali.

Kuna kokkulepitud osamaksud määratakse täpsustatud aruandeperioodideks, nii et EAFil on õiguslik nõue EAFi liikmesriikide vastu ainult nendel perioodidel, ei kajastata mis tahes eelnevalt laekunud summasid mitte sissenõutud kapitalina, vaid ettemakstud kapitalisissemaksetena.

2.10.1.   Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | Kokku |
| Fondikapital | 12 164 | 10 550 | 20 960 | 29 367 | 73 041 |
| Sissenõudmata fondikapital | — | (15) | — | (14 040 ) | (14 055 ) |
| Sissenõutud fondikapital 31.12.2020 | 12 164 | 10 535 | 20 960 | 15 327 | 58 986 |
| Fondikapital | 12 164 | 10 507 | 20 960 | 29 367 | 72 998 |
| Sissenõudmata fondikapital | — | (15) | — | (10 340 ) | (10 355 ) |
| Sissenõutud fondikapital 31.12.2021 | 12 164 | 10 492 | 20 960 | 19 027 | 62 643 |

(miljonites eurodes)

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

Kokku

Fondikapital

Fondikapital

12 164

12 164

10 550

10 550

20 960

20 960

29 367

29 367

73 041

73 041

Sissenõudmata fondikapital

Sissenõudmata fondikapital

—

(15)

(15)

—

—

(14 040 )

(14 040 )

(14 055 )

(14 055 )

Sissenõutud fondikapital 31.12.2020

Sissenõutud fondikapital 31.12.2020

12 164

12 164

10 535

10 535

20 960

20 960

15 327

15 327

58 986

58 986

Fondikapital

Fondikapital

12 164

12 164

10 507

10 507

20 960

20 960

29 367

29 367

72 998

72 998

Sissenõudmata fondikapital

Sissenõudmata fondikapital

—

(15)

(15)

—

—

(10 340 )

(10 340 )

(10 355 )

(10 355 )

Sissenõutud fondikapital 31.12.2021

Sissenõutud fondikapital 31.12.2021

12 164

12 164

10 492

10 492

20 960

20 960

19 027

19 027

62 643

62 643

Sissenõudmata fondikapital kujutab endast liikmesriikidelt veel sissenõudmata summasid. Sissenõutud fondikapital koosneb osamaksudest, mille EAF on sisse nõudnud ja mille liikmesriigid on üle kandnud hoiukontodele (vt lisade punkt 2.10.2 allpool).

2.10.2

Nõukogu otsusega (EL) 2021/1941 (7) vähendati vastavalt sellele kaheksanda ja üheksanda EAFi sisekokkulepetes sätestatud liikmesriikide osamakse 43 miljoni euro suuruse summa võrra kaheksanda ja üheksanda EAFi raames vabastatud vahendite arvelt. Kuna kaheksanda EAFi raames vabastatud vahendid on juba teistele EAFidele üle kantud, arvati 43 miljonit eurot üheksanda EAFi kapitalist maha. Sellest vähendamisest tulenevad tagasimaksed on hüvitatud üheteistkümnenda EAFi täiendava osamaksude tasumise nõude raames. Tagasimakset kasutatakse 2022. aasta osamaksu esimese osa vähendamiseks, mis selgitab 43 miljoni euro ulatuses ettemakstud kapitali (vt lisade punkt 2.7.2.1).

7

2.7.2.1

Kuigi Ühendkuningriik on kuni kõikide programmide sulgemiseni EAFi liige, siis kooskõlas väljaastumislepingu artikliga 153 ei saa tema osa kaheksanda, üheksanda ja kümnenda EAFi kohustustega sidumata või vabastatud vahendites uuesti kasutada.

2.10.2.   Sissenõutud ja sissenõudmata fondikapital liikmesriikide kaupa ja Ühendkuningriigi puhul

Sissenõutud ja sissenõudmata fondikapital liikmesriikide kaupa ja Ühendkuningriigi puhul

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| 11. EAFi osamaksud | % | Sissenõudmata kapital 31.12.2020 seisuga | 2021. aastal sisse nõutud kapital | Sissenõudmata kapital 31.12.2021 seisuga |
| Austria | 2,40 | 337 | (89) | 248 |
| Belgia | 3,25 | 456 | (120) | 336 |
| Bulgaaria | 0,22 | 31 | (8) | 23 |
| Horvaatia | 0,23 | 32 | (8) | 23 |
| Küpros | 0,11 | 16 | (4) | 12 |
| Tšehhi Vabariik | 0,80 | 112 | (30) | 83 |
| Taani | 1,98 | 278 | (73) | 205 |
| Eesti | 0,09 | 12 | (3) | 9 |
| Soome | 1,51 | 212 | (56) | 156 |
| Prantsusmaa | 17,81 | 2 501 | (659) | 1 842 |
| Saksamaa | 20,58 | 2 889 | (761) | 2 128 |
| Kreeka | 1,51 | 212 | (56) | 156 |
| Ungari | 0,61 | 86 | (23) | 64 |
| Iirimaa | 0,94 | 132 | (35) | 97 |
| Itaalia | 12,53 | 1 759 | (464) | 1 296 |
| Läti | 0,12 | 16 | (4) | 12 |
| Leedu | 0,18 | 25 | (7) | 19 |
| Luksemburg | 0,26 | 36 | (9) | 26 |
| Malta | 0,04 | 5 | (1) | 4 |
| Madalmaad | 4,78 | 671 | (177) | 494 |
| Poola | 2,01 | 282 | (74) | 208 |
| Portugal | 1,20 | 168 | (44) | 124 |
| Rumeenia | 0,72 | 101 | (27) | 74 |
| Slovakkia | 0,38 | 53 | (14) | 39 |
| Sloveenia | 0,22 | 32 | (8) | 23 |
| Hispaania | 7,93 | 1 114 | (294) | 820 |
| Rootsi | 2,94 | 413 | (109) | 304 |
| Ühendkuningriik | 14,68 | 2 061 | (543) | 1 518 |
| Kokku | 100,00 | 14 040 | (3 700 ) | 10 340 |

(miljonites eurodes)

11. EAFi osamaksud

%

Sissenõudmata kapital 31.12.2020 seisuga

2021. aastal sisse nõutud kapital

Sissenõudmata kapital 31.12.2021 seisuga

Austria

Austria

2,40

2,40

337

337

(89)

(89)

248

248

Belgia

Belgia

3,25

3,25

456

456

(120)

(120)

336

336

Bulgaaria

Bulgaaria

0,22

0,22

31

31

(8)

(8)

23

23

Horvaatia

Horvaatia

0,23

0,23

32

32

(8)

(8)

23

23

Küpros

Küpros

0,11

0,11

16

16

(4)

(4)

12

12

Tšehhi Vabariik

Tšehhi Vabariik

0,80

0,80

112

112

(30)

(30)

83

83

Taani

Taani

1,98

1,98

278

278

(73)

(73)

205

205

Eesti

Eesti

0,09

0,09

12

12

(3)

(3)

9

9

Soome

Soome

1,51

1,51

212

212

(56)

(56)

156

156

Prantsusmaa

Prantsusmaa

17,81

17,81

2 501

2 501

(659)

(659)

1 842

1 842

Saksamaa

Saksamaa

20,58

20,58

2 889

2 889

(761)

(761)

2 128

2 128

Kreeka

Kreeka

1,51

1,51

212

212

(56)

(56)

156

156

Ungari

Ungari

0,61

0,61

86

86

(23)

(23)

64

64

Iirimaa

Iirimaa

0,94

0,94

132

132

(35)

(35)

97

97

Itaalia

Itaalia

12,53

12,53

1 759

1 759

(464)

(464)

1 296

1 296

Läti

Läti

0,12

0,12

16

16

(4)

(4)

12

12

Leedu

Leedu

0,18

0,18

25

25

(7)

(7)

19

19

Luksemburg

Luksemburg

0,26

0,26

36

36

(9)

(9)

26

26

Malta

Malta

0,04

0,04

5

5

(1)

(1)

4

4

Madalmaad

Madalmaad

4,78

4,78

671

671

(177)

(177)

494

494

Poola

Poola

2,01

2,01

282

282

(74)

(74)

208

208

Portugal

Portugal

1,20

1,20

168

168

(44)

(44)

124

124

Rumeenia

Rumeenia

0,72

0,72

101

101

(27)

(27)

74

74

Slovakkia

Slovakkia

0,38

0,38

53

53

(14)

(14)

39

39

Sloveenia

Sloveenia

0,22

0,22

32

32

(8)

(8)

23

23

Hispaania

Hispaania

7,93

7,93

1 114

1 114

(294)

(294)

820

820

Rootsi

Rootsi

2,94

2,94

413

413

(109)

(109)

304

304

Ühendkuningriik

Ühendkuningriik

14,68

14,68

2 061

2 061

(543)

(543)

1 518

1 518

Kokku

Kokku

100,00

100,00

14 040

14 040

(3 700 )

(3 700 )

10 340

10 340

Kuna kaheksanda, üheksanda ja kümnenda EAFi kapital on täielikult sisse nõutud ja laekunud eelnevatel aastatel, nõuti 2021. aastal sisse 3 700 miljoni euro suurune summa, mis on täielikult seotud üheteistkümnenda EAFiga.

2.10.3.   Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| Suletud EAFidest ümberpaigutatud vahendid | 627 | 1 625 | — | — | 2 252 | 2 252 |

(miljonites eurodes)

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

31.12.2021

31.12.2020

Suletud EAFidest ümberpaigutatud vahendid

Suletud EAFidest ümberpaigutatud vahendid

627

627

1 625

1 625

—

—

2 252

2 252

2 252

2 252

Sellesse rubriiki kuuluvad suletud EAFidest kaheksandasse ja üheksandasse EAFi ümberpaigutatud vahendid.

2.10.4.   Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused

Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | Kokku |
| Saldo seisuga 31.12.2019 | (2 510 ) | 2 109 | 265 | 136 | — |
| Kümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad | (2) | (69) | 71 | — | — |
| Üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad | — | — | (147) | 147 | — |
| Saldo seisuga 31.12.2020 | (2 512 ) | 2 041 | 188 | 283 | — |
| Kümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad | — | (23) | 23 | — | — |
| Üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad | — | — | (110) | 110 | — |
| Saldo seisuga 31.12.2021 | (2 512 ) | 2 018 | 101 | 394 | — |

(miljonites eurodes)

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

Kokku

Saldo seisuga 31.12.2019

Saldo seisuga 31.12.2019

(2 510 )

(2 510 )

2 109

2 109

265

265

136

136

—

Kümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad

Kümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad

(2)

(2)

(69)

(69)

71

71

—

—

—

Üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad

Üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad

—

—

(147)

(147)

147

147

—

Saldo seisuga 31.12.2020

Saldo seisuga 31.12.2020

(2 512 )

(2 512 )

2 041

2 041

188

188

283

283

—

Kümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad

Kümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad

—

—

(23)

(23)

23

23

—

—

—

Üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad

Üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad

—

—

(110)

(110)

110

110

—

Saldo seisuga 31.12.2021

Saldo seisuga 31.12.2021

(2 512 )

(2 512 )

2 018

2 018

101

101

394

394

—

Sellesse rubriiki kuuluvad ühest toimivast EAFist teise ümberpaigutatud vahendid.

Alates Cotonou lepingu jõustumisest paigutatakse kõik toimivate varasemate EAFide kasutamata vahendid pärast vabastamist ümber kõige viimasena käivitatud EAFi. Teistest EAFidest ümberpaigutatud vahendid suurendavad saajafondi assigneeringuid ja vähendavad selle fondi omi, kust ümberpaigutus tehti. Kümnenda ja üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud vahendeid saab kohustustega siduda vaid sisekokkuleppes sätestatud tingimustel.

3.   TULEMIARUANDE LISAD

TULEMIARUANDE LISAD

TULUD

TULUD

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisade punkt | 2021 | 2020 |
| Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulu | 3.1 | 27 | 92 |
| Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud | 3.2 | 48 | 43 |
| Kokku | | 75 | 135 |

(miljonites eurodes)

Lisade punkt

2021

2020

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulu

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulu

3.1

27

27

92

92

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

3.2

48

48

43

43

Kokku

Kokku

75

75

135

135

3.1.   MITTEKAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULU

MITTEKAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULU

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulu on seotud tehingutega, mille puhul ülekandja kannab vahendeid saajale, ilma et viimane annaks vahetult vastu ligikaudu võrdses väärtuses vahendeid. Peamiselt hõlmab see rubriik komisjonilt aasta jooksu saadud summasid ja sissenõutud tegevuskulusid.

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisade punkt | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | 2021 | 2020 |
| Kulude sissenõudmine | | — | 1 | — | 7 | 8 | 39 |
| Kaasrahastamisest saadud tulu | 3.1.1 | — | — | — | 19 | 19 | 53 |
| Kokku | | — | 1 | — | 26 | 27 | 92 |

(miljonites eurodes)

Lisade punkt

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

2021

2020

Kulude sissenõudmine

Kulude sissenõudmine

—

1

1

—

7

7

8

8

39

39

Kaasrahastamisest saadud tulu

Kaasrahastamisest saadud tulu

3.1.1

—

—

—

19

19

19

19

53

53

Kokku

Kokku

—

1

1

—

26

26

27

27

92

92

Kogutulu mittekaubanduslikest tehingutest vähenes 65 miljoni euro võrra, jõudes pärast märkimisväärset kasvu 2020. aastal tagasi tavapärasele tasemele (2019. aastal 28 miljonit eurot). 2020. aastal oli tegevus aegumisklausli saabuvat tähtpäeva (31. detsember 2020) arvestades kogu EAFi lõikes aktiivsem ja selle tagajärjel suurenes kaasrahastamisest saadud tulu.

Kulude sissenõudmise vähenemine on suuresti selgitatav asjaoluga, et võrreldes 2020. aastaga väljastati 2021. aastal väiksem arv sissenõudekorraldusi.

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulu jaguneb eelarve täitmise laadi alusel järgmiselt.

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2021 | 2020 |
| Otsene eelarve täitmine | | |
| Täitja: | | |
| | komisjon |

(miljonites eurodes)

2021

2020

Otsene eelarve täitmine

Otsene eelarve täitmine

Täitja:

Täitja:

komisjon

komisjon

1

1

2

2

| | ELi delegatsioonid |
| --- | --- |

ELi delegatsioonid

ELi delegatsioonid

7

7

11

11

8

8

13

13

Kaudne eelarve täitmine

Kaudne eelarve täitmine

Täitja:

Täitja:

| | kolmandad riigid |
| --- | --- |

kolmandad riigid

kolmandad riigid

27

27

42

42

| | avalik-õiguslikud asutused |
| --- | --- |

avalik-õiguslikud asutused

avalik-õiguslikud asutused

(13)

(13)

13

13

| | rahvusvahelised organisatsioonid |
| --- | --- |

rahvusvahelised organisatsioonid

rahvusvahelised organisatsioonid

3

3

17

17

| | eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid |
| --- | --- |

eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid

eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid

2

2

7

7

19

19

79

79

Kokku

Kokku

27

27

92

92

3.1.1.   Kaasrahastamisest saadud tulu

Kaasrahastamisest saadud tulu

Saadud kaasrahastamise osamaksud vastavad mittekaubanduslikest tehingutest saadavate tingimuslike tulude kriteeriumidele ja seetõttu ei tohiks need laekumisel tulemiaruannet mõjutada.- Osamaksud jäävad kohustiste alla (vt lisade punktid 2.6.2 ja 2.7.2) kuni saadud vahenditega seotud tingimuste täitmiseni, see tähendab kuni rahastamiskõlblike kulude tekkimiseni (vt lisade punkt 3.4). Seejärel kajastatakse vastav summa tulemiaruandes kaasrahastamisest saadud mittekaubandusliku tuluna. Seega puudub mõju eelarveaasta tulemile.

2.6.2

2.7.2

3.4

3.2.   KAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD

KAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD

Kaubanduslikest tehingutest ja sündmustest saadud tulud on seotud sellist liiki tehingutega nagu teenuste osutamine, kaupade müük ja üksuse varade kasutamine teiste poolt, mille tulemusel teenitakse intresse, litsentsitasusid ja dividende.

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | 2021 | 2020 |
| Finantstulud | — | — | (22) | (4) | (26) | 6 |
| Muud tulud | — | 5 | 14 | 55 | 74 | 37 |
| Kokku | — | 5 | (8) | 51 | 48 | 43 |

(miljonites eurodes)

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

2021

2020

Finantstulud

Finantstulud

—

—

(22)

(22)

(4)

(4)

(26)

(26)

6

6

Muud tulud

Muud tulud

—

5

5

14

14

55

55

74

74

37

37

Kokku

Kokku

—

—

5

5

(8)

(8)

51

51

48

48

43

43

Finantstulud on negatiivsed, sest eelmise aasta hinnanguline tulu oli jooksva aasta hinnangulisest tulust suurem. Hinnangute vähenemine tuleneb mitme asjaolu koosmõjust. Esiteks järeldati täiendava analüüsi põhjal, et Aafrika-ELi taristuprojektist saadav intress (18 miljonit eurot), mis aasta varem oli hõlmatud finantstulu viitlaekumiste alla, moodustab osa usaldusfondi tehtavatest osamaksudest ja seda ei tule EAFile maksta. Teiseks vähenes sissenõudekorralduste hilinenud maksmiselt kogunenud intress eelmise aastaga võrreldes 8 miljoni euro võrra.

Muud tulud koosnevad peamiselt kasumist, mis saadakse vahetuskursierinevustest. Vastav vahetuskursierinevustest tulenev kahjum kajastatakse muude kulude all (vt lisade punkt 3.6).

3.6

KULUD

KULUD

Selle rubriigi alla kuuluvad tegevusega seoses kantud kulud.

3.3.   ABIMEETMED

ABIMEETMED

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | 2021 | 2020 |
| Programmikohane abi | — | (4) | (19) | 1 268 | 1 244 | 2 889 |
| Makromajanduslik toetus | — | 7 | — | — | 7 | (8) |
| Valdkondlik poliitika | — | (2) | — | (2) | (5) | 3 |
| AKV riikide sisesed projektid | — | — | 228 | 724 | 951 | 1 019 |
| Hädaabi | — | 6 | 7 | (6) | 6 | 19 |
| Muud abiprogrammid | — | — | — | (1) | (1) | — |
| Institutsioonidele ettenähtud toetus | — | — | (1) | 15 | 14 | 13 |
| Usaldusfondide osamaksud | — | — | — | 646 | 646 | 673 |
| Kokku | — | 7 | 214 | 2 644 | 2 864 | 4 607 |

(miljonites eurodes)

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

2021

2020

Programmikohane abi

Programmikohane abi

—

(4)

(4)

(19)

(19)

1 268

1 268

1 244

1 244

2 889

2 889

Makromajanduslik toetus

Makromajanduslik toetus

—

7

7

—

—

7

7

(8)

(8)

Valdkondlik poliitika

Valdkondlik poliitika

—

(2)

(2)

—

(2)

(2)

(5)

(5)

3

3

AKV riikide sisesed projektid

AKV riikide sisesed projektid

—

—

228

228

724

724

951

951

1 019

1 019

Hädaabi

Hädaabi

—

6

6

7

7

(6)

(6)

6

6

19

19

Muud abiprogrammid

Muud abiprogrammid

—

—

—

—

(1)

(1)

(1)

(1)

—

Institutsioonidele ettenähtud toetus

Institutsioonidele ettenähtud toetus

—

—

(1)

(1)

15

15

14

14

13

13

Usaldusfondide osamaksud

Usaldusfondide osamaksud

—

—

—

646

646

646

646

673

673

Kokku

Kokku

—

—

7

7

214

214

2 644

2 644

2 864

2 864

4 607

4 607

EAFil on sõltuvalt raha väljamaksmise ja haldamise viisist eri tegevuskulusid, mis hõlmavad mitmeid abimeetmeid.

2021. aastal vähenesid tegevuskulud oluliselt (1 734 miljoni euro võrra), peamiselt üheteistkümnenda EAFi kulude vähenemise tõttu (4 179 miljonilt eurolt 2020. aastal 2 644 miljonile eurole 2021. aastal) koos kümnenda EAFi kulude vähenemisega (462 miljonilt eurolt 2020. aastal 214 miljonile eurole 2021. aastal). Kõnealune vähenemine on tingitud COVID-19 pandeemiast ja poliitilistest kriisidest mitmes piirkonnas, mis aeglustasid ja takistasid rakendamist aasta jooksul, eelkõige delegatsioonides (vt lisade punkt 2.4). Lisaks olid üheteistkümnenda EAFi kulud 2020. aastal erakordselt suured, sest aegumisklausli saabuva tähtpäeva (31. detsember 2021) tõttu oli lepingute ja tehtud maksete arv suurem.

2.4

Peale selle on kümnenda EAFi kulude muutused kooskõlas EAFi tegevustsükliga ning seotud avatud lepingute arvu muutumisega. 2021. aastal viidi lõpule paljude kümnenda ja varasemate EAFidega seotud lepingute täitmine ning lepingud lõpetati, mille tagajärjel nende EAFide raames kantud kulud vähenesid. Aasta lõpu seisuga oli avatud lepingute arv kümnenda EAFi raames 33 % väiksem kui 2020. aastal.

Üheteistkümnenda EAFi puhul tuleneb kulude vähenemine peamiselt vähenemisest kolmes valdkonnas:

| 1) | programmikohane abi (2020. aastal 2 889 miljonit eurot ja 2021. aastal 1 244 miljonit eurot); |
| --- | --- |

1)

programmikohane abi (2020. aastal 2 889 miljonit eurot ja 2021. aastal 1 244 miljonit eurot);

| 2) | AKV riikide sisesed projektid (2020. aastal 1 019 miljonit eurot ja 2021. aastal 951 miljonit eurot) ja |
| --- | --- |

2)

AKV riikide sisesed projektid (2020. aastal 1 019 miljonit eurot ja 2021. aastal 951 miljonit eurot) ja

| 3) | usaldusfondide osamaksud (2020. aastal 673 miljonit eurot ja 2021. aastal 646 miljonit eurot). |
| --- | --- |

3)

usaldusfondide osamaksud (2020. aastal 673 miljonit eurot ja 2021. aastal 646 miljonit eurot).

3.4.   KAASRAHASTAMISE KULUD

KAASRAHASTAMISE KULUD

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | 2021 | 2020 |
| Kaasrahastamine | — | — | — | 19 | 19 | 53 |

(miljonites eurodes)

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

2021

2020

Kaasrahastamine

Kaasrahastamine

—

—

—

19

19

19

19

53

53

Selles rubriigis on kajastatud 2021. aastal seoses kaasrahastatud projektidega kantud kulud. Tuleb märkida, et tekkinud kulud sisaldavad prognoositavalt järgmisse eelarveaastasse ülekantavaid summasid (ja seega ka prognoositavalt tühistatavaid eelmise aasta summasid).

Nagu eespool märgitud, oli 2020. aasta erakordne aegumisklausli tähtaja saabumise tõttu, mille tagajärjel oli rakendamise tase kõrgem. Kaasrahastamise summa 2021. aastal on kaasrahastamise tavapärase tasemega rohkem kooskõlas (2019. aastal 14 miljonit eurot) (vt lisade punkt 2.3).

2.3

Vastavalt kaasrahastamist käsitlevatele raamatupidamiseeskirjadele ei olnud nendel summadel mõju majandusaasta tulemile, sest need kajastati nii kaasrahastamise kuludes kui ka kaasrahastamisest saadud tulus (lisade punkt 3.1.1).

3.1.1

Abimeetmed ja kaasrahastamise kulud eelarve täitmise liikide kaupa

Abimeetmed ja kaasrahastamise kulud eelarve täitmise liikide kaupa

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2021 | 2020 |
| Otsene eelarve täitmine | | |
| Täitja: | | |
| | komisjon |

(miljonites eurodes)

2021

2020

Otsene eelarve täitmine

Otsene eelarve täitmine

Täitja:

Täitja:

komisjon

komisjon

168

168

168

168

| | ELi rakendusametid |
| --- | --- |

ELi rakendusametid

ELi rakendusametid

4

4

14

14

| | usaldusfondid |
| --- | --- |

usaldusfondid

usaldusfondid

(515)

(515)

19

19

| | ELi delegatsioonid |
| --- | --- |

ELi delegatsioonid

ELi delegatsioonid

658

658

1 969

1 969

315

315

2 170

2 170

Kaudne eelarve täitmine

Kaudne eelarve täitmine

Täitja:

Täitja:

| | EIP ja EIF |
| --- | --- |

EIP ja EIF

EIP ja EIF

113

113

(67)

(67)

| | rahvusvahelised organisatsioonid |
| --- | --- |

rahvusvahelised organisatsioonid

rahvusvahelised organisatsioonid

1 053

1 053

1 268

1 268

| | eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid |
| --- | --- |

eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid

eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid

204

204

243

243

| | avalik-õiguslikud asutused |
| --- | --- |

avalik-õiguslikud asutused

avalik-õiguslikud asutused

212

212

248

248

| | kolmandad riigid |
| --- | --- |

kolmandad riigid

kolmandad riigid

983

983

795

795

| | ELi asutused koos avaliku ja erasektori partnerlusega |
| --- | --- |

ELi asutused koos avaliku ja erasektori partnerlusega

ELi asutused koos avaliku ja erasektori partnerlusega

3

3

2

2

2 568

2 568

2 490

2 490

Kokku

Kokku

2 883

2 883

4 660

4 660

3.5.   FINANTSKULUD

FINANTSKULUD

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | 2021 | 2020 |
| Laenude ja nõuete väärtuse langusest tekkinud netokahjum | — | — | — | 1 | 1 | — |
| Kahjum õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatud finantsvaradest või -kohustistest | — | — | — | 1 | 1 | — |
| Sissenõutavate summade allahindlus | — | (7) | 23 | 1 | 17 | 21 |
| Kokku | — | (7) | 23 | 3 | 20 | 21 |

(miljonites eurodes)

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

2021

2020

Laenude ja nõuete väärtuse langusest tekkinud netokahjum

Laenude ja nõuete väärtuse langusest tekkinud netokahjum

—

—

—

—

—

—

1

1

1

1

—

—

Kahjum õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatud finantsvaradest või -kohustistest

Kahjum õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatud finantsvaradest või -kohustistest

—

—

—

—

—

—

1

1

1

1

—

—

Sissenõutavate summade allahindlus

Sissenõutavate summade allahindlus

—

—

(7)

(7)

23

23

1

1

17

17

21

21

Kokku

Kokku

—

—

(7)

(7)

23

23

3

3

20

20

21

21

31. detsembri 2021. aasta seisuga oli laenude väärtuse langusest tekkinud realiseerimata netokahjum 1 miljon eurot.

Õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatud finantsvarade 1 miljoni euro suurused finantskulud on seotud peamiselt vahetuskursierinevuste, intresside ja õiglase väärtuse muutumisega, eelkõige ABC fondi puhul.

Üheksanda EAFi puhul on negatiivne summa rubriigis „Sissenõutavate summade allahindlus“ põhiliselt tingitud eelmise aasta sulgemisel reserveeritud summade tühistamisest. 2020. aastal olid aeguvatest sissenõudekorraldustest (üle kahe aasta), pankrottidest ja loobumistest tulenevad ebatõenäoliselt laekuvad hinnangulised summad suuremad kui 2021. aastal.

3.6.   MUUD KULUD

MUUD KULUD

Selle rubriigi alla kuuluvad sellised halduskulud nagu välisteenused (v.a IT-teenused), kasutusrendi kulud, teavitamine ja väljaanded, koolituskulud jm.

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | 2021 | 2020 |
| Haldus- ja IT-kulud | — | — | 4 | 94 | 98 | 120 |
| Realiseeritud kahjum klientide vastu esitatud nõuetest | — | 6 | 0 | 0 | 7 | 4 |
| Kahjum vahetuskursi muutustest | — | 5 | 11 | 25 | 41 | 72 |
| Kokku | — | 11 | 16 | 119 | 145 | 197 |

(miljonites eurodes)

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

2021

2020

Haldus- ja IT-kulud

Haldus- ja IT-kulud

—

—

4

4

94

94

98

98

120

120

Realiseeritud kahjum klientide vastu esitatud nõuetest

Realiseeritud kahjum klientide vastu esitatud nõuetest

—

6

6

0

0

0

0

7

7

4

4

Kahjum vahetuskursi muutustest

Kahjum vahetuskursi muutustest

—

5

5

11

11

25

25

41

41

72

72

Kokku

Kokku

—

—

11

11

16

16

119

119

145

145

197

197

Rubriik „Haldus- ja IT-kulud“ hõlmab EAFi ja komisjoni sisekokkuleppel põhinevaid summasid nende halduskulude katmiseks, mida nii peakorter kui ka delegatsioonid on seoses EAFi programmide juhtimisega kandnud. Nn toetuskulud hõlmavad peamiselt projektide ettevalmistamise, järelmeetmete, järelevalve ja hindamisega seotud kulusid, samuti arvutivõrkude, tehnilise abi, finantsjuhtimise, prognoosimise jm kulusid.

Selle rubriigi alla kuuluvate summade vähenemine on tingitud haldus- ja IT-kulude vähenemisest (2020. aastal 120 miljonit eurot) ja vahetuskursi muutustest saadud kahjumiga seotud kulude vähenemisest (2020. aastal 72 miljonit eurot).

Vahetuskursside muutustest tekkinud kahjumi oluline vähenemine on peamiselt tingitud 31. detsembri 2021. aasta seisuga hoitavate valuutasaldode ümberhindamisest tuleneva realiseerimata kahjumiga.

4.   TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTISED NING MUUD OLULISED AVALDATAVAD ANDMED

TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTISED NING MUUD OLULISED AVALDATAVAD ANDMED

4.1.   TINGIMUSLIKUD VARAD

TINGIMUSLIKUD VARAD

Tingimuslikud varad on võimalikud varad, mis tulenevad möödunud sündmusest ning mille olemasolu kinnitab ainult ühe või mitme sellise tulevikusündmuse toimumine või mittetoimumine, mis on ebakindlad ja mida üksus täielikult ei kontrolli.

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| Eelmaksetagatised | — | — | 3 | — | 44 | 49 |
| Täitmistagatised | — | 7 | 3 | — | 11 | 12 |
| Lisatagatised | — | 5 | 3 | — | 9 | 9 |
| Kokku | — | 13 | 6 | — | 20 | 21 |

(miljonites eurodes)

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

31.12.2021

31.12.2020

Eelmaksetagatised

Eelmaksetagatised

—

—

3

3

—

44

44

49

49

Täitmistagatised

Täitmistagatised

—

7

7

3

3

—

11

11

12

12

Lisatagatised

Lisatagatised

—

5

5

3

3

—

9

9

9

9

Kokku

Kokku

—

13

13

6

6

—

—

20

20

21

21

Eelmaksetagatisi nõutakse teatavatel juhtudel ettemaksete tegemisel vahendite saajatelt, kes ei ole liikmesriigid.

Selleks et EAFist rahaliste vahendite saajad täidaksid EAFiga sõlmitud lepingutest tulenevaid kohustusi, nõutakse täitmistagatisi.

Lisatagatised on seotud ainult ehitustööde hankelepingutega. Tavaliselt peetakse kinni 10 % vahendite saajale tehtavatest vahemaksetest eesmärgiga tagada, et töövõtjad täidavad oma kohustusi. Need kinnipeetud summad kajastatakse tasumisele kuuluvate summadena. Hankija loal võib töövõtja selle asemel esitada lisatagatise, mis asendab vahemaksest kinnipeetud summasid. Need saadud tagatised on kajastatud tingimuslike varadena.

Eelarve kaudse täitmise raames hallatavate lepingute puhul antakse tagatised avaliku sektori hankijale, mitte EAFile, mistõttu EAF neid ei kajasta (vt lisade punkt 2.2.4).

2.2.4

4.2.   TINGIMUSLIKUD KOHUSTISED

TINGIMUSLIKUD KOHUSTISED

Tingimuslikud kohustised on võimalikud kohustused, mis tulenevad minevikus toimunud sündmustest ja mille olemasolu kinnitab ainult üks või mitu tulevikus toimuvat või mittetoimuvat sündmust, mis on ebakindlad ja mida üksus täielikult ei kontrolli, või olemasolevad kohustused, mis tulenevad minevikus toimunud sündmustest, mille puhul vahendite väljavool ei ole tõenäoline või summat ei saa piisava usaldusväärsusega hinnata.

4.2.1.   Antud tagatised

Antud tagatised

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| Antud tagatised | — | — | — | (7) | (7) | (3) |

(miljonites eurodes)

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

31.12.2021

31.12.2020

Antud tagatised

Antud tagatised

—

—

—

—

—

—

(7)

(7)

(7)

(7)

(3)

(3)

Eelmises tabelis on esitatud EAFi võimalikud tulevased maksed seoses EIP grupile või muudele finantseerimisasutustele antud tagatistega. Summad on esitatud ilma nende programmide puhul kajastatud finantseraldiste või finantskohustisteta.

7 miljoni euro suurune summa on täielikult seotud tagatisega EURITZi rahastamisvahendi raames.

4.3.   MUU OLULINE TEAVE

MUU OLULINE TEAVE

4.3.1.   Täitmata kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud

Täitmata kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud

Allpool avaldatud summa koosneb eelarvelistest täitmata kulukohustustest, millest on lahutatud sellised seonduvad summad, mis on tulemiaruandes kajastatud kuluna. Eelarvelised täitmata kulukohustused kujutavad endast võetud kulukohustusi, millele vastavaid makseid ei ole veel tehtud ja/või mida ei ole veel vabastatud. Need tekivad alati mitmeaastaste programmidega seoses.

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| Täitmata kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud | — | 21 | 408 | 5 926 | 6 355 | 7 224 |

(miljonites eurodes)

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

31.12.2021

31.12.2020

Täitmata kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud

Täitmata kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud

—

—

21

21

408

408

5 926

5 926

6 355

6 355

7 224

7 224

Täitmata kulukohustuste vähenemine tuleneb suuresti eelarveliste täitmata kulukohustuste vähenemisest, mis moodustasid kokku 7 993 miljonit eurot (2020. aastal 9 286 miljonit eurot). See vähenemine on peamiselt tingitud aasta jooksul võetud individuaalsete kulukohustuste väiksemast arvust uute probleemide tõttu, mis takistasid rakendamist eelkõige delegatsioonides (vt lisade punkt 2.2).

2.2

5.   FINANTSRISKIDE JUHTIMINE

FINANTSRISKIDE JUHTIMINE

Järgnev teave, mis käsitleb Euroopa Arengufondi finantsriskide juhtimist, on seotud komisjoni poolt Euroopa Arengufondi nimel EAFi vahendite rakendamiseks tehtud rahavoogude juhtimise toimingutega.

5.1.   RISKIJUHTIMISE POLIITIKA JA RISKIDE MAANDAMINE

RISKIJUHTIMISE POLIITIKA JA RISKIDE MAANDAMINE

EAFi rahavoogude juhtimise toimingute haldamist käsitlevad reeglid ja põhimõtted on sätestatud üheteistkümnenda EAFi suhtes kohaldatavas finantsmääruses ja sisekokkuleppes.

Eespool nimetatud määrusest tulenevalt kohaldatakse järgmisi peamisi põhimõtteid.

| a) | Liikmesriigid maksavad EAFi osamaksud erikontodele, mis on avatud iga liikmesriigi emissioonipangas või liikmesriigi määratud finantseerimisasutuses. Osamaksude summad jäävad neile erikontodele, kuni on tarvis teha EAFi makseid. |
| --- | --- |

a)

Liikmesriigid maksavad EAFi osamaksud erikontodele, mis on avatud iga liikmesriigi emissioonipangas või liikmesriigi määratud finantseerimisasutuses. Osamaksude summad jäävad neile erikontodele, kuni on tarvis teha EAFi makseid.

| b) | Liikmesriigid tasuvad EAFi osamaksusid eurodes, samal ajal kui väljamaksed EAFist on nomineeritud eurodes ja muudes vääringutes. |
| --- | --- |

b)

Liikmesriigid tasuvad EAFi osamaksusid eurodes, samal ajal kui väljamaksed EAFist on nomineeritud eurodes ja muudes vääringutes.

| c) | EAFi nimel komisjoni poolt avatud pangakontode jääk ei või olla negatiivne. |
| --- | --- |

c)

EAFi nimel komisjoni poolt avatud pangakontode jääk ei või olla negatiivne.

Lisaks erikontodele on komisjon avanud finantseerimisasutustes (nii keskpankades kui ka kommertspankades) EAFi nimel ka muid pangakontosid, mida kasutatakse maksete tegemiseks ja muude tulude saamiseks kui eelarvesse tehtavad liikmesriikide osamaksud.

Rahavoogude juhtimise ja maksetoimingud on suures osas automatiseeritud ning tuginevad tänapäevastele infosüsteemidele. Süsteemi turvalisuse ja ametiülesannete lahususe tagamiseks kohaldatakse vastavalt finantsmäärusele, komisjoni sisekontrollistandarditele ja auditeerimispõhimõtetele erimenetlusi.

Rahavoogude juhtimise ja maksetoimingute haldamine on reguleeritud kirjalike suuniste ja menetluskorraga, mis piiravad tegevus- ja finantsriski ning tagavad piisava kontrollitaseme. Neid kohaldatakse erinevates valdkondades tehtavate toimingute suhtes ning suunistele ja menetluskorrale vastavust kontrollitakse regulaarselt.

5.2.   VALUUTARISK

VALUUTARISK

EAFi valuutariskid aasta lõpu seisuga – netopositsioon

EAFi valuutariskid aasta lõpu seisuga – netopositsioon

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| USA dollar (USD) | Taani kroon (DKK) | Euro | Muu | Kokku | USA dollar (USD) | Taani kroon (DKK) | Euro | Muu | Kokku |
| Finantsvarad | | | | | | | | | | |
| Müügivalmis finantsvarad | — | — | — | — | — | 2 | | 31 | — | 33 |
| Õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatud finantsvarad
   (*2) | 8 | — | 30 | — | 39 | — | | — | — | — |
| Nõuded
   (*3) | — | — | 8 | — | 8 | 65 | — | 69 | 6 | 140 |
| Raha ja raha ekvivalendid | 3 | — | 991 | — | 994 | 2 | — | 726 | — | 728 |
| | 11 | — | 1 029 | — | 1 040 | 69 | — | 826 | 6 | 901 |
| Finantskohustised | | | | | | | | | | |
| Võlgnevused
   (*4) | — | — | — | — | — | (16) | (6) | (605) | 10 | (617) |
| | — | — | — | — | — | (16) | (6) | (605) | 10 | (617) |
| Kokku | 11 | — | 1 029 | — | 1 040 | 53 | (6) | 221 | 16 | 284 |

(miljonites eurodes)

31.12.2021

31.12.2020

USA dollar (USD)

Taani kroon (DKK)

Euro

Muu

Kokku

USA dollar (USD)

Taani kroon (DKK)

Euro

Muu

Kokku

Finantsvarad

Finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad

—

—

—

—

—

—

—

—

2

2

31

31

—

—

33

33

Õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatud finantsvarad
   (*2)

Õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatud finantsvarad

*2

8

8

—

30

—

—

39

39

—

—

—

—

—

—

—

—

Nõuded
   (*3)

Nõuded

*3

—

—

—

8

8

—

—

8

8

65

65

—

69

69

6

6

140

140

Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

3

3

—

991

991

—

994

994

2

2

—

—

726

726

—

728

728

11

11

—

1 029

1 029

—

—

1 040

1 040

69

69

—

—

826

826

6

6

901

901

Finantskohustised

Finantskohustised

Võlgnevused
   (*4)

Võlgnevused

*4

—

—

—

—

—

—

—

—

—

(16)

(16)

(6)

(6)

(605)

(605)

10

10

(617)

(617)

—

—

—

—

—

—

—

—

—

(16)

(16)

(6)

(6)

(605)

(605)

10

10

(617)

(617)

Kokku

Kokku

11

11

—

1 029

1 029

—

—

1 040

1 040

53

53

(6)

(6)

221

221

16

16

284

284

5.3.   INTRESSIRISK

INTRESSIRISK

EAF ei laena raha ning seepärast tal intressiriski suhtes riskipositsioon puudub.

Siiski saab ta erinevatel pangakontodel hoitavatelt saldodelt intressi. Komisjon on EAFi nimel seepärast võtnud meetmeid, mis tagavad regulaarselt teenitud intressi vastavuse turuintressimääradele ja nende võimalikule kõikumisele.

Osamaksud EAFi eelarvesse kannab liikmesriik erikontole, mille ta on avanud selleks väljavalitud finantseerimisasutuses. Mõne konto intressimäär võib praegu olla negatiivne, mistõttu on nende kontode saldode minimeerimiseks võetud likviidsuse juhtimise meetmeid. Vastavalt nõukogu määrusele (EL) 2016/888 (8) katab nende kontode negatiivse intressi asjaomane liikmesriik.

8

Kommertspankade kontodel hoitavatelt üleöösaldodelt teenitakse intressi igapäevaselt. Selliste kontode saldodelt makstav tasu põhineb muutuvatel turuintressimääradel, mille suhtes kohaldatakse lepingulist (positiivset või negatiivset) piirmäära. Enamiku kontode puhul on intressi arvutamine seotud turu viiteintressimääraga ja seda korrigeeritakse vastavalt kõnealuse intressimäära kõikumistele. Selle tulemusena puudub risk, et EAFi saldodelt laekuvad tasud võiksid olla madalamad turuintressimääradest.

5.4.   KREDIIDIRISK (VASTASPOOLE RISK)

KREDIIDIRISK (VASTASPOOLE RISK)

Maksimaalne krediidiriski positsioon

Maksimaalne krediidiriski positsioon

Finantsvarade puhul on esitatud summad bilansilised netojääkmaksumused ja kajastavad EAFi krediidiriski positsiooni aruandeperioodi lõpus.

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2021 |
| Finantsvarad | |
| Antud laenud | 1 |
| Raha ja raha ekvivalendid | 994 |
| Kaubanduslikud nõuded
   (*5) | 8 |
| Antud tagatised | |
| Finantstagatiste lepingud | 8 |
| Kokku seisuga 31.12.2021 | 1 011 |

(miljonites eurodes)

31.12.2021

Finantsvarad

Finantsvarad

Antud laenud

Antud laenud

1

1

Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

994

994

Kaubanduslikud nõuded
   (*5)

Kaubanduslikud nõuded

*5

8

8

Antud tagatised

Antud tagatised

Finantstagatiste lepingud

Finantstagatiste lepingud

8

8

Kokku seisuga 31.12.2021

Kokku seisuga 31.12.2021

1 011

1 011

Rahastamisvahenditega seotud laenud: krediidikvaliteet

Rahastamisvahenditega seotud laenud: krediidikvaliteet

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| 31.12.2021 |
| | 1. etapp | 2. etapp | 3. etapp | Krediidi-riski tõttu langenud väärtusega | Kokku |
| Krediidireiting | | | | | |
| Kõrgeima ja kõrge kvaliteediga | — | — | — | — | — |
| Üle keskmise kvaliteediga | — | — | — | — | — |
| Alla keskmise kvaliteediga | — | — | — | — | — |
| Muud kui investeerimiskvaliteediga ja makseviivitusega | — | — | 3 | — | 3 |
| Bilansiline brutojääkmaksumus | — | — | 3 | — | 3 |
| Miinus kahju allahindlus | — | — | 2 | — | 2 |
| Bilansiline netojääkmaksumus | — | — | 1 | — | 1 |

(miljonites eurodes)

31.12.2021

1. etapp

2. etapp

3. etapp

Krediidi-riski tõttu langenud väärtusega

Kokku

Krediidireiting

Krediidireiting

Kõrgeima ja kõrge kvaliteediga

Kõrgeima ja kõrge kvaliteediga

—

—

—

—

—

Üle keskmise kvaliteediga

Üle keskmise kvaliteediga

—

—

—

—

—

Alla keskmise kvaliteediga

Alla keskmise kvaliteediga

—

—

—

—

—

Muud kui investeerimiskvaliteediga ja makseviivitusega

Muud kui investeerimiskvaliteediga ja makseviivitusega

—

—

3

3

—

3

3

Bilansiline brutojääkmaksumus

Bilansiline brutojääkmaksumus

—

—

3

3

—

3

3

Miinus kahju allahindlus

Miinus kahju allahindlus

—

—

2

2

—

2

Bilansiline netojääkmaksumus

Bilansiline netojääkmaksumus

—

—

1

1

—

1

1

Raha ja raha ekvivalendid: krediidikvaliteet

Raha ja raha ekvivalendid: krediidikvaliteet

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2021 |
| Krediidireiting | |
| Kõrgeima ja kõrge kvaliteediga | 751 |
| Üle keskmise kvaliteediga | 241 |
| Alla keskmise kvaliteediga | 2 |
| Muud kui investeerimiskvaliteediga ja makseviivitusega | — |
| Bilansiline brutojääkmaksumus | 994 |
| Miinus kahju allahindlus | — |
| Bilansiline netojääkmaksumus | 994 |

(miljonites eurodes)

31.12.2021

Krediidireiting

Krediidireiting

Kõrgeima ja kõrge kvaliteediga

Kõrgeima ja kõrge kvaliteediga

751

751

Üle keskmise kvaliteediga

Üle keskmise kvaliteediga

241

241

Alla keskmise kvaliteediga

Alla keskmise kvaliteediga

2

2

Muud kui investeerimiskvaliteediga ja makseviivitusega

Muud kui investeerimiskvaliteediga ja makseviivitusega

—

Bilansiline brutojääkmaksumus

Bilansiline brutojääkmaksumus

994

994

Miinus kahju allahindlus

Miinus kahju allahindlus

—

Bilansiline netojääkmaksumus

Bilansiline netojääkmaksumus

994

994

Nõuded: krediidikvaliteet

Nõuded: krediidikvaliteet

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| 31.12.2021 |
| | Tähtaeg ei ole saabunud | Tähtajaks tasumata | Tähtajaks tasumata | Tähtajaks tasumata | Tähtajaks tasumata | Kokku |
| 0–30 päeva | 31–90 päeva | 91 päeva kuni 1 aasta | > 1 aasta |
| Bilansiline brutojääkmaksumus | 8 | — | — | — | — | 8 |
| Miinus kahju allahindlus | — | — | — | — | — | — |
| Bilansiline netojääkmaksumus | 8 | — | — | — | — | 8 |

(miljonites eurodes)

31.12.2021

Tähtaeg ei ole saabunud

Tähtajaks tasumata

Tähtajaks tasumata

Tähtajaks tasumata

Tähtajaks tasumata

Kokku

0–30 päeva

31–90 päeva

91 päeva kuni 1 aasta

> 1 aasta

Bilansiline brutojääkmaksumus

Bilansiline brutojääkmaksumus

8

—

—

—

—

8

8

Miinus kahju allahindlus

Miinus kahju allahindlus

—

—

—

—

—

—

Bilansiline netojääkmaksumus

Bilansiline netojääkmaksumus

8

8

—

—

—

—

8

8

Kaubanduslike nõuete analüüsi põhjal ja ajakohastatud ELi raamatupidamiseeskirjale nr 11 ülemineku eesmärgil ei ole 1. jaanuari 2021 seisuga vaja kirjendada EAFi 2021. majandusaasta aruandes kajastatud nõuete väärtuse languse korrektsiooni.

Õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatud finantsvarad: krediidikvaliteet

Õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatud finantsvarad: krediidikvaliteet

2021. aastal on käesolevas raamatupidamise aastaaruandes sisalduvad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatud finantsvarad seotud omakapitaliinvesteeringutega, mille puhul puudub krediidirisk (vt lisade punkt 2.1).

2020. majandusaasta aruandes avaldatud krediidiriski andmed

2020. majandusaasta aruandes avaldatud krediidiriski andmed

Teavitamise eesmärgil esitatakse 2020. majandusaasta aruandes krediidiriski kohta avaldatud andmed, mis olid järgmised.

Tähtajaks tasutud ja langemata väärtusega finantsvarad

Tähtajaks tasutud ja langemata väärtusega finantsvarad

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Kokku | Tähtajaks tasutud ja langemata väärtusega | Tähtajaks tasumata, kuid langemata väärtusega |
| < 1 aasta | 1–5 aastat | > 5 aasta |
| Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded | 140 | 124 | 7 | 9 | — |
| Kokku seisuga 31.12.2020 | 140 | 124 | 7 | 9 | — |

(miljonites eurodes)

Kokku

Tähtajaks tasutud ja langemata väärtusega

Tähtajaks tasumata, kuid langemata väärtusega

< 1 aasta

1–5 aastat

> 5 aasta

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

140

140

124

124

7

7

9

9

—

Kokku seisuga 31.12.2020

Kokku seisuga 31.12.2020

140

140

124

124

7

7

9

9

—

Finantsvarad riskikategooriate kaupa

Finantsvarad riskikategooriate kaupa

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2020 |
| Nõuded | Raha | Kokku |
| Vastaspooled, kellel on välisreiting | | | |
| Kõrgeima ja kõrge kvaliteediga | 9 | 372 | 381 |
| Üle keskmise kvaliteediga | — | 211 | 211 |
| Alla keskmise kvaliteediga | — | 145 | 145 |
| Muud kui investeerimiskvaliteediga | — | — | — |
| | 9 | 728 | 737 |
| Vastaspooled, kellel puudub välisreiting | | | |
| Rühm 1 (varasemate makseviivitusteta võlgnikud) | 131 | — | 131 |
| Rühm 2 (varasema makseviivitusega võlgnikud) | — | — | — |
| Kokku | 131 | — | 131 |
| Kokku | 140 | 728 | 868 |

(miljonites eurodes)

31.12.2020

Nõuded

Raha

Kokku

Vastaspooled, kellel on välisreiting

Vastaspooled, kellel on välisreiting

Kõrgeima ja kõrge kvaliteediga

Kõrgeima ja kõrge kvaliteediga

9

9

372

372

381

381

Üle keskmise kvaliteediga

Üle keskmise kvaliteediga

—

211

211

211

211

Alla keskmise kvaliteediga

Alla keskmise kvaliteediga

—

145

145

145

145

Muud kui investeerimiskvaliteediga

Muud kui investeerimiskvaliteediga

—

—

—

—

—

9

9

728

728

737

737

Vastaspooled, kellel puudub välisreiting

Vastaspooled, kellel puudub välisreiting

Rühm 1 (varasemate makseviivitusteta võlgnikud)

Rühm 1 (varasemate makseviivitusteta võlgnikud)

131

131

—

—

131

131

Rühm 2 (varasema makseviivitusega võlgnikud)

Rühm 2 (varasema makseviivitusega võlgnikud)

—

—

—

Kokku

Kokku

131

131

—

—

131

131

Kokku

Kokku

140

140

728

728

868

868

5.5.   LIKVIIDSUSRISK

LIKVIIDSUSRISK

Finantskohustiste jaotumine lepingulise lõpptähtpäevani jäänud tähtaegade kaupa

Finantskohustiste jaotumine lepingulise lõpptähtpäevani jäänud tähtaegade kaupa

Sellesse rubriiki kuuluvad finantskohustised ja võlgnevused on esitatud bilansilises jääkmaksumuses.

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | < 1 aasta | 1–5 aastat | > 5 aasta | Kokku |
| Finantskohustised seisuga 31.12.2021 | 501 | 6 | — | 508 |
| Finantskohustised seisuga 31.12.2020 | 615 | 2 | — | 617 |

(miljonites eurodes)

< 1 aasta

1–5 aastat

> 5 aasta

Kokku

Finantskohustised seisuga 31.12.2021

Finantskohustised seisuga 31.12.2021

501

501

6

6

—

—

508

508

Finantskohustised seisuga 31.12.2020

Finantskohustised seisuga 31.12.2020

615

615

2

2

—

—

617

617

EAFi suhtes kohaldatavad eelarvepõhimõtted tagavad, et eelarveperioodi jaoks ette nähtud rahavarude kogusumma on alati piisav maksete tegemiseks. Liikmesriikide osamaksude kogusumma on tegelikult võrdne asjaomase eelarveperioodi maksete assigneeringute summaga.

Siiski makstakse liikmesriikide osamaksud EAFi aasta jooksul tehtava kolme osamaksena, samal ajal kui väljamaksete puhul kehtib hooajalisus.

Selle tagamiseks, et rahalistest vahenditest piisaks alati mis tahes asjaomase kuu jooksul tehtavate maksete katmiseks, vahetavad komisjoni rahavoogude juhtimise üksus ja asjaomased kulude eest vastutavad talitused korrapäraselt teavet kassaseisu kohta.

Lisaks eelnevale tagavad EAFi rahavoogude juhtimise toimingutes kasutatavad automatiseeritud likviidsuse juhtimise töövahendid, et igal EAFi pangakontol oleks iga päev piisavalt likviidseid vahendeid.

6.   SEOTUD OSAPOOLI KÄSITLEVAD ANDMED

SEOTUD OSAPOOLI KÄSITLEVAD ANDMED

EAFiga seotud osapooled on ELi Bêkou usaldusfond, ELi Aafrika usaldusfond ja Euroopa Komisjon. Kõnealuste üksuste vahelised tehingud on osa EAFi tavapärasest toimimisest ning seetõttu ei ole ELi raamatupidamiseeskirjade kohaselt nende tehingute puhul vaja kohaldada spetsiaalseid avalikustamisnõudeid.

EAFi juhib Euroopa Komisjon ja sel ei ole eraldi juhtkonda. Kõrgematel juhtivatel ametikohtadel, sealhulgas komisjonis töötavate ELi ametnike rahalised õigused on avaldatud Euroopa Liidu konsolideeritud majandusaasta aruande rubriigis 7.2 „Juhtivtöötajate peamised rahalised õigused“.

7.   BILANSIPÄEVAJÄRGSED SÜNDMUSED

BILANSIPÄEVAJÄRGSED SÜNDMUSED

Ukraina

Ukraina

Kooskõlas ELi raamatupidamiseeskirjaga nr 19 („Aruandekuupäeva järgsed sündmused“) on 2022. aasta veebruaris Ukrainas alanud sõda mittekorrigeeriv sündmus, seega ei nõua see mingite käesolevas raamatupidamise aastaaruandes 31. detsembri 2021. aasta seisuga esitatud andmete korrigeerimist. Järgnevatel aruandeperioodidel võib sõda mõjutada teatavate varade ja kohustiste kajastamist ja hindamist bilansis ning ka teatavaid tulemiaruandes kajastatud tulusid ja kulusid. Käesoleva raamatupidamise aastaaruande koostamise ajal esinevate faktide ja asjaolude põhjal ning eelkõige muutuva olukorra tõttu ei saa Ukrainas toimuva sõja finantsmõju EAFile usaldusväärselt hinnata.

Käesoleva majandusaasta aruande edastamise kuupäeva seisuga ei olnud EAFi peaarvepidaja teadlik ega olnud talle teada antud ühestki muust olulisest sündmusest, mille avaldamine oleks käesoleva punkti all nõutav. Majandusaasta aruanne koos lisadega on koostatud kõige hiljutisema kättesaadava teabe alusel ja see kajastub eespool esitatud teabes.

8.   EELARVEAASTA TULEMI JA EELARVE TÄITMISE TULEMUSE VÕRDLUS

EELARVEAASTA TULEMI JA EELARVE TÄITMISE TULEMUSE VÕRDLUS

Eelarveaasta tulem arvutatakse tekkepõhise arvestuse põhimõtte, eelarve täitmise tulemus aga kassapõhise arvestuse reeglite kohaselt. Kuna nii eelarveaasta tulem kui ka eelarve täitmise tulemus on saadud samade raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute tulemusel, on nende õigsuse kontrollimiseks otstarbekas neid omavahel võrrelda. Kõnealune võrdlus on esitatud allpool tabelis, kus on välja toodud peamised võrreldavad summad, jaotatuna tulu- ja kuluartiklite lõikes. Täpsem teave peamiste võrreldavate artiklite laadi kohta on esitatud tabelite lisades.

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2021 | 2020 |
| EELARVEAASTA TULEM | (2 974 ) | (4 744 ) |
| Tulud | | |
| Nõuded, mis ei mõjuta eelarve täitmise tulemust | — | (2) |
| Aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded | (6) | (23) |
| Eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded | 20 | 13 |
| Laekumised, mis kajastatakse vastava kulukohustuse makseid vähendavana | 13 | 61 |
| Viitlaekumised (neto) | (69) | (33) |
| Muu | — | — |
| Kulud | | |
| Aruandeaasta maksmata kulud | 111 | 119 |
| Aruandeaastal makstud varasemate aastate kulud | (741) | (817) |
| Eelmaksete netomõju | (295) | (281) |
| Viitvõlgnevused (neto) | 539 | 1 102 |
| EELARVE TÄITMISE TULEMUS | (3 401 ) | (4 604 ) |

(miljonites eurodes)

2021

2020

EELARVEAASTA TULEM

EELARVEAASTA TULEM

(2 974 )

(2 974 )

(4 744 )

(4 744 )

Tulud

Tulud

Nõuded, mis ei mõjuta eelarve täitmise tulemust

Nõuded, mis ei mõjuta eelarve täitmise tulemust

—

—

(2)

(2)

Aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded

Aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded

(6)

(6)

(23)

(23)

Eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded

Eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded

20

20

13

13

Laekumised, mis kajastatakse vastava kulukohustuse makseid vähendavana

Laekumised, mis kajastatakse vastava kulukohustuse makseid vähendavana

13

13

61

61

Viitlaekumised (neto)

Viitlaekumised (neto)

(69)

(69)

(33)

(33)

Muu

Muu

—

—

—

—

Kulud

Kulud

Aruandeaasta maksmata kulud

Aruandeaasta maksmata kulud

111

111

119

119

Aruandeaastal makstud varasemate aastate kulud

Aruandeaastal makstud varasemate aastate kulud

(741)

(741)

(817)

(817)

Eelmaksete netomõju

Eelmaksete netomõju

(295)

(295)

(281)

(281)

Viitvõlgnevused (neto)

Viitvõlgnevused (neto)

539

539

1 102

1 102

EELARVE TÄITMISE TULEMUS

EELARVE TÄITMISE TULEMUS

(3 401 )

(3 401 )

(4 604 )

(4 604 )

8.1.   VÕRRELDAVAD TULUARTIKLID

VÕRRELDAVAD TULUARTIKLID

Eelarveaasta eelarvetulud vastavad eelarveaasta jooksul kindlaks määratud nõuetega seoses sissenõutud tuludele ja seoses eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud nõuetega sissenõutud summadele.

Eelarve täitmise tulemust mitte mõjutavaid nõudeid kajastatakse eelarveaasta tulemis, kuid eelarve seisukohast ei saa neid lugeda tuludeks, sest sissenõutav summa paigutatakse ümber reservidesse ja seda ei saa ilma nõukogu otsuseta uuesti kulukohustustega siduda.

Eelarve täitmise tulemust mitte mõjutavaid nõudeid

Aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded tuleb võrdlemise eesmärgil eelarveaasta tulemist maha arvata, sest need ei kuulu eelarve tulude hulka. Samal ajal tuleb võrdlemise eesmärgil eelarveaasta tulemile liita eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded.

Aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded

eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded

Eelmaksete netomõju rida viitab eelmaksete tasaarvestamisele vahendite saajatelt sissenõutud summadega. Nende laekumiste puhul on tegemist eelarve tuludega, kuid neil ei ole mõju tulemile, mistõttu tuleb need võrdlemise eesmärgil juurde arvata.

rida viitab eelmaksete

Viitlaekumiste netosumma koosneb peamiselt saldode järgmisse eelarveaastasse ülekandmise eesmärgil kirjendatud viitlaekumistest. Arvesse võetakse ainult netomõju, s.t aruandeaasta viitlaekumisi, millest on maha arvatud eelneva eelarveaasta tühistatud viitlaekumised.

Viitlaekumiste netosumma

8.2.   VÕRRELDAVAD KULUARTIKLID

VÕRRELDAVAD KULUARTIKLID

Aruandeaasta maksmata kulud tuleb võrdlemise eesmärgil juurde arvata, sest need sisalduvad eelarveaasta tulemis, kuid ei kuulu eelarve kulude hulka. Seevastu aruandeaastal makstud varasemate aastate kulud tuleb võrdlemise eesmärgil eelarveaasta tulemist maha arvata, sest need on osa aruandeaasta eelarvekuludest, ent need kas ei avalda mõju eelarveaasta tulemile või korrektsioonide korral vähendavad kulusid.

Aruandeaasta maksmata kulud

aruandeaastal makstud varasemate aastate kulud

Tühistatud maksetest tekkivad laekumised ei mõjuta eelarveaasta tulemit, kuid neil on mõju eelarve täitmise tulemusele.

Tühistatud maksetest

Eelmaksete netomõju koosneb aruandeaastal makstud uute eelmaksete summadest (mis on kajastatud aruandeaasta eelarve kuluna) ja aruandeaastal või eelnevatel eelarveaastatel makstud eelmaksete tasaarvestamisest rahastamiskõlblike kulude heakskiitmise teel. Neist viimane on käsitletav kuluna tekkepõhises arvestuses, kuid mitte eelarve raamatupidamisarvestuses, kus algset eelmakset hakatakse käsitama eelarve kuluna juba makse tegemisel.

Eelmaksete netomõju

Viitvõlgnevuste netosumma koosneb peamiselt saldode järgmisse eelarveaastasse ülekandmise eesmärgil kirjendatud kumuleerunud kuludest, s.t EAFi vahendite saajate kantud rahastamiskõlblikest kuludest, mille kohta vahendite saajad ei olnud EAFile veel aruandeid esitanud. Arvesse võetakse ainult viitvõlgnevuste netomõju, s.t aruandeaasta viitvõlgnevusi, millest on maha arvatud eelnevate eelarveaastate tühistatud viitvõlgnevused.

Viitvõlgnevuste netosumma

EAFi KONSOLIDEERITUD ELi USALDUSFONDIDE RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDED

EAFi KONSOLIDEERITUD ELi USALDUSFONDIDE RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDED

ELi BÊKOU USALDUSFONDI RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE 2021 (9)

ELi BÊKOU USALDUSFONDI RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE 2021

9

TAUSTTEAVE ELi BÊKOU USALDUSFONDI KOHTA

TAUSTTEAVE ELi BÊKOU USALDUSFONDI KOHTA

Liidu usaldusfondide üldine taust

Liidu usaldusfondide üldine taust

Asutamine

Asutamine

Kooskõlas liidu üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse (10) (edaspidi „finantsmäärus“) artiklitega 234 ja 235 ning üheteistkümnenda EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse (11) artikliga 35 on Euroopa Komisjonil õigus luua liidu välistegevuse usaldusfonde (edaspidi „liidu usaldusfondid“). Liidu usaldusfondid luuakse teiste rahastajatega sõlmitud kokkulepete alusel hädaolukorra ajal ja pärast hädaolukorda võetavate, kriisidele reageerimiseks vajalike meetmete jaoks või temaatiliste meetmete jaoks.

10

11

Liidu usaldusfondi loob oma otsusega Euroopa Komisjon pärast Euroopa Parlamendi ja nõukoguga konsulteerimist või neilt heakskiidu saamist. Otsus sisaldab ka teiste rahastajatega sõlmitavat moodustamise kokkulepet.

Liidu usaldusfond moodustatakse ja seda rakendatakse järgmistel tingimustel:

| — | liidu sekkumine loob lisaväärtust: liidu usaldusfondi eesmärgid on eelkõige oma ulatuse või potentsiaalse mõju tõttu paremini saavutatavad pigem liidu kui riigi tasandil ja kui olemasolevate rahastamisvahendite kasutamine ei oleks piisav liidu poliitikaeesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

—

liidu sekkumine loob lisaväärtust: liidu usaldusfondi eesmärgid on eelkõige oma ulatuse või potentsiaalse mõju tõttu paremini saavutatavad pigem liidu kui riigi tasandil ja kui olemasolevate rahastamisvahendite kasutamine ei oleks piisav liidu poliitikaeesmärkide saavutamiseks;

| — | liidu usaldusfondiga kaasneb selge liidu poliitiline nähtavus ja kaasnevad juhtimiseelised ning see tagab parema liidu kontrolli riskide ning liidu rahalise toetuse ja muude rahastajate rahalise osaluse väljamaksete üle; |
| --- | --- |

—

liidu usaldusfondiga kaasneb selge liidu poliitiline nähtavus ja kaasnevad juhtimiseelised ning see tagab parema liidu kontrolli riskide ning liidu rahalise toetuse ja muude rahastajate rahalise osaluse väljamaksete üle;

| — | liidu usaldusfond ei dubleeri muid olemasolevaid rahastamiskanaleid või sarnaseid rahastamisvahendeid ilma neid täiendamata; |
| --- | --- |

—

liidu usaldusfond ei dubleeri muid olemasolevaid rahastamiskanaleid või sarnaseid rahastamisvahendeid ilma neid täiendamata;

| — | liidu usaldusfondi eesmärgid on kooskõlas selle liidu vahendi või eelarvepunkti eesmärgiga, millest seda rahastatakse. |
| --- | --- |

—

liidu usaldusfondi eesmärgid on kooskõlas selle liidu vahendi või eelarvepunkti eesmärgiga, millest seda rahastatakse.

Olemasolevad ELi usaldusfondid

Olemasolevad ELi usaldusfondid

Praeguseks on komisjon loonud neli ELi usaldusfondi.

| — | ELi BÊKOU USALDUSFOND – usaldusfond eesmärgiga toetada Kesk-Aafrika Vabariigi kriisist väljumise ja ülesehitamise kõiki aspekte. Loodi 15. juulil 2014. |
| --- | --- |

—

ELi BÊKOU USALDUSFOND – usaldusfond eesmärgiga toetada Kesk-Aafrika Vabariigi kriisist väljumise ja ülesehitamise kõiki aspekte. Loodi 15. juulil 2014.

| — | ELi MADADI USALDUSFOND – ELi piirkondlik usaldusfond Süüria kriisile reageerimiseks. Loodi 15. detsembril 2014. |
| --- | --- |

—

ELi MADADI USALDUSFOND – ELi piirkondlik usaldusfond Süüria kriisile reageerimiseks. Loodi 15. detsembril 2014.

| — | ELi AAFRIKA USALDUSFOND – Euroopa Liidu Aafrikas stabiilsuse tagamiseks ning ebaseadusliku rände algpõhjuste ja põgenikega tegelemiseks mõeldud hädaolukorra usaldusfond. Loodi 12. novembril 2015. |
| --- | --- |

—

ELi AAFRIKA USALDUSFOND – Euroopa Liidu Aafrikas stabiilsuse tagamiseks ning ebaseadusliku rände algpõhjuste ja põgenikega tegelemiseks mõeldud hädaolukorra usaldusfond. Loodi 12. novembril 2015.

| — | ELi COLOMBIA USALDUSFOND – usaldusfond, millega toetatakse varajast ja kiiret konfliktijärgset taastamist ja stabiliseerimist rahukokkuleppe rakendamiseks. Loodi 12. detsembril 2016. |
| --- | --- |

—

ELi COLOMBIA USALDUSFOND – usaldusfond, millega toetatakse varajast ja kiiret konfliktijärgset taastamist ja stabiliseerimist rahukokkuleppe rakendamiseks. Loodi 12. detsembril 2016.

Missioon

Missioon

ELi Bêkou usaldusfond loodi eesmärgiga edendada Kesk-Aafrika Vabariigi stabiliseerimist ja ülesehitamist. Usaldusfondi moodustamise kokkuleppe kohaselt on selle peamine eesmärk „anda järjepidevat ja sihipärast abi haavatavate elanikkonnarühmade vastupanuvõime suurendamiseks ja toetada kõiki Kesk-Aafrika kriisist väljumise ja ülesehitamisega seotud aspekte, koordineerida tööd lühikese, keskmise pikkusega ja pika aja jooksul ning aidata naaberriikidel kriisi tagajärgedega toime tulla“.

Põhitegevus

Põhitegevus

Liidu usaldusfondi on koondatud eri rahastajatelt saadud vahendid, et rahastada programme vastavalt kokkulepitud eesmärkidele. Alates ELi Bêkou usaldusfondi loomisest 2014. aasta juulis on usaldusfond vastu võtnud 22 programmi ja jõudnud enam kui 2,5 miljoni vahendite saajani. Programmid on loodud selleks, et aidata Kesk-Aafrika Vabariigil ja selle elanikkonnal toime tulla 2013. aasta kriisi tagajärgedega. Konkreetsemalt on ELi Bêkou usaldusfondi eesmärk tagada juurdepääs põhiteenustele (peamiselt tervishoid, veevarustus ja kanalisatsioon), elavdada majandust, soodustada töökohtade loomist ning edendada sotsiaalset ühtekuuluvust ja leppimist.

Juhtimine

Juhtimine

ELi Bêkou usaldusfondi juhtimise tagab Euroopa Komisjon, kes tegutseb ka usaldusfondi kahe juhtorgani – nõukogu ja tegevjuhtkonna – sekretariaadina. ELi Bêkou usaldusfondi nõukogusse ja tegevjuhtkonda kuuluvad rahastajate, komisjoni ja Euroopa Parlamendi esindajad, Kesk-Aafrika Vabariigi ametiasutuste esindaja ning vaatlejad. Usaldusfondi nõukogu koosseisu käsitlevad reeglid ja selle kodukord on sätestatud liidu usaldusfondi moodustamise kokkuleppes.

Nõukogu põhiülesanne on usaldusfondi üldise strateegia koostamine ja läbivaatamine. Tegevjuhtkond vastutab fondist rahastatavate meetmete väljavalimise eest ja teeb järelevalvet nende rakendamise üle. Lisaks kiidab ta heaks usaldusfondi rahastatud meetmete majandusaasta aastaaruanded ja iga-aastased tegevusaruanded.

Rahastamisallikad

Rahastamisallikad

ELi Bêkou usaldusfondi rahastatakse rahastajate toetustest.

Majandusaasta aruanne

Majandusaasta aruanne

Aruande koostamise alus

Aruande koostamise alus

Majandusaasta aruannete koostamise õigusraamistik ja tähtpäevad on sätestatud lepingus, millega asutatakse Euroopa Liidu Kesk-Aafrika Vabariigi usaldusfond (ELi Bêkou usaldusfond) ja kehtestatakse selle kodukord (edaspidi „usaldusfondi moodustamise kokkulepe“). Usaldusfondi moodustamise kokkuleppe kohaselt tuleb majandusaasta aruanne koostada vastavalt eeskirjadele, mille võtab vastu komisjoni peaarvepidaja (ELi raamatupidamiseeskirjad) ja mis põhinevad rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamise standarditel (IPSAS).

Peaarvepidaja

Peaarvepidaja

Komisjoni peaarvepidaja on ühtlasi liidu usaldusfondide peaarvepidaja. Peaarvepidaja vastutab kõikidele liidu usaldusfondidele ühise raamatupidamisarvestuse korra ja kontoplaani kehtestamise eest. Komisjoni siseaudiitoril, OLAFil ja kontrollikojal on liidu usaldusfondi suhtes samasugused volitused, nagu neil on komisjoni muu tegevuse suhtes. Liidu usaldusfondidele tehakse igal aastal sõltumatu välisaudit.

Majandusaasta aruande sisu

Majandusaasta aruande sisu

Majandusaasta aruandes käsitletakse ajavahemikku 1. jaanuarist 31. detsembrini ning see sisaldab raamatupidamise aastaaruannet ja eelarve täitmise aruandeid. Kui raamatupidamise aastaaruanne ja seda täiendavad lisad koostatakse tekkepõhise arvestuse alusel, siis eelarve täitmise aruanded põhinevad eeskätt raha liikumisel.

Esialgsetest aruannetest eelarve täitmisele heakskiidu andmiseni jõudmise protsess

Esialgsetest aruannetest eelarve täitmisele heakskiidu andmiseni jõudmise protsess

Majandusaasta aruannet auditeerib sõltumatu välisaudiitor. Peaarvepidaja koostatud esialgne majandusaasta aruanne edastatakse järgmise aasta 15. veebruariks tegevjuhtkonnale, kes seejärel edastab selle audiitorühingule, mille üksus on valinud pakkumismenetluse teel. Pärast auditit koostab peaarvepidaja lõpliku majandusaasta aruande ja esitab selle heakskiitmiseks tegevjuhtkonnale (artikli 8 lõike 3 punkti 4 alapunkt c).

ELi Bêkou usaldusfondi majandusaasta aruanne on konsolideeritud Euroopa Arengufondi majandusaasta aruandesse.

Tähtsaimad sündmused tegevustasandil

Tähtsaimad sündmused tegevustasandil

Eelarveaastal saavutatud tulemused

Eelarveaastal saavutatud tulemused

EL käivitas oma esimese usaldusfondi (ELi usaldusfond) – Bêkou (sango keeles „lootus“) usaldusfondi – 2014. aasta juulis, et aidata Kesk-Aafrika Vabariiki ja selle elanikkonda pärast 2013. aasta kriisi. ELi Bêkou usaldusfondi eesmärk on tagada juurdepääs põhiteenustele (peamiselt tervishoid ning veevarustus ja kanalisatsioon), toetada maaelu arengut ja majanduse taastumist ning edendada leppimist. Alates loomisest on ELi Bêkou usaldusfond rahastanud 22 programmi ja jõudnud enam kui pooleni riigi elanikkonnast.

Hoolimata rahuleppe sõlmimisest 2019. aasta veebruaris muutus julgeolekuolukord 2021. aastal äärmiselt halvaks ja humanitaarvajadused kasvasid sel määral, et ÜRO humanitaarasjade koordinatsioonibüroo nimetas seda „suurimaks humanitaarhädaolukorraks alates 2015. aastast“. Sellises keerukas ja ebakindlas keskkonnas tegutsedes kasutas ELi Bêkou usaldusfond ära oma suhtelisi eeliseid – paindlikkust ja kohanemisvõimet muutuvate oludega. Lisaks oli ELi Bêkou usaldusfond endiselt peamine vahend, millega suurendatakse nii elanikkonna kui ka riigi toimetulekuvõimet, ühendades humanitaarabi ja arenguabi andmise ning rahu tagamise.

Tegevustasandil tähtsamad sündmused 2021. aastal

2020. aasta detsembris tehti otsus ELi Bêkou usaldusfondi teise ja viimase pikendamise kohta kuni 31. detsembrini 2021. 2021. aastal mõjutas ELi Bêkou usaldusfondi projektide elluviimist julgeolekuolukorra järsk halvenemine. Pärast üldvalimiste korraldamist 2020. aasta detsembris vaidlustas mässuliste rühmituste liit selle tulemused ja üle kogu Kesk-Aafrika territooriumi hakkas levima vägivaldne konflikt. Kuigi olukord pealinnas Banguis ei muutunud nii ohtlikuks, tekitas konflikt suuri julgeolekuprobleeme ja juurdepääsupiiranguid enamikule Bêkou partneritele.

ELi Bêkou usaldusfond võttis küll 2020. aastal vastu programmi, millega toetatakse elanikkonnakaitse elluviimist Kesk-Aafrika Vabariigis, kuid julgeolekuolukorda ja institutsioonilist keskkonda ei peetud enam piisavalt soodsaks, et alustada selle programmi rakendamist. Sellest tulenevalt vabastati 4 miljoni euro ulatuses kulukohustusi, mis võeti uuesti kasutusele riigi kaguosa sotsiaal-majanduslikule arengule suunatud programmi jaoks (RELSUDE).

2021. aastal jätkus reageerimine COVID-19 puhangule. Kuigi pandeemia mõju ELi usaldusfondi tegevusele ei olnud sel aastal nii suur, häiris kehtestatud sanitaarmeetmetest ja jätkuvast konfliktist põhjustatud ebastabiilsus juba niigi väga nõrkade institutsioonide tegevust ning riigis halvenes põhiteenuste osutamine. Täites oma rolli hädaabi ja arengu vahelise ühenduslülina suurendas ELi Bêkou usaldusfond oma eraldisi programmide „Tervishoid III“ ja WASH kaudu, jätkates haavatavate elanikkonnarühmade toetamist.

2021. aasta lõpuks oli ELi Bêkou usaldusfond viinud lõpule kulukohustuste võtmise ja kõikide saadud osamakse käsitlevate lepingute sõlmimise, välja arvatud seire, hindamise, auditeerimise ja teavitamise jaoks broneeritud vahendite puhul, mille kohta võib lepinguid sõlmida kuni ELi Bêkou usaldusfondi rakendamisperioodi lõpuni 31. detsembril 2025. Aasta jooksul tehti täiendavaid jõupingutusi rahaliste vahendite puudujäägi vältimiseks ja tegevjuhtkond suurendas vahendeid järgmistele sektoritele: vesi ja kanalisatsioon (4,5 miljonit eurot), sotsiaal-majanduslik taastumine RELSUDE (5,38 miljonit eurot), „Leppimine II“ (1,45 miljonit eurot), „Tervishoid III“ (0,34 miljonit eurot) ja tehnilise koostöö rahastu „FATC II“ (1,23 miljonit eurot).

Eelarve ja eelarve täitmine

Tulude poolel olid rahastajad 2021. aasta lõpuks võtnud seoses ELi usaldusfondiga kohustusi rohkem kui 310 miljoni euro ulatuses, mida on 1,89 miljonit eurot rohkem kui 2020. aastal. Esitati kõik rahastamissertifikaadid.

Nagu kirjeldatud, siis võeti 2021. aastal otsustamistasandil 13 miljoni euro ulatuses kulukohustusi lisatoetuste kaudu ELi Bêkou usaldusfondi raames käimasolevatele meetmetele. Selle eesmärk oli toetada vee- ja kanalisatsioonisektorit, sotsiaal-majanduslikku taastumist, tervishoidu, leppimist ja ELi usaldusfondi tehnilise koostöö rahastu ulatuslikumat rahastamist. Nagu on kirjeldatud tegevustasandi tähtsamaid sündmusi käsitlevas jaos, hõlmasid need lisatoetused Kesk-Aafrika Vabariigi sotsiaal-majandusliku ja julgeolekuolukorra muutustele reageerimise seisukohast strateegilisi sektoreid, samuti oli nende eesmärk toetada partnereid meetmete kestlikkuse tugevdamisel seoses üleminekuga ELi Bêkou usaldusfondilt uuele instrumendile „Globaalne Euroopa“.

ELi Bêkou usaldusfond sõlmis 2021. aastal seitse uut lepingut ja 14 kulude pikendamise lepingu lisa kogumaksumusega ligi 35 miljonit eurot. Uute lepingutega toetatakse näiteks tervishoiuministeeriumile ja naisküsimuste ministeeriumile antava tehnilise abi rakendamist, leppimis- ja sotsiaalse sidususe programme Kesk-Aafrika noortele suunatud projekti kaudu, soolise vägivalla ennetamist ning riigi majanduslikku arengut linnapiirkondades ettevõtluse kutseliseks muutmise ja soodustamise kaudu.

Samuti maksti 2021. aastal välja üle 36 miljoni euro. Alates ELi Bêkou usaldusfondi loomisest on välja makstud kokku peaaegu 233 miljonit eurot.

Tegevuse mõju raamatupidamise aastaaruandes

Tegevuse mõju raamatupidamise aastaaruandes

Raamatupidamise aastaaruandes ilmneb eespool nimetatud tegevuse mõju kõige selgemini järgmises:

| — | tegevuskulud on vähenenud 938 000 euro võrra, ülesehitusabi, linnade arenduse ja juhtimise, kutseõppe ja erasektori arendamisega seotud kulud on aga kasvanud, sest elanikkonnakaitse alt suunati vahendeid ümber sotsiaal-majandusliku arengu jaoks; |
| --- | --- |

—

tegevuskulud on vähenenud 938 000 euro võrra, ülesehitusabi, linnade arenduse ja juhtimise, kutseõppe ja erasektori arendamisega seotud kulud on aga kasvanud, sest elanikkonnakaitse alt suunati vahendeid ümber sotsiaal-majandusliku arengu jaoks;

| — | eelmaksed vähenesid 5 924 000 euro võrra, sest sõlmitud uute lepingute väiksema väärtuse tõttu tehti vähem ettemakseid (2021. aastal sõlmiti uusi lepinguid ja tehti lepingutesse muudatusi 36 miljoni euro ulatuses võrreldes 53 miljoni euroga 2020. aastal); |
| --- | --- |

—

eelmaksed vähenesid 5 924 000 euro võrra, sest sõlmitud uute lepingute väiksema väärtuse tõttu tehti vähem ettemakseid (2021. aastal sõlmiti uusi lepinguid ja tehti lepingutesse muudatusi 36 miljoni euro ulatuses võrreldes 53 miljoni euroga 2020. aastal);

| — | finantskohustised vähenesid 14 671 000 euro võrra, sest rahastajate sissemakstud osamaksud ei ole piisavad iga-aastaste väljaminevate maksete katmiseks. Selle tulemusel vähenesid ka raha ja raha ekvivalendid. |
| --- | --- |

—

finantskohustised vähenesid 14 671 000 euro võrra, sest rahastajate sissemakstud osamaksud ei ole piisavad iga-aastaste väljaminevate maksete katmiseks. Selle tulemusel vähenesid ka raha ja raha ekvivalendid.

BILANSS

BILANSS

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| PÕHIVARA | | |
| Eelmaksed | 214 | 2 418 |
| | 214 | 2 418 |
| KÄIBEVARA | | |
| Eelmaksed | 11 762 | 15 482 |
| Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded | 4 446 | 5 340 |
| Raha ja raha ekvivalendid | 3 792 | 7 339 |
| | 20 000 | 28 161 |
| VARAD KOKKU | 20 214 | 30 579 |
| PIKAAJALISED KOHUSTISED | | |
| Finantskohustised | (3 167 ) | (17 838 ) |
| | (3 167 ) | (17 838 ) |
| LÜHIAJALISED KOHUSTISED | | |
| Võlgnevused | (2 847 ) | (795) |
| Viitvõlgnevused | (14 200 ) | (11 947 ) |
| | (17 047 ) | (12 741 ) |
| KOHUSTISED KOKKU | (20 214 ) | (30 579 ) |
| NETOVARA | — | — |

(tuhandetes eurodes)

31.12.2021

31.12.2020

PÕHIVARA

PÕHIVARA

Eelmaksed

Eelmaksed

214

214

2 418

2 418

214

214

2 418

2 418

KÄIBEVARA

KÄIBEVARA

Eelmaksed

Eelmaksed

11 762

11 762

15 482

15 482

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

4 446

4 446

5 340

5 340

Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

3 792

3 792

7 339

7 339

20 000

20 000

28 161

28 161

VARAD KOKKU

VARAD KOKKU

20 214

20 214

30 579

30 579

PIKAAJALISED KOHUSTISED

PIKAAJALISED KOHUSTISED

Finantskohustised

Finantskohustised

(3 167 )

(3 167 )

(17 838 )

(17 838 )

(3 167 )

(3 167 )

(17 838 )

(17 838 )

LÜHIAJALISED KOHUSTISED

LÜHIAJALISED KOHUSTISED

Võlgnevused

Võlgnevused

(2 847 )

(2 847 )

(795)

(795)

Viitvõlgnevused

Viitvõlgnevused

(14 200 )

(14 200 )

(11 947 )

(11 947 )

(17 047 )

(17 047 )

(12 741 )

(12 741 )

KOHUSTISED KOKKU

KOHUSTISED KOKKU

(20 214 )

(20 214 )

(30 579 )

(30 579 )

NETOVARA

NETOVARA

—

—

TULEMIARUANNE

TULEMIARUANNE

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | 2021 | 2020 |
| TULUD | | |
| Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud | | |
| Tulu annetustest | 46 995 | 47 889 |
| Kulude sissenõudmine | — | 115 |
| Tulud kokku | 46 995 | 48 004 |
| KULUD | | |
| Tegevuskulud | (46 021 ) | (46 959 ) |
| Finantskulud | (48) | (68) |
| Muud kulud | (925) | (978) |
| Kulud kokku | (46 995 ) | (48 004 ) |
| EELARVEAASTA TULEM | — | — |

(tuhandetes eurodes)

2021

2020

TULUD

TULUD

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Tulu annetustest

Tulu annetustest

46 995

46 995

47 889

47 889

Kulude sissenõudmine

Kulude sissenõudmine

—

—

115

115

Tulud kokku

Tulud kokku

46 995

46 995

48 004

48 004

KULUD

KULUD

Tegevuskulud

Tegevuskulud

(46 021 )

(46 021 )

(46 959 )

(46 959 )

Finantskulud

Finantskulud

(48)

(48)

(68)

(68)

Muud kulud

Muud kulud

(925)

(925)

(978)

(978)

Kulud kokku

Kulud kokku

(46 995 )

(46 995 )

(48 004 )

(48 004 )

EELARVEAASTA TULEM

EELARVEAASTA TULEM

—

—

RAHAVOOGUDE ARUANNE

RAHAVOOGUDE ARUANNE

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | 2021 | 2020 |
| Eelarveaasta tulem | — | — |
| Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine | 5 924 | 3 685 |
| Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine | 894 | (3 487 ) |
| Finantskohustiste suurenemine/(vähenemine) | (14 671 ) | (11 889 ) |
| Võlgnevuste suurenemine/(vähenemine) | 2 052 | 784 |
| Viitvõlgnevuste suurenemine/(vähenemine) | 2 254 | 814 |
| NETORAHAVOOD | (3 547 ) | (10 093 ) |
| Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine) | (3 547 ) | (10 093 ) |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga | 7 339 | 17 432 |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga | 3 792 | 7 339 |

(tuhandetes eurodes)

2021

2020

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

—

—

—

—

Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine

Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine

5 924

5 924

3 685

3 685

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine

894

894

(3 487 )

(3 487 )

Finantskohustiste suurenemine/(vähenemine)

Finantskohustiste suurenemine/(vähenemine)

(14 671 )

(14 671 )

(11 889 )

(11 889 )

Võlgnevuste suurenemine/(vähenemine)

Võlgnevuste suurenemine/(vähenemine)

2 052

2 052

784

784

Viitvõlgnevuste suurenemine/(vähenemine)

Viitvõlgnevuste suurenemine/(vähenemine)

2 254

2 254

814

814

NETORAHAVOOD

NETORAHAVOOD

(3 547 )

(3 547 )

(10 093 )

(10 093 )

Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine)

Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine)

(3 547 )

(3 547 )

(10 093 )

(10 093 )

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga

7 339

7 339

17 432

17 432

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga

3 792

3 792

7 339

7 339

ELi AAFRIKA USALDUSFONDI RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE 2021 (12)

ELi AAFRIKA USALDUSFONDI RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE 2021

12

TAUSTTEAVE ELi AAFRIKA USALDUSFONDI KOHTA

TAUSTTEAVE ELi AAFRIKA USALDUSFONDI KOHTA

Liidu usaldusfondide üldine taust

Liidu usaldusfondide üldine taust

Asutamine

Asutamine

Kooskõlas liidu üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse (13) (edaspidi „finantsmäärus“) artiklitega 234 ja 235 ning üheteistkümnenda EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse (14) artikliga 35 on Euroopa Komisjonil õigus luua liidu välistegevuse usaldusfonde (edaspidi „liidu usaldusfondid“). Liidu usaldusfondid luuakse teiste rahastajatega sõlmitud kokkulepete alusel hädaolukorra ajal ja pärast hädaolukorda võetavate, kriisidele reageerimiseks vajalike meetmete jaoks või temaatiliste meetmete jaoks.

13

14

Liidu usaldusfondi loob oma otsusega Euroopa Komisjon pärast Euroopa Parlamendi ja nõukoguga konsulteerimist või neilt heakskiidu saamist. Otsus sisaldab ka teiste rahastajatega sõlmitavat moodustamise kokkulepet.

Liidu usaldusfond moodustatakse ja seda rakendatakse järgmistel tingimustel:

| — | liidu sekkumine loob lisaväärtust: liidu usaldusfondi eesmärgid on eelkõige oma ulatuse või potentsiaalse mõju tõttu paremini saavutatavad pigem liidu kui riigi tasandil ja kui olemasolevate rahastamisvahendite kasutamine ei oleks piisav liidu poliitikaeesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

—

liidu sekkumine loob lisaväärtust: liidu usaldusfondi eesmärgid on eelkõige oma ulatuse või potentsiaalse mõju tõttu paremini saavutatavad pigem liidu kui riigi tasandil ja kui olemasolevate rahastamisvahendite kasutamine ei oleks piisav liidu poliitikaeesmärkide saavutamiseks;

| — | liidu usaldusfondiga kaasneb selge liidu poliitiline nähtavus ja kaasnevad juhtimiseelised ning see tagab parema liidu kontrolli riskide ning liidu rahalise toetuse ja muude rahastajate rahalise osaluse väljamaksete üle; |
| --- | --- |

—

liidu usaldusfondiga kaasneb selge liidu poliitiline nähtavus ja kaasnevad juhtimiseelised ning see tagab parema liidu kontrolli riskide ning liidu rahalise toetuse ja muude rahastajate rahalise osaluse väljamaksete üle;

| — | liidu usaldusfond ei dubleeri muid olemasolevaid rahastamiskanaleid või sarnaseid rahastamisvahendeid ilma neid täiendamata; |
| --- | --- |

—

liidu usaldusfond ei dubleeri muid olemasolevaid rahastamiskanaleid või sarnaseid rahastamisvahendeid ilma neid täiendamata;

| — | liidu usaldusfondi eesmärgid on kooskõlas selle liidu vahendi või eelarvepunkti eesmärgiga, millest seda rahastatakse. |
| --- | --- |

—

liidu usaldusfondi eesmärgid on kooskõlas selle liidu vahendi või eelarvepunkti eesmärgiga, millest seda rahastatakse.

Olemasolevad ELi usaldusfondid

Olemasolevad ELi usaldusfondid

Praeguseks on komisjon loonud neli ELi usaldusfondi.

| — | ELi BÊKOU USALDUSFOND – usaldusfond eesmärgiga toetada Kesk-Aafrika Vabariigi kriisist väljumise ja ülesehitamise kõiki aspekte. Loodi 15. juulil 2014. |
| --- | --- |

—

ELi BÊKOU USALDUSFOND – usaldusfond eesmärgiga toetada Kesk-Aafrika Vabariigi kriisist väljumise ja ülesehitamise kõiki aspekte. Loodi 15. juulil 2014.

| — | ELi MADADI USALDUSFOND – ELi piirkondlik usaldusfond Süüria kriisile reageerimiseks. Loodi 15. detsembril 2014. |
| --- | --- |

—

ELi MADADI USALDUSFOND – ELi piirkondlik usaldusfond Süüria kriisile reageerimiseks. Loodi 15. detsembril 2014.

| — | ELi AAFRIKA USALDUSFOND – Euroopa Liidu Aafrikas stabiilsuse tagamiseks ning ebaseadusliku rände algpõhjuste ja põgenikega tegelemiseks mõeldud hädaolukorra usaldusfond. Loodi 12. novembril 2015. |
| --- | --- |

—

ELi AAFRIKA USALDUSFOND – Euroopa Liidu Aafrikas stabiilsuse tagamiseks ning ebaseadusliku rände algpõhjuste ja põgenikega tegelemiseks mõeldud hädaolukorra usaldusfond. Loodi 12. novembril 2015.

| — | ELi COLOMBIA USALDUSFOND – usaldusfond, millega toetatakse varajast ja kiiret konfliktijärgset taastamist ja stabiliseerimist rahukokkuleppe rakendamiseks. Loodi 12. detsembril 2016. |
| --- | --- |

—

ELi COLOMBIA USALDUSFOND – usaldusfond, millega toetatakse varajast ja kiiret konfliktijärgset taastamist ja stabiliseerimist rahukokkuleppe rakendamiseks. Loodi 12. detsembril 2016.

Missioon

Missioon

ELi Aafrika usaldusfondi põhieesmärgid on toetada stabiilsuse kõiki aspekte ja anda panus rände paremasse haldamisse ning tegeleda ebastabiilsuse, sundrände ja ebaseadusliku rände algpõhjustega, eelkõige edendades vastupanuvõimet, majanduslikke ja võrdseid võimalusi, julgeolekut ja arengut ning võideldes inimõiguste rikkumiste vastu.

Põhitegevus

Põhitegevus

Liidu usaldusfondi on koondatud eri rahastajatelt saadud vahendid, et rahastada meetmeid vastavalt kokkulepitud eesmärkidele. ELi Aafrika usaldusfond tegutseb kolmes peamises geograafilises piirkonnas – Saheli ja Tšaadi järve piirkond, Aafrika Sarve piirkond ning Põhja-Aafrika piirkond. Usaldusfondi projektides võivad üksikjuhtumipõhiselt osaleda ka abikõlblike riikide naaberriigid. Usaldusfond on loodud piiratud ajaks, et võtta nende piirkondade probleemide lahendamiseks lühiajalisi ja keskpika perioodi meetmeid.

Juhtimine

Juhtimine

ELi Aafrika usaldusfondi juhtimise tagab Euroopa Komisjon, kes tegutseb ka usaldusfondi kahe juhtorgani – nõukogu ja tegevjuhtkonna – sekretariaadina. ELi Aafrika usaldusfondi nõukogusse ja tegevjuhtkonda kuuluvad rahastajate ja komisjoni esindajad; rahastamises mitteosalevate ELi liikmesriikide, abikõlblike riikide ametiasutuste ja piirkondlike organisatsioonide esindajad kuuluvad neisse vaatlejatena. Usaldusfondi nõukogu koosseisu käsitlevad reeglid ja selle kodukord on sätestatud liidu usaldusfondi moodustamise kokkuleppes.

Nõukogu põhiülesanne on usaldusfondi üldise strateegia koostamine ja läbivaatamine. Tegevjuhtkond vastutab fondist rahastatavate meetmete väljavalimise eest ja teeb järelevalvet nende rakendamise üle. Lisaks kiidab ta heaks usaldusfondi rahastatud meetmete majandusaasta aastaaruanded ja iga-aastased tegevusaruanded.

Rahastamisallikad

Rahastamisallikad

ELi Aafrika usaldusfondi rahastatakse rahastajate toetustest.

Majandusaasta aruanne

Majandusaasta aruanne

Aruande koostamise alus

Aruande koostamise alus

Majandusaasta aruannete koostamise õigusraamistik ja tähtpäevad on sätestatud lepingus, millega asutatakse Euroopa Liidu Aafrikas stabiilsuse tagamiseks ning ebaseadusliku rände algpõhjuste ja põgenikega tegelemiseks mõeldud hädaolukorra usaldusfond ja kehtestatakse selle kodukord (edaspidi „usaldusfondi moodustamise kokkulepe“). Usaldusfondi moodustamise kokkuleppe kohaselt tuleb majandusaasta aruanne koostada vastavalt eeskirjadele, mille võtab vastu komisjoni peaarvepidaja (ELi raamatupidamiseeskirjad) ja mis põhinevad rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamise standarditel (IPSAS).

Peaarvepidaja

Peaarvepidaja

Usaldusfondi moodustamise kokkuleppe kohaselt on komisjoni peaarvepidaja ühtlasi usaldusfondi peaarvepidaja.

Majandusaasta aruande sisu

Majandusaasta aruande sisu

Majandusaasta aruandes käsitletakse ajavahemikku 1. jaanuarist 31. detsembrini ning see sisaldab raamatupidamise aastaaruannet ja eelarve täitmise aruandeid. Kui raamatupidamise aastaaruanne ja seda täiendavad lisad koostatakse tekkepõhise arvestuse alusel, siis eelarve täitmise aruanded põhinevad eeskätt sularaha liikumisel.

Esialgsetest aruannetest eelarve täitmisele heakskiidu andmiseni jõudmise protsess

Esialgsetest aruannetest eelarve täitmisele heakskiidu andmiseni jõudmise protsess

Majandusaasta aruannet auditeerib sõltumatu välisaudiitor. Peaarvepidaja koostatud esialgne majandusaasta aruanne edastatakse järgmise aasta 15. veebruariks tegevjuhtkonnale, kes seejärel edastab selle audiitorühingule, mille üksus on valinud pakkumismenetluse teel. Pärast auditit koostab peaarvepidaja lõpliku majandusaasta aruande ja esitab selle heakskiitmiseks tegevjuhtkonnale.

ELi Aafrika usaldusfondi majandusaasta aruanne on konsolideeritud Euroopa Arengufondi majandusaasta aruandesse.

Tähtsaimad sündmused tegevustasandil

Tähtsaimad sündmused tegevustasandil

Eelarveaastal saavutatud tulemused

Eelarveaastal saavutatud tulemused

2021. aasta oli viimane aasta, mille jooksul ELi Aafrika usaldusfond sai võtta finantskohustusi, sealhulgas heaks kiita uusi meetmeid või eelarvelisi lisatoetusi ja allkirjastada uusi lepinguid või olemasolevate lepingute muudatusi. 2022. aasta seisuga jätkub ELi Aafrika usaldusfondi programmide rakendamine kuni 2025. aasta lõpuni.

2021. aasta jooksul tõendas ELi Aafrika usaldusfond järjekordselt, et tegemist on kiire ja tõhusa rakendusvahendiga, mis hõlbustab poliitikadialoogi partnerriikidega Aafrika kolmes piirkonnas, järgides innovaatilisi lähenemisviise ja andes käegakatsutavaid tulemusi kõigis kolmes piirkonnas (Saheli ja Tšaadi järve piirkond, Aafrika Sarve piirkond ja Põhja-Aafrika piirkond).

ELi Aafrika usaldusfond kinnistas veelgi koostöös ELi liikmesriikide arenguasutuste, ÜRO organisatsioonide, vabaühenduste ja partnerriikidega saavutatud tulemusi, kiites kolmes piirkonnas heaks mõne uue programmi ja väga suure arvu eelarvelisi lisatoetusi kogusummas üle 242,6 miljoni euro. Seega on usaldusfondil kokku 248 heakskiidetud programmi (millele lisandub neli mitut komponenti hõlmavat programmi), mille tegevuseelarve on kokku üle 4 935,1 miljoni euro. 2021. aastal sõlmiti rakenduspartneritega uued tegevuslepingud kogusummas üle 367 miljoni euro, mis tähendab, et sõlmitud lepingute kogusumma on rohkem kui 4 918 miljonit eurot. 2021. aasta lõpuks oli tegevuskulude maksete summa ligikaudu 3 739 miljonit eurot.

2021. aastal jätkas ELi Aafrika usaldusfond jõupingutusi oma kahe eesmärgi saavutamiseks – stabiilsuse edendamiseks ning sundrände ja ebaseadusliku rände algpõhjustega tegelemiseks Saheli ja Tšaadi järve piirkonnas, Aafrika Sarve piirkonnas ja Põhja-Aafrika piirkonnas. Ebaseadusliku rände probleemidega tegelemiseks jätkas ELi Aafrika usaldusfond tasakaalustatud lähenemisviisi rakendamist, keskendudes ELile ja Aafrikale vastastikust huvi pakkuvatele valdkondadele – võitlus rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse vastu, vabatahtliku päritoluriiki tagasipöördumise toetamine ning päritoluriiki tagasi pöörduvate rändajate kestlik taasintegreerimine.

Eelmise aasta jooksul sai ELi Aafrika usaldusfond ELi liikmesriikidelt täiendavalt 3,5 miljonit eurot. Selle tulemusena oli ELi Aafrika usaldusfondile 31. detsembri 2021. aasta seisuga lubatud vahendite kogusumma üle 5 061,7 miljoni euro, millest 623,2 miljonit eurot moodustasid vahendid ELi liikmesriikidelt ja teistelt rahastajatelt (Ühendkuningriik, Norra ja Šveits).

Sarnaselt varasematele aastatele nähtub Saheli ja Tšaadi järve ning Aafrika Sarve piirkonda käsitlevatest järelevalve- ja õppesüsteemi aruannetest (kättesaadavad ELi Aafrika usaldusfondi veebisaidil), et ELi Aafrika usaldusfondi eri töövaldkondades saavutati käegakatsutavaid tulemusi. Põhja-Aafrika piirkonna järelevalve- ja õppesüsteemi raames avaldati järelevalvearuanded (kättesaadavad ELi Aafrika usaldusfondi veebisaidil), mille eesmärk on analüüsida seda, kuidas ELi Aafrika usaldusfondist rahastatavad programmid toetavad fondi strateegilisi prioriteete Põhja-Aafrika piirkonnas.

Vastutust ja läbipaistvust on parandatud tõhusama teabevahetuse kaudu, mis hõlmab ELi Aafrika usaldusfondi veebisaidi regulaarset ajakohastamist, sotsiaalmeedias postituste tegemist ja teabeürituste korraldamist.

2021. aastal jätkus julgeolekuolukorra halvenemine Saheli ja Tšaadi järve piirkonnas, kus kasvasid bandiitlus ja kogukondadevahelised pinged. Jätkus valitsusväliste relvastatud rühmituste vägivald ja piirkonnas toimunud rohkem kui 3 600 vägivaldse rünnaku tulemusel registreeriti peaaegu 10 000 surmajuhtumit. Pidev vägivald ja äärmuslikud kliimaga seotud sündmused tõid kaasa massilise sundrände. Raskete kliimatingimuste tõttu tabasid piirkonda ka põuad ja üleujutused, mis tekitasid suure toiduga kindlustamatuse. Peale selle tõid piirkonna riikide valitsuste poolt COVID-19 leviku piiramiseks võetud meetmed kaasa toidutootmise vähenemise, inflatsiooni kasvu ja täiendavad piirangud humanitaarabile, süvendades inimeste haavatavust. Sellisel taustal kiitis ELi Aafrika usaldusfondi tegevjuhtkond heaks kolm uut programmi ja kuus eelarvelist lisatoetust kokku 75,9 miljoni euro ulatuses (millest 73,4 miljonit eurot moodustasid uued vahendid, 0,7 miljonit eurot vabastatud vahendid ja 1,8 miljonit eurot sissenõutud vahendid). Lisaks saavutas ELi Aafrika usaldusfond aasta jooksul konkreetseid ja käegakatsutavaid tulemusi nelja strateegilise eesmärgi alusel, jätkates samal ajal jõupingutusi stabiilsuse tagamiseks.

2021. aastal järgis ELi Aafrika usaldusfond jätkuvalt terviklikku lähenemisviisi, et toetada Aafrika Sarve piirkonnas stabiilsuse ja vastupidavuse kõiki tahke, kasutades samas parimal võimalikul viisil ära oma paindlikkust COVID-19 pandeemia kasvava negatiivse mõjuga toimetulekuks. Hoolimata piirkonnas süvenenud konfliktiolukorrast ja pandeemia põhjustatud häiretest võimaldas rakenduspartnerite kaasamine täita olulised vahe-eesmärgid ELi Aafrika usaldusfondi kõigi nelja erieesmärgi puhul kooskõlas eelmistel aastatel tehtud tööga. 2021. aastal kiideti heaks üks uus programm ja 22 eelarvelist lisatoetust kogusummas 158,2 miljonit eurot. Selleks et ELi Aafrika usaldusfondi rahalisi vahendeid enne lepinguperioodi lõppu 31. detsembril 2021 tegevuseks maksimaalselt ära kasutada, vabastati kokku 136,7 miljonit eurot olemasolevate programmide kasutamata vahendeid ja nõuti sisse 16,8 miljonit eurot (peamiselt varem Eritreas elluviidavatele projektidele eraldatud vahenditest). Nende vahendite suhtes võeti täies ulatuses uusi kulukohustusi, peamiselt eelarveliste lisatoetuste näol muudele käimasolevatele programmidele.

2021. aastal jätkas ELi Aafrika usaldusfond igakülgset reageerimist Põhja-Aafrika piirkonna probleemidele, et päästa elusid, kaitsta kõige haavatavamaid inimesi, toetada vastuvõtvaid kogukondi, pakkuda turvalisi ja organiseeritud liikuvusvõimalusi ning võidelda COVID-19 pandeemia tagajärgedega. Põhja-Aafrika piirkonna komponent jätkas tööd vastavalt ELi usaldusfondi strateegilise nõukogu kokkulepitud strateegilistele prioriteetidele, mis hõlmavad toetust rände juhtimise tõhustamiseks, tööjõu rände ja liikuvuse toetamist, haavatavate rändajate kaitset, vabatahtlikku tagasipöördumist, püsivat taasintegreerimist ja kogukondade stabiliseerimist ning integreeritud piirihaldust. 2021. aastal ei võetud vastu uusi meetmeid, kuid heaks kiideti mitu eelarvelist lisatoetust olemasolevatele meetmetele kokku 8,55 miljoni euro väärtuses. Peale selle muudeti mitut pooleliolevat programmi, et vabastada kasutamata vahendeid ja jaotada need ümber muudele kindlakstehtud vajadustega pooleliolevatele programmidele, seega on uute kulukohustuste summa ilma vabastamata või ümberjaotamata vahenditeta 7,45 miljonit eurot.

Eelarve ja eelarve täitmine

2021. aastal võeti kulukohustusi kogusummas 112 miljonit eurot võrreldes 740 miljoni euroga 2020. aastal. Täiendav netosumma, mille kohta 2021. aastal lepinguid sõlmiti, oli 358 miljonit eurot võrreldes 1,1 miljardi euroga 2020. aastal. Aruandeperioodi maksed moodustasid 748 miljonit eurot, mis on 304 miljoni euro võrra vähem kui 2020. aastal.

2021. aastal jõudis eelarve täitmine kasutada olevate kulukohustuste assigneeringute kasutamisel 99,61 %ni.

Saheli ja Tšaadi järve piirkonna komponendi raames kiideti 2021. aastal heaks kolm uut programmi ja kuus eelarvelist lisatoetust kokku 75,9 miljoni euro ulatuses (millest 73,4 miljonit eurot moodustasid uued vahendid). Selleks et ELi Aafrika usaldusfondi rahalisi vahendeid enne lepinguperioodi lõppu 31. detsembril 2021 tegevuseks maksimaalselt ära kasutada, vabastati 0,7 miljonit eurot kasutamata vahendeid ja nõuti sisse 1,8 miljonit eurot, mille suhtes võeti lisatoetuste kaudu täies ulatuses uusi kulukohustusi.

Aafrika Sarve piirkonna puhul kiideti heaks üks uus programm ja 22 eelarvelist lisatoetust kogusummas 158,2 miljonit eurot. Selleks et ELi Aafrika usaldusfondi rahalisi vahendeid enne lepinguperioodi lõppu 31. detsembril 2021 tegevuseks maksimaalselt ära kasutada, vabastati 136,7 miljonit eurot olemasolevate programmide kasutamata vahendeid ja nõuti sisse 16,8 miljonit eurot, mille suhtes võeti täies ulatuses uusi kulukohustusi, peamiselt lisatoetuste kaudu muudele käimasolevatele projektidele.

Põhja-Aafrika piirkonnas ei võetud 2021. aastal vastu uusi programme, vaid mitu eelarvelist lisatoetust kokku 8,5 miljoni euro ulatuses. Selleks et ELi Aafrika usaldusfondi rahalisi vahendeid enne lepinguperioodi lõppu 31. detsembril 2021 tegevuseks maksimaalselt ära kasutada, vabastati 1,1 miljonit eurot kasutamata vahendeid, mille suhtes võeti uusi kulukohustusi muude kindlakstehtud vajadustega programmide jaoks.

Kuna 31. detsembril 2021 lõppes ELi usaldusfondi kohaste tegevuslepingute lepinguperiood (välja arvatud nende lepingute puhul, mis käsitlevad sellist haldustegevust nagu hindamine, auditeerimine ja teavitamine), jätkus kolme komponendi raames nende summade vabastamine ja nende suhtes uute kulukohustuste võtmine, pärast mida leiti neile uued kasutusotstarbed haavatava elanikkonna vajaduste rahuldamisel.

Reageerimine COVID-19-le

2021. aastal oli COVID-19 pandeemial ELi Aafrika usaldusfondist toetust saavatele riikidele jätkuvalt suur mõju. ELi Aafrika usaldusfondist suunati lisavahendeid, et tagada asjakohane reageerimine COVID-19-le kõigis kolmes piirkonnas, mida usaldusfondi tegevus hõlmab.

Saheli ja Tšaadi järve piirkonnas vähenes 2021. aastal COVID-19-ga seotud programmitöö seoses ravi, testimise ja hädaolukordadele reageerimisega. Näiteks pakuti 98 %-le inimestest, keda 2021. aasta esimeses pooles abistati, muud kui otseselt meditsiinilist toetust või isikukaitsevahendeid, nagu ennetustegevust või sotsiaal-majanduslikke leevendusmeetmeid.

Aafrika Sarve piirkonnas oli COVID-19 pandeemial suur negatiivne mõju piirkonna majandustegevusele, sealhulgas leibkondade sissetulekule, taime- ja kariloomade kasvatusele ja müügile ning toiduhindadele. Samuti süvendas see ebaseadusliku rändega kaasnevaid olemasolevaid riske ja mõjusid tulenevalt suurematest probleemidest seoses kaitsega selliste nähtuste eest nagu väärkohtlemine, sooline vägivald, ärakasutamine, inimkaubandus, smugeldamine ja meelevaldne kinnipidamine. ELi usaldusfondi toetusel kasvas 2021. aasta esimeses pooles märkimisväärselt selliste inimeste arv, kellel on parem juurdepääs COVID-19-ga seotud põhilistele sotsiaalhüvedele nagu teenused ja rahaülekanded. 2021. aastal toimus projektitegevustes muutus – kui varem, 2020. aastal oli see peamiselt suunatud COVID-19-ga seotud ennetus- ja teadlikkuse suurendamise kampaaniatele, siis nüüd keskenduti majanduslikule toetusele. Eelkõige tarnis ELi Aafrika usaldusfond 2021. aastal ligi 6 miljonit ühikut COVID-19-ga seotud varustust, jaotades vahendeid ümber COVID-19-le reageerimiseks või uute programmide kaudu.

2021. aastal avaldas COVID-19 pandeemia kahjulikku mõju ka Põhja-Aafrika piirkonna riikide majandusele, süvendades haavatavate elanikkonnarühmade seniseid raskusi elatise tagamisel ja suurendades sõltuvust hädaabist. Selle komponendi raames kaasati 34,1 miljonit eurot, millest said kasu ligikaudu 195 000 haavatavat meest, naist ja last kogu piirkonnas ning olulistele laboritele ja isolatsiooniüksustele tarniti üle 500 000 ühiku COVID-19-ga seotud varustust.

Tegevuse mõju raamatupidamise aastaaruandes

Tegevuse mõju raamatupidamise aastaaruandes

Raamatupidamise aastaaruandes ilmneb eespool nimetatud tegevuse mõju kõige selgemini järgmises:

| — | eelmaksed vähenesid 159 078 000 euro võrra, sest uute allkirjastatud lepingute väiksema väärtuse tõttu maksti välja vähem ettemakseid; |
| --- | --- |

—

eelmaksed vähenesid 159 078 000 euro võrra, sest uute allkirjastatud lepingute väiksema väärtuse tõttu maksti välja vähem ettemakseid;

| — | tegevuskulud püsisid suhteliselt stabiilsed, vähenedes vaid 30 430 000 euro võrra. Hoolimata halvenevast julgeolekuolukorrast ja jätkuvast COVID-19 pandeemiast jätkas usaldusfond oma tegevust, eelkõige pandeemia negatiivse mõju kõrvaldamiseks, stabiilsuse edendamiseks ja rände algpõhjustega toimetulemiseks; |
| --- | --- |

—

tegevuskulud püsisid suhteliselt stabiilsed, vähenedes vaid 30 430 000 euro võrra. Hoolimata halvenevast julgeolekuolukorrast ja jätkuvast COVID-19 pandeemiast jätkas usaldusfond oma tegevust, eelkõige pandeemia negatiivse mõju kõrvaldamiseks, stabiilsuse edendamiseks ja rände algpõhjustega toimetulemiseks;

| — | finantskohustised vähenesid 23 142 000 euro võrra tulenevalt asjaolust, et sissemakstud osamaksud ei olnud piisavad rahastajate vahel jaotatud netokulude katmiseks. Sellest hoolimata kasvasid raha ja raha ekvivalendid 121 788 000 euro võrra, sest sissemakstud osamaksud olid aasta jooksul toimunud maksete väljavoolust suuremad. |
| --- | --- |

—

finantskohustised vähenesid 23 142 000 euro võrra tulenevalt asjaolust, et sissemakstud osamaksud ei olnud piisavad rahastajate vahel jaotatud netokulude katmiseks. Sellest hoolimata kasvasid raha ja raha ekvivalendid 121 788 000 euro võrra, sest sissemakstud osamaksud olid aasta jooksul toimunud maksete väljavoolust suuremad.

BILANSS

BILANSS

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| PÕHIVARA | | |
| Eelmaksed | 55 305 | 92 655 |
| | 55 305 | 92 655 |
| KÄIBEVARA | | |
| Eelmaksed | 437 657 | 559 386 |
| Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded | 45 339 | 6 346 |
| Raha ja raha ekvivalendid | 179 759 | 57 971 |
| | 662 755 | 623 703 |
| VARAD KOKKU | 718 061 | 716 359 |
| PIKAAJALISED KOHUSTISED | | |
| Finantskohustised | (525 530 ) | (546 379 ) |
| | (525 530 ) | (546 379 ) |
| LÜHIAJALISED KOHUSTISED | | |
| Võlgnevused | (53 143 ) | (45 377 ) |
| Viitvõlgnevused | (139 388 ) | (124 602 ) |
| | (192 531 ) | (169 979 ) |
| KOHUSTISED KOKKU | (718 061 ) | (716 359 ) |
| NETOVARA | — | — |

(tuhandetes eurodes)

31.12.2021

31.12.2020

PÕHIVARA

PÕHIVARA

Eelmaksed

Eelmaksed

55 305

55 305

92 655

92 655

55 305

55 305

92 655

92 655

KÄIBEVARA

KÄIBEVARA

Eelmaksed

Eelmaksed

437 657

437 657

559 386

559 386

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

45 339

45 339

6 346

6 346

Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

179 759

179 759

57 971

57 971

662 755

662 755

623 703

623 703

VARAD KOKKU

VARAD KOKKU

718 061

718 061

716 359

716 359

PIKAAJALISED KOHUSTISED

PIKAAJALISED KOHUSTISED

Finantskohustised

Finantskohustised

(525 530 )

(525 530 )

(546 379 )

(546 379 )

(525 530 )

(525 530 )

(546 379 )

(546 379 )

LÜHIAJALISED KOHUSTISED

LÜHIAJALISED KOHUSTISED

Võlgnevused

Võlgnevused

(53 143 )

(53 143 )

(45 377 )

(45 377 )

Viitvõlgnevused

Viitvõlgnevused

(139 388 )

(139 388 )

(124 602 )

(124 602 )

(192 531 )

(192 531 )

(169 979 )

(169 979 )

KOHUSTISED KOKKU

KOHUSTISED KOKKU

(718 061 )

(718 061 )

(716 359 )

(716 359 )

NETOVARA

NETOVARA

—

—

TULEMIARUANNE

TULEMIARUANNE

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | 2021 | 2020 |
| TULUD | | |
| Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud | | |
| Kulude sissenõudmine | 16 | — |
| Tulu annetustest | 871 456 | 921 014 |
| | 871 472 | 921 014 |
| Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud | | |
| Finantstulud | 131 | — |
| Muu kaubanduslik tulu | 16 340 | 2 883 |
| | 16 471 | 2 883 |
| Tulud kokku | 887 943 | 923 897 |
| KULUD | | |
| Tegevuskulud | (856 291 ) | (889 014 ) |
| Finantskulud | (550) | (518) |
| Muud kulud | (31 103 ) | (34 365 ) |
| Kulud kokku | (887 943 ) | (923 897 ) |
| EELARVEAASTA TULEM | — | — |

(tuhandetes eurodes)

2021

2020

TULUD

TULUD

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Kulude sissenõudmine

Kulude sissenõudmine

16

16

—

—

Tulu annetustest

Tulu annetustest

871 456

871 456

921 014

921 014

871 472

871 472

921 014

921 014

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Finantstulud

Finantstulud

131

131

—

—

Muu kaubanduslik tulu

Muu kaubanduslik tulu

16 340

16 340

2 883

2 883

16 471

16 471

2 883

2 883

Tulud kokku

Tulud kokku

887 943

887 943

923 897

923 897

KULUD

KULUD

Tegevuskulud

Tegevuskulud

(856 291 )

(856 291 )

(889 014 )

(889 014 )

Finantskulud

Finantskulud

(550)

(550)

(518)

(518)

Muud kulud

Muud kulud

(31 103 )

(31 103 )

(34 365 )

(34 365 )

Kulud kokku

Kulud kokku

(887 943 )

(887 943 )

(923 897 )

(923 897 )

EELARVEAASTA TULEM

EELARVEAASTA TULEM

—

—

—

—

RAHAVOOGUDE ARUANNE

RAHAVOOGUDE ARUANNE

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | 2021 | 2020 |
| Eelarveaasta tulem | — | — |
| Põhitegevusest | | |
| Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine | 159 078 | (184 933 ) |
| Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine | (38 992 ) | 12 125 |
| Finantskohustiste suurenemine/(vähenemine) | (20 849 ) | 161 968 |
| Võlgnevuste suurenemine/(vähenemine) | 7 765 | 19 408 |
| Viitvõlgnevuste suurenemine/(vähenemine) | 14 786 | 22 488 |
| NETORAHAVOOD | 121 788 | 31 056 |
| Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine) | 121 788 | 31 056 |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga | 57 971 | 26 915 |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga | 179 759 | 57 971 |

(tuhandetes eurodes)

2021

2020

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

—

—

Põhitegevusest

Põhitegevusest

Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine

Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine

159 078

159 078

(184 933 )

(184 933 )

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine

(38 992 )

(38 992 )

12 125

12 125

Finantskohustiste suurenemine/(vähenemine)

Finantskohustiste suurenemine/(vähenemine)

(20 849 )

(20 849 )

161 968

161 968

Võlgnevuste suurenemine/(vähenemine)

Võlgnevuste suurenemine/(vähenemine)

7 765

7 765

19 408

19 408

Viitvõlgnevuste suurenemine/(vähenemine)

Viitvõlgnevuste suurenemine/(vähenemine)

14 786

14 786

22 488

22 488

NETORAHAVOOD

NETORAHAVOOD

121 788

121 788

31 056

31 056

Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine)

Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine)

121 788

121 788

31 056

31 056

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga

57 971

57 971

26 915

26 915

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga

179 759

179 759

57 971

57 971

EAFi JA ELi USALDUSFONDIDE KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE (15)

EAFi JA ELi USALDUSFONDIDE KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE

15

KONSOLIDEERITUD BILANSS

KONSOLIDEERITUD BILANSS

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2021 | 31.12.2020 (*6) |
| PÕHIVARA | | |
| Finantsvarad | 39 | 33 |
| Eelmaksed
   (*6) | 726 | 965 |
| Kaubanduslikud nõuded | 4 | 3 |
| | 770 | 1 002 |
| KÄIBEVARA | | |
| Eelmaksed | 1 902 | 1 930 |
| Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded | 85 | 152 |
| Raha ja raha ekvivalendid | 1 177 | 793 |
| | 3 164 | 2 875 |
| VARAD KOKKU | 3 934 | 3 877 |
| PIKAAJALISED KOHUSTISED | | |
| Finantskohustised | (154) | (173) |
| | (154) | (173) |
| LÜHIAJALISED KOHUSTISED | | |
| Võlgnevused | (557) | (661) |
| Viitvõlgnevused ja ettemakstud tulud | (1 162 ) | (1 664 ) |
| | (1 719 ) | (2 325 ) |
| KOHUSTISED KOKKU | (1 873 ) | (2 498 ) |
| NETOVARA | 2 061 | 1 379 |
| VAHENDID JA RESERVID | | |
| Õiglase väärtuse reserv | — | (5) |
| Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid | 62 643 | 58 986 |
| Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital | 2 252 | 2 252 |
| Varasematest aastatest ülekantud tulem | (59 860 ) | (55 111 ) |
| Eelarveaasta tulem | (2 974 ) | (4 744 ) |
| NETOVARA | 2 061 | 1 379 |

(miljonites eurodes)

31.12.2021

31.12.2020 (*6)

*6

PÕHIVARA

PÕHIVARA

Finantsvarad

Finantsvarad

39

39

33

33

Eelmaksed
   (*6)

Eelmaksed

*6

726

726

965

965

Kaubanduslikud nõuded

Kaubanduslikud nõuded

4

4

3

3

770

770

1 002

1 002

KÄIBEVARA

KÄIBEVARA

Eelmaksed

Eelmaksed

1 902

1 902

1 930

1 930

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

85

85

152

152

Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

1 177

1 177

793

793

3 164

3 164

2 875

2 875

VARAD KOKKU

VARAD KOKKU

3 934

3 934

3 877

3 877

PIKAAJALISED KOHUSTISED

PIKAAJALISED KOHUSTISED

Finantskohustised

Finantskohustised

(154)

(154)

(173)

(173)

(154)

(154)

(173)

(173)

LÜHIAJALISED KOHUSTISED

LÜHIAJALISED KOHUSTISED

Võlgnevused

Võlgnevused

(557)

(557)

(661)

(661)

Viitvõlgnevused ja ettemakstud tulud

Viitvõlgnevused ja ettemakstud tulud

(1 162 )

(1 162 )

(1 664 )

(1 664 )

(1 719 )

(1 719 )

(2 325 )

(2 325 )

KOHUSTISED KOKKU

KOHUSTISED KOKKU

(1 873 )

(1 873 )

(2 498 )

(2 498 )

NETOVARA

NETOVARA

2 061

2 061

1 379

1 379

VAHENDID JA RESERVID

VAHENDID JA RESERVID

Õiglase väärtuse reserv

Õiglase väärtuse reserv

—

—

(5)

(5)

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

62 643

62 643

58 986

58 986

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

2 252

2 252

2 252

2 252

Varasematest aastatest ülekantud tulem

Varasematest aastatest ülekantud tulem

(59 860 )

(59 860 )

(55 111 )

(55 111 )

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

(2 974 )

(2 974 )

(4 744 )

(4 744 )

NETOVARA

NETOVARA

2 061

2 061

1 379

1 379

KONSOLIDEERITUD TULEMIARUANNE

KONSOLIDEERITUD TULEMIARUANNE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2021 | 2020 |
| TULUD | | |
| Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud | | |
| Sissenõudmine | 27 | 92 |
| Tulu usaldusfondide annetustest | 272 | 296 |
| | 300 | 388 |
| Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud | | |
| Finantstulud | (25) | 6 |
| Muud tulud | 90 | 40 |
| | 64 | 46 |
| Tulud kokku | 364 | 434 |
| KULUD | | |
| Abimeetmed | (2 218 ) | (3 935 ) |
| Usaldusfondide rakenduskulud | (902) | (936) |
| Kaasrahastamise kulud | (19) | (53) |
| Finantskulud | (21) | (22) |
| Muud kulud | (178) | (232) |
| Kulud kokku | (3 338 ) | (5 178 ) |
| EELARVEAASTA TULEM | (2 974 ) | (4 744 ) |

(miljonites eurodes)

2021

2020

TULUD

TULUD

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Sissenõudmine

Sissenõudmine

27

27

92

92

Tulu usaldusfondide annetustest

Tulu usaldusfondide annetustest

272

272

296

296

300

300

388

388

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Finantstulud

Finantstulud

(25)

(25)

6

6

Muud tulud

Muud tulud

90

90

40

40

64

64

46

46

Tulud kokku

Tulud kokku

364

364

434

434

KULUD

KULUD

Abimeetmed

Abimeetmed

(2 218 )

(2 218 )

(3 935 )

(3 935 )

Usaldusfondide rakenduskulud

Usaldusfondide rakenduskulud

(902)

(902)

(936)

(936)

Kaasrahastamise kulud

Kaasrahastamise kulud

(19)

(19)

(53)

(53)

Finantskulud

Finantskulud

(21)

(21)

(22)

(22)

Muud kulud

Muud kulud

(178)

(178)

(232)

(232)

Kulud kokku

Kulud kokku

(3 338 )

(3 338 )

(5 178 )

(5 178 )

EELARVEAASTA TULEM

EELARVEAASTA TULEM

(2 974 )

(2 974 )

(4 744 )

(4 744 )

KONSOLIDEERITUD RAHAVOOGUDE ARUANNE

KONSOLIDEERITUD RAHAVOOGUDE ARUANNE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2021 | 2020 |
| Eelarveaasta tulem | (2 974 ) | (4 744 ) |
| Põhitegevus | | |
| Kapitali suurenemine – osamaksud | 3 657 | 4 177 |
| Usaldusfondide osamaksude (suurenemine)/vähenemine | — | |
| Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine | 266 | (210) |
| Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine | 66 | (9) |
| Finantskohustiste suurenemine/(vähenemine) | (19) | 6 |
| Võlgnevuste suurenemine/(vähenemine) | (104) | 119 |
| Viitvõlgnevuste ja ettemakstud tulude suurenemine/(vähenemine) | (502) | 232 |
| Muud mitterahalised muutused | — | (3) |
| Investeerimistegevus | | |
| Müügivalmis finantsvarade (suurenemine)/vähenemine
   (*7) | (7) | 2 |
| NETORAHAVOOD | 384 | (431) |
| Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine) | 384 | (430) |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga | 793 | 1 223 |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga | 1 177 | 793 |

(miljonites eurodes)

2021

2020

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

(2 974 )

(2 974 )

(4 744 )

(4 744 )

Põhitegevus

Põhitegevus

Kapitali suurenemine – osamaksud

Kapitali suurenemine – osamaksud

3 657

3 657

4 177

4 177

Usaldusfondide osamaksude (suurenemine)/vähenemine

Usaldusfondide osamaksude (suurenemine)/vähenemine

—

—

Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine

Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine

266

266

(210)

(210)

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine

66

66

(9)

(9)

Finantskohustiste suurenemine/(vähenemine)

Finantskohustiste suurenemine/(vähenemine)

(19)

(19)

6

6

Võlgnevuste suurenemine/(vähenemine)

Võlgnevuste suurenemine/(vähenemine)

(104)

(104)

119

119

Viitvõlgnevuste ja ettemakstud tulude suurenemine/(vähenemine)

Viitvõlgnevuste ja ettemakstud tulude suurenemine/(vähenemine)

(502)

(502)

232

232

Muud mitterahalised muutused

Muud mitterahalised muutused

—

—

(3)

(3)

Investeerimistegevus

Investeerimistegevus

Müügivalmis finantsvarade (suurenemine)/vähenemine
   (*7)

Müügivalmis finantsvarade (suurenemine)/vähenemine

*7

(7)

(7)

2

2

NETORAHAVOOD

NETORAHAVOOD

384

384

(431)

(431)

Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine)

Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine)

384

384

(430)

(430)

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga

793

793

1 223

1 223

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga

1 177

1 177

793

793

KONSOLIDEERITUD NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

KONSOLIDEERITUD NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Fondi-kapital – toimivad EAFid
  (A) | Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid
  (B) | Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid
  (C) = (A)–(B) | Kumulatiivsed reservid
  (D) | Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital
  (E) | Õiglase väärtuse reserv
  (F) | Netovarad kokku
  (C)+(D)+(E)+(F) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2019 | 73 264 | 18 455 | 54 809 | (55 111 ) | 2 252 | (2) | 1 948 |
| Õiglase väärtuse muutused | | | | | | (3) | (3) |
| Kapitali suurenemine – osamaksud
   (*8) | (223) | (4 400 ) | 4 177 | — | — | | 4 177 |
| Eelarveaasta tulem | — | — | — | (4 744 ) | — | | (4 744 ) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2020 | 73 041 | 14 055 | 58 986 | (59 854 ) | 2 252 | (5) | 1 379 |
| Läbivaadatud ELi raamatupidamiseeskirja nr 11 mõju | — | — | — | (5) | | 5 | |
| Saldo seisuga 1.1.2021 | 73 041 | 14 055 | 58 986 | (59 860 ) | 2 252 | — | 1 379 |
| Kapitali suurenemine – osamaksud | (43) | (3 700 ) | 3 657 | | | | 3 657 |
| Eelarveaasta tulem | | | — | (2 974 ) | | | (2 974 ) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2021 | 72 998 | 10 355 | 62 643 | (62 834 ) | 2 252 | — | 2 061 |

(miljonites eurodes)

Fondi-kapital – toimivad EAFid

(A)

Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid

(B)

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

(C) = (A)–(B)

Kumulatiivsed reservid

(D)

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

(E)

Õiglase väärtuse reserv

(F)

Netovarad kokku

(C)+(D)+(E)+(F)

SALDO SEISUGA 31.12.2019

SALDO SEISUGA 31.12.2019

73 264

73 264

18 455

18 455

54 809

54 809

(55 111 )

(55 111 )

2 252

2 252

(2)

(2)

1 948

1 948

Õiglase väärtuse muutused

Õiglase väärtuse muutused

(3)

(3)

(3)

(3)

Kapitali suurenemine – osamaksud
   (*8)

Kapitali suurenemine – osamaksud

*8

(223)

(223)

(4 400 )

(4 400 )

4 177

4 177

—

—

4 177

4 177

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

—

—

—

—

—

—

(4 744 )

(4 744 )

—

—

(4 744 )

(4 744 )

SALDO SEISUGA 31.12.2020

SALDO SEISUGA 31.12.2020

73 041

73 041

14 055

14 055

58 986

58 986

(59 854 )

(59 854 )

2 252

2 252

(5)

(5)

1 379

1 379

Läbivaadatud ELi raamatupidamiseeskirja nr 11 mõju

Läbivaadatud ELi raamatupidamiseeskirja nr 11 mõju

—

—

—

—

—

—

(5)

(5)

5

5

Saldo seisuga 1.1.2021

Saldo seisuga 1.1.2021

73 041

73 041

14 055

14 055

58 986

58 986

(59 860 )

(59 860 )

2 252

2 252

—

—

1 379

1 379

Kapitali suurenemine – osamaksud

Kapitali suurenemine – osamaksud

(43)

(43)

(3 700 )

(3 700 )

3 657

3 657

3 657

3 657

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

—

—

(2 974 )

(2 974 )

(2 974 )

(2 974 )

SALDO SEISUGA 31.12.2021

SALDO SEISUGA 31.12.2021

72 998

72 998

10 355

10 355

62 643

62 643

(62 834 )

(62 834 )

2 252

2 252

—

—

2 061

2 061

EAFi RAHALISE RAKENDAMISE ARUANNE

EAFi RAHALISE RAKENDAMISE ARUANNE

SISUKORD

SISUKORD

| 1. | TAUST | 75 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1 | VARASEMAD EAFID | 75 |
| --- | --- | --- |

1.1

| 1.2 | KÜMNES JA ÜHETEISTKÜMNES EAF | 76 |
| --- | --- | --- |

1.2

| 2. | RAHALINE RAKENDAMINE | 77 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1 | TULEM | 77 |
| --- | --- | --- |

2.1

| 2.2 | TULUD | 84 |
| --- | --- | --- |

2.2

| 2.3 | TEGEVUSKULUD JA ERIPROGRAMMID | 85 |
| --- | --- | --- |

2.3

| 3. | SÕNASTIK | 96 |
| --- | --- | --- |

3.

1.   TAUST

TAUST

1959. aastal käivitatud Euroopa Arengufond on peamine vahend, mille kaudu EL annab arengukoostöö valdkonnas abi Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikidele ning ülemeremaadele ja -territooriumidele (ÜMTd). Fondi põhieesmärk on vaesust vähendada ja see lõppkokkuvõttes kaotada.

EAF on moodustatud liikmesriikide esindajate sisekokkuleppega ja seda haldab eraldi komitee. EAFi vahendid moodustuvad ELi liikmesriikide sihtotstarbelistest osamaksudest; liikmesriigid määravad kindlaks fondile (viie aasta jooksul) eraldatava kogusumma. Lisaks nendele osamaksudele saavad liikmesriigid leppida EAFiga kokku kaasrahastamises või tasuda EAFi vabatahtlikke osamakse. EAFi vahenditest rahastatavate meetmete rahalise rakendamise eest vastutab Euroopa Komisjon. Investeerimisrahastut haldab Euroopa Investeerimispank.

EAFi toimimispõhimõte on mitmeaastane. Iga EAF moodustatakse umbes viie aasta pikkuseks perioodiks ja igal EAFil on oma finantsmäärus, millega on ette nähtud kõnealuse EAFi raamatupidamise aastaaruande koostamine. Vastavalt sellele koostatakse komisjoni hallatavate vahendite puhul raamatupidamise aastaaruanded iga EAFi jaoks eraldi.

Sisekokkulepe, millega luuakse viimane, üheteistkümnes EAF (2014–2020), jõustus 1. märtsil 2015. Alates 2021. aastast on koostöö AKV riikidega hõlmatud naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendiga (NDICI). EAFist rahastatavate pooleliolevate projektide rahastamine jätkub aga EAFi vastavatel õiguslikel alustel.

Käesolev aruanne on koostatud vastavalt üheteistkümnenda EAFi finantsmääruse (16) artiklile 39. Selles keskendutakse olulistele sündmustele, mis 2021. aastal rahalist rakendamist märkimisväärselt mõjutasid.

16

Kuna varasemate EAFide raames pooleliolev tegevus puudub, (17) siis on käesolevas aruandes esitatud andmed ainult kümnenda ja üheteistkümnenda EAFi kohta (kui ei ole konkreetselt märgitud teisiti).

17

1.1.   VARASEMAD EAFID

VARASEMAD EAFID

KUUES JA SEITSMES EAF

Kuues EAF suleti 2006. aastal ja seitsmes EAF 2008. aastal.

KAHEKSAS JA ÜHEKSAS EAF

2019. aastal sulges komisjon kaheksanda EAFi projektide ülejäänud pooleliolevad tehingud. Üheksanda EAFi suhtes kohaldatava sisekokkuleppe artikli 1 lõike 2 punkti b kohaselt on varasemate EAFide vahendite saldod ja vabastatud vahendid paigutatud ümber üheksandasse EAFi.

2021. aastal suleti kaheksanda EAFi finants- ja tegevuskulud kogusummas 10 374 miljonit eurot. Komisjon teavitas liikmesriike kaheksanda EAFi sulgemisest teatisega, mis esitati nõukogule 2021. aasta oktoobris. Sulgemist on kajastatud ka käesolevas aruandes.

Kõik kaheksanda EAFi meetmed on lõpetatud, kõik kontrollid on läbi viidud ning kõik lepingud ja finantsotsused on EAFi raamatupidamisaruannetes suletud. Kõik tegevuse lõpetamise ajal veel avatud olnud sissenõudekorraldused nõuti sisse või neist loobuti (v.a kümme sissenõudekorraldust, millest kuue puhul on tegemist kohtuasjadega, mida õigustalitus jälgib). Kooskõlas komisjoni otsusega C(2003) 1904 kanti need 13 sissenõudekorraldust üle üheksanda EAFi alla.

Üheksanda EAFi sulgemine edeneb jõudsalt (2021. aastal suleti üheksa rahastamisotsust). 16 otsust on veel avatud. Kolm avatud otsust on aga seotud meetmetega Lõuna-Sudaanis (nõukogu otsus 2011/315/EL) (18). Need otsused tehti pärast üheksanda EAFi aegumisklausli tähtpäeva ja põhimõtteliselt tuleks need sulgeda 2023. aastaks.

18

Aastatel 2015–2021 tegi komisjon kolm kaheksanda ja üheksanda EAFi assigneeringute tagasimakset kogusummas 1 826 miljonit eurot. 2022. aasta jaanuaris maksti liikmesriikide EAFi osamaksude esimese osa maksmise raames tagasi 43 miljoni euro suurune saldo.

1.2.   KÜMNES JA ÜHETEISTKÜMNES EAF

KÜMNES JA ÜHETEISTKÜMNES EAF

Euroopa Ühenduse liikmesriigid ning Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riigid (AKV riigid) allkirjastasid AKV-EÜ partnerluslepingu 23. juunil 2000 Cotonous. Leping jõustus 1. aprillil 2003 (sellega loodi üheksas EAF). Cotonou lepingut on muudetud kahel korral: 25. juunil 2005 Luxembourgis allakirjutatud lepinguga (millega loodi kümnes EAF) ja 22. juunil 2010 Ouagadougous allakirjutatud lepinguga (millega loodi üheteistkümnes EAF).

27. novembril 2001 vastu võetud Euroopa Liidu Nõukogu otsus 2001/822/EÜ ülemeremaade ja -territooriumide (ÜMT) assotsieerimise kohta Euroopa Ühendusega (Ülemeremaade ja -territooriumide otsus) (19) jõustus 2. detsembril 2001. Kõnealust otsust on muudetud 19. märtsil 2007 (otsus 2007/249/EÜ) (20).

19

20

2015. aasta märtsis jõustus Euroopa Ühenduse liikmesriikide valitsuste esindajate poolt 2013. aasta augustis vastu võetud sisekokkulepe, mis käsitleb ühenduse abi rahastamist vastavalt mitmeaastasele finantsraamistikule (2014–2020) läbivaadatud Cotonou lepingu alusel.

Cotonou lepingu kohaselt oli kümnenda EAFi kogueelarve teisel perioodil (2008–2013) 22 682 miljonit eurot. Sellest summast eraldati

| — | 21 966 miljonit eurot AKV riikidele, |
| --- | --- |

—

21 966 miljonit eurot AKV riikidele,

| — | 286 miljonit eurot ÜMTdele ja |
| --- | --- |

—

286 miljonit eurot ÜMTdele ja

| — | 430 miljonit eurot komisjonile EAFi programmitöö ja rakendamise kulude toetamiseks. |
| --- | --- |

—

430 miljonit eurot komisjonile EAFi programmitöö ja rakendamise kulude toetamiseks.

AKV riikidele ette nähtud summa jaguneb järgmiselt:

| — | 17 766 miljonit eurot riiklikele ja piirkondlikele sihtprogrammidele, |
| --- | --- |

—

17 766 miljonit eurot riiklikele ja piirkondlikele sihtprogrammidele,

| — | 2 700 miljonit eurot AKV riikide siseseks ja piirkondlikuks koostööks ning |
| --- | --- |

—

2 700 miljonit eurot AKV riikide siseseks ja piirkondlikuks koostööks ning

| — | 1 500 miljonit eurot investeerimisrahastutele. |
| --- | --- |

—

1 500 miljonit eurot investeerimisrahastutele.

Eelkõige on piirkondlike programmide jaoks ette nähtud suurem osa eelarvest, rõhutades piirkondliku majandusintegratsiooni kui riikliku ja kohaliku arengu peamise raamistiku tähtsust. Kümnenda EAFi raames kehtestati uuendusena iga riigi jaoks nn stiimulsummad.

Cotonou lepingu kohaselt rahastatakse AKV riikidele ja ÜMTdele kolmandal perioodil (2014–2020) antavat ühenduse abi üheteistkümnendast EAFist 30 506 miljoni euroga, millest:

| — | 29 089 miljonit eurot on eraldatud vastavalt sisekokkuleppe artikli 1 lõike 2 punktile a ja artikli 2 punktile d AKV riikidele; sellest 27 955 miljonit eurot haldab Euroopa Komisjon; |
| --- | --- |

—

29 089 miljonit eurot on eraldatud vastavalt sisekokkuleppe artikli 1 lõike 2 punktile a ja artikli 2 punktile d AKV riikidele; sellest 27 955 miljonit eurot haldab Euroopa Komisjon;

| — | 364,5 miljonit eurot on eraldatud ÜMTdele vastavalt sisekokkuleppe artikli 1 lõike 2 punktile a ja artikli 3 lõikele 1; 359,5 miljonit eurot haldab Euroopa Komisjon; |
| --- | --- |

—

364,5 miljonit eurot on eraldatud ÜMTdele vastavalt sisekokkuleppe artikli 1 lõike 2 punktile a ja artikli 3 lõikele 1; 359,5 miljonit eurot haldab Euroopa Komisjon;

| — | 1 052,5 miljonit eurot on eraldatud komisjonile, et rahastada üheteistkümnenda EAFi programmitöö ja vahendite rakendamisega seonduvaid kulusid kooskõlas sisekokkuleppe artikli 1 lõike 2 punktiga a. |
| --- | --- |

—

1 052,5 miljonit eurot on eraldatud komisjonile, et rahastada üheteistkümnenda EAFi programmitöö ja vahendite rakendamisega seonduvaid kulusid kooskõlas sisekokkuleppe artikli 1 lõike 2 punktiga a.

2.   RAHALINE RAKENDAMINE

RAHALINE RAKENDAMINE

2.1.   TULEM

TULEM

MUUTUSED KÜMNENDA EAFi ASSIGNEERINGUTES

MUUTUSED KÜMNENDA EAFi ASSIGNEERINGUTES

Kümnes EAF

MUUTUSED ASSIGNEERINGUTES: 31. detsember 2021

ASSIGNEERINGUTE ANALÜÜS MEETMETE LÕIKES

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | MEEDE | ESIALGNE ASSIGNEERING | VAHENDITE KUMULATIIVSE SUMMA SUURENEMINE/VÄHENEMINE SEISUGA 31. DETSEMBER 2020 | VAHENDITE SUURENEMINE VÕI VÄHENEMINE 2021. AASTAL | Lisade punkt | JOOKSVAD ASSIGNEERINGUD |
| AKV RIIGID | Liikmesriikide korrapärased osamaksud | 20 896 | (280) | (111) | | 20 505 |
| Kaasrahastamine | 0 | 202 | | | 202 |
| AKV RIIGID KOKKU | 20 896 | (78) | (111) | | 20 707 |
| ÜMTd | Liikmesriikide korrapärased osamaksud | 0 | 243 | (3) | | 240 |
| ÜMTd KOKKU | 0 | 243 | (3) | | 240 |
| | KÜMNES EAF KOKKU | 20 896 | 165 | (113) | | 20 947 |

(miljonites eurodes)

MEEDE

ESIALGNE ASSIGNEERING

VAHENDITE KUMULATIIVSE SUMMA SUURENEMINE/VÄHENEMINE SEISUGA 31. DETSEMBER 2020

VAHENDITE SUURENEMINE VÕI VÄHENEMINE 2021. AASTAL

Lisade punkt

JOOKSVAD ASSIGNEERINGUD

AKV RIIGID

AKV RIIGID

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

20 896

20 896

(280)

(280)

(111)

(111)

20 505

20 505

Kaasrahastamine

Kaasrahastamine

0

0

202

202

202

202

AKV RIIGID KOKKU

AKV RIIGID KOKKU

20 896

20 896

(78)

(78)

(111)

(111)

20 707

20 707

ÜMTd

ÜMTd

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

0

0

243

243

(3)

(3)

240

240

ÜMTd KOKKU

ÜMTd KOKKU

0

0

243

243

(3)

(3)

240

240

KÜMNES EAF KOKKU

KÜMNES EAF KOKKU

20 896

20 896

165

165

(113)

(113)

20 947

20 947

MUUTUSED ÜHETEISTKÜMNENDA EAFi ASSIGNEERINGUTES

MUUTUSED ÜHETEISTKÜMNENDA EAFi ASSIGNEERINGUTES

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | MEEDE | ESIALGNE ASSIGNEERING | VAHENDITE KUMULATIIVSE SUMMA SUURENEMINE/VÄHENEMINE SEISUGA 31. DETSEMBER 2020 | VAHENDITE SUURENEMINE VÕI VÄHENEMINE 2021. AASTAL | Lisade punkt | JOOKSVAD ASSIGNEERINGUD |
| AKV RIIGID | Liikmesriikide korrapärased osamaksud | 29 008 | (190) | 197 | | 29 015 |
| Kaasrahastamine | 0 | 75 | 12 | | 88 |
| Komisjonisisene teenustaseme kokkulepe | 0 | 1 | 0 | | 1 |
| AKV RIIGID KOKKU | 29 008 | (113) | 209 | | 29 103 |
| ÜMTd | Liikmesriikide korrapärased osamaksud | 0 | 349 | 4 | | 353 |
| Kaasrahastamine | 0 | 0 | 0 | | 0 |
| Komisjonisisene teenustaseme kokkulepe | 0 | 0 | 0 | | 0 |
| ÜMTd KOKKU | 0 | 349 | 4 | | 353 |
| | ÜHETEISTKÜMNES EAF KOKKU | 29 008 | 235 | 213 | | 29 456 |

(miljonites eurodes)

MEEDE

ESIALGNE ASSIGNEERING

VAHENDITE KUMULATIIVSE SUMMA SUURENEMINE/VÄHENEMINE SEISUGA 31. DETSEMBER 2020

VAHENDITE SUURENEMINE VÕI VÄHENEMINE 2021. AASTAL

Lisade punkt

JOOKSVAD ASSIGNEERINGUD

AKV RIIGID

AKV RIIGID

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

29 008

29 008

(190)

(190)

197

197

29 015

29 015

Kaasrahastamine

Kaasrahastamine

0

0

75

75

12

12

88

88

Komisjonisisene teenustaseme kokkulepe

Komisjonisisene teenustaseme kokkulepe

0

0

1

1

0

0

1

1

AKV RIIGID KOKKU

AKV RIIGID KOKKU

29 008

29 008

(113)

(113)

209

209

29 103

29 103

ÜMTd

ÜMTd

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

0

0

349

349

4

4

353

353

Kaasrahastamine

Kaasrahastamine

0

0

0

0

0

0

0

0

Komisjonisisene teenustaseme kokkulepe

Komisjonisisene teenustaseme kokkulepe

0

0

0

0

0

0

0

0

ÜMTd KOKKU

ÜMTd KOKKU

0

0

349

349

4

4

353

353

ÜHETEISTKÜMNES EAF KOKKU

ÜHETEISTKÜMNES EAF KOKKU

29 008

29 008

235

235

213

213

29 456

29 456

MUUTUSED KÜMNENDA EAFi KULUKOHUSTUSTES, ERALDATUD VAHENDITES JA MAKSETES

MUUTUSED KÜMNENDA EAFi KULUKOHUSTUSTES, ERALDATUD VAHENDITES JA MAKSETES

EAFi KOONDARUANNE SEISUGA 31. DETSEMBER 2021

ABI LIIK

AKV RIIGID + ÜMT – Kümnes EAF

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | | ASSIGNEE-RINGUD | OTSUSED | ERALDATUD VAHENDID | MAKSED |
| KOGU-SUMMA | AASTANE | % | KOGU-SUMMA | AASTANE | % | KOGU-SUMMA | AASTANE | % |
| (1) | (2) | | (2):(1) | (3) | | (3):(2) | (4) | | (4):(3) |
| | Liikmesriikide korrapärased osamaksud | | | | | | | | | | |
| AKV RIIGID | VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD | 12 454 | 12 392 | (108) | 100 % | 12 334 | (49) | 100 % | 12 143 | 96 | 98 % |
| VAHESUMMA: RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD | 1 979 | 1 972 | (8) | 100 % | 1 964 | (4) | 100 % | 1 960 | 5 | 100 % |
| VAHESUMMA: RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD | 528 | 526 | 0 | 100 % | 526 | 4 | 100 % | 522 | 15 | 99 % |
| VAHESUMMA: AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUD | 3 684 | 3 655 | (28) | 99 % | 3 552 | 93 | 97 % | 3 239 | 165 | 91 % |
| VAHESUMMA: PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD | 1 842 | 1 825 | (26) | 99 % | 1 794 | (13) | 98 % | 1 692 | 25 | 94 % |
| Kaasrahastamine | | | | | | | | | | |
| VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD | 185 | 180 | (1) | 97 % | 177 | 0 | 99 % | 164 | 3 | 93 % |
| VAHESUMMA: RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD | 5 | 5 | (0) | 111 % | 5 | 2 | 100 % | 3 | 0 | 66 % |
| VAHESUMMA: AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUD | 12 | 11 | 0 | 91 % | 11 | 0 | 100 % | 11 | 0 | 100 % |
| Mittekasutatav reserv | | | | | | | | | | |
| VAHESUMMA: MITTEKASUTATAV RESERV | 18 | | | | | | | | | |
| | Liikmesriikide korrapärased osamaksud | | | | | | | | | | |
| ÜMTd | VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD | 186 | 186 | (0) | 100 % | 183 | 0 | 98 % | 169 | 2 | 92 % |
| VAHESUMMA: RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD | 15 | 15 | 0 | 100 % | 14 | (0) | 99 % | 14 | 0 | 100 % |
| VAHESUMMA: RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD | 5 | 5 | | 100 % | 5 | | 100 % | 5 | | 100 % |
| VAHESUMMA: PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD | 34 | 34 | (1) | 100 % | 34 | 0 | 99 % | 33 | (0) | 98 % |
| Mittekasutatav reserv | | | | | | | | | | |
| VAHESUMMA: MITTEKASUTATAV RESERV | 0 | | | | | | | | | |
| | KOKKU: AKV RIIGID + ÜMT (sh RESERVID) (A+B) | 20 947 | 20 805 | (172) | 99 % | 20 600 | 33 | 99 % | 19 956 | 311 | 97 % |

(miljonites eurodes)

ASSIGNEE-RINGUD

OTSUSED

ERALDATUD VAHENDID

MAKSED

KOGU-SUMMA

AASTANE

%

KOGU-SUMMA

AASTANE

%

KOGU-SUMMA

AASTANE

%

(1)

(2)

(2):(1)

(3)

(3):(2)

(4)

(4):(3)

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

AKV RIIGID

AKV RIIGID

VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD

12 454

12 454

12 392

12 392

(108)

(108)

100 %

100 %

12 334

12 334

(49)

(49)

100 %

100 %

12 143

12 143

96

96

98 %

98 %

VAHESUMMA: RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD

1 979

1 979

1 972

1 972

(8)

(8)

100 %

100 %

1 964

1 964

(4)

(4)

100 %

100 %

1 960

1 960

5

5

100 %

100 %

VAHESUMMA: RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD

VAHESUMMA: RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD

528

528

526

526

0

0

100 %

100 %

526

526

4

4

100 %

100 %

522

522

15

15

99 %

99 %

VAHESUMMA: AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUD

3 684

3 684

3 655

3 655

(28)

(28)

99 %

99 %

3 552

3 552

93

93

97 %

97 %

3 239

3 239

165

165

91 %

91 %

VAHESUMMA: PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD

1 842

1 842

1 825

1 825

(26)

(26)

99 %

99 %

1 794

1 794

(13)

(13)

98 %

98 %

1 692

1 692

25

25

94 %

94 %

Kaasrahastamine

Kaasrahastamine

VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD

185

185

180

180

(1)

(1)

97 %

97 %

177

177

0

0

99 %

99 %

164

164

3

3

93 %

93 %

VAHESUMMA: RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD

VAHESUMMA: RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD

5

5

5

5

(0)

(0)

111 %

111 %

5

5

2

2

100 %

100 %

3

3

0

0

66 %

66 %

VAHESUMMA: AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUD

12

12

11

11

0

0

91 %

91 %

11

11

0

0

100 %

100 %

11

11

0

0

100 %

100 %

Mittekasutatav reserv

Mittekasutatav reserv

VAHESUMMA: MITTEKASUTATAV RESERV

VAHESUMMA: MITTEKASUTATAV RESERV

18

18

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

ÜMTd

ÜMTd

VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD

186

186

186

186

(0)

(0)

100 %

100 %

183

183

0

0

98 %

98 %

169

169

2

2

92 %

92 %

VAHESUMMA: RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD

15

15

15

15

0

0

100 %

100 %

14

14

(0)

(0)

99 %

99 %

14

14

0

0

100 %

100 %

VAHESUMMA: RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD

VAHESUMMA: RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD

5

5

5

5

100 %

100 %

5

5

100 %

100 %

5

5

100 %

100 %

VAHESUMMA: PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD

34

34

34

34

(1)

(1)

100 %

100 %

34

34

0

0

99 %

99 %

33

33

(0)

(0)

98 %

98 %

Mittekasutatav reserv

Mittekasutatav reserv

VAHESUMMA: MITTEKASUTATAV RESERV

VAHESUMMA: MITTEKASUTATAV RESERV

0

0

KOKKU: AKV RIIGID + ÜMT (sh RESERVID) (A+B)

KOKKU: AKV RIIGID + ÜMT (sh RESERVID) (A+B)

20 947

20 947

20 805

20 805

(172)

(172)

99 %

99 %

20 600

20 600

33

33

99 %

99 %

19 956

19 956

311

311

97 %

97 %

MUUTUSED ÜHETEISTKÜMNENDA EAFi KULUKOHUSTUSTES, ERALDATUD VAHENDITES JA MAKSETES

MUUTUSED ÜHETEISTKÜMNENDA EAFi KULUKOHUSTUSTES, ERALDATUD VAHENDITES JA MAKSETES

EAFi KOONDARUANNE SEISUGA 31. DETSEMBER 2021

ABI LIIK

AKV RIIGID + ÜMT – Üheteistkümnes EAF

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | | ASSIGNEE-RINGUD | OTSUSED | ERALDATUD VAHENDID | MAKSED |
| KOGU-SUMMA | AASTANE | % | KOGU-SUMMA | AASTANE | % | KOGU-SUMMA | AASTANE | % |
| (1) | (2) | | (2): (1) | (3) | | (3): (2) | (4) | | (4): (3) |
| | Liikmesriikide korrapärased osamaksud | | | | | | | | | | |
| AKV RIIGID | VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD | 15 538 | 15 531 | (24) | 100 % | 14 021 | 928 | 90 % | 9 976 | 1 644 | 71 % |
| VAHESUMMA: RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD | 676 | 675 | (1) | 100 % | 630 | 21 | 93 % | 577 | 51 | 92 % |
| VAHESUMMA: RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD | 1 071 | 1 069 | (1) | 100 % | 1 063 | 190 | 99 % | 856 | 53 | 80 % |
| VAHESUMMA: AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUD | 4 014 | 3 908 | (4) | 97 % | 3 703 | 260 | 95 % | 2 968 | 267 | 80 % |
| VAHESUMMA: PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD | 7 317 | 7 300 | 4 | 100 % | 6 991 | 593 | 96 % | 4 926 | 955 | 70 % |
| Kaasrahastamine | | | | | | | | | | |
| VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD | 46 | 46 | 4 | 100 % | 45 | 4 | 98 % | 18 | 12 | 40 % |
| VAHESUMMA: RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD | 4 | 4 | 0 | 100 % | 4 | 3 | 100 % | 0 | | 10 % |
| VAHESUMMA: AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUD | 33 | 33 | 6 | 100 % | 33 | 9 | 100 % | 24 | 1 | 72 % |
| VAHESUMMA: PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD | 6 | 4 | 0 | 67 % | 4 | 0 | 100 % | 4 | | 100 % |
| Kasutatavad reservid | | | | | | | | | | |
| VAHESUMMA: AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUTE RESERV | 1 | | | | | | | | | |
| VAHESUMMA: RIIKLIKE/PIIRKONDLIKE SIHTPROGRAMMIDE RESERV | (100) | | | | | | | | | |
| Mittekasutatav reserv | | | | | | | | | | |
| VAHESUMMA: MITTEKASUTATAV RESERV | 498 | | | | | | | | | |
| Komisjonisisene teenustaseme kokkulepe | | | | | | | | | | |
| VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD | 1 | 1 | 0 | 52 % | 1 | | 100 % | 1 | | 100 % |
| | Liikmesriikide korrapärased osamaksud | | | | | | | | | | |
| ÜMTd | VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD | 213 | 213 | 0 | 100 % | 194 | 1 | 91 % | 183 | 12 | 94 % |
| VAHESUMMA: RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD | 12 | 12 | 0 | 100 % | 12 | 2 | 100 % | 12 | 4 | 99 % |
| VAHESUMMA: RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD | 9 | 8 | 0 | 100 % | 6 | 2 | 75 % | 5 | 1 | 77 % |
| VAHESUMMA: PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD | 103 | 103 | (0) | 100 % | 102 | 3 | 99 % | 37 | 12 | 37 % |
| Kaasrahastamine | | | | | | | | | | |
| VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD | 0 | | | | | | | | | |
| Mittekasutatav reserv | | | | | | | | | | |
| VAHESUMMA: MITTEKASUTATAV RESERV | 17 | | | | | | | | | |
| Komisjonisisene teenustaseme kokkulepe | | | | | | | | | | |
| VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD | 0 | | | | | | | | | |
| | KOKKU: AKV RIIGID + ÜMT (sh RESERVID) (A+B) | 29 456 | 28 905 | (16) | 98 % | 26 807 | 2 015 | 93 % | 19 586 | 3 012 | 73 % |

(miljonites eurodes)

ASSIGNEE-RINGUD

OTSUSED

ERALDATUD VAHENDID

MAKSED

KOGU-SUMMA

AASTANE

%

KOGU-SUMMA

AASTANE

%

KOGU-SUMMA

AASTANE

%

(1)

(2)

(2): (1)

(3)

(3): (2)

(4)

(4): (3)

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

AKV RIIGID

AKV RIIGID

VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD

15 538

15 538

15 531

15 531

(24)

(24)

100 %

100 %

14 021

14 021

928

928

90 %

90 %

9 976

9 976

1 644

1 644

71 %

71 %

VAHESUMMA: RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD

676

676

675

675

(1)

(1)

100 %

100 %

630

630

21

21

93 %

93 %

577

577

51

51

92 %

92 %

VAHESUMMA: RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD

VAHESUMMA: RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD

1 071

1 071

1 069

1 069

(1)

(1)

100 %

100 %

1 063

1 063

190

190

99 %

99 %

856

856

53

53

80 %

80 %

VAHESUMMA: AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUD

4 014

4 014

3 908

3 908

(4)

(4)

97 %

97 %

3 703

3 703

260

260

95 %

95 %

2 968

2 968

267

267

80 %

80 %

VAHESUMMA: PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD

7 317

7 317

7 300

7 300

4

4

100 %

100 %

6 991

6 991

593

593

96 %

96 %

4 926

4 926

955

955

70 %

70 %

Kaasrahastamine

Kaasrahastamine

VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD

46

46

46

46

4

4

100 %

100 %

45

45

4

4

98 %

98 %

18

18

12

12

40 %

40 %

VAHESUMMA: RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD

VAHESUMMA: RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD

4

4

4

4

0

0

100 %

100 %

4

4

3

3

100 %

100 %

0

0

10 %

10 %

VAHESUMMA: AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUD

33

33

33

33

6

6

100 %

100 %

33

33

9

9

100 %

100 %

24

24

1

1

72 %

72 %

VAHESUMMA: PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD

6

6

4

4

0

0

67 %

67 %

4

4

0

0

100 %

100 %

4

4

100 %

100 %

Kasutatavad reservid

Kasutatavad reservid

VAHESUMMA: AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUTE RESERV

VAHESUMMA: AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUTE RESERV

1

1

VAHESUMMA: RIIKLIKE/PIIRKONDLIKE SIHTPROGRAMMIDE RESERV

VAHESUMMA: RIIKLIKE/PIIRKONDLIKE SIHTPROGRAMMIDE RESERV

(100)

(100)

Mittekasutatav reserv

Mittekasutatav reserv

VAHESUMMA: MITTEKASUTATAV RESERV

VAHESUMMA: MITTEKASUTATAV RESERV

498

498

Komisjonisisene teenustaseme kokkulepe

Komisjonisisene teenustaseme kokkulepe

VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD

1

1

1

1

0

0

52 %

52 %

1

1

100 %

100 %

1

1

100 %

100 %

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

ÜMTd

ÜMTd

VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD

213

213

213

213

0

0

100 %

100 %

194

194

1

1

91 %

91 %

183

183

12

12

94 %

94 %

VAHESUMMA: RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD

12

12

12

12

0

0

100 %

100 %

12

12

2

2

100 %

100 %

12

12

4

4

99 %

99 %

VAHESUMMA: RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD

VAHESUMMA: RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD

9

9

8

8

0

0

100 %

100 %

6

6

2

2

75 %

75 %

5

5

1

1

77 %

77 %

VAHESUMMA: PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD

103

103

103

103

(0)

(0)

100 %

100 %

102

102

3

3

99 %

99 %

37

37

12

12

37 %

37 %

Kaasrahastamine

Kaasrahastamine

VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD

0

0

Mittekasutatav reserv

Mittekasutatav reserv

VAHESUMMA: MITTEKASUTATAV RESERV

VAHESUMMA: MITTEKASUTATAV RESERV

17

17

Komisjonisisene teenustaseme kokkulepe

Komisjonisisene teenustaseme kokkulepe

VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD

0

0

KOKKU: AKV RIIGID + ÜMT (sh RESERVID) (A+B)

KOKKU: AKV RIIGID + ÜMT (sh RESERVID) (A+B)

29 456

29 456

28 905

28 905

(16)

(16)

98 %

98 %

26 807

26 807

2 015

2 015

93 %

93 %

19 586

19 586

3 012

3 012

73 %

73 %

2.2.   TULUD

TULUD

Tulude laad

Tulude laad

EAFi põhitulu moodustavad liikmesriikide osamaksud. Kolm korda aastas paluvad Euroopa Komisjon ja Euroopa Investeerimispank liikmesriikidel teha osamaksud EAFi. Igal aastal nõutavate osamaksude summa kajastab aasta jooksul kaetavate maksete summat.

Ülevaade osamaksudest liikmesriikide kaupa

Ülevaade osamaksudest liikmesriikide kaupa

Image 2

2.3.   TEGEVUSKULUD JA ERIPROGRAMMID

TEGEVUSKULUD JA ERIPROGRAMMID

Kulude laad

Kulude laad

Mitmeaastase finantsraamistiku alusel kasutatavast summast on 3 % eraldatud komisjonile kulude toetamiseks ja 97 % on eraldatud EAFi projektide rakendamiseks. Summad kehtestatakse igas sisekokkuleppes ning neid saab suurendada vabatahtlike osamaksude ja tegevusest saadud tuluga.

Kulukohustuste ja lepingutega seotud ning makstud summade jagunemine kulude laadi kaupa

Kulukohustuste ja lepingutega seotud ning makstud summade jagunemine kulude laadi kaupa

| | ASSIGNEE-RINGUD | OTSUSED | ERALDATUD VAHENDID | MAKSED |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| KOGU-SUMMA | AASTANE | % | KOGU-SUMMA | AASTANE | % | KOGU-SUMMA | AASTANE | % |
| (1) | (2) | | (2):(1) | (3) | | (3):(2) | (4) | | (4):(3) |
| RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD | 1 621 | 1 618 | (1) | 100 % | 1 609 | 200 | 99 % | 1 391 | 69 | 86 % |
| TEGEVUSE RAKENDAMINE | 48 782 | 48 093 | (187) | 99 % | 45 798 | 1 848 | 94 % | 38 151 | 3 254 | 78 % |
| KÜMNES JA ÜHETEISTKÜMNES EAF KOKKU: AKV RIIGID + ÜMT (A + B) | 50 403 | 49 711 | (188) | 99 % | 47 407 | 2 048 | 94 % | 39 542 | 3 323 | 78 % |

ASSIGNEE-RINGUD

OTSUSED

ERALDATUD VAHENDID

MAKSED

KOGU-SUMMA

AASTANE

%

KOGU-SUMMA

AASTANE

%

KOGU-SUMMA

AASTANE

%

(1)

(2)

(2):(1)

(3)

(3):(2)

(4)

(4):(3)

RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD

RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD

1 621

1 621

1 618

1 618

(1)

(1)

100 %

100 %

1 609

1 609

200

200

99 %

99 %

1 391

1 391

69

69

86 %

86 %

TEGEVUSE RAKENDAMINE

TEGEVUSE RAKENDAMINE

48 782

48 782

48 093

48 093

(187)

(187)

99 %

99 %

45 798

45 798

1 848

1 848

94 %

94 %

38 151

38 151

3 254

3 254

78 %

78 %

KÜMNES JA ÜHETEISTKÜMNES EAF KOKKU: AKV RIIGID + ÜMT (A + B)

KÜMNES JA ÜHETEISTKÜMNES EAF KOKKU: AKV RIIGID + ÜMT (A + B)

50 403

50 403

49 711

49 711

(188)

(188)

99 %

99 %

47 407

47 407

2 048

2 048

94 %

94 %

39 542

39 542

3 323

3 323

78 %

78 %

Image 3

Kulukohustuste ja lepingutega seotud ning makstud summade jagunemine piirkondade ja riikide kaupa

Kulukohustuste ja lepingutega seotud ning makstud summade jagunemine piirkondade ja riikide kaupa

| | | EAFi KOONDARUANNE 31. DETSEMBRI 2021. AASTA SEISUGA RIIKIDE KAUPA (% ASSIGNEERINGUTEST) |
| --- | --- | --- |
| Kümnes + üheteistkümnes EAF | Kümnes ja üheteistkümnes EAF KOKKU (miljonites eurodes) |
| 2021. aasta kokku | Assigneeringud | Otsused | % assignee-ringutest | Eraldatud vahendid | % assignee-ringutest | Maksed | % assignee-ringutest |
| AKV RIIGID | General / enveloppe administrative/intér | 1 608 | 1 604 | 100 % | 1 598 | 99 % | 1 381 | 86 % |
| Réserve / Non réparti par pays | 2 969 | 2 553 | 86 % | 2 553 | 86 % | 2 202 | 74 % |
| Kõik AKV riigid | 4 576 | 4 157 | 91 % | 4 151 | 91 % | 3 583 | 78 % |
| Angola | 348 | 348 | 100 % | 335 | 96 % | 276 | 79 % |
| Benin | 740 | 737 | 100 % | 690 | 93 % | 647 | 87 % |
| Botswana | 130 | 130 | 100 % | 128 | 98 % | 122 | 94 % |
| Burkina Faso | 1 307 | 1 306 | 100 % | 1 300 | 99 % | 1 226 | 94 % |
| Burundi | 572 | 570 | 100 % | 546 | 95 % | 466 | 81 % |
| Kamerun | 521 | 521 | 100 % | 505 | 97 % | 438 | 84 % |
| Cabo Verde | 147 | 147 | 100 % | 146 | 100 % | 145 | 99 % |
| Komoorid | 80 | 79 | 100 % | 77 | 96 % | 64 | 80 % |
| Kongo (Brazzaville) | 163 | 163 | 100 % | 153 | 94 % | 102 | 62 % |
| Kongo Demokraatlik Vabariik | 1 430 | 1 421 | 99 % | 1 327 | 93 % | 1 105 | 77 % |
| Côte d’Ivoire | 710 | 709 | 100 % | 699 | 98 % | 633 | 89 % |
| Djibouti | 186 | 186 | 100 % | 170 | 92 % | 122 | 66 % |
| Eritrea | 215 | 215 | 100 % | 215 | 100 % | 35 | 16 % |
| Etioopia | 1 655 | 1 652 | 100 % | 1 579 | 95 % | 1 353 | 82 % |
| Gabon | 35 | 33 | 95 % | 32 | 91 % | 28 | 80 % |
| Gambia | 316 | 315 | 100 % | 309 | 98 % | 243 | 77 % |
| Ghana | 793 | 792 | 100 % | 782 | 99 % | 697 | 88 % |
| Guinea-Bissau | 186 | 186 | 100 % | 185 | 100 % | 152 | 82 % |
| Guinea (Conakry) | 504 | 504 | 100 % | 473 | 94 % | 401 | 80 % |
| Mauritius | 82 | 82 | 100 % | 82 | 100 % | 78 | 94 % |
| Keenia | 874 | 873 | 100 % | 858 | 98 % | 648 | 74 % |
| Lesotho | 259 | 258 | 100 % | 245 | 95 % | 182 | 70 % |
| Libeeria | 495 | 494 | 100 % | 445 | 90 % | 399 | 81 % |
| Madagaskar | 791 | 790 | 100 % | 714 | 90 % | 471 | 60 % |
| Malawi | 1 025 | 1 025 | 100 % | 919 | 90 % | 805 | 79 % |
| Mali | 1 425 | 1 424 | 100 % | 1 389 | 98 % | 1 172 | 82 % |
| Mauritaania | 347 | 347 | 100 % | 336 | 97 % | 288 | 83 % |
| Mosambiik | 1 468 | 1 462 | 100 % | 1 180 | 80 % | 940 | 64 % |
| Namiibia | 189 | 189 | 100 % | 176 | 94 % | 159 | 85 % |
| Niger | 1 287 | 1 285 | 100 % | 1 263 | 98 % | 1 184 | 92 % |
| Nigeeria | 1 160 | 1 145 | 99 % | 1 126 | 97 % | 987 | 85 % |
| Uganda | 1 000 | 1 000 | 100 % | 965 | 97 % | 731 | 73 % |
| Kesk-Aafrika Vabariik | 624 | 622 | 100 % | 616 | 99 % | 495 | 79 % |
| Rwanda | 841 | 841 | 100 % | 827 | 98 % | 800 | 95 % |
| São Tomé ja Príncipe | 56 | 56 | 100 % | 50 | 89 % | 41 | 73 % |
| Senegal | 668 | 667 | 100 % | 638 | 96 % | 581 | 87 % |
| Seišellid | 23 | 23 | 100 % | 23 | 99 % | 21 | 93 % |
| Sierra Leone | 663 | 663 | 100 % | 621 | 94 % | 548 | 83 % |
| Somaalia | 903 | 901 | 100 % | 898 | 99 % | 872 | 97 % |
| Svaasimaa | 135 | 128 | 95 % | 113 | 84 % | 95 | 70 % |
| Tansaania | 1 176 | 1 174 | 100 % | 1 108 | 94 % | 945 | 80 % |
| Tšaad | 938 | 936 | 100 % | 832 | 89 % | 708 | 75 % |
| Togo | 378 | 378 | 100 % | 374 | 99 % | 332 | 88 % |
| Sambia | 834 | 834 | 100 % | 740 | 89 % | 536 | 64 % |
| Zimbabwe | 472 | 471 | 100 % | 465 | 99 % | 435 | 92 % |
| * Aafrika riigid kokku | 28 150 | 28 082 | 100 % | 26 654 | 95 % | 22 709 | 81 % |
| Antigua ja Barbuda | 16 | 15 | 99 % | 15 | 99 % | 14 | 88 % |
| Barbados | 22 | 22 | 100 % | 22 | 99 % | 20 | 91 % |
| Belize | 43 | 43 | 100 % | 35 | 82 % | 28 | 66 % |
| Dominica | 41 | 41 | 100 % | 41 | 99 % | 38 | 91 % |
| Grenada | 21 | 21 | 100 % | 21 | 99 % | 20 | 94 % |
| Guyana | 81 | 81 | 100 % | 78 | 96 % | 76 | 94 % |
| Haiti | 1 030 | 1 020 | 99 % | 890 | 86 % | 736 | 72 % |
| Jamaica | 243 | 240 | 99 % | 236 | 97 % | 213 | 88 % |
| Dominikaani Vabariik | 283 | 283 | 100 % | 277 | 98 % | 268 | 95 % |
| Saint Lucia | 32 | 32 | 100 % | 32 | 100 % | 28 | 86 % |
| Saint Kitts ja Nevis | 9 | 8 | 92 % | 8 | 91 % | 6 | 66 % |
| Saint Vincent ja Grenadiinid | 27 | 27 | 98 % | 26 | 97 % | 22 | 81 % |
| Suriname | 27 | 27 | 100 % | 27 | 97 % | 20 | 73 % |
| Trinidad ja Tobago | 29 | 29 | 99 % | 28 | 99 % | 22 | 76 % |
| * Kariibi mere riigid kokku | 1 904 | 1 889 | 99 % | 1 735 | 91 % | 1 511 | 79 % |
| Fidži | 49 | 49 | 100 % | 48 | 99 % | 41 | 85 % |
| Cooki saared | 5 | 5 | 99 % | 5 | 99 % | 5 | 99 % |
| Saalomoni Saared | 69 | 69 | 100 % | 60 | 88 % | 58 | 84 % |
| Kiribati | 42 | 42 | 100 % | 42 | 99 % | 26 | 61 % |
| Marshalli Saared | 17 | 17 | 100 % | 17 | 99 % | 14 | 82 % |
| Mikroneesia | 23 | 23 | 100 % | 23 | 97 % | 10 | 43 % |
| Nauru | 4 | 4 | 100 % | 4 | 99 % | 4 | 92 % |
| Niue | 3 | 3 | 100 % | 3 | 99 % | 3 | 98 % |
| Belau | 5 | 5 | 100 % | 4 | 69 % | 3 | 60 % |
| Paapua Uus-Guinea | 246 | 244 | 100 % | 228 | 93 % | 155 | 63 % |
| Lääne-Samoa | 67 | 67 | 100 % | 67 | 100 % | 66 | 99 % |
| Ida-Timor | 174 | 174 | 100 % | 172 | 99 % | 138 | 79 % |
| Tonga | 28 | 28 | 100 % | 28 | 99 % | 28 | 99 % |
| Tuvalu | 13 | 13 | 100 % | 13 | 99 % | 12 | 89 % |
| Vanuatu | 55 | 55 | 100 % | 50 | 91 % | 41 | 76 % |
| * Vaikse ookeani piirkonna riigid kokku | 800 | 799 | 100 % | 764 | 95 % | 605 | 76 % |
| AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud | 7 744 | 7 607 | 98 % | 7 299 | 94 % | 6 242 | 81 % |
| Portugalikeelsed Aafrika riigid (PALOP) | 62 | 61 | 98 % | 59 | 95 % | 50 | 80 % |
| KESK-AAFRIKA PIIRKOND | 555 | 551 | 99 % | 500 | 90 % | 346 | 62 % |
| IDA-AAFRIKA JA AUSTRAALIA PIIRKOND | 3 176 | 3 166 | 100 % | 3 022 | 95 % | 2 116 | 67 % |
| Lääne-Aafrika piirkond | 1 958 | 1 943 | 99 % | 1 903 | 97 % | 1 399 | 71 % |
| Kariibi mere piirkond | 535 | 531 | 99 % | 474 | 89 % | 323 | 60 % |
| Vaikse ookeani piirkond | 326 | 324 | 99 % | 277 | 85 % | 186 | 57 % |
| * AKV riikide piirkondlik koostöö kokku | 14 355 | 14 182 | 99 % | 13 534 | 94 % | 10 662 | 74 % |
| AKV riigid | 49 785 | 49 110 | 99 % | 46 838 | 94 % | 39 070 | 78 % |
| ÜMTd | Réserve / Non réparti par par pays/terri | 31 | 14 | 44 % | 11 | 37 % | 10 | 32 % |
| Kõik ÜMTd | 31 | 14 | 44 % | 11 | 37 % | 10 | 32 % |
| Anguilla | 28 | 28 | 100 % | 27 | 99 % | 27 | 99 % |
| Falklandi saared | 10 | 10 | 100 % | 10 | 98 % | 10 | 98 % |
| Pitcairn ja sõltkonnad | 5 | 5 | 100 % | 5 | 100 % | 5 | 100 % |
| Turksi ja Caicose saared | 33 | 33 | 100 % | 33 | 100 % | 32 | 97 % |
| Briti Neitsisaared | 2 | 2 | 100 % | 2 | 98 % | 2 | 90 % |
| Montserrat | 33 | 33 | 100 % | 33 | 100 % | 31 | 94 % |
| Saint Helena | 38 | 38 | 100 % | 38 | 100 % | 35 | 94 % |
| * Briti ÜMTd kokku | 148 | 148 | 100 % | 147 | 100 % | 141 | 96 % |
| Hollandi Antillid | 41 | 41 | 100 % | 23 | 57 % | 19 | 46 % |
| Hollandi Antillid – Bonaire | 4 | 4 | 100 % | 4 | 91 % | 2 | 55 % |
| Hollandi Antillid – Saba | 4 | 4 | 100 % | 3 | 97 % | 3 | 97 % |
| Hollandi Antillid – Sint Eustatius | 2 | 2 | 100 % | 2 | 97 % | 2 | 97 % |
| Aruba | 21 | 21 | 100 % | 21 | 99 % | 18 | 84 % |
| Sint-Maarten | 14 | 14 | 100 % | 7 | 51 % | 4 | 31 % |
| * Madalmaade ÜMTd kokku | 86 | 86 | 100 % | 61 | 71 % | 49 | 57 % |
| Wallis ja Futuna | 39 | 39 | 100 % | 37 | 95 % | 26 | 66 % |
| Mayotte | 29 | 29 | 100 % | 29 | 100 % | 29 | 100 % |
| Uus-Kaledoonia | 50 | 50 | 100 % | 50 | 100 % | 49 | 98 % |
| Prantsuse Polüneesia | 51 | 51 | 100 % | 50 | 98 % | 49 | 96 % |
| Saint-Pierre ja Miquelon | 47 | 47 | 100 % | 47 | 100 % | 47 | 100 % |
| * Prantsusmaa ÜMTd kokku | 215 | 215 | 100 % | 212 | 99 % | 199 | 93 % |
| Réserve/non réparti par région | 137 | 137 | 100 % | 136 | 99 % | 71 | 52 % |
| * ÜMTde piirkondlik koostöö kokku | 137 | 137 | 100 % | 136 | 99 % | 71 | 52 % |
| ÜMTd | 617 | 599 | 97 % | 567 | 92 % | 471 | 76 % |
| | KOKKU: AKV RIIGID + ÜMTd | 50 402 | 49 709 | 99 % | 47 406 | 94 % | 39 540 | 78 % |

EAFi KOONDARUANNE 31. DETSEMBRI 2021. AASTA SEISUGA RIIKIDE KAUPA (% ASSIGNEERINGUTEST)

Kümnes + üheteistkümnes EAF

Kümnes ja üheteistkümnes EAF KOKKU (miljonites eurodes)

2021. aasta kokku

Assigneeringud

Otsused

% assignee-ringutest

Eraldatud vahendid

% assignee-ringutest

Maksed

% assignee-ringutest

AKV RIIGID

AKV RIIGID

General / enveloppe administrative/intér

General / enveloppe administrative/intér

1 608

1 608

1 604

1 604

100 %

100 %

1 598

1 598

99 %

99 %

1 381

1 381

86 %

86 %

Réserve / Non réparti par pays

Réserve / Non réparti par pays

2 969

2 969

2 553

2 553

86 %

86 %

2 553

2 553

86 %

86 %

2 202

2 202

74 %

74 %

Kõik AKV riigid

Kõik AKV riigid

4 576

4 576

4 157

4 157

91 %

91 %

4 151

4 151

91 %

91 %

3 583

3 583

78 %

78 %

Angola

Angola

348

348

348

348

100 %

100 %

335

335

96 %

96 %

276

276

79 %

79 %

Benin

Benin

740

740

737

737

100 %

100 %

690

690

93 %

93 %

647

647

87 %

87 %

Botswana

Botswana

130

130

130

130

100 %

100 %

128

128

98 %

98 %

122

122

94 %

94 %

Burkina Faso

Burkina Faso

1 307

1 307

1 306

1 306

100 %

100 %

1 300

1 300

99 %

99 %

1 226

1 226

94 %

94 %

Burundi

Burundi

572

572

570

570

100 %

100 %

546

546

95 %

95 %

466

466

81 %

81 %

Kamerun

Kamerun

521

521

521

521

100 %

100 %

505

505

97 %

97 %

438

438

84 %

84 %

Cabo Verde

Cabo Verde

147

147

147

147

100 %

100 %

146

146

100 %

100 %

145

145

99 %

99 %

Komoorid

Komoorid

80

80

79

79

100 %

100 %

77

77

96 %

96 %

64

64

80 %

80 %

Kongo (Brazzaville)

Kongo (Brazzaville)

163

163

163

163

100 %

100 %

153

153

94 %

94 %

102

102

62 %

62 %

Kongo Demokraatlik Vabariik

Kongo Demokraatlik Vabariik

1 430

1 430

1 421

1 421

99 %

99 %

1 327

1 327

93 %

93 %

1 105

1 105

77 %

77 %

Côte d’Ivoire

Côte d’Ivoire

710

710

709

709

100 %

100 %

699

699

98 %

98 %

633

633

89 %

89 %

Djibouti

Djibouti

186

186

186

186

100 %

100 %

170

170

92 %

92 %

122

122

66 %

66 %

Eritrea

Eritrea

215

215

215

215

100 %

100 %

215

215

100 %

100 %

35

35

16 %

16 %

Etioopia

Etioopia

1 655

1 655

1 652

1 652

100 %

100 %

1 579

1 579

95 %

95 %

1 353

1 353

82 %

82 %

Gabon

Gabon

35

35

33

33

95 %

95 %

32

32

91 %

91 %

28

28

80 %

80 %

Gambia

Gambia

316

316

315

315

100 %

100 %

309

309

98 %

98 %

243

243

77 %

77 %

Ghana

Ghana

793

793

792

792

100 %

100 %

782

782

99 %

99 %

697

697

88 %

88 %

Guinea-Bissau

Guinea-Bissau

186

186

186

186

100 %

100 %

185

185

100 %

100 %

152

152

82 %

82 %

Guinea (Conakry)

Guinea (Conakry)

504

504

504

504

100 %

100 %

473

473

94 %

94 %

401

401

80 %

80 %

Mauritius

Mauritius

82

82

82

82

100 %

100 %

82

82

100 %

100 %

78

78

94 %

94 %

Keenia

Keenia

874

874

873

873

100 %

100 %

858

858

98 %

98 %

648

648

74 %

74 %

Lesotho

Lesotho

259

259

258

258

100 %

100 %

245

245

95 %

95 %

182

182

70 %

70 %

Libeeria

Libeeria

495

495

494

494

100 %

100 %

445

445

90 %

90 %

399

399

81 %

81 %

Madagaskar

Madagaskar

791

791

790

790

100 %

100 %

714

714

90 %

90 %

471

471

60 %

60 %

Malawi

Malawi

1 025

1 025

1 025

1 025

100 %

100 %

919

919

90 %

90 %

805

805

79 %

79 %

Mali

Mali

1 425

1 425

1 424

1 424

100 %

100 %

1 389

1 389

98 %

98 %

1 172

1 172

82 %

82 %

Mauritaania

Mauritaania

347

347

347

347

100 %

100 %

336

336

97 %

97 %

288

288

83 %

83 %

Mosambiik

Mosambiik

1 468

1 468

1 462

1 462

100 %

100 %

1 180

1 180

80 %

80 %

940

940

64 %

64 %

Namiibia

Namiibia

189

189

189

189

100 %

100 %

176

176

94 %

94 %

159

159

85 %

85 %

Niger

Niger

1 287

1 287

1 285

1 285

100 %

100 %

1 263

1 263

98 %

98 %

1 184

1 184

92 %

92 %

Nigeeria

Nigeeria

1 160

1 160

1 145

1 145

99 %

99 %

1 126

1 126

97 %

97 %

987

987

85 %

85 %

Uganda

Uganda

1 000

1 000

1 000

1 000

100 %

100 %

965

965

97 %

97 %

731

731

73 %

73 %

Kesk-Aafrika Vabariik

Kesk-Aafrika Vabariik

624

624

622

622

100 %

100 %

616

616

99 %

99 %

495

495

79 %

79 %

Rwanda

Rwanda

841

841

841

841

100 %

100 %

827

827

98 %

98 %

800

800

95 %

95 %

São Tomé ja Príncipe

São Tomé ja Príncipe

56

56

56

56

100 %

100 %

50

50

89 %

89 %

41

41

73 %

73 %

Senegal

Senegal

668

668

667

667

100 %

100 %

638

638

96 %

96 %

581

581

87 %

87 %

Seišellid

Seišellid

23

23

23

23

100 %

100 %

23

23

99 %

99 %

21

21

93 %

93 %

Sierra Leone

Sierra Leone

663

663

663

663

100 %

100 %

621

621

94 %

94 %

548

548

83 %

83 %

Somaalia

Somaalia

903

903

901

901

100 %

100 %

898

898

99 %

99 %

872

872

97 %

97 %

Svaasimaa

Svaasimaa

135

135

128

128

95 %

95 %

113

113

84 %

84 %

95

95

70 %

70 %

Tansaania

Tansaania

1 176

1 176

1 174

1 174

100 %

100 %

1 108

1 108

94 %

94 %

945

945

80 %

80 %

Tšaad

Tšaad

938

938

936

936

100 %

100 %

832

832

89 %

89 %

708

708

75 %

75 %

Togo

Togo

378

378

378

378

100 %

100 %

374

374

99 %

99 %

332

332

88 %

88 %

Sambia

Sambia

834

834

834

834

100 %

100 %

740

740

89 %

89 %

536

536

64 %

64 %

Zimbabwe

Zimbabwe

472

472

471

471

100 %

100 %

465

465

99 %

99 %

435

435

92 %

92 %

- Aafrika riigid kokku

- Aafrika riigid kokku

28 150

28 150

28 082

28 082

100 %

100 %

26 654

26 654

95 %

95 %

22 709

22 709

81 %

81 %

Antigua ja Barbuda

Antigua ja Barbuda

16

16

15

15

99 %

99 %

15

15

99 %

99 %

14

14

88 %

88 %

Barbados

Barbados

22

22

22

22

100 %

100 %

22

22

99 %

99 %

20

20

91 %

91 %

Belize

Belize

43

43

43

43

100 %

100 %

35

35

82 %

82 %

28

28

66 %

66 %

Dominica

Dominica

41

41

41

41

100 %

100 %

41

41

99 %

99 %

38

38

91 %

91 %

Grenada

Grenada

21

21

21

21

100 %

100 %

21

21

99 %

99 %

20

20

94 %

94 %

Guyana

Guyana

81

81

81

81

100 %

100 %

78

78

96 %

96 %

76

76

94 %

94 %

Haiti

Haiti

1 030

1 030

1 020

1 020

99 %

99 %

890

890

86 %

86 %

736

736

72 %

72 %

Jamaica

Jamaica

243

243

240

240

99 %

99 %

236

236

97 %

97 %

213

213

88 %

88 %

Dominikaani Vabariik

Dominikaani Vabariik

283

283

283

283

100 %

100 %

277

277

98 %

98 %

268

268

95 %

95 %

Saint Lucia

Saint Lucia

32

32

32

32

100 %

100 %

32

32

100 %

100 %

28

28

86 %

86 %

Saint Kitts ja Nevis

Saint Kitts ja Nevis

9

9

8

8

92 %

92 %

8

8

91 %

91 %

6

6

66 %

66 %

Saint Vincent ja Grenadiinid

Saint Vincent ja Grenadiinid

27

27

27

27

98 %

98 %

26

26

97 %

97 %

22

22

81 %

81 %

Suriname

Suriname

27

27

27

27

100 %

100 %

27

27

97 %

97 %

20

20

73 %

73 %

Trinidad ja Tobago

Trinidad ja Tobago

29

29

29

29

99 %

99 %

28

28

99 %

99 %

22

22

76 %

76 %

- Kariibi mere riigid kokku

- Kariibi mere riigid kokku

1 904

1 904

1 889

1 889

99 %

99 %

1 735

1 735

91 %

91 %

1 511

1 511

79 %

79 %

Fidži

Fidži

49

49

49

49

100 %

100 %

48

48

99 %

99 %

41

41

85 %

85 %

Cooki saared

Cooki saared

5

5

5

5

99 %

99 %

5

5

99 %

99 %

5

5

99 %

99 %

Saalomoni Saared

Saalomoni Saared

69

69

69

69

100 %

100 %

60

60

88 %

88 %

58

58

84 %

84 %

Kiribati

Kiribati

42

42

42

42

100 %

100 %

42

42

99 %

99 %

26

26

61 %

61 %

Marshalli Saared

Marshalli Saared

17

17

17

17

100 %

100 %

17

17

99 %

99 %

14

14

82 %

82 %

Mikroneesia

Mikroneesia

23

23

23

23

100 %

100 %

23

23

97 %

97 %

10

10

43 %

43 %

Nauru

Nauru

4

4

4

4

100 %

100 %

4

4

99 %

99 %

4

4

92 %

92 %

Niue

Niue

3

3

3

3

100 %

100 %

3

3

99 %

99 %

3

3

98 %

98 %

Belau

Belau

5

5

5

5

100 %

100 %

4

4

69 %

69 %

3

3

60 %

60 %

Paapua Uus-Guinea

Paapua Uus-Guinea

246

246

244

244

100 %

100 %

228

228

93 %

93 %

155

155

63 %

63 %

Lääne-Samoa

Lääne-Samoa

67

67

67

67

100 %

100 %

67

67

100 %

100 %

66

66

99 %

99 %

Ida-Timor

Ida-Timor

174

174

174

174

100 %

100 %

172

172

99 %

99 %

138

138

79 %

79 %

Tonga

Tonga

28

28

28

28

100 %

100 %

28

28

99 %

99 %

28

28

99 %

99 %

Tuvalu

Tuvalu

13

13

13

13

100 %

100 %

13

13

99 %

99 %

12

12

89 %

89 %

Vanuatu

Vanuatu

55

55

55

55

100 %

100 %

50

50

91 %

91 %

41

41

76 %

76 %

- Vaikse ookeani piirkonna riigid kokku

- Vaikse ookeani piirkonna riigid kokku

800

800

799

799

100 %

100 %

764

764

95 %

95 %

605

605

76 %

76 %

AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud

AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud

7 744

7 744

7 607

7 607

98 %

98 %

7 299

7 299

94 %

94 %

6 242

6 242

81 %

81 %

Portugalikeelsed Aafrika riigid (PALOP)

Portugalikeelsed Aafrika riigid (PALOP)

62

62

61

61

98 %

98 %

59

59

95 %

95 %

50

50

80 %

80 %

KESK-AAFRIKA PIIRKOND

KESK-AAFRIKA PIIRKOND

555

555

551

551

99 %

99 %

500

500

90 %

90 %

346

346

62 %

62 %

IDA-AAFRIKA JA AUSTRAALIA PIIRKOND

IDA-AAFRIKA JA AUSTRAALIA PIIRKOND

3 176

3 176

3 166

3 166

100 %

100 %

3 022

3 022

95 %

95 %

2 116

2 116

67 %

67 %

Lääne-Aafrika piirkond

Lääne-Aafrika piirkond

1 958

1 958

1 943

1 943

99 %

99 %

1 903

1 903

97 %

97 %

1 399

1 399

71 %

71 %

Kariibi mere piirkond

Kariibi mere piirkond

535

535

531

531

99 %

99 %

474

474

89 %

89 %

323

323

60 %

60 %

Vaikse ookeani piirkond

Vaikse ookeani piirkond

326

326

324

324

99 %

99 %

277

277

85 %

85 %

186

186

57 %

57 %

- AKV riikide piirkondlik koostöö kokku

- AKV riikide piirkondlik koostöö kokku

14 355

14 355

14 182

14 182

99 %

99 %

13 534

13 534

94 %

94 %

10 662

10 662

74 %

74 %

AKV riigid

AKV riigid

49 785

49 785

49 110

49 110

99 %

99 %

46 838

46 838

94 %

94 %

39 070

39 070

78 %

78 %

ÜMTd

ÜMTd

Réserve / Non réparti par par pays/terri

Réserve / Non réparti par par pays/terri

31

31

14

14

44 %

44 %

11

11

37 %

37 %

10

10

32 %

32 %

Kõik ÜMTd

Kõik ÜMTd

31

31

14

14

44 %

44 %

11

11

37 %

37 %

10

10

32 %

32 %

Anguilla

Anguilla

28

28

28

28

100 %

100 %

27

27

99 %

99 %

27

27

99 %

99 %

Falklandi saared

Falklandi saared

10

10

10

10

100 %

100 %

10

10

98 %

98 %

10

10

98 %

98 %

Pitcairn ja sõltkonnad

Pitcairn ja sõltkonnad

5

5

5

5

100 %

100 %

5

5

100 %

100 %

5

5

100 %

100 %

Turksi ja Caicose saared

Turksi ja Caicose saared

33

33

33

33

100 %

100 %

33

33

100 %

100 %

32

32

97 %

97 %

Briti Neitsisaared

Briti Neitsisaared

2

2

2

2

100 %

100 %

2

2

98 %

98 %

2

2

90 %

90 %

Montserrat

Montserrat

33

33

33

33

100 %

100 %

33

33

100 %

100 %

31

31

94 %

94 %

Saint Helena

Saint Helena

38

38

38

38

100 %

100 %

38

38

100 %

100 %

35

35

94 %

94 %

- Briti ÜMTd kokku

- Briti ÜMTd kokku

148

148

148

148

100 %

100 %

147

147

100 %

100 %

141

141

96 %

96 %

Hollandi Antillid

Hollandi Antillid

41

41

41

41

100 %

100 %

23

23

57 %

57 %

19

19

46 %

46 %

Hollandi Antillid – Bonaire

Hollandi Antillid – Bonaire

4

4

4

4

100 %

100 %

4

4

91 %

91 %

2

2

55 %

55 %

Hollandi Antillid – Saba

Hollandi Antillid – Saba

4

4

4

4

100 %

100 %

3

3

97 %

97 %

3

3

97 %

97 %

Hollandi Antillid – Sint Eustatius

Hollandi Antillid – Sint Eustatius

2

2

2

2

100 %

100 %

2

2

97 %

97 %

2

2

97 %

97 %

Aruba

Aruba

21

21

21

21

100 %

100 %

21

21

99 %

99 %

18

18

84 %

84 %

Sint-Maarten

Sint-Maarten

14

14

14

14

100 %

100 %

7

7

51 %

51 %

4

4

31 %

31 %

- Madalmaade ÜMTd kokku

- Madalmaade ÜMTd kokku

86

86

86

86

100 %

100 %

61

61

71 %

71 %

49

49

57 %

57 %

Wallis ja Futuna

Wallis ja Futuna

39

39

39

39

100 %

100 %

37

37

95 %

95 %

26

26

66 %

66 %

Mayotte

Mayotte

29

29

29

29

100 %

100 %

29

29

100 %

100 %

29

29

100 %

100 %

Uus-Kaledoonia

Uus-Kaledoonia

50

50

50

50

100 %

100 %

50

50

100 %

100 %

49

49

98 %

98 %

Prantsuse Polüneesia

Prantsuse Polüneesia

51

51

51

51

100 %

100 %

50

50

98 %

98 %

49

49

96 %

96 %

Saint-Pierre ja Miquelon

Saint-Pierre ja Miquelon

47

47

47

47

100 %

100 %

47

47

100 %

100 %

47

47

100 %

100 %

- Prantsusmaa ÜMTd kokku

- Prantsusmaa ÜMTd kokku

215

215

215

215

100 %

100 %

212

212

99 %

99 %

199

199

93 %

93 %

Réserve/non réparti par région

Réserve/non réparti par région

137

137

137

137

100 %

100 %

136

136

99 %

99 %

71

71

52 %

52 %

- ÜMTde piirkondlik koostöö kokku

- ÜMTde piirkondlik koostöö kokku

137

137

137

137

100 %

100 %

136

136

99 %

99 %

71

71

52 %

52 %

ÜMTd

ÜMTd

617

617

599

599

97 %

97 %

567

567

92 %

92 %

471

471

76 %

76 %

KOKKU: AKV RIIGID + ÜMTd

KOKKU: AKV RIIGID + ÜMTd

50 402

50 402

49 709

49 709

99 %

99 %

47 406

47 406

94 %

94 %

39 540

39 540

78 %

78 %

Üheteistkümnenda EAFi kulukohustuste ja lepingutega seotud ning makstud summade jagunemine kuluvaldkondade kaupa

Üheteistkümnenda EAFi kulukohustuste ja lepingutega seotud ning makstud summade jagunemine kuluvaldkondade kaupa

Üheteistkümnenda EAFi kulukohustuste ja lepingutega seotud ning makstud summade jagunemine kuluvaldkondade kaupa (OECD arenguabi komitee sektorikoodid) (21)

21

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Sektor | Kulukohustustega seotud | Lepingutega seotud | Makstud |
| Sotsiaaltaristu ja -teenused | | | |
| 110 – Haridus | 1 192,46 | 1 064,95 | 839,46 |
| 120 – Tervishoid | 2 131,40 | 2 419,57 | 2 073,28 |
| 130 – Rahvastikupoliitika ja -programmid ning reproduktiivtervis | 352,44 | 40,12 | 25,41 |
| 140 – Vesi ja kanalisatsioon | 788,50 | 728,46 | 365,94 |
| 150 – Valitsus ja kodanikuühiskond | 5 909,31 | 5 883,98 | 4 812,88 |
| 160 – Muu sotsiaaltaristu ja -teenused | 996,71 | 1 448,73 | 1 299,56 |
| Sotsiaaltaristu ja -teenused KOKKU | 11 370,82 | 11 585,81 | 9 416,53 |
| Majandustaristu ja -teenused | | | |
| 210 – Veondus ja ladustamine | 1 425,48 | 1 933,76 | 742,39 |
| 220 – Side | 140,96 | 139,91 | 83,87 |
| 230 – Energeetika | 2 015,13 | 1 752,16 | 836,02 |
| 240 – Pangandus- ja finantsteenused | 93,93 | 116,10 | 50,50 |
| 250 – Ettevõtlus- ja muud teenused | 346,23 | 276,47 | 123,41 |
| Majandustaristu ja -teenused KOKKU | 4 021,71 | 4 218,41 | 1 836,20 |
| Tootmissektorid | | | |
| 310 – Põllumajandus, metsamajandus ja kalapüük | 3 251,42 | 2 823,53 | 1 839,53 |
| 320 – Tööstus, maavarad ja kaevandamine, ehitus | 644,39 | 424,96 | 158,21 |
| 330 – Kaubandus ja turism | 498,46 | 419,71 | 203,21 |
| Tootmissektorid KOKKU | 4 394,26 | 3 668,20 | 2 200,94 |
| Mitut sektorit hõlmav / valdkondadevaheline tegevus | | | |
| 410 – Üldine keskkonnakaitse | 989,44 | 821,21 | 481,09 |
| 430 – Muu mitut sektorit hõlmav tegevus | 3 882,47 | 2 445,97 | 1 365,91 |
| Mitut sektorit hõlmav / valdkondadevaheline tegevus KOKKU | 4 871,91 | 3 267,18 | 1 847,01 |
| Kaupadena antav abi ja üldine programmiabi | | | |
| 510 – Üldine eelarvetoetus | 3 116,32 | 3 149,33 | 2 436,61 |
| 520 – Toiduabi arenguabi raames | 614,50 | 385,77 | 347,06 |
| Kaupadena antav abi ja üldine programmiabi KOKKU | 3 730,82 | 3 535,09 | 2 783,68 |
| Võlaga seotud meetmed | | | |
| 600 – Võlaga seotud meetmed | 91,50 | 91,50 | 91,50 |
| Võlaga seotud meetmed KOKKU | 91,50 | 91,50 | 91,50 |
| Humanitaarabi | | | |
| 720 – Hädaolukordadele reageerimine | 746,19 | 460,11 | 437,98 |
| 730 – Ülesehitusabi ja taastamine | 137,83 | 44,16 | 34,02 |
| 740 – Katastroofideks valmisolek | 72,79 | 109,06 | 78,89 |
| Humanitaarabi KOKKU | 956,81 | 613,33 | 550,89 |
| Rahastajate halduskulud / Jaotamata kulud / Määratlemata kulud | | | |
| 910 – Rahastajate halduskulud | 982,02 | 968,04 | 777,47 |
| 998 – Jaotamata kulud / Määratlemata kulud | 183,30 | 36,68 | 21,44 |
| N/A – Ei kohaldata | 260,50 | 1,57 | 1,15 |
| Rahastajate halduskulud / Jaotamata kulud / Määratlemata kulud KOKKU | 1 425,82 | 1 006,29 | 800,06 |
| ÜHETEISTKÜMNENDA EAFi kulukohustuste ja lepingutega seotud ning makstud summad KOKKU | 30 863,65 | 27 985,81 | 19 526,81 |

(miljonites eurodes)

Sektor

Kulukohustustega seotud

Lepingutega seotud

Makstud

Sotsiaaltaristu ja -teenused

Sotsiaaltaristu ja -teenused

110 – Haridus

110 – Haridus

1 192,46

1 192,46

1 064,95

1 064,95

839,46

839,46

120 – Tervishoid

120 – Tervishoid

2 131,40

2 131,40

2 419,57

2 419,57

2 073,28

2 073,28

130 – Rahvastikupoliitika ja -programmid ning reproduktiivtervis

130 – Rahvastikupoliitika ja -programmid ning reproduktiivtervis

352,44

352,44

40,12

40,12

25,41

25,41

140 – Vesi ja kanalisatsioon

140 – Vesi ja kanalisatsioon

788,50

788,50

728,46

728,46

365,94

365,94

150 – Valitsus ja kodanikuühiskond

150 – Valitsus ja kodanikuühiskond

5 909,31

5 909,31

5 883,98

5 883,98

4 812,88

4 812,88

160 – Muu sotsiaaltaristu ja -teenused

160 – Muu sotsiaaltaristu ja -teenused

996,71

996,71

1 448,73

1 448,73

1 299,56

1 299,56

Sotsiaaltaristu ja -teenused KOKKU

Sotsiaaltaristu ja -teenused KOKKU

11 370,82

11 370,82

11 585,81

11 585,81

9 416,53

9 416,53

Majandustaristu ja -teenused

Majandustaristu ja -teenused

210 – Veondus ja ladustamine

210 – Veondus ja ladustamine

1 425,48

1 425,48

1 933,76

1 933,76

742,39

742,39

220 – Side

220 – Side

140,96

140,96

139,91

139,91

83,87

83,87

230 – Energeetika

230 – Energeetika

2 015,13

2 015,13

1 752,16

1 752,16

836,02

836,02

240 – Pangandus- ja finantsteenused

240 – Pangandus- ja finantsteenused

93,93

93,93

116,10

116,10

50,50

50,50

250 – Ettevõtlus- ja muud teenused

250 – Ettevõtlus- ja muud teenused

346,23

346,23

276,47

276,47

123,41

123,41

Majandustaristu ja -teenused KOKKU

Majandustaristu ja -teenused KOKKU

4 021,71

4 021,71

4 218,41

4 218,41

1 836,20

1 836,20

Tootmissektorid

Tootmissektorid

310 – Põllumajandus, metsamajandus ja kalapüük

310 – Põllumajandus, metsamajandus ja kalapüük

3 251,42

3 251,42

2 823,53

2 823,53

1 839,53

1 839,53

320 – Tööstus, maavarad ja kaevandamine, ehitus

320 – Tööstus, maavarad ja kaevandamine, ehitus

644,39

644,39

424,96

424,96

158,21

158,21

330 – Kaubandus ja turism

330 – Kaubandus ja turism

498,46

498,46

419,71

419,71

203,21

203,21

Tootmissektorid KOKKU

Tootmissektorid KOKKU

4 394,26

4 394,26

3 668,20

3 668,20

2 200,94

2 200,94

Mitut sektorit hõlmav / valdkondadevaheline tegevus

Mitut sektorit hõlmav / valdkondadevaheline tegevus

410 – Üldine keskkonnakaitse

410 – Üldine keskkonnakaitse

989,44

989,44

821,21

821,21

481,09

481,09

430 – Muu mitut sektorit hõlmav tegevus

430 – Muu mitut sektorit hõlmav tegevus

3 882,47

3 882,47

2 445,97

2 445,97

1 365,91

1 365,91

Mitut sektorit hõlmav / valdkondadevaheline tegevus KOKKU

Mitut sektorit hõlmav / valdkondadevaheline tegevus KOKKU

4 871,91

4 871,91

3 267,18

3 267,18

1 847,01

1 847,01

Kaupadena antav abi ja üldine programmiabi

Kaupadena antav abi ja üldine programmiabi

510 – Üldine eelarvetoetus

510 – Üldine eelarvetoetus

3 116,32

3 116,32

3 149,33

3 149,33

2 436,61

2 436,61

520 – Toiduabi arenguabi raames

520 – Toiduabi arenguabi raames

614,50

614,50

385,77

385,77

347,06

347,06

Kaupadena antav abi ja üldine programmiabi KOKKU

Kaupadena antav abi ja üldine programmiabi KOKKU

3 730,82

3 730,82

3 535,09

3 535,09

2 783,68

2 783,68

Võlaga seotud meetmed

Võlaga seotud meetmed

600 – Võlaga seotud meetmed

600 – Võlaga seotud meetmed

91,50

91,50

91,50

91,50

91,50

91,50

Võlaga seotud meetmed KOKKU

Võlaga seotud meetmed KOKKU

91,50

91,50

91,50

91,50

91,50

91,50

Humanitaarabi

Humanitaarabi

720 – Hädaolukordadele reageerimine

720 – Hädaolukordadele reageerimine

746,19

746,19

460,11

460,11

437,98

437,98

730 – Ülesehitusabi ja taastamine

730 – Ülesehitusabi ja taastamine

137,83

137,83

44,16

44,16

34,02

34,02

740 – Katastroofideks valmisolek

740 – Katastroofideks valmisolek

72,79

72,79

109,06

109,06

78,89

78,89

Humanitaarabi KOKKU

Humanitaarabi KOKKU

956,81

956,81

613,33

613,33

550,89

550,89

Rahastajate halduskulud / Jaotamata kulud / Määratlemata kulud

Rahastajate halduskulud / Jaotamata kulud / Määratlemata kulud

910 – Rahastajate halduskulud

910 – Rahastajate halduskulud

982,02

982,02

968,04

968,04

777,47

777,47

998 – Jaotamata kulud / Määratlemata kulud

998 – Jaotamata kulud / Määratlemata kulud

183,30

183,30

36,68

36,68

21,44

21,44

N/A – Ei kohaldata

N/A – Ei kohaldata

260,50

260,50

1,57

1,57

1,15

1,15

Rahastajate halduskulud / Jaotamata kulud / Määratlemata kulud KOKKU

Rahastajate halduskulud / Jaotamata kulud / Määratlemata kulud KOKKU

1 425,82

1 425,82

1 006,29

1 006,29

800,06

800,06

ÜHETEISTKÜMNENDA EAFi kulukohustuste ja lepingutega seotud ning makstud summad KOKKU

ÜHETEISTKÜMNENDA EAFi kulukohustuste ja lepingutega seotud ning makstud summad KOKKU

30 863,65

30 863,65

27 985,81

27 985,81

19 526,81

19 526,81

Muutused üheteistkümnenda EAFi kulukohustuste ja lepingutega seotud ning makstud summades kuluvaldkondade kaupa

Muutused üheteistkümnenda EAFi kulukohustuste ja lepingutega seotud ning makstud summades kuluvaldkondade kaupa

Image 4

Image 5

Image 6

3.   SÕNASTIK

SÕNASTIK

Assigneeringud

Assigneeringud

Eelarve rahastamine.

Eelarves esitatakse nii kulukohustuste (õiguslikult siduvad lubadused anda rahalisi vahendeid) kui ka maksete (vahendite saajatele sularaha maksmine või pangaülekannete tegemine) prognoos. Kulukohustuste ja maksete assigneeringud on sageli erinevad (liigendatud assigneeringud), sest mitmeaastased programmid ja projektid seotakse tavaliselt täielikult kulukohustustega nende kinnitamise aastal, makseid aga tehakse nende rakendamisaja jooksul vastavalt programmide ja projektide edenemisele.

Assigneeringute tühistamine

Assigneeringute tühistamine

Assigneeringud, mida ei ole eelarveaasta lõpuks kasutatud ja mida ei saa üle kanda, tühistatakse.

Assigneeringute ülekandmine

Assigneeringute ülekandmine

Erand aastasuse põhimõttest, kui assigneeringud, mida asjaomasel eelarveaastal kasutada ei saanud, kantakse erandkorras üle kasutamiseks järgmisel aastal.

Eelarve täitmine

Eelarve täitmine

Eelarvevahendite kasutamine kulu- ja tulutoimingute kaudu.

Eelarve täitmise tulemus

Eelarve täitmise tulemus

Saadud tulude ja väljamakstud summade vahe, sh ülekandmistest, tühistamistest ja vahetuskursierinevustest tulenevad korrigeerimised.

Ametite puhul tuleb sellele vahele vastav summa rahastamisasutusele tagasi maksta.

Eelarveline kulukohustus

Eelarveline kulukohustus

Toiming, millega vastutav eelarvevahendite käsutaja broneerib juriidiliste kohustuste täitmiseks tehtavate edaspidiste maksete jaoks vajalikud eelarveassigneeringud.

Eelarvepunkt/eelarverida/eelarvepositsioon

Eelarvepunkt/eelarverida/eelarvepositsioon

Tulud ja kulud on eelarve struktuuris kajastatud eelarvepädevate institutsioonide kehtestatud kohustusliku liigenduse kohaselt, mis kajastab iga punkti sisu ja otstarvet. Eelarverea nimetuses (jaotis, peatükk, artikkel või rida) sisaldub liigendusühiku formaalne kirjeldus.

Juriidiline kohustus

Juriidiline kohustus

Toiming, millega eelarvevahendite käsutaja võtab kolmandate isikute ees kohustuse, mille tulemuseks on kulu liidu eelarvele.

Juriidiliste kohustuste levinud vormid on hankelepingud, toetuslepingud ja toetusotsused.

Kindlaksmääratud nõuded

Kindlaksmääratud nõuded

Õigus koguda võlgnikult tulu, mida tunnistatakse sissenõudekorralduse väljastamise teel.

Kulud

Kulud

Eelarvevahendite kasutamine eri liiki rahastamisallikatest.

Kulukohustuste assigneeringud

Kulukohustuste assigneeringud

Kulukohustuste assigneeringutest kaetakse jooksval eelarveaastal võetavate juriidiliste kohustuste (lepingud, toetuslepingud või otsused) koguväärtus.

Kulukohustusest vabastamine

Kulukohustusest vabastamine

Toiming, millega vastutav eelarvevahendite käsutaja tühistab täielikult või osaliselt assigneeringute broneeringu, mis on varem eelarvelise kulukohustusega tehtud.

Liigendamata assigneeringud

Liigendamata assigneeringud

Assigneeringud, millega täidetakse aastaseid vajadusi ja mille suhtes tuleb seega võtta kulukohustusi eelarveaasta jooksul. Järgmisel aastal saab välja maksta ainult selliseid summasid, mille puhul kehtib automaatne ülekandmine. Kasutamata liigendamata assigneeringud, see tähendab assigneeringud, mille suhtes ei ole aasta jooksul kulukohustusi võetud, tühistatakse (välja arvatud juhul, kui komisjoni otsusega antakse erandkorras luba mitteautomaatseks ülekandmiseks). Liigendamata assigneeringud on halduskulude assigneeringud ning kulukohustuste assigneeringud võrduvad maksete assigneeringutega.

Liigendatud assigneeringud

Liigendatud assigneeringud

Liigendatud assigneeringuid kasutatakse mitmeaastaste meetmete rahastamiseks; nendest kaetakse jooksval eelarveaastal rohkem kui ühte eelarveaastat hõlmavate meetmete jaoks võetud juriidiliste kohustuste koguväärtust.

Maksete assigneeringud

Maksete assigneeringud

Maksete assigneeringutega kaetakse kulud, mis tulenevad jooksval eelarveaastal ja/või eelnevatel eelarveaastatel võetud juriidilistest kohustustest.

Paranduseelarve

Paranduseelarve

Eelarveaasta kestel vastu võetud otsus muuta (suurendada, vähendada, ümber paigutada) jooksva aasta vastuvõetud eelarve erinevaid aspekte.

RAL (Reste à liquider)

RAL (Reste à liquider

Summa, mis on eelarvelise kulukohustusega seoses teataval hetkel veel maksmata. Vt täitmata kulukohustused.

Sihtotstarbeline tulu

Sihtotstarbeline tulu

Konkreetsete kuluartiklite rahastamiseks ette nähtud tulu.

Tegevusassigneering

Tegevusassigneering

Tegevusassigneeringutega rahastatakse eri poliitikavaldkondi, peamiselt toetuste või hankemenetluste kaudu.

Toetused

Toetused

Eelarvest antavad rahalised otsetoetused kolmandatest isikutest vahendite saajatele, kes on kaasatud tegevusse, millega aidatakse kaasa liidu poliitika elluviimisele.

Tulem

Tulem

Kulude ja tulude mõju bilansile vastavalt tekkepõhise arvestuse põhimõtetele.

Täitmata kulukohustused

Täitmata kulukohustused

Täitmata kulukohustused (pr k „Reste à Liquider“, RAL) on kulukohustuste assigneeringud, mille alusel makseid ei ole veel tehtud. Need tulenevad otseselt mitmeaastaste programmide olemasolust ning kulukohustuste ja maksete assigneeringute lahususest.

Tühistatavad assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

Kasutamata assigneeringud, mis eelarveaasta lõpus tühistatakse. See tähendab assigneeringust tulenevate kulutamise ja/või kohustiste võtmise volituste täielikku või osalist tühistamist.

Ühisettevõtete (ja EIT) puhul võib nende suhtes kohaldatavate finantseeskirjade kohaselt lisada kõik kasutamata assigneeringud kuni kolme järgmise eelarveaasta tulude ja kulude eelarvestusse (nn „N+3“ reegel). Seega saab ühisettevõtete tühistatavad assigneeringud uuesti kättesaadavaks teha kuni eelarveaastani „N+3“.

Vahetuskursierinevus

Vahetuskursierinevus

Erinevus, mis tekib väljaspool euroala asuvate riikidega tehtavatele tehingutele vahetuskursside kohaldamise või välisvaluutas varade ja kohustiste aruande kuupäeva seisuga ümberhindamise tulemusena.

Vastuvõetud eelarve

Vastuvõetud eelarve

Eelarveprojekt võetakse vastu siis, kui eelarvepädevad institutsioonid selle kinnitavad.

Õiguslik alus / alusakt

Õiguslik alus / alusakt

Seadusandja (tavaliselt nõukogu ja Euroopa Parlamendi) vastuvõetud õigusakt, milles on täpsustatud liidu rahastamisprogrammi eesmärk, assigneeringute eesmärgid, sekkumist käsitlevad eeskirjad, aegumiskuupäev ja asjaomased finantsreeglid ning mis toimib rahastamisprogrammi rakendamise õigusliku alusena.

Ülejääk

Ülejääk

Summa, mille võrra tulud ületavad kulusid ja mis tuleb rahastamisasutusele tagastada. Vt eelarve täitmise tulemus.

Ümberpaigutused eelarveridade vahel

Ümberpaigutused eelarveridade vahel

Ümberpaigutused eelarveridade vahel on assigneeringute viimine ühelt eelarverealt teisele eelarveaasta jooksul, moodustades erandi eelarve sihtotstarbelisuse põhimõttest.

EUROOPA INVESTEERIMISPANGA HALLATAVATE VAHENDITE RAKENDAMISE AASTAARUANNE

EUROOPA INVESTEERIMISPANGA HALLATAVATE VAHENDITE RAKENDAMISE AASTAARUANNE

| EUROOPA INVESTEERIMISPANK | CA/551/22


  10. märts 2022 |
| --- | --- |
| | Dokument 22/071 |
| DIREKTORITE NÕUKOGU |
| INVESTEERIMISRAHASTU


  RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE


  SEISUGA 31. DETSEMBER 2021 |
| 1) | Finantsseisundi aruanne |

EUROOPA INVESTEERIMISPANK

EUROOPA INVESTEERIMISPANK

CA/551/22

CA/551/22

10. märts 2022

Dokument 22/071

Dokument 22/071

DIREKTORITE NÕUKOGU

DIREKTORITE NÕUKOGU

INVESTEERIMISRAHASTU

INVESTEERIMISRAHASTU

RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE

RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE

SEISUGA 31. DETSEMBER 2021

SEISUGA 31. DETSEMBER 2021

1)

Finantsseisundi aruanne

| 2) | Kasumi- ja muu koondkasumi aruanne |
| --- | --- |

2)

Kasumi- ja muu koondkasumi aruanne

| 3) | Omakapitali muutuste aruanne |
| --- | --- |

3)

Omakapitali muutuste aruanne

| 4) | Rahavoogude aruanne |
| --- | --- |

4)

Rahavoogude aruanne

| 5) | Raamatupidamise aastaaruande lisad |
| --- | --- |

5)

Raamatupidamise aastaaruande lisad

| 6) | Sõltumatu audiitori aruanne |
| --- | --- |

6)

Sõltumatu audiitori aruanne

FINANTSSEISUNDI ARUANNE

FINANTSSEISUNDI ARUANNE

SEISUGA 31. DETSEMBER 2021

SEISUGA 31. DETSEMBER 2021

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | Lisade punkt | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| VARAD | | | |
| Raha ja raha ekvivalendid | 5 | 1 358 564 | 923 940 |
| Nõuded rahastajate vastu | 9/17 | 85 210 | 68 908 |
| Likviidsed finantsvarad | 10 | — | 351 873 |
| Tuletisfinantsinstrumendid | 6 | 7 | 33 584 |
| Laenud ja ettemaksed | 7 | 1 986 281 | 1 673 445 |
| Aktsiad ja muud muutuvtuluga väärtpaberid | 8 | 697 631 | 526 810 |
| Muud varad | 11 | 1 086 | 109 |
| Varad kokku | | 4 128 779 | 3 578 669 |
| KOHUSTISED JA RAHASTU OMAKAPITAL | | | |
| KOHUSTISED | | | |
| Tuletisfinantsinstrumendid | 6 | 18 835 | 642 |
| Ettemakstud tulud | 12 | 48 432 | 29 732 |
| Antud tagatiste eraldised | 13 | — | 851 |
| Siduvate laenuandmiskohustuste eraldised | 14 | 16 602 | 33 152 |
| Võlad kolmandatele isikutele | 15 | 239 639 | 152 378 |
| Muud kohustised | 16 | 2 333 | 3 446 |
| Kohustised kokku | | 325 841 | 220 201 |
| RAHASTU OMAKAPITAL | | | |
| Rahastu liikmesriikidelt sisse nõutud osamaks | 17 | 3 471 695 | 3 221 695 |
| Jaotamata kasum | | 331 243 | 136 773 |
| Rahastu omakapital kokku | | 3 802 938 | 3 358 468 |
| Kohustised ja rahastu omakapital kokku | | 4 128 779 | 3 578 669 |

(tuhandetes eurodes)

Lisade punkt

31.12.2021

31.12.2020

VARAD

VARAD

Raha ja raha ekvivalendid

5

1 358 564

923 940

Nõuded rahastajate vastu

9/17

85 210

68 908

Likviidsed finantsvarad

10

—

351 873

Tuletisfinantsinstrumendid

6

7

33 584

Laenud ja ettemaksed

7

1 986 281

1 673 445

Aktsiad ja muud muutuvtuluga väärtpaberid

8

697 631

526 810

Muud varad

11

1 086

109

Varad kokku

Varad kokku

4 128 779

4 128 779

3 578 669

3 578 669

KOHUSTISED JA RAHASTU OMAKAPITAL

KOHUSTISED JA RAHASTU OMAKAPITAL

KOHUSTISED

KOHUSTISED

Tuletisfinantsinstrumendid

6

18 835

642

Ettemakstud tulud

12

48 432

29 732

Antud tagatiste eraldised

13

—

851

Siduvate laenuandmiskohustuste eraldised

14

16 602

33 152

Võlad kolmandatele isikutele

15

239 639

152 378

Muud kohustised

16

2 333

3 446

Kohustised kokku

Kohustised kokku

325 841

325 841

220 201

220 201

RAHASTU OMAKAPITAL

RAHASTU OMAKAPITAL

Rahastu liikmesriikidelt sisse nõutud osamaks

17

3 471 695

3 221 695

Jaotamata kasum

331 243

136 773

Rahastu omakapital kokku

Rahastu omakapital kokku

3 802 938

3 802 938

3 358 468

3 358 468

Kohustised ja rahastu omakapital kokku

Kohustised ja rahastu omakapital kokku

4 128 779

4 128 779

3 578 669

3 578 669

KASUMI- JA MUU KOONDKASUMI ARUANNE

KASUMI- JA MUU KOONDKASUMI ARUANNE

31. DETSEMBRIL 2021 LÕPPENUD MAJANDUSAASTA KOHTA

31. DETSEMBRIL 2021 LÕPPENUD MAJANDUSAASTA KOHTA

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | Lisade punkt | Alates 1.1.2021 | Alates 1.1.2020 |
| kuni 31.12.2021 | kuni 31.12.2020 |
| Intressid ja samalaadsed tulud (*9) | 19 | 86 456 | 84 783 |
| Intressid ja samalaadsed kulud | 19 | -10 436 | -5 250 |
| Intressid ja samalaadsed tulud (neto) | | 76 020 | 79 533 |
| Tulud teenus- ja vahendustasudest | 20 | 2 219 | 353 |
| Kulud teenus- ja vahendustasudest | 20 | -175 | -225 |
| Tulud teenus- ja vahendustasudest (neto) | | 2 044 | 128 |
| Tuletisfinantsinstrumentide õiglase väärtuse muutumine | | -51 770 | 18 949 |
| Netotulu aktsiatelt ja muudelt muutuvtuluga väärtpaberitelt | 21 | 123 627 | -46 717 |
| Netotulu laenudelt ja ettemaksetelt (mida kajastatakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande) | 7 | 3 568 | -29 621 |
| Laenude müük ja sissenõudmisest saadud tulu | | — | 2 362 |
| Valuutakursside muutustest tulenev netotulu | | 33 676 | -48 545 |
| Netotulu finantstehingutest | | 109 101 | - 103 572 |
| Laenude ja ettemaksete väärtuse languse muutus pärast tühistamiste mahaarvamist | 7 | 42 974 | -4 312 |
| Tagatiste eraldiste muutus pärast tühistamiste mahaarvamist | 13 | 851 | -228 |
| Siduvate laenuandmiskohustuste eraldiste muutus pärast tühistamiste mahaarvamist | 14 | 16 616 | 3 715 |
| Üldhalduskulud | 22 | -53 136 | -58 527 |
| Majandusaasta kasum/(kahjum) | | 194 470 | -83 263 |
| Majandusaasta koondkasum/(-kahjum) kokku | | 194 470 | -83 263 |

(tuhandetes eurodes)

Lisade punkt

Alates 1.1.2021

Alates 1.1.2020

kuni 31.12.2021

kuni 31.12.2020

Intressid ja samalaadsed tulud (*9)

*9

19

86 456

84 783

Intressid ja samalaadsed kulud

19

-10 436

-5 250

Intressid ja samalaadsed tulud (neto)

Intressid ja samalaadsed tulud (neto)

76 020

76 020

79 533

79 533

Tulud teenus- ja vahendustasudest

20

2 219

353

Kulud teenus- ja vahendustasudest

20

-175

-225

Tulud teenus- ja vahendustasudest (neto)

Tulud teenus- ja vahendustasudest (neto)

2 044

2 044

128

128

Tuletisfinantsinstrumentide õiglase väärtuse muutumine

-51 770

18 949

Netotulu aktsiatelt ja muudelt muutuvtuluga väärtpaberitelt

21

123 627

-46 717

Netotulu laenudelt ja ettemaksetelt (mida kajastatakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande)

7

3 568

-29 621

Laenude müük ja sissenõudmisest saadud tulu

—

2 362

Valuutakursside muutustest tulenev netotulu

33 676

-48 545

Netotulu finantstehingutest

Netotulu finantstehingutest

109 101

109 101

- 103 572

- 103 572

Laenude ja ettemaksete väärtuse languse muutus pärast tühistamiste mahaarvamist

7

42 974

-4 312

Tagatiste eraldiste muutus pärast tühistamiste mahaarvamist

13

851

-228

Siduvate laenuandmiskohustuste eraldiste muutus pärast tühistamiste mahaarvamist

14

16 616

3 715

Üldhalduskulud

22

-53 136

-58 527

Majandusaasta kasum/(kahjum)

Majandusaasta kasum/(kahjum)

194 470

194 470

-83 263

-83 263

Majandusaasta koondkasum/(-kahjum) kokku

Majandusaasta koondkasum/(-kahjum) kokku

194 470

194 470

-83 263

-83 263

OMAKAPITALI MUUTUSTE ARUANNE

OMAKAPITALI MUUTUSTE ARUANNE

31. DETSEMBRIL 2021 LÕPPENUD MAJANDUSAASTA KOHTA

31. DETSEMBRIL 2021 LÕPPENUD MAJANDUSAASTA KOHTA

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | Lisade punkt | Sissenõutud osamaksud | Jaotamata kasum | Kokku |
| Seisuga 1. jaanuar 2021 | | 3 221 695 | 136 773 | 3 358 468 |
| Majandusaasta jooksul sissenõutud liikmesriikide osamaksud | 17 | 250 000 | — | 250 000 |
| 2021. majandusaasta kasum | | — | 194 470 | 194 470 |
| Rahastu omakapitali muutused | | 250 000 | 194 470 | 444 470 |
| Seisuga 31. detsember 2021 | | 3 471 695 | 331 243 | 3 802 938 |
| Seisuga 1. jaanuar 2020 | | 2 967 000 | 220 036 | 3 187 036 |
| Majandusaasta jooksul sissenõutud liikmesriikide osamaksud | 17 | 209 614 | — | 209 614 |
| Üheksanda EAFi intressitoetusteks ja tehniliseks abiks ettenähtud osamaksu ümberjaotamine omakapitali | 17 | 45 081 | — | 45 081 |
| 2020. majandusaasta (kahjum) | | — | -83 263 | -83 263 |
| Rahastu omakapitali muutused | | 254 695 | -83 263 | 171 432 |
| Seisuga 31. detsember 2020 | | 3 221 695 | 136 773 | 3 358 468 |

(tuhandetes eurodes)

Lisade punkt

Sissenõutud osamaksud

Jaotamata kasum

Kokku

Seisuga 1. jaanuar 2021

Seisuga 1. jaanuar 2021

3 221 695

3 221 695

136 773

136 773

3 358 468

3 358 468

Majandusaasta jooksul sissenõutud liikmesriikide osamaksud

17

250 000

—

250 000

2021. majandusaasta kasum

—

194 470

194 470

Rahastu omakapitali muutused

Rahastu omakapitali muutused

250 000

250 000

194 470

194 470

444 470

444 470

Seisuga 31. detsember 2021

Seisuga 31. detsember 2021

3 471 695

3 471 695

331 243

331 243

3 802 938

3 802 938

Seisuga 1. jaanuar 2020

Seisuga 1. jaanuar 2020

2 967 000

2 967 000

220 036

220 036

3 187 036

3 187 036

Majandusaasta jooksul sissenõutud liikmesriikide osamaksud

17

209 614

—

209 614

Üheksanda EAFi intressitoetusteks ja tehniliseks abiks ettenähtud osamaksu ümberjaotamine omakapitali

17

45 081

—

45 081

2020. majandusaasta (kahjum)

—

-83 263

-83 263

Rahastu omakapitali muutused

Rahastu omakapitali muutused

254 695

254 695

-83 263

-83 263

171 432

171 432

Seisuga 31. detsember 2020

Seisuga 31. detsember 2020

3 221 695

3 221 695

136 773

136 773

3 358 468

3 358 468

RAHAVOOGUDE ARUANNE

RAHAVOOGUDE ARUANNE

31. DETSEMBRIL 2021 LÕPPENUD MAJANDUSAASTA KOHTA

31. DETSEMBRIL 2021 LÕPPENUD MAJANDUSAASTA KOHTA

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | Lisade punkt | Alates 1.1.2021 kuni 31.12.2021 | Alates 1.1.2020 kuni 31.12.2020 |
| PÕHITEGEVUS | | | |
| Majandusaasta kasum/(kahjum) | | 194 470 | -83 263 |
| Korrigeerimised: | | | |
| Netotulu aktsiatelt ja muudelt muutuvtuluga väärtpaberitelt | 8 | - 130 991 | 47 909 |
| Laenude ja ettemaksete väärtuse languse muutus pärast tühistamiste mahaarvamist | 7 | -42 974 | 4 312 |
| Netotulu laenudelt ja ettemaksetelt (mida kajastatakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande) | | -3 568 | 29 621 |
| Laenudelt ja ettemaksetelt kogunenud intressitulu ja amortiseeritud väärtuse muutus | 7 | 6 462 | -5 202 |
| Antud tagatiste eraldiste netomuutus pärast tühistamiste mahaarvamist | 13 | -851 | 228 |
| Siduvate laenuandmiskohustuste eraldiste netomuutus pärast tühistamiste mahaarvamist | | -16 550 | -4 117 |
| Tuletisinstrumentide õiglase väärtuse muutumine | | 51 770 | -18 949 |
| Likviidsetelt finantsvaradelt kogunenud intressitulu ja amortiseeritud väärtuse muutus | 10 | -1 271 | 1 067 |
| Ettemakstud tulude muutus | | 18 700 | -2 834 |
| Vahetuskursi muutuste mõju laenudele | 7 | -84 893 | 90 878 |
| Vahetuskursi muutuste mõju aktsiatele ja muudele muutuvtuluga väärtpaberitele | 8 | -27 230 | 33 616 |
| Vahetuskursi muutuste mõju hoitavale rahale | | -9 875 | 9 233 |
| (Kahjum)/kasum põhitegevusest enne põhitegevusega seotud varades ja kohustistes toimunud muutuste arvestamist | | -46 801 | 102 499 |
| Laenude väljamaksed | 7 | - 515 212 | - 560 291 |
| Laenude tagastamine | 7 | 339 944 | 276 101 |
| Laenude müük ja sissenõudmisest saadud tulu | | — | 2 362 |
| Rahalt ja raha ekvivalentidelt kogunenud intressitulu muutus | 5 | -304 | 66 |
| Likviidsed finantsvarad (suurenemine) | 10 | -2 333 691 | -2 710 009 |
| Likviidsed finantsvarad lõpptähtaegade kaupa | 10 | 2 684 293 | 2 689 790 |
| Aktsiate ja muude muutuvtuluga väärtpaberite väärtuse suurenemine | 8 | -84 224 | -85 305 |
| Puhastulu aktsiatelt ja muudelt muutuvtuluga väärtpaberitelt | | 77 749 | 85 477 |
| Muude varade väärtuse suurenemine | | 977 | 109 |
| Muude kohustiste (suurenemine)/vähenemine | | 1 113 | -1 093 |
| Euroopa Investeerimispangale tasutavate summade suurenemine | | 34 598 | 8 543 |
| Netorahavood (mida kasutatakse) põhitegevuses | | 158 442 | - 191 751 |
| FINANTSEERIMISTEGEVUS | | | |
| Liikmesriikidelt saadud osamaksud | | 250 444 | 227 035 |
| Seoses intressitoetuste ja tehnilise abiga liikmesriikidelt saadud summad | | 63 254 | 60 387 |
| Seoses intressitoetuste ja tehnilise abiga liikmesriikide eest makstud summad | | -27 337 | -18 807 |
| Rahavood finantseerimistegevusest (neto) | | 286 361 | 268 615 |
| Raha ja raha ekvivalentide suurenemine (neto) | | 444 803 | 76 864 |
| Rahavoogude koondaruanne: | | | |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga | | 924 077 | 837 980 |
| Netorahavood, mis tulenevad / (mida kasutatakse) | | | |
| põhitegevusest | | 158 442 | - 191 751 |
| finantseerimistegevusest | | 286 361 | 268 615 |
| vahetuskursi muutuste mõjust rahale ja raha ekvivalentidele | | -9 875 | 9 233 |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga | | 1 359 005 | 924 077 |
| Raha ja raha ekvivalendid jagunevad: | | | |
| Sularaha | 5 | 434 064 | 398 991 |
| Tähtajalised hoiused (kogunenud intressideta) | 5 | 672 730 | 380 000 |
| Kommertsväärtpaberid | 5 | 252 211 | 145 086 |
| | | 1 359 005 | 924 077 |

(tuhandetes eurodes)

Lisade punkt

Alates 1.1.2021 kuni 31.12.2021

Alates 1.1.2020 kuni 31.12.2020

PÕHITEGEVUS

PÕHITEGEVUS

Majandusaasta kasum/(kahjum)

194 470

-83 263

Korrigeerimised:

Netotulu aktsiatelt ja muudelt muutuvtuluga väärtpaberitelt

8

- 130 991

47 909

Laenude ja ettemaksete väärtuse languse muutus pärast tühistamiste mahaarvamist

7

-42 974

4 312

Netotulu laenudelt ja ettemaksetelt (mida kajastatakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande)

-3 568

29 621

Laenudelt ja ettemaksetelt kogunenud intressitulu ja amortiseeritud väärtuse muutus

7

6 462

-5 202

Antud tagatiste eraldiste netomuutus pärast tühistamiste mahaarvamist

13

-851

228

Siduvate laenuandmiskohustuste eraldiste netomuutus pärast tühistamiste mahaarvamist

-16 550

-4 117

Tuletisinstrumentide õiglase väärtuse muutumine

51 770

-18 949

Likviidsetelt finantsvaradelt kogunenud intressitulu ja amortiseeritud väärtuse muutus

10

-1 271

1 067

Ettemakstud tulude muutus

18 700

-2 834

Vahetuskursi muutuste mõju laenudele

7

-84 893

90 878

Vahetuskursi muutuste mõju aktsiatele ja muudele muutuvtuluga väärtpaberitele

8

-27 230

33 616

Vahetuskursi muutuste mõju hoitavale rahale

-9 875

9 233

(Kahjum)/kasum põhitegevusest enne põhitegevusega seotud varades ja kohustistes toimunud muutuste arvestamist

(Kahjum)/kasum põhitegevusest enne põhitegevusega seotud varades ja kohustistes toimunud muutuste arvestamist

-46 801

-46 801

102 499

102 499

Laenude väljamaksed

7

- 515 212

- 560 291

Laenude tagastamine

7

339 944

276 101

Laenude müük ja sissenõudmisest saadud tulu

—

2 362

Rahalt ja raha ekvivalentidelt kogunenud intressitulu muutus

5

-304

66

Likviidsed finantsvarad (suurenemine)

10

-2 333 691

-2 710 009

Likviidsed finantsvarad lõpptähtaegade kaupa

10

2 684 293

2 689 790

Aktsiate ja muude muutuvtuluga väärtpaberite väärtuse suurenemine

8

-84 224

-85 305

Puhastulu aktsiatelt ja muudelt muutuvtuluga väärtpaberitelt

77 749

85 477

Muude varade väärtuse suurenemine

977

109

Muude kohustiste (suurenemine)/vähenemine

1 113

-1 093

Euroopa Investeerimispangale tasutavate summade suurenemine

34 598

8 543

Netorahavood (mida kasutatakse) põhitegevuses

Netorahavood (mida kasutatakse) põhitegevuses

158 442

158 442

- 191 751

- 191 751

FINANTSEERIMISTEGEVUS

FINANTSEERIMISTEGEVUS

Liikmesriikidelt saadud osamaksud

250 444

227 035

Seoses intressitoetuste ja tehnilise abiga liikmesriikidelt saadud summad

63 254

60 387

Seoses intressitoetuste ja tehnilise abiga liikmesriikide eest makstud summad

-27 337

-18 807

Rahavood finantseerimistegevusest (neto)

Rahavood finantseerimistegevusest (neto)

286 361

286 361

268 615

268 615

Raha ja raha ekvivalentide suurenemine (neto)

Raha ja raha ekvivalentide suurenemine (neto)

444 803

444 803

76 864

76 864

Rahavoogude koondaruanne:

Rahavoogude koondaruanne:

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga

924 077

924 077

837 980

837 980

Netorahavood, mis tulenevad / (mida kasutatakse)

Netorahavood, mis tulenevad / (mida kasutatakse)

põhitegevusest

158 442

- 191 751

finantseerimistegevusest

286 361

268 615

vahetuskursi muutuste mõjust rahale ja raha ekvivalentidele

-9 875

9 233

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga

1 359 005

1 359 005

924 077

924 077

Raha ja raha ekvivalendid jagunevad:

Raha ja raha ekvivalendid jagunevad:

Sularaha

5

434 064

398 991

Tähtajalised hoiused (kogunenud intressideta)

5

672 730

380 000

Kommertsväärtpaberid

5

252 211

145 086

1 359 005

1 359 005

924 077

924 077

Raamatupidamise aastaaruannete lisad 31. detsembri 2021. aasta seisuga

Raamatupidamise aastaaruannete lisad 31. detsembri 2021. aasta seisuga

1.   Üldine teave

Üldine teave

Investeerimisrahastu (edaspidi „rahastu“) on loodud Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide (edaspidi „AKV riigid“) rühma ja Euroopa Liidu ja tema liikmesriikide vahelist koostööd ja arenguabi käsitleva Cotonou lepingu (edaspidi „leping“) raames, mis sõlmiti 23. juunil 2000 ning vaadati läbi 25. juunil 2005 ja 22. juunil 2010.

Rahastu ei ole juriidiline isik. Euroopa Investeerimispank (edaspidi „EIP“ ja „pank“) haldab liikmesriikide („rahastajad“) nimel osamaksusid vastavalt lepingu tingimustele ja korraldab rahastu tegevust.

Lepingu kohane rahastamine toimub ELi liikmesriikide eelarvetest. Rahastu rahastamiseks ja intressitoetuste maksmiseks vajaliku toetuse summad saadakse ELi liikmesriikide osamaksudest mitmeaastase finantsraamistiku raames (esimene finantsprotokoll aastateks 2000–2007 (edaspidi „üheksas Euroopa Arengufond (EAF)“), teine finantsprotokoll aastateks 2008–2013 (edaspidi „kümnes EAF“) ja kolmas finantsprotokoll aastateks 2014–2020 (edaspidi „üheteistkümnes EAF“)). EIP-le on tehtud ülesandeks järgneva haldamine:

| i) | rahastu, s.o riske kandev käibefond, mille eesmärk on erasektori investeeringute edendamine AKV riikides ning mille maht on 3 685,5 miljonit eurot, millest 48,5 miljonit eurot on eraldatud ülemeremaadele ja -territooriumidele (edaspidi „ÜMTd“); |
| --- | --- |

i)

rahastu, s.o riske kandev käibefond, mille eesmärk on erasektori investeeringute edendamine AKV riikides ning mille maht on 3 685,5 miljonit eurot, millest 48,5 miljonit eurot on eraldatud ülemeremaadele ja -territooriumidele (edaspidi „ÜMTd“);

| ii) | intressitoetuste rahastamiseks ettenähtud toetused AKV riikidele summas kuni 1 220,85 miljonit eurot ja ÜMTdele kuni 8,5 miljonit eurot. Neid toetusi saab kuni 15 % ulatuses kasutada projektidega seonduva tehnilise abi rahastamiseks. |
| --- | --- |

ii)

intressitoetuste rahastamiseks ettenähtud toetused AKV riikidele summas kuni 1 220,85 miljonit eurot ja ÜMTdele kuni 8,5 miljonit eurot. Neid toetusi saab kuni 15 % ulatuses kasutada projektidega seonduva tehnilise abi rahastamiseks.

EL ja AKV riigid on kokku leppinud üleminekumeetmeid käsitleva otsuse muutmises, et pikendada AKV-ELi koostöölepingu sätete kohaldamist 30. juunini 2022 või kuni uue lepingu jõustumiseni või kuni liidu ja AKV riikide vahelise uue lepingu ajutise kohaldamiseni, olenevalt sellest, mis saabub varem (AKV-ELi suursaadikute komitee 26. novembri 2021. aasta otsus nr 3/2021, millega muudetakse AKV-ELi suursaadikute komitee otsust nr 3/2019 võtta vastu AKV-ELi koostöölepingu (22) artikli 95 lõike 4 kohased üleminekumeetmed).

22

14. juunil 2021 jõustunud naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumenti „Globaalne Euroopa“ käsitleva määrusega (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/947) (23) luuakse peamine õiguslik alus ELi abi andmiseks väljaspool ELi aastatel 2021–2027 ning panga uute institutsiooniliste volituste juhtimine seoses tegevusega väljaspool Euroopa Liitu, sealhulgas AKV piirkonnas. Muu hulgas integreeritakse sellega ELi eelarvesse EAF, mida praegu rahastatakse väljaspool eelarvet. Naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi määrusega tagatakse komisjonile õiguslik alus, et delegeerida EIP-le edaspidi ELi volitusi väljaspool ELi toimuvaks tegevuseks. Samuti tagatakse sellega välisinvesteeringute raamistik liidu koostööks partnerasutustega ELi eelarvest rahastatavate toetuste või tagatiste kaudu.

23

23. detsembril 2020 otsustas nõukogu pikendada AKV investeerimisrahastu kulukohustuste võtmise perioodi vähemalt kuue kuu võrra. Edaspidi võetakse naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi raames kasutusele AKV investeerimisrahastust tagasisaadavad vahendid, ühendades Euroopa Kestliku Arengu Fondi (EFSD+) AKV riikide erasektorile pühendatud komponendi ja usaldusfondi, mida mõlemat rakendab EIP. AKV riikide taristupakett, mis on praegu tagatud investeerimisrahastust tagasisaadavate vahenditega, viiakse üle sihtotstarbelise investeerimissuuna nr 1 tagatise alla, et vabastada AKV investeerimisrahastust tagasisaadavad vahendid, millest on maha arvatud investeerimisrahastu võimalikud varasemad kulukohustused (seoses heakskiitmiste, allkirjastamiste ja tagatistega). AKV riikide taristupakett on osa EFSD+ tagatislepingust.

Pärast investeerimisrahastu kulukohustuste võtmise perioodi pikendamist kiitis pank kooskõlas oma volitustega tegevuse heaks kuni 30. juunini 2021 (24).

24

Raamatupidamise aastaaruande koostamisel lähtuti tegevuse jätkuvuse põhimõttest, mille puhul eeldatakse, et investeerimisrahastust suudetakse maksta välja kõik mis tahes tegevuse raames tasumisele kuuluvad summad. Investeerimisrahastu toimimise kestust ei ole kindlaks määratud. Üheteistkümnenda EAFi sisekokkulepe kehtib kõnealuse kokkuleppe artikli 14 lõike 3 kohaselt seni, kuni see on vajalik kõikide AKV-ELi partnerluslepingu, ÜMTde assotsieerimise otsuse ja mitmeaastase finantsraamistiku alusel rahastatavate toimingute täielikuks elluviimiseks.

Käesolev raamatupidamise aastaaruanne hõlmab ajavahemikku 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2021.

Halduskomitee ettepanekul võttis direktorite nõukogu 10. märtsil 2022 raamatupidamise aastaaruande vastu ja andis loa esitada see juhatajate nõukogule, et viimane saaks selle 22. aprilliks 2022 heaks kiita.

2.   Peamised arvestusmeetodid

Peamised arvestusmeetodid

2.1.   
  Koostamise alus – nõuetele vastavuse kinnitus

Koostamise alus – nõuetele vastavuse kinnitus

Rahastu raamatupidamise aastaaruanne on koostatud kooskõlas Euroopa Liidu vastuvõetud rahvusvaheliste finantsaruandlusstandarditega (IFRS).

2.2.   
  Olulised raamatupidamisalased otsused ja hinnangud

Olulised raamatupidamisalased otsused ja hinnangud

Raamatupidamise aastaaruande koostamisel tuleb anda raamatupidamislikke hinnanguid. Samal ajal peab EIP juhtkond rahastu arvestusmeetodite kohaldamisel lähtuma oma äranägemisest. Avalikustada tuleb valdkonnad, milles tehtavate otsuste puhul kasutatakse oma äranägemist laiemas ulatuses või mis on keerukamad, ning valdkonnad, millega seotud eeldustel ja hinnangutel on raamatupidamise aastaaruandele oluline mõju.

Otsuseid ja hinnanguid on kõige enam kasutatud järgnevates valdkondades:

—   Finantsinstrumentide õiglase väärtuse hindamine

Finantsinstrumentide õiglase väärtuse hindamine

Aktiivsetel turgudel kaubeldavate finantsvarade ja -kohustiste õiglane väärtus põhineb noteeritud turuhinnal või maaklerite hinnanoteeringutel. Kui õiglast väärtust ei ole võimalik leida aktiivsete turgude alusel, määratakse see kindlaks, kasutades mitmesuguseid hindamismeetodeid, sh matemaatilisi mudeleid. Mudelites kasutatavad väärtused võetakse võimaluse korral jälgitavatelt turgudelt; kui see aga ei ole teostatav, tuleb õiglase väärtuse kindlaksmääramisel teatavas ulatuses kasutada oma äranägemisel tehtavaid otsuseid. Hinnangud liigitatakse vastavalt nende tasemele õiglase väärtuse hierarhias, mis sõltub hindamismeetodis kasutatud sisenditest. Hindamismeetodid on avaldatud ja neid on kirjeldatud lisade punktides 2.4.2 ja 4.

—   Laenude ja ettemaksete väärtuse langusest tulenev kahjum

Laenude ja ettemaksete väärtuse langusest tulenev kahjum

Eeldatava krediidikahju hindamiseks tuleb juhtkonnal teha olulisi otsuseid, eelkõige hinnata väärtuse langusest tuleneva kahjumi kindlaksmääramisel, kui oluliselt on suurenenud krediidirisk alates esmasest kajastamisest, võtta arvesse tulevikku suunatud teavet ning prognoosida tulevaste rahavoogude suurust ja ajastust ning tagatise väärtust. Nende prognooside aluseks on hulk tegureid, mis võivad oluliselt muuta kajastatava krediidikahju allahindluse ajastust ja summat (lisade punkt 2.4.2). Asjakohaseid eeldusi COVID-19-st põhjustatud väärtuse languse mõju kohta on üksikasjalikult kirjeldatud lisade punktides 2.4.2 ja 3.2.3.7.

—   Noteerimata omakapitaliinvesteeringute väärtuse hindamine

Noteerimata omakapitaliinvesteeringute väärtuse hindamine

Noteerimata omakapitaliinvesteeringute väärtust hinnatakse tavaliselt ühel järgnevatest alustest:

| — | hiljutised ametlikud turutehingud; |
| --- | --- |

—

hiljutised ametlikud turutehingud;

| — | põhimõtteliselt samasuguse muu instrumendi jooksev õiglane väärtus; |
| --- | --- |

—

põhimõtteliselt samasuguse muu instrumendi jooksev õiglane väärtus;

| — | oodatavad rahavood diskonteerituna jooksvate määrade alusel, mida kohaldatakse sarnaste tingimuste ja riskinäitajatega instrumentide puhul; |
| --- | --- |

—

oodatavad rahavood diskonteerituna jooksvate määrade alusel, mida kohaldatakse sarnaste tingimuste ja riskinäitajatega instrumentide puhul;

| — | korrigeeritud netovarade meetod või |
| --- | --- |

—

korrigeeritud netovarade meetod või

| — | muud hindamismudelid. |
| --- | --- |

—

muud hindamismudelid.

Rahavoogude ja diskonteerimisel kasutatavate tegurite kindlaksmääramine noteerimata omakapitaliinvesteeringute puhul nõuab olulisi hinnanguid. Rahastu kohandab hindamismeetodeid perioodiliselt ja testib nende asjakohasust, kasutades selleks kas sama instrumendiga tehtud turutehingute jälgitavaid jooksvaid hindasid või muid jälgitavaid turuandmeid.

—   Rahastu osalusega üksuste konsolideerimine

Rahastu osalusega üksuste konsolideerimine

EIP tegi olulise otsuse, et ükski üksustest, milles tal on osalus, ei ole rahastu kontrolli all. See on tingitud sellest, et kõikides sellistes üksustes kuulub vastutus haldamise, tegevuse juhtimise ja partnerlusasjade eest täisosanikule, fondijuhile või haldusnõukogule, kellel on õigus ja pädevus teha kõik vajalikud toimingud partnerluse ülesannete ja eesmärkide täitmiseks kooskõlas investeerimis- ja tegevuspõhimõtetega.

—   Ebakindlus seoses pankadevahelise intressimäära (IBOR) reformiga

Ebakindlus seoses pankadevahelise intressimäära (IBOR) reformiga

Seoses viiteintressimääraga, mida vahetult pärast 30. juunit 2023 enam ei eksisteeri, nimelt USA dollari LIBORiga, kohaldab rahastu Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu (IASB) 1. etapi muudatusi, mis käsitlevad ebakindlust.

2.3.   
  Muutused arvestusmeetodites

Muutused arvestusmeetodites

Kui järgmised muudatused kõrvale jätta, siis on rahastu kõigi käesoleva raamatupidamise aastaaruandega hõlmatud arvestusperioodide suhtes järjepidevalt kohaldanud lisade punktis 2.4 kirjeldatud arvestuspõhimõtteid. Rahastu võttis aasta jooksul vastu järgmised standardimuudatused ja uued standardid.

Kasutuselevõetud standardid

Kasutuselevõetud standardid

Rahastu raamatupidamise aastaaruande puhul võeti alates 1. jaanuarist 2021 kasutusele alljärgnevad kehtivate standardite tõlgendused, muudatused ja parandused.

Viiteintressimäära reform (2. etapp – standardite IFRS 9 ja IFRS 7 muudatused) (IBORi reformi 2. etapp)

Need 27. augustil 2020 välja antud muudatused olid viimane osa Rahvusvahelise Raamatupidamisstandardite Nõukogu vastusest IBORi ja muude viiteintressimäärade pooleliolevale reformile.

Muudatused käsitlevad raamatupidamise aastaaruandele avalduvat mõju juhul, kui äriühing asendab reformi tulemusel vana viiteintressimäära alternatiivse viitemääraga. Nendega pakutakse praktilisi vabastusi standardite teatavatest nõuetest.

Eelkõige on need vabastused seotud finantsinstrumentide, liisingulepingute või riskimaandamissuhete muutmisega, kui lepingujärgne viiteintressimäär asendatakse uue alternatiivse viitemääraga.

Kui finantsinstrumendi lepingupõhiste rahavoogude muudatus on viiteintressimäära reformi otsene tagajärg ja kui see muudatus tehakse majanduslikult samaväärsetel alustel, siis pakuvad 2. etapi muudatused praktilise vahendi tegeliku intressimäära ajakohastamiseks, et väljendada muudatust ilma kajastamist lõpetamata või finantsinstrumendi bilansilist jääkmaksumust korrigeerimata. Samuti nähakse muudatustega ette erand, millega võimaldatakse kasutada läbivaadatud diskontomäära, mis kajastab intressi muutumist liisingukohustise määra ümberhindamisel, tulenevalt reformiga nõutavast muudatusest.

Samuti nähakse 2. etapi muudatustega ette mitu vabastust riskimaandamisinstrumentide arvestust käsitlevatest nõuetest, kui muudatus on reformi otsene tagajärg ja see tehakse majanduslikult samaväärsetel alustel. Eelkõige ei pea äriühing lõpetama riskimaandamisinstrumentide arvestust üksnes sel põhjusel, et ta teeb reformiga nõutavaid muudatusi.

Standardi muudatused võeti vastu tagasiulatuvalt, ilma et need mõjutaksid algsaldot.

Rahastut mõjutavad avaldatud, kuid veel vastuvõtmata standardid

Rahastut mõjutavad avaldatud, kuid veel vastuvõtmata standardid

Iga-aastased parandused ajavahemikuks 2018–2020 (standardite IFRS 1 ja IFRS 9 muudatused) ning standardite IFRS 3 ja IAS 37 piiratud muudatused

Iga-aastased parandused ajavahemikuks 2018–2020 (standardite IFRS 1 ja IFRS 9 muudatused) ning standardite IFRS 3 ja IAS 37 piiratud muudatused

Standardi IFRS 3 „Äriühendused“ muudatustega ajakohastatakse standardis IFRS 3 sisalduvat viidet finantsaruandluse kontseptuaalsele raamistikule, muutmata äriühenduste raamatupidamisarvestuse nõudeid.

Standardi IAS 37 „Eraldised, tingimuslikud kohustised ja tingimuslikud varad“ muudatustega täpsustatakse, millised kulud üksus hõlmab selle hindamisse, kas leping kannab kahjumit.

EL kiitis need muudatused heaks 28. juunil 2021 ja neid kohaldatakse 1. jaanuaril 2022 ja hiljem algavate aruandeperioodide suhtes.

Rahastu ei võtnud neid muudatusi ettenähtust varem vastu ning eeldatavalt ei avalda need rahastu raamatupidamise aastaaruandele olulist mõju.

2.4.   
  Kokkuvõte peamistest arvestusmeetoditest

Kokkuvõte peamistest arvestusmeetoditest

Finantsseisundi aruandes on varad ja kohustised esitatud likviidsuse järgi kahanevas järjekorras ning käibe- ja põhivaral ei ole vahet tehtud.

2.4.1.   Välisvaluuta ümberarvestamine

Välisvaluuta ümberarvestamine

Rahastu raamatupidamise aastaaruanne esitatakse eurodes, mis on ühtlasi rahastu arvestus- ja aruandlusvaluuta. Kui ei ole teisiti märgitud, on finantsteave esitatud eurodes ja ümardatud lähima tuhandeni.

Välisvaluutatehingud arvestatakse eurodesse ümber tehingu päeval kehtinud vahetuskursi alusel.

Rahalised varad ja kohustised, mis on nomineeritud muudes valuutades kui eurodes, arvestatakse eurodesse ümber finantsseisundi aruande kuupäeval kehtinud vahetuskursi alusel. Ümberarvestamisest tulenevat kasumit või kahjumit kajastatakse kasumi- ja muu koondkasumi aruandes.

Mitterahalised kirjed, mida hinnatakse välisvaluutas soetusmaksumuses, arvestatakse ümber algse tehingu kuupäeval kehtinud vahetuskursi alusel. Mitterahalised kirjed, mida hinnatakse välisvaluutas õiglases väärtuses, arvestatakse ümber õiglase väärtuse kindlaksmääramise kuupäeval kehtinud vahetuskursi alusel.

Vahetuskursierinevused, mis tulenevad tehingute teostamisest vahetuskursi alusel, mis erineb tehingu kuupäeval kehtinud vahetuskursist, ja realiseerimata vahetuskursierinevused, mis tulenevad välisvaluutas nomineeritud tasumata rahalistest varadest ja kohustistest, kajastatakse kasumi- ja muu koondkasumi aruandes.

2.4.2.   Finantsvarad (välja arvatud tuletisinstrumendid)

Finantsvarad (välja arvatud tuletisinstrumendid)

Finantsinstrumendid, mis ei ole tuletisinstrumendid, kajastatakse esmaselt arvelduspäeva seisuga.

Liigitus ja hindamine

Liigitus ja hindamine

Finantsvarad

Finantsvarad

Esmasel kajastamisel liigitatakse finantsvara amortiseeritud väärtuses, õiglases väärtuses muutustega läbi muu koondkasumiaruande või õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavaks finantsvaraks ning finantskohustised liigitatakse amortiseeritud väärtuses või õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavateks finantskohustisteks.

IFRS 9 kohaselt algab liigitamine sellest, et otsustatakse, kas finantsvara käsitatakse võla- või omakapitaliinstrumendina. IFRS 9s on osutatud standardile IAS 32 „Finantsinstrumendid: esitamine“.

Võlainstrumendid on instrumendid, mis on vastaspoole seisukohast finantskohustised – laenud ja võlaväärtpaberid, sh struktureeritud (majandus)üksuste, valitsuse või äriühingute emiteeritud võlakirjad, väärtpaberid või sertifikaadid.

Võlainstrument on amortiseeritud väärtuses kajastatav instrument, kui see vastab järgmistele kriteeriumitele ja seda ei liigitata õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavaks varaks:

| — | vara hoitakse ärimudelis, mille puhul hoitakse varasid lepingupõhiste rahavoogude kogumiseks, ning |
| --- | --- |

—

vara hoitakse ärimudelis, mille puhul hoitakse varasid lepingupõhiste rahavoogude kogumiseks, ning

| — | finantsvara lepingutingimustest tulenevad kindlaksmääratud kuupäevadel rahavood, mis on ainult põhiosa ja tasumata põhiosalt arvestatud intressi maksed. |
| --- | --- |

—

finantsvara lepingutingimustest tulenevad kindlaksmääratud kuupäevadel rahavood, mis on ainult põhiosa ja tasumata põhiosalt arvestatud intressi maksed.

Võlainstrument on õiglases väärtuses muutustega läbi muu koondkasumiaruande kajastatav instrument, kui see vastab järgmistele kriteeriumitele ja seda ei liigitata õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavaks varaks:

| — | vara hoitakse ärimudeli raames, mille eesmärk saavutatakse nii lepingupõhiste rahavoogude kogumise kui ka finantsvara müümisega, ja |
| --- | --- |

—

vara hoitakse ärimudeli raames, mille eesmärk saavutatakse nii lepingupõhiste rahavoogude kogumise kui ka finantsvara müümisega, ja

| — | finantsvara lepingutingimustest tulenevad konkreetsetel kuupäevadel rahavood, mille moodustavad ainult põhiosa ja tasumata põhiosalt arvestatud intressi maksed. |
| --- | --- |

—

finantsvara lepingutingimustest tulenevad konkreetsetel kuupäevadel rahavood, mille moodustavad ainult põhiosa ja tasumata põhiosalt arvestatud intressi maksed.

Eespool nimetatud kriteeriume tuleks kohaldada finantsvara suhtes tervikuna, ka juhul, kui tegemist on varjatud tuletisinstrumendiga.

Omakapitaliinstrumendid on instrumendid, mis on emitendi seisukohast omakapital, s.t sellised instrumendid, mis ei sisalda lepingulist maksekohustust ja mis tõendavad jääkosalust emitendi netovaras. Omakapitaliinstrumente hinnatakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande.

Sellise omakapitaliinstrumendi, mida ei hoita kauplemise eesmärgil, esmasel kajastamisel võib rahastu otsustada esitada hilisemad muutused ainult muu koondkasumi hulgas. Selline otsus tehakse iga investeeringu kohta eraldi.

Kõik muud finantsvarad liigitatakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavaks varaks.

Ärimudeli hindamine

Ärimudeli hindamine

Rahastut haldav Euroopa Investeerimispank analüüsib sellise ärimudeli eesmärki, kus võlainstrumenti hoitakse portfelli tasandil, sest see kajastab kõige paremini ärijuhtimise ja juhtkonnale teabe esitamise viisi. Arvesse võetakse järgmist teavet:

| — | portfelli moodustamise põhimõtted ja eesmärgid ning nende põhimõtete rakendamine praktikas. Eelkõige uuritakse, kas juhtimisstrateegia eesmärk on teenida lepingulist intressitulu, säilitades teatava intressimäära profiili, mille puhul finantsvarade tähtaeg vastab nende varade rahastamiseks võetud kohustiste tähtajale, või müües varasid rahavoogude realiseerimiseks; |
| --- | --- |

—

portfelli moodustamise põhimõtted ja eesmärgid ning nende põhimõtete rakendamine praktikas. Eelkõige uuritakse, kas juhtimisstrateegia eesmärk on teenida lepingulist intressitulu, säilitades teatava intressimäära profiili, mille puhul finantsvarade tähtaeg vastab nende varade rahastamiseks võetud kohustiste tähtajale, või müües varasid rahavoogude realiseerimiseks;

| — | kuidas analüüsitakse portfelli tootlust ja antakse sellest aru rahastu juhtkonnale; |
| --- | --- |

—

kuidas analüüsitakse portfelli tootlust ja antakse sellest aru rahastu juhtkonnale;

| — | millised on riskid, mis mõjutavad ärimudeli edukust (ja selle ärimudeli raames hoitavate finantsvarade tulemuslikkust) ja kuidas neid riske hallatakse, ning |
| --- | --- |

—

millised on riskid, mis mõjutavad ärimudeli edukust (ja selle ärimudeli raames hoitavate finantsvarade tulemuslikkust) ja kuidas neid riske hallatakse, ning

| — | eelmistel perioodidel toimunud müügi sagedus, maht ja ajastus, müügi põhjused ning tuleviku müügitegevuse prognoos. |
| --- | --- |

—

eelmistel perioodidel toimunud müügi sagedus, maht ja ajastus, müügi põhjused ning tuleviku müügitegevuse prognoos.

Teavet müügitegevuse kohta ei vaadelda aga eraldi, vaid üldise hindamise käigus, analüüsides seda, kuidas täidetakse rahastu eesmärki hallata finantsvara ja kuidas realiseeritakse rahavoogusid.

Tulemusliku rahastamise vahendi otselaenutehingute ärimudelit on kirjeldatud ja see on avalikustatud lisade punktis 24.

Rahavood, mille moodustavad ainult põhiosa ja tasumata põhiosalt arvestatud intressi maksed

Rahavood, mille moodustavad ainult põhiosa ja tasumata põhiosalt arvestatud intressi maksed

Käesolevas analüüsis on põhisumma määratletud kui võlainstrumendi õiglane väärtus esmasel kajastamisel. Intress on määratletud kui tasu raha ajaväärtuse eest, konkreetsel ajavahemikul tasumata põhisummaga seonduva krediidiriski eest ja muude elementaarsete laenamisega seotud riskide ja kulude (nt likviidsusrisk ja halduskulud) eest ning see sisaldab ka kasumimarginaali.

Instrumendi lepingutingimustest lähtudes analüüsitakse, kas lepingupõhised rahavood on ainult põhiosa ja intressi maksed. Selle käigus analüüsitakse, kas finantsvaraga on seotud lepingutingimus, mille tulemusel võib muutuda lepingupõhiste rahavoogude ajastus ja summa, nii et see ei vasta enam osutatud tingimusele.

Kajastamise lõpetamine

Kajastamise lõpetamine

Rahastu lõpetab finantsvara kajastamise, kui lepingujärgsed õigused finantsvarast tulenevatele rahavoogudele lõpevad või kui rahastu loovutab lepingujärgsete rahavoogude saamise õigused sellise tehingu tulemusena, mille raames rahastu kas kannab finantsvara omandiga seonduvad riskid ja hüved üle või säilitab sisuliselt kõik omandiga seonduvad riskid ja hüved, kuid ei säilita kontrolli finantsvara üle.

Finantsvara või -kohustise kajastamise lõpetamisel (lisade punkt 2.4.4) kajastatakse kasumiaruandes järgmiste summade vahe: ühelt poolt vara või kohustise bilansiline jääkmaksumus (või selle vara või kohustise osale omistatud bilansiline jääkmaksumus, mille kajastamine lõpetatakse) ja teiselt poolt i) saadud või makstud tasu ja ii) muu koondkasumi hulgas kajastatud kumulatiivne kasum või kahjum. Seejuures ei võeta arvesse õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi kajastatavatelt omakapitaliinvesteeringutelt saadavat kumulatiivset kasumit või kahjumit, mida ei kanta võõrandamisest saadud kasumisse või kahjumisse, vaid reservfondi.

IBORi reformi kontekstis hindab rahastu seda, kas amortiseeritud väärtuses kajastatava finantsinstrumendi muutus on oluline, pärast IBORi reformi 2. etapiga kehtestatud praktilise vahendi kohaldamist. Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu välja antud muudatuste kohaselt ei lõpeta rahastu sellise finantsinstrumendi kajastamist, mille lepingupõhised rahavood muutuvad reformi otsesel tagajärjel ja mille puhul muudatus on majanduslikult samaväärne eelmisele lepingupõhiste rahavoogude kindlaksmääramise alusele (see tähendab vahetult enne muudatust kasutatud alusele).

Ümberliigitamine

Ümberliigitamine

Pärast esmast kajastamist finantsvara enam ümber ei liigitata, välja arvatud pärast seda, kui rahastu on muutnud ärimudelit, mille alusel ta haldab oma finantsvarasid.

Muutmine

Muutmine

Amortiseeritud väärtuses kajastatav finantsvara loetakse muudetuks siis, kui selle lepingupõhised rahavood räägitakse uuesti läbi või neid muudetakse muul viisil. Uuesti läbirääkimine või muutmine võib, kuid ei pruugi tähendada endise finantsinstrumendi kajastamise lõpetamist ja uue finantsinstrumendi kajastamist.

Pärast amortiseeritud väärtuses kajastatava finantsvara rahavoogude märkimisväärset lepingupõhist muutmist, mille tagajärjel finantsvara kajastamine lõpetatakse, kajastatakse uut finantsvara õiglases väärtuses ning muudatusest tuleneva kasumi või kahjumi kajastamine avaldab konsolideeritud kasumiaruandes mõju finantstehingutest laekuva tulu rubriigis.

Lepingupõhist muutmist käsitatakse märkimisväärsena siis, kui läbivaadatud tingimuste kohaselt erineb rahavoogude diskonteeritud nüüdisväärtus (kasutades diskonteerimisel algset tegelikku intressimäära) vähemalt 10 % võrra algse finantsvara ülejäänud rahavoogude diskonteeritud nüüdisväärtusest. Arvesse võetakse ka selliseid kvalitatiivseid tegureid nagu selle vääringu muutumist, milles finantsvara on nomineeritud, ja konverteerimise tingimusi.

IBORi reformi kontekstis hindab rahastu seda, kas amortiseeritud väärtuses kajastatava finantsinstrumendi muutus on oluline, pärast IBORi reformi 2. etapiga kehtestatud praktilise vahendi kohaldamist. Rahastu ajakohastab tegelikku intressimäära ilma finantsinstrumendi bilansilist jääkmaksumust muutmata, kui finantsinstrumendi amortiseeritud väärtuses hinnatavate lepingupõhiste rahavoogude kindlaksmääramise alus muutub reformi otsesel tagajärjel ja kui muudatus on majanduslikult samaväärne eelmisele alusele (see tähendab vahetult enne muudatust kasutatud alusele).

Finantsinstrumentide õiglase väärtuse hindamine

Finantsinstrumentide õiglase väärtuse hindamine

Õiglane väärtus on hind, mis saadakse vara müügil või makstakse kohustise üleandmisel hindamiskuupäeval turuosaliste vahelises tavapärases tehingus peamisel turul, selle puudumisel aga kõige soodsamal turul, millele rahastul on sel kuupäeval juurdepääs.

Asjakohasel juhul hindab EIP rahastu nimel instrumendi õiglast väärtust, kasutades instrumendi noteeritud hinda aktiivsel turul. Aktiivse turuna käsitatakse turgu, kus vara või kohustusega seotud tehingud toimuvad piisava sagedusega ja piisavas mahus, et anda pidevalt teavet hinnakujunduse kohta.

Kui finantsseisundi aruandes kajastatud finantsvarade ja -kohustiste õiglast väärtust ei ole võimalik leida aktiivsete turgude alusel, määratakse see kindlaks, kasutades mitmesuguseid hindamismeetodeid, sh matemaatilisi mudeleid. Mudelites kasutatavad väärtused võetakse võimaluse korral jälgitavatelt turgudelt; kui see aga ei ole teostatav, tuleb õiglase väärtuse kindlaksmääramisel teatavas ulatuses kasutada oma äranägemisel tehtavaid otsuseid. Valitud hindamismeetod hõlmab kõiki tegureid, mida turul osalejad tavatsevad arvesse võtta tehinguhinna kindlaksmääramisel.

Hindamismeetodid võivad hõlmata võrdlust jälgitava turuhinnaga samalaadsete instrumentidega, netonüüdispuhasväärtuse mudelit, diskonteeritud rahavoogude mudelit, Black-Scholesi mudelit, polünoomilise optsioonihinna mudelit ja muid hindamismudeleid. Hindamismeetodites kasutatavate eelduste ja sisendite hulka kuuluvad riskivabad intressimäärad ja võrdlusintressimäärad, diskontomäära arvutamiseks kasutatavad krediidiriski marginaalid, võlakirja- ja aktsiahinnad, valuutavahetuskursid, aktsiahinnad, aktsiaindeksid ning prognoositav hinnavolatiilsus ja korrelatsioon.

Hindamismeetodite eesmärk on leida õiglane väärtus ehk hind, mille eest toimuks hindamiskuupäeval turuosaliste vahel tavapärane tehing vara müügiks või kohustise üleandmiseks.

Pank kasutab levinumate ja lihtsamate finantsinstrumentide õiglase väärtuse määramiseks üldtunnustatud hindamismudeleid. See kehtib näiteks intressimäära ja valuuta vahetuslepingute kohta, mille puhul kasutatakse ainult jälgitavaid turuandmeid, ning juhtimishinnanguid ja prognoose ei ole eriti vaja. Jälgitavaid hindu ja mudelite sisendeid võib tavaliselt saada noteeritud võla- ja kapitaliväärtpaberite, börsil kaubeldavate tuletisinstrumentide ja lihtsate börsiväliste tuletisinstrumentide (näiteks intressimäära vahetuslepingud) turult. Jälgitavate turuhindade ja mudelite sisendite kättesaadavus vähendab vajadust juhtkonna hinnangute ja prognooside järele ning õiglase väärtuse määramisega seotud ebakindlust. Jälgitavate turuhindade ja sisendite kättesaadavus on eri toodete ja turgude puhul erinev ning see võib muutuda konkreetsete sündmuste mõjul ja vastavalt finantsturgudel valitsevate tingimuste muutumisele.

Keerukamate instrumentide puhul kasutab pank enda väljatöötatud meetodeid, mis põhinevad tunnustatud hindamismudelitel. Mõned või kõik nende mudelite sisendid ei ole turul jälgitavad, vaid tuletatakse turuhindadest ja -määradest või oletustel põhinevatest hinnangutest. Oluliste mittejälgitavate sisenditega instrumentide hulka kuuluvad näiteks teatavad laenud ja tagatised, millel puudub aktiivne turg. Kui õiglane väärtus määratakse kindlaks hindamismudelitega, kus kasutatakse olulisi mittejälgitavaid sisendeid, on suurem roll juhtkonna hinnangutel ja prognoosidel. Juhtkonna hinnanguid ja prognoose on tavaliselt vaja selleks, et valida välja sobiv hindamismudel, prognoosida hinnatava instrumendi poolt tulevikus tekitatava rahavoo suurust, määrata kindlaks vastaspoole makseviivituse tõenäosus ja ettemakserisk ning valida sobivad diskontomäärad.

Rahastu hindab õiglast väärtust õiglase väärtuse hierarhia abil, mis kajastab hindamisel kasutatud sisendite olulisust. Hierarhia on järgmine:

| — | 1. tase: sisenditeks on instrumentide noteeritud (korrigeerimata) hinnad sellistel aktiivsetel turgudel, millele rahastul on juurdepääs ja kus kaubeldakse samasuguste instrumentidega. |
| --- | --- |

—

1. tase: sisenditeks on instrumentide noteeritud (korrigeerimata) hinnad sellistel aktiivsetel turgudel, millele rahastul on juurdepääs ja kus kaubeldakse samasuguste instrumentidega.

| — | 2. tase: muud sisendid kui 1. taseme noteeritud hinnad, mis on jälgitavad kas otseselt (s.o hindadena) või kaudselt (hindadest tuletatud). See kategooria hõlmab instrumente, mille hindamiseks kasutatakse sarnaste instrumentide noteeritud hinda aktiivsel turul, samasuguste või sarnaste instrumentide noteeritud hinda turul, mis ei ole täiesti aktiivne, või muid hindamismeetodeid, mille puhul olulised sisendid on turuandmete alusel jälgitavad. |
| --- | --- |

—

2. tase: muud sisendid kui 1. taseme noteeritud hinnad, mis on jälgitavad kas otseselt (s.o hindadena) või kaudselt (hindadest tuletatud). See kategooria hõlmab instrumente, mille hindamiseks kasutatakse sarnaste instrumentide noteeritud hinda aktiivsel turul, samasuguste või sarnaste instrumentide noteeritud hinda turul, mis ei ole täiesti aktiivne, või muid hindamismeetodeid, mille puhul olulised sisendid on turuandmete alusel jälgitavad.

| — | 3. tase: mittejälgitavad sisendid. See kategooria hõlmab instrumente, mille hindamismeetod ei sisalda jälgitavatel andmetel põhinevaid sisendeid ja mille väärtuse kindlakstegemisel on oluline roll mittejälgitavatel sisenditel. Siia kuuluvad ka instrumendid, mille väärtus põhineb sarnaste instrumentide noteeritud hindadel ja mille puhul instrumentidevaheliste erinevuste kajastamiseks tuleb teha olulisi mittejälgitavaid korrigeerimisi või lähtuda eeldustest. |
| --- | --- |

—

3. tase: mittejälgitavad sisendid. See kategooria hõlmab instrumente, mille hindamismeetod ei sisalda jälgitavatel andmetel põhinevaid sisendeid ja mille väärtuse kindlakstegemisel on oluline roll mittejälgitavatel sisenditel. Siia kuuluvad ka instrumendid, mille väärtus põhineb sarnaste instrumentide noteeritud hindadel ja mille puhul instrumentidevaheliste erinevuste kajastamiseks tuleb teha olulisi mittejälgitavaid korrigeerimisi või lähtuda eeldustest.

Rahastu kajastab üleviimist ühelt õiglase väärtuse hierarhia tasemelt teisele selle aruandeperioodi lõpul, mil muutus aset leidis.

Finantsvara väärtuse langus

Finantsvara väärtuse langus

IFRS 9 põhineb tulevikku suunatud eeldatava krediidikahju mudelil. EIP on kehtestanud raamistiku eeldatava krediidikahju arvutamiseks sõltuvalt makromajanduslikust olukorrast. See hõlmab kindlal ajahetkel kehtivate krediidiriski parameetrite (makseviivituse tõenäosus ja makseviivitusest tingitud kahjumäär) kindlaksmääramist, lähtudes süsteemsest tegurist (krediiditsükkel), mis tuleneb makromajandusest ja mida prognoositakse makromajanduslike prognooside või stsenaariumide kaudu. Lõplik eeldatav krediidikahju on asjaomase makromajandusliku stsenaariumi eeldatava krediidikahju tõenäosusega kaalutud keskmine. Seda tulevikku suunatud kahjumudelit kohaldatakse nii amortiseeritud väärtuses kajastatavate finantsvarade, finantstagatislepingute kui ka bilansiväliste kohustuste puhul.

IFRS 9 kohaselt lähtutakse kahju allahindluse hindamisel ühest järgmisest alusest.

| — | 12 kuu eeldatav krediidikahju: see on eeldatav krediidikahju, mis tekib juhul, kui makseviivitusi esineb 12 kuu jooksul pärast aruandekuupäeva, ning |
| --- | --- |

—

12 kuu eeldatav krediidikahju: see on eeldatav krediidikahju, mis tekib juhul, kui makseviivitusi esineb 12 kuu jooksul pärast aruandekuupäeva, ning

| — | kogu eluea eeldatav krediidikahju: see on eeldatav krediidikahju kõigist makseviivitustest, mis tekivad finantsinstrumendi oodatava tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

—

kogu eluea eeldatav krediidikahju: see on eeldatav krediidikahju kõigist makseviivitustest, mis tekivad finantsinstrumendi oodatava tähtaja jooksul.

Standardiga IFRS 9 on ette nähtud kolmeastmeline väärtuse languse mudel, mis põhineb krediidikvaliteedi muutumisel pärast esmast kajastamist. Finantsinstrumendid liigitatakse 1. etapis, välja arvatud instrumendid, mille puhul täheldatakse krediidiriski märkimisväärset suurenemist pärast nende esmast kajastamist. See hõlmab nii kvantitatiivset kui ka kvalitatiivset teavet ja analüüsi, mis põhineb panga oskusteabel, sealhulgas tulevikku suunatud teabel.

Krediidiriski tõttu langenud väärtusega ostetud või tekkinud varad on finantsvarad, mis liigitatakse alates esmase kajastamise hetkest 3. etapis olevaks. Krediidiriski tõttu langenud väärtusega ostetud või tekkinud finantsvarade puhul kajastatakse pärast esmast kajastamist eluea jooksul eeldatava krediidikahju kumulatiivsed muutused kasumiaruandes.

Pank valib etapi vastavalt järjestikusele lähenemisviisile, mis on kooskõlas krediidiriski suuniste ning finantsjärelevalve suuniste ja korraga ning hõlmab eeskätt varajasi hoiatussignaale, jälgimisnimekirja, sisereitinguid ja makseviivitusi.

Kooskõlas standardite koostajate väljaantud suuniste ja turutavadega leiab EIP, et COVID-19-ga seotud makseraskuste tõttu restruktureerimise lühiajaliste meetmete kohaldamist nõudeid täitvate vastaspoolte suhtes, mille eesmärk on kõrvaldada COVID-19 pandeemia kahjulik süstemaatiline majandusmõju, ei tuleks iseenesest käsitada automaatse põhjusena järeldada, et krediidirisk on märkimisväärselt suurenenud. Nagu on avalikustatud lisade punktis 3.2.3.8, kohaldab EIP selliste vastaspoolte krediidiriski hindamisel eksperdihinnanguid.

EIP on seisukohal, et COVID-19 pandeemia mõju kajastub tulevikku suunatud eeldatava krediidikahju mudelis, mida peetakse piisavalt usaldusväärseks, et selliseid äärmuslikke sündmusi arvesse võtta. Eelkõige on asjaomast mõju vastavalt arvesse võetud makromajanduslikes prognoosides ja makseviivituste tõenäosust käsitlevate tingimuste ülesehituses.

Kui krediidirisk on märkimisväärselt suurenenud, viiakse instrument üle 2. etappi, kuid seda ei käsitata veel krediidiriski tõttu langenud väärtusega instrumendina. Kui rahastamisvahendi väärtus on krediidiriski tõttu langenud, viiakse instrument üle 3. etappi.

3. etapi riskipositsiooni kindlaksmääramiseks selgitab pank välja, kas on objektiivseid tõendeid viivisnõuete olemasolu kohta. Finantsvara makseviivitusega on tegemist siis, kui laenuvõtja ei tasu tõenäoliselt tema vastu olevaid krediidi iseloomuga nõudeid täielikult, ilma et rahastu sekkuks, või laenuvõtja on jätnud tema vastu oleva mis tahes olulise krediidi iseloomuga nõude rahastule üle 90 päeva tasumata.

Sellega seoses käsitatakse finantsvara vähenenud väärtusega finantsvarana, kui on kindlaks tehtud, et rahastul tõenäoliselt ei õnnestu kõiki summasid algsete lepingutingimuste kohaselt või samaväärse väärtusega sisse nõuda. Üksikute krediidiriski positsioonide analüüsimisel lähtutakse laenuvõtja laadist ja üldisest finantsseisundist, tema vahenditest ja senisest maksekohustuste täitmisest, sellest, kas tal on lootust saada tuge rahalist vastutust kandvalt tagatiseandjatelt, ja asjakohasel juhul ka tagatise realiseerimisväärtusest.

Vähenenud väärtusega nõudeid vaadatakse läbi ja analüüsitakse vähemalt kaks korda aastas. Kui tulevikus oodatavate rahavoogude summad ja ajastus muutuvad võrreldes varasemate prognoosidega, siis muudetakse ka krediidikahju eraldisi ning need debiteeritakse või krediteeritakse kasumiaruandes. Väärtuse languse allahindlus tühistatakse alles siis, kui krediidikvaliteet on sedavõrd paranenud, et võib piisava kindlusega eeldada põhisumma ja intressi õigeaegset tasumist vastavalt krediidilepingu tingimustele. Ebatõenäoliselt laekuvad nõuded ja nõuded, mille sissenõudmisest on loobutud, kantakse maha. Mahakandmised kaetakse kas varem kindlaks tehtud väärtuse languse arvelt või kantakse kasumiaruandes kuludesse ja vastavalt vähendatakse nõude põhisummat. Varem mahakantud summade osalisel või täielikul laekumisel kantakse need kasumiaruandes tuludesse.

Eeldatava krediidikahju hindamine – sisendid, eeldused ja meetodid

Eeldatava krediidikahju hindamine – sisendid, eeldused ja meetodid

2. ja 3. etapis olevate varade puhul hinnatakse eeldatavat krediidikahju kogu eluea lõikes; 1. etapi varade puhul lähtutakse 12 kuu eeldatavast krediidikahjust.

Eeldatav krediidikahju arvutati järgmiste muutujate alusel:

| — | krediidireiting ja makseviivituse tõenäosus kindlal ajahetkel, |
| --- | --- |

—

krediidireiting ja makseviivituse tõenäosus kindlal ajahetkel,

| — | makseviivitusest tingitud kahjumäär kindlal ajahetkel, |
| --- | --- |

—

makseviivitusest tingitud kahjumäär kindlal ajahetkel,

| — | makseviivituses olev riskipositsioon. |
| --- | --- |

—

makseviivituses olev riskipositsioon.

Vastaspoole krediidirisk määratakse kindlaks teatava kuupäeva seisuga, kasutades hindamislehtedel põhinevaid mudeleid, mida on kohandatud vastaspoolte ja riskipositsioonide eri kategooriatega.

Iga krediidireiting on seotud konkreetse makseviivituse tõenäosusega, mis kajastab tõenäosust, et vastaspoolel tekib makseviivitus järgmise 12 kuu jooksul või kohustuse ülejäänud tähtaja jooksul. Riskipositsioonide puhul on reiting seega põhiteave kindlal ajahetkel esineva riskipositsioonidega seotud makseviivituste tõenäosuse kõvera kindlaksmääramiseks. EIP kogub teavet rahastu krediidiriski positsioonide tulemuste ja makseviivituste kohta. Kogutud andmed rühmitatakse tegevusalade ja piirkonnatüüpide kaupa. Tegevusalasid ja piirkondi, mis käituvad krediiditsüklites ühtemoodi, analüüsitakse koos.

Selleks et analüüsida kogutud andmeid ning koostada prognoose riskipositsioonide järelejäänud tähtaja jooksul makseviivituse tekkimise tõenäosuse ning selle muutumise kohta aja möödumise tõttu ja konkreetsete makromajanduslike stsenaariumide puhul, kasutab EIP statistilisi mudeleid.

Makseviivitusest tingitud kahjumäär kajastab EIP prognoosi selle kohta, milliseks kujuneb vastaspoole makseviivitusest riskipositsioonile tuleneva kahju ja makseviivituse hetkeks tasumata summa suhe. Makseviivitusest tingitud kahjumäära võib määratleda ka kui „1. Sissenõudmismäär“. Makseviivitusest tingitud kahjumäära prognoosimisel lähtutakse peamiselt vastaspoole geograafilisest asukohast ja laadist ning nende viiest peamisest riskipositsiooni klassist: riigid, riigiasutused, finantseerimisasutused, ettevõtted ja projektide rahastamine. Makseviivitusest tingitud kahjumäära väärtusi saab veelgi täpsustada vastavalt riskipositsiooniga seotud toodete ja lepingute eripärale.

EIP kasutab kindlat ajahetke käsitlevat ja tulevikku suunatud teavet nii oma analüüsides, millega tehakse kindlaks, kas instrumendi krediidirisk on pärast esmast kajastamist oluliselt suurenenud, kui ka eeldatava krediidikahju hindamisel.

EIP on eeldatava krediidikahju hindamiseks välja töötanud tingimusliku modelleerimismeetodi – kindlal ajahetkel esineva makseviivituse tõenäosuse mudeli – makseviivituste tõenäosuse kõvera arvutamiseks, mis hõlmab

| — | krediiditsükli ja makromajanduslike muutujate majanduslikult põhjendatud seose määratlust ning |
| --- | --- |

—

krediiditsükli ja makromajanduslike muutujate majanduslikult põhjendatud seose määratlust ning

| — | SKPd käsitlevat kolme makromajanduslikku stsenaariumit (üks lähtestsenaarium ja kaks stsenaariumit, mis kajastavad majanduse langust ja elavdumist), mis võivad mitme aasta jooksul realiseeruda, ja nende vastavaid tõenäosusi. |
| --- | --- |

—

SKPd käsitlevat kolme makromajanduslikku stsenaariumit (üks lähtestsenaarium ja kaks stsenaariumit, mis kajastavad majanduse langust ja elavdumist), mis võivad mitme aasta jooksul realiseeruda, ja nende vastavaid tõenäosusi.

Makromajanduslike stsenaariumide koostamiseks kasutab EIP mitut riiki ja mitut võrrandit hõlmavat osaliselt struktureeritud maailmamajanduse mudelit, mis sisaldab konkreetseid riike käsitlevaid osasid. Keskne ehk lähtestsenaarium on kavandatud nii, et see vastaks Euroopa Komisjoni kõige hiljutisematele prognoosidele. Positiivne ja negatiivne stsenaarium on kavandatud keskse stsenaariumi põhjal, kasutades mitut riiki ja mitut võrrandit hõlmavat mudelit. Stsenaariumid on tuletatud SKP muutustest, mis on majandustegevuse peamine hindamisviis. Reaalse SKP muutusi kalibreeritakse, et korrata selle muutuja varasemat volatiilsust. Vajaduse korral kasutatakse SKP muutuste ulatuse ja püsivuse täpsustamiseks ka eksperdihinnanguid. Selle tulemusel tehakse kindlaks muutused koos võimaliku halvenemisega, et määrata muutuste mõju aja jooksul. Iga stsenaariumi tõenäosus määratakse kindlaks turu (volatiilsuse) näitajate ning siseselt väljatöötatud näitajate/indeksite põhjal, mida ebakindluse määramiseks aja jooksul järjepidevalt kasutatakse.

EIP kindlal ajahetkel esineva makseviivituse tõenäosuse ja kindlal ajahetkel esineva makseviivitusest tingitud kahjumäära mudelites kasutatakse erinevate makromajanduslike stsenaariumide puhul peamise sisendina samu krediiditsükli prognoositud väärtusi. Krediiditsükkel arvutatakse välise reitinguagentuuri esitatavate reitingu alandamise määrade ja reaalse SKP aastaste kasvumäärade prognooside ning pika- ja lühiajaliste intressimäärade vahe põhjal.

Makseviivituses olev riskipositsioon on makseviivitusse sattumise oodatav risk, mis põhineb vastaspoole praegusel riskipositsioonil ja lepingu kohaselt lubataval jooksva summa muutusel, sh amortisatsioon. Finantsvara makseviivituses olev riskipositsioon on vara bilansiline brutojääkmaksumus. Siduvate laenuandmiskohustuste ja finantstagatiste puhul sisaldab makseviivituses olev riskipositsioon väljamakstud summat.

2.4.2.1.   Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

Rahastu loeb rahaks ja raha ekvivalentideks arvelduskontosid ja lühikese tähtajaga hoiuseid või kommertsväärtpabereid, mille esialgne tähtaeg on kuni kolm kuud. Raha ja raha ekvivalente kajastatakse finantsseisundi aruandes amortiseeritud väärtuses.

2.4.2.2.   Likviidsed finantsvarad

Likviidsed finantsvarad

Likviidsed finantsvarad on noteeritud ja noteerimata võlakirjad, mida hoitakse tähtaja lõpuni, ja kommertsväärtpaberid, mille esialgne tähtaeg on üle kolme kuu ja mis seejärel liigitatakse amortiseeritud väärtuses kajastatavateks väärtpaberiteks.

Need võlakirjad ja kommertsväärtpaberid kajastatakse esmaselt soetusmaksumuses, mille moodustab õiglane väärtus, millele on liidetud otsesed tehingukulud. Ostuhinna ja tagasiostmisväärtuse vahe amortiseeritakse instrumendi järelejäänud tähtaja jooksul tegeliku intressimäära meetodi kohaselt.

2.4.2.3.   Laenud ja ettemaksed

Laenud ja ettemaksed

Laenude ja ettemaksete portfell võib koosneda võlainstrumentidest, näiteks laenud ja võlaväärtpaberid, sealhulgas struktureeritud (majandus)üksuse emiteeritud võlakirjad, väärtpaberid või sertifikaadid, mida hoitakse tähtaja lõpuni eesmärgiga koguda lepingupõhiseid rahavoogusid.

Laenud ja ettemaksed on järgmised:

| — | laenud ja ettemaksed, mida kajastatakse amortiseeritud väärtuses; |
| --- | --- |

—

laenud ja ettemaksed, mida kajastatakse amortiseeritud väärtuses;

| — | laenud ja ettemaksed, mida tuleb kajastada õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande. |
| --- | --- |

—

laenud ja ettemaksed, mida tuleb kajastada õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande.

Rahastust antud laenud kajastatakse rahastu varana alates laenuvõtjatele raha ülekandmise hetkest. Laenude väljamaksmata osad kirjendatakse bilansiväliselt nominaalväärtuses. Laenud, mille rahavoo moodustavad ainult põhiosa ja tasumata põhiosalt arvestatud intressi maksed, kajastatakse esmaselt soetusmaksumuses (väljamakse netosummana), mis põhineb laenu õiglasel väärtusel ja sisaldab tehingukulusid. Seejärel kajastatakse laene amortiseeritud väärtuses, kasutades tegeliku intressimäära meetodit.

Võlaväärtpaberid kajastatakse rahastu varana sularaha emitendile ülekandmise hetkel, kusjuures tegemist võib olla lepingupõhiselt seotud või ühe väärtpaberistamise seeriaga võlainstrumendiga. Võlaväärtpaberite väljamaksmata osad kirjendatakse bilansiväliselt nominaalväärtuses. Võlaväärtpaberid kajastatakse esmaselt soetusmaksumuses, mis koosneb õiglasest väärtusest, millele on liidetud otsesed tehingukulud; seejärel kajastatakse neid amortiseeritud väärtuses, mille arvutamiseks kasutatakse tegeliku intressimäära meetodit. Ostuhinna ja tagasiostmisväärtuse vahe amortiseeritakse instrumendi järelejäänud tähtaja jooksul tegeliku intressimäära meetodi kohaselt.

Laenude ja ettemaksete väärtuse languse põhimõtteid on kirjeldatud lisade punktis 2.4.2.

Laene ja ettemakseid, mille rahavoog ei koosne ainult põhiosa ja tasumata põhiosalt arvestatud intressi maksetest, tuleb kajastada õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande. Nende õiglase väärtuse hindamise meetod põhineb diskonteeritud rahavoogude meetodil või likvideerimisväärtusel.

IBORi reformi mõju amortiseeritud väärtuses kajastatavate laenude ja ettemaksete ümberhindamisele on kirjeldatud seda küsimust käsitlevates lõikudes lisade punkti 2.4.2 „Liigitus ja hindamine“ alapunktis „Muutmine“.

2.4.2.4.   Aktsiad ja muud muutuvtuluga väärtpaberid

Aktsiad ja muud muutuvtuluga väärtpaberid

Rahastu omakapitaliinvesteeringuid on kahte liiki: i) otsesed omakapitaliinstrumendid ja ii) riskikapitalifondid. Aktsiad ja muud muutuvtuluga väärtpaberid kajastatakse esmaselt õiglases väärtuses, millele on liidetud tehingukulud. Seejärel kajastatakse õiglase väärtuse muutused, sealhulgas välisvaluuta ümberarvestusest tulenev kasum ja kahjum, kasumi- ja muu koondkasumi aruande kirjes „Netotulu aktsiatelt ja muudelt muutuvtuluga väärtpaberitelt“.

Noteerimata investeeringu puhul, mille õiglast väärtust ei saa kindlaks teha aktiivsel turul, kasutatakse õiglase väärtuse määramiseks tunnustatud hindamismeetodeid (lisade punkt 4.2.1).

Rahastu omandatud osalused kujutavad endast investeeringuid börsivälistesse ettevõtetesse investeerivatesse või riskikapitalifondidesse. Kooskõlas majandusharu tavadega on sellisteks investeeringuteks üldiselt mitme investori ühiselt märgitud investeeringud, kellest ükski ei ole sellises seisundis, et ta saaks üksinda mõjutada kõnealuse fondi igapäevast tööd ja investeerimistegevust. Selle tulemusena ei anna investori liikmesus sellise fondi juhtorganis talle põhimõtteliselt õigust mõjutada fondi igapäevast tegevust. Lisaks sellele ei määra börsivälistesse ettevõtetesse investeerivate või riskikapitalifondide üksikinvestorid kindlaks fondi tegevuspõhimõtteid, nagu dividendide või muude väljamaksete maksmise poliitikat. Selliseid otsuseid teeb üldjuhul fondi juhatus, tuginedes fondi juhatuse ja kõigi aktsionäride õigusi ja kohustusi reguleerivale aktsionäride kokkuleppele. Aktsionäride kokkuleppes üldiselt välistatakse üksikinvestorite võimalus teha fondiga kahepoolsel alusel olulisi tehinguid, vahetada omavahel juhtivtöötajaid või saada privilegeeritud juurdepääs olulisele tehnilisele teabele. Rahastu investeeringuid tehakse kooskõlas eespool nimetatud majandusharu tavadega, mis tagab, et rahastul ei ole kontrolli ega muud olulist mõju IFRS 10 ja IAS 28 tähenduses ühegi sellise investeeringu üle, sealhulgas selliste investeeringute üle, milles rahastul on üle 20 % hääleõigustest.

2.4.3.   Finantstagatised

Finantstagatised

Finantstagatislepingud on lepingud, mis nõuavad rahastult kindlaksmääratud maksete sooritamist, et hüvitada tagatise saajale tekkinud kahju, kui kindlaksmääratud võlgnik ei tee tähtaegselt makseid vastavalt võlainstrumendi tingimustele.

Kehtivate reeglite määratluse (IFRS 4 „Kindlustuslepingud“) kohaselt ei ole tagatis kindlustusleping.

Finantstagatisi arvestatakse standardi IFRS 9 „Finantsinstrumendid“ järgi kas tuletisinstrumentide või finantstagatistena olenevalt sellest, millistele IFRS 9-s loetletud tunnustele ja omadustele need vastavad.

Tuletisinstrumentide arvestusmeetodid on esitatud lisa punktis 2.4.5.

Finantstagatisi kajastatakse algselt finantsseisundi aruande lahtris „Antud tagatiste eraldised“ õiglases väärtuses, millele on liidetud tehingukulud, mis on otseselt seotud finantstagatiste andmisega. Esmasel kajastamisel vastab maksekohustus oodatavate tagatispreemiate või oodatava esialgse kahjumi netonüüdispuhasväärtusele.

Pärast esmast kajastamist hinnatakse finantstagatisi ühel järgnevatest viisidest, olenevalt sellest, kumma puhul on tulemus suurem:

| — | kahju allahindluse summa, mis määratakse kindlaks IFRS 9 kohaselt, ja |
| --- | --- |

—

kahju allahindluse summa, mis määratakse kindlaks IFRS 9 kohaselt, ja

| — | esmaselt kajastatud tagatispreemia, millest on maha arvatud tulu vastavalt IFRS 15 põhimõtetele. |
| --- | --- |

—

esmaselt kajastatud tagatispreemia, millest on maha arvatud tulu vastavalt IFRS 15 põhimõtetele.

Finantstagatistest (välja arvatud tagatiste realiseerimisest) tulenevat kohustiste netosumma suurenemist või vähenemist kajastatakse IFRS 9 kohaselt kasumi- ja muu koondkasumi aruande rubriigis „Tagatiste eraldiste muutus“.

Vastavalt IFRS 15 kohasele amortisatsioonikavale kajastatakse saadud tagatispreemia kogu finantstagatise tähtaja jooksul kasumi- ja muu koondkasumi aruandes kui „Teenus- ja vahendustasude tulu“.

2.4.4.   Finantskohustised (välja arvatud tuletisinstrumendid)

Finantskohustised (välja arvatud tuletisinstrumendid)

Liigitus ja hindamine

Liigitus ja hindamine

Finantskohustised

Finantskohustised

Finantskohustisi, välja arvatud kauplemiseks hoitavaid finantskohustisi, näiteks tuletisinstrumentidest tulenevaid kohustisi, kajastatakse amortiseeritud väärtuses.

Rahastu lõpetab finantskohustise kajastamise, kui ta lepingulised kohustused on täidetud või tühistatud või lõppenud.

2.4.5.   Tuletisfinantsinstrumendid

Tuletisfinantsinstrumendid

Tuletisfinantsinstrumentide hulka kuuluvad eri valuutade vahetuslepingud, erinevate valuutade intressimäära vahetuslepingud, lühiajalised valuutavahetuslepingud ja intressimäära vahetuslepingud.

Tuletisfinantsinstrumendid kajastatakse esmaselt kauplemispäeva seisuga.

Rahastu võib oma tavapärase tegevuse raames sõlmida vahetuslepinguid eesmärgiga maandada riske, mis seonduvad konkreetsete laenutehingutega, või valuuta forvardlepinguid eesmärgiga maandada riske, mis seonduvad tema valuutapositsioonidega, mis on nomineeritud muudes laialdaselt kasutatavates vääringutes kui eurodes, et tasakaalustada vahetuskursi muutustest põhjustatud mis tahes tulu või kulu.

Kõiki tuletisinstrumente kajastatakse nende õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande ja esitatakse tuletisfinantsinstrumentidena. Õiglane väärtus leitakse põhiliselt diskonteeritud rahavoogude mudelite, optsioonihinnamudelite ning kolmandate isikute noteeringute kaudu.

Tuletisinstrumente kajastatakse õiglases väärtuses, kirjendades need varana, kui nende õiglane väärtus on positiivne, ja kohustistena, kui nende õiglane väärtus on negatiivne. Tuletisfinantsinstrumentide õiglase väärtuse muutused kajastatakse kasumi- ja muu koondkasumi aruande rubriigis („Tuletisfinantsinstrumentide õiglase väärtuse muutumine“).

IFRS 9 kohaselt on tuletisinstrumendi tunnustega väärtpaberite põhilepingust eraldamise nõue finantsvarade või finantskohustiste puhul elimineeritud ja seega käsitletakse hübriidlepingut finantsvarade või -kohustiste liigitamisel ühe tervikuna.

Sellest tulenevalt kasutati tuletisinstrumentide rahavoogude kindlaksmääramisel ISDA avaldatud asendusmäärasid, millega asendati LIBORi viitemäärad (1). IBORi reformi mõju tuletisinstrumentidele on kirjeldatud lisade punktis 6.

1

2.4.6.   Osamaksud

Osamaksud

Liikmesriikide osamaksusid kajastatakse finantsseisundi aruandes nõuetena selle kuupäeva seisuga, mil nõukogu otsusega kehtestatakse osamaksud, mille liikmesriigid peavad rahastule tasuma.

Liikmesriikide osamaksud liigitatakse omakapitaliks, sest need vastavad järgmistele tingimustele:

| — | vastavalt osamaksusid käsitlevale lepingule annavad need liikmesriikidele õiguse otsustada rahastu netovarade kasutamise üle rahastu likvideerimise korral; |
| --- | --- |

—

vastavalt osamaksusid käsitlevale lepingule annavad need liikmesriikidele õiguse otsustada rahastu netovarade kasutamise üle rahastu likvideerimise korral;

| — | need kuuluvad sellisesse instrumentide liiki, mis on allutatud kõikidele muudele instrumentide liikidele; |
| --- | --- |

—

need kuuluvad sellisesse instrumentide liiki, mis on allutatud kõikidele muudele instrumentide liikidele;

| — | kõikidel finantsinstrumentidel selles instrumentide liigis, mis on allutatud kõikidele muudele instrumentide liikidele, on identsed tunnused; |
| --- | --- |

—

kõikidel finantsinstrumentidel selles instrumentide liigis, mis on allutatud kõikidele muudele instrumentide liikidele, on identsed tunnused;

| — | instrumendil ei ole ühtegi tunnust, mis nõuaks selle liigitamist kohustisteks, ning |
| --- | --- |

—

instrumendil ei ole ühtegi tunnust, mis nõuaks selle liigitamist kohustisteks, ning

| — | instrumendi kehtivusaja jooksul instrumendiga seoses saadavate oodatavate rahavoogude kogusumma põhineb olulisel määral rahastu kasumil või kahjumil, kajastatud netovara muutusel või kajastatud ja kajastamata netovara õiglase väärtuse muutusel instrumendi kehtivusaja jooksul. |
| --- | --- |

—

instrumendi kehtivusaja jooksul instrumendiga seoses saadavate oodatavate rahavoogude kogusumma põhineb olulisel määral rahastu kasumil või kahjumil, kajastatud netovara muutusel või kajastatud ja kajastamata netovara õiglase väärtuse muutusel instrumendi kehtivusaja jooksul.

Osamaksusid liigitatakse ja kajastatakse raamatupidamise aastaaruandes amortiseeritud väärtuses.

2.4.7.   Intressid ja samalaadsed tulud

Intressid ja samalaadsed tulud

Rahastust antud laenude intresse kajastatakse kasumi- ja muu koondkasumi aruandes („Intressid ja samalaadsed tulud“) ja finantsseisundi aruandes („Laenud ja ettemaksed“) tekkepõhiselt tegeliku intressimäära alusel. See on määr, millega laenu oodatava kestuse jooksul toimuvad prognoositud tulevased maksed ja laekumised diskonteeritakse täpselt laenu bilansilisele netojääkmaksumusele. Pärast laenu kirjendatud väärtuse vähendamist väärtuse languse tõttu jätkatakse intressitulu kajastamist algse tegeliku intressimäära alusel, mida kohaldatakse uue bilansilise jääkmaksumuse suhtes.

Krediidiriski tõttu langenud väärtusega laenude intresse kajastatakse kasumi- ja muu koondkasumi aruandes („Intressid ja samalaadsed tulud“) ja finantsseisundi aruandes („Laenud ja ettemaksed“) tekkepõhiselt ja laenu oodatava kestuse jooksul krediidiga korrigeeritud tegeliku intressimääraga. See on määr, millega laenu oodatava kestuse jooksul toimuvad prognoositud tulevased maksed ja laekumised diskonteeritakse täpselt laenu bilansilisele netoväärtusele.

Rahastu vahenditelt saadud intressitoetuste puhul on tegu ettemakstud tuluga, mida kajastatakse tegeliku intressimäära korrektsioonina ning kirjendatakse kasumiaruande rubriigis „Intressid ja samalaadsed tulud“ perioodi kohta, mis kestab subsideeritud laenu väljamaksmisest kuni selle tagastamiseni.

Siduvate kohustustega seotud teenustasude puhul on tegu ettemakstud tuluga, mida kajastatakse tegeliku intressimäära meetodi alusel, arvutatuna perioodi kohta, mis kestab vastava laenu väljamaksmisest kuni selle tagastamiseni. Neid kajastatakse kasumi- ja muu koondkasumi aruandes („Intressid ja samalaadsed tulud“).

2.4.8.   Intressitoetused ja tehniline abi

Intressitoetused ja tehniline abi

Oma tegevuse raames haldab rahastu liikmesriikide nimel intressitoetusi ja tehnilist abi.

Intressitoetuste ja tehnilise abi maksmiseks mõeldud osa liikmesriikide osamaksust ei kajastata rahastu omakapitalina, vaid liigitatakse võlgadeks kolmandatele isikutele. Rahastu teeb väljamaksed lõplikele vahendite saajatele ja seejärel vähendab kolmandatele isikutele võlgnetavaid summasid.

Kui intressitoetuste ja tehnilise abiga seoses makstud osamaksude summasid ei maksta täielikult välja, liigitatakse need ümber rahastule tehtud osamaksuks.

2.4.9.   Rahalt ja raha ekvivalentidelt saadud intressitulu

Rahalt ja raha ekvivalentidelt saadud intressitulu

Rahalt ja raha ekvivalentidelt saadud intressitulu kajastatakse tekkepõhiselt rahastu kasumi- ja muu koondkasumi aruandes.

2.4.10.   Teenus- ja vahendustasud, dividendid

Teenus- ja vahendustasud, dividendid

Osutatud teenuste eest saadud tasu kajastatakse selle perioodi tuluna, mille jooksul teenuseid osutatakse, ning olulise toimingu eest teenitud tasu kajastatakse tuluna pärast olulise toimingu lõpuleviimist. Need tasud esitatakse kasumi- ja muu koondkasumi aruandes („Teenus- ja vahendustasude tulu“).

Aktsiatelt ja muudelt muutuvtuluga väärtpaberitelt saadavaid dividende kajastatakse nende laekumise ajal ja need esitatakse kasumi- ja muu koondkasumi aruandes aktsiatelt ja muudelt muutuvtuluga väärtpaberitelt saadud realiseeritud netokasumi all.

2.4.11.   Maksustamine

Maksustamine

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokollis on ette nähtud, et Euroopa Liidu institutsioonide varad, tulud ja muu vara on vabastatud kõigist otsestest maksudest.

3.   Riskijuhtimine

Riskijuhtimine

Käesolevas lisas esitatakse teave rahastu krediidi- ja finantsriskide ning nende juhtimise ja kontrolli kohta, keskendudes eeskätt tema finantsinstrumentide kasutamisega seonduvatele peamistele riskidele. Need on järgmised:

| — | krediidirisk – kliendi või vastaspoole makseviivituse korral kahju saamise risk, mis tuleneb mis tahes vormis krediidiriski positsioonist, sealhulgas arveldusrisk; |
| --- | --- |

—

krediidirisk – kliendi või vastaspoole makseviivituse korral kahju saamise risk, mis tuleneb mis tahes vormis krediidiriski positsioonist, sealhulgas arveldusrisk;

| — | likviidsusrisk – risk, et majandusüksus ei suuda rahastada varade soetamist ja õigeaegselt täita oma kohustusi, ilma et sellega kaasneks vastuvõetamatut kahju; |
| --- | --- |

—

likviidsusrisk – risk, et majandusüksus ei suuda rahastada varade soetamist ja õigeaegselt täita oma kohustusi, ilma et sellega kaasneks vastuvõetamatut kahju;

| — | tururisk – risk, et muutused turuhindades ja -määrades, näiteks intressimäärade, aktsiahindade ja valuutakursside muutused, vähendavad majandusüksuse tulu või talle kuuluvate finantsinstrumentide väärtust. |
| --- | --- |

—

tururisk – risk, et muutused turuhindades ja -määrades, näiteks intressimäärade, aktsiahindade ja valuutakursside muutused, vähendavad majandusüksuse tulu või talle kuuluvate finantsinstrumentide väärtust.

3.1.   
  Riskijuhtimise korralduslik külg

Riskijuhtimise korralduslik külg

EIP kohandab investeerimisrahastu riskijuhtimisraamistikku jooksvalt.

EIP riskijuhtimise peadirektoraat määrab kindlaks rahastu riskid, hindab ja jälgib neid ning annab nende kohta aru, tegutsedes sealjuures sõltumatult. Ülesannete lahusust säilitavas raamistikus on riskijuhtimine front office'i toimingutest sõltumatu.

front office

EIP tasandil annab grupi riskijuht riskide eest vastutava halduskomitee liikme järelevalve all grupi riskide kohta aru EIP halduskomiteele. Grupi riskijuhil on otsene juurdepääs riskipoliitikakomisjonile ning ta võib EIP direktorite nõukogule kõikides tema tegevusvaldkonda kuuluvates küsimustes otse kirjutada ja nõukoguga otse suhelda.

3.2.   
  Krediidirisk

Krediidirisk

Krediidirisk on potentsiaalne kahju, mis võib tekkida kliendi või vastaspoole makseviivitusest ning tuleneb mis tahes vormis krediidiriski positsioonist, sealhulgas arveldusrisk.

3.2.1.   Krediidiriski põhimõtted

Krediidiriski põhimõtted

Laenude vastaspoolte kohta krediidianalüüsi tegemisel hindab EIP krediidiriski eesmärgiga see välja arvutada ja seda hinnastada. EIP on välja töötanud sisereitingute metoodika (IRM), et määrata kindlaks oma laenuvõtjate / tagatiseandjate sisereitingud. See metoodika põhineb hindamislehtede süsteemil, mis on töötatud välja iga suurema krediidi vastaspoolte liigi (nt äriühingud, finantseerimisasutused jne) jaoks nende eripärasid arvestades. Võttes arvesse nii EIP suhtes kohaldatavaid parimaid pangandustavasid kui ka Baseli rahvusvahelise kapitalikokkuleppe (Basel II) raames sätestatud põhimõtteid, jagatakse kõik vastaspooled, kes on konkreetse tehingu krediidiprofiili seisukohast olulised, sisereitingu kategooriatesse, kasutades asjaomase vastaspoole suhtes kohaldatavat sisereitingute metoodikat. Igale vastaspoolele määratakse sisereiting, mis kajastab tema makseviivituse tõenäosust, millele järgneb tema äri- ja finantsriskiprofiili ja tegevuse kontekstis asjakohase riigiriski põhjalik analüüs. Vajaduse korral tehakse eksperdihinnangutel põhinevaid korrigeerimisi, võttes arvesse emaettevõtja või valitsuse poolt juriidilisele isikule antavat toetust, ning lõpliku reitingu puhul võib teha muudatusi, et kajastada teavet (nt turuhindu), mida hindamislehe koostamisel ei arvestatud.

Projektipõhise finantseerimise ja muude piiratud kasutusega struktureeritud tehingute kohta tehtavate krediidikvaliteedi hinnangute korral kasutatakse asjaomase majandusharu puhul asjakohaseid krediidiriski töövahendeid, milles peamiselt keskendutakse rahavoogude kättesaadavusele ja võla teenindamise suutlikkusele. Need töövahendid hõlmavad projektide lepingulise raamistiku analüüsi, vastaspoole analüüsi ja rahavoogude modelleerimist. Sarnaselt äriühingute ja finantseerimisasutustega määratakse igale projektile sisemine riskireiting. ELi-välistele riikidele annab majandusosakond reitingu statistilise mudeli põhjal.

Kõiki sisemisi riskireitinguid jälgitakse kogu laenutähtaja jooksul ja neid uuendatakse korrapäraselt.

Kui see on asjakohane, kohaldatakse selliste majandusüksustega, kes ei ole riigid, tehtavate tehingute suhtes tehingulimiite ja vastaspoole suuruse piiranguid. Vastaspoole piiranguid määratakse asjakohasel juhul rühma konsolideeritud riskipositsioonide tasandil. Sellised piirangud kajastavad üldjuhul muu hulgas vastaspoolte omavahendite suurust.

Krediidiriski maandamiseks kasutab EIP vastavalt vajadusele ja lähtudes iga juhtumi eripärast mitmesuguseid krediidikvaliteedi parandamise vahendeid:

| — | vastaspoole või projektiga seonduvad väärtpaberid (nt aktsiatele seatud pant; varadele seatud pant; õiguste loovutamine; kontodele seatud pant) ja/või |
| --- | --- |

—

vastaspoole või projektiga seonduvad väärtpaberid (nt aktsiatele seatud pant; varadele seatud pant; õiguste loovutamine; kontodele seatud pant) ja/või

| — | tagatised, mida üldjuhul annab rahastatava projekti sponsor (nt täitmistagatised, nõudegarantiid), või pangagarantii. |
| --- | --- |

—

tagatised, mida üldjuhul annab rahastatava projekti sponsor (nt täitmistagatised, nõudegarantiid), või pangagarantii.

Rahastu ei kasuta krediidiriski maandamiseks krediidituletisinstrumente.

3.2.2.   Maksimaalne krediidiriski positsioon ilma tagatisi ja muid krediidikvaliteedi parandamise vahendeid arvesse võtmata

Maksimaalne krediidiriski positsioon ilma tagatisi ja muid krediidikvaliteedi parandamise vahendeid arvesse võtmata

Järgnevas tabelis on näidatud maksimaalne krediidiriski positsioon finantsseisundi aruande kirjete, sealhulgas tuletisinstrumentide puhul. Maksimaalne riskipositsioon on näidatud brutosummana enne tagatise kasutamise abil toimuva riskimaandamise mõju arvessevõtmist.

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| Maksimaalne riskipositsioon | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| VARAD | | |
| Raha ja raha ekvivalendid | 1 358 564 | 923 940 |
| Nõuded rahastajate vastu | 85 210 | 68 908 |
| Likviidsed finantsvarad | — | 351 873 |
| Tuletisfinantsinstrumendid | 7 | 33 584 |
| Laenud ja ettemaksed | 1 986 281 | 1 673 445 |
| Muud varad | 1 086 | 109 |
| Kokku | 3 431 148 | 3 051 859 |
| Siduvate laenuandmiskohustuste eraldised | -16 602 | -33 152 |
| BILANSIVÄLISED KIRJED | | |
| Tingimuslikud kohustised | | |
| — | Antud tagatised |

(tuhandetes eurodes)

Maksimaalne riskipositsioon

31.12.2021

31.12.2020

VARAD

VARAD

Raha ja raha ekvivalendid

1 358 564

923 940

Nõuded rahastajate vastu

85 210

68 908

Likviidsed finantsvarad

—

351 873

Tuletisfinantsinstrumendid

7

33 584

Laenud ja ettemaksed

1 986 281

1 673 445

Muud varad

1 086

109

Kokku

Kokku

3 431 148

3 431 148

3 051 859

3 051 859

Siduvate laenuandmiskohustuste eraldised

Siduvate laenuandmiskohustuste eraldised

-16 602

-16 602

-33 152

-33 152

BILANSIVÄLISED KIRJED

BILANSIVÄLISED KIRJED

Tingimuslikud kohustised

—

Antud tagatised

1 499 675

998 560

Kulukohustused

| — | Väljamaksmata laenud |
| --- | --- |

—

Väljamaksmata laenud

1 677 411

1 722 618

| — | Allakirjutatud, kuid väljaandmata tagatised |
| --- | --- |

—

Allakirjutatud, kuid väljaandmata tagatised

256 299

554 686

Bilansivälised kirjed kokku

Bilansivälised kirjed kokku

3 433 385

3 433 385

3 275 864

3 275 864

Krediidiriski positsioon kokku

Krediidiriski positsioon kokku

6 847 931

6 847 931

6 294 571

6 294 571

3.2.3.   Laenude ja ettemaksetega seonduv krediidirisk

Laenude ja ettemaksetega seonduv krediidirisk

3.2.3.1.   Krediidiriski hindamine laenude ja ettemaksete puhul

Krediidiriski hindamine laenude ja ettemaksete puhul

Rahastu antavate laenude ja ettemaksete või tagatiste kohta koostatakse põhjalik riskihinnang ja arvutatakse välja oodatava kahju määrade hinnangud, mis kajastuvad laenu reitinguklassis. Lisade punktis 24 kirjeldatud tulemusliku rahastamise vahendi tegevuse (kui vahendatud laenud välja arvata) suhtes ei kohaldata krediidiriski poliitika suuniseid, vaid teistsugust korda. Laenu reitinguklass määratakse kindlaks üldtunnustatud kriteeriumide põhjal, võttes arvesse laenuvõtja krediidikvaliteeti, laenu lõpptähtaega, tagatist ja vajaduse korral tagatiseandjat.

Laenu reitinguklassidesse määramise süsteem hõlmab metoodikaid, protsesse, andmebaase ja IT-süsteeme, mis toetavad laenuandmistehingute krediidiriski hindamist ja oodatava kahju määra hinnangute arvutamist. Süsteemis võetakse kokku suur hulk teavet, et määrata laenude krediidiriskidele suhteline reiting. Laenu reitinguklassid kajastavad oodatava kahju määra hinnangulise taseme nüüdisväärtust, mis leitakse peamiste võlglaste makseviivituse tõenäosuse, makseviivituses oleva riskipositsiooni ja makseviivituse korral tekkiva kahju suuruse alusel. Laenu reitinguklasse kasutatakse järgmistel eesmärkidel:

| — | laenuandmise riskide täpsema ja kvantitatiivsema hinnangu koostamise abivahendina; |
| --- | --- |

—

laenuandmise riskide täpsema ja kvantitatiivsema hinnangu koostamise abivahendina;

| — | krediidiriski muutuste näitajana järelevalvetegevuse prioriseerimise eesmärgil; |
| --- | --- |

—

krediidiriski muutuste näitajana järelevalvetegevuse prioriseerimise eesmärgil;

| — | laenuportfelli krediidikvaliteedi kirjeldusena mis tahes kuupäeva seisuga; |
| --- | --- |

—

laenuportfelli krediidikvaliteedi kirjeldusena mis tahes kuupäeva seisuga;

| — | võrdlusalusena üldise laenureservi iga-aastaste täienduste arvutamiseks ja |
| --- | --- |

—

võrdlusalusena üldise laenureservi iga-aastaste täienduste arvutamiseks ja

| — | riskihinnastamisotsuste tegemisel kasutatava teabeallikana. |
| --- | --- |

—

riskihinnastamisotsuste tegemisel kasutatava teabeallikana.

Laenu reitinguklassi määramisel võetakse arvesse järgmiseid tegureid.

| i) | Laenuvõtja krediidivõimelisus: riskijuhtimise üksus vaatab laenuvõtjad sõltumatult läbi ja hindab nende krediidivõimelisust sisemiste metoodikate ja välisandmete alusel. Kooskõlas valitud Basel III sisereitingutel põhineva meetodiga on pank töötanud välja sisereitingute metoodika, mille abil ta määrab laenuvõtjatele ja tagatiseandjatele sisereitingud. Sealjuures võetakse aluseks hindamislehtede komplekt, mis sisaldab hindamislehti erinevate kindlaksmääratud vastaspoole liikide jaoks. |
| --- | --- |

i)

Laenuvõtja krediidivõimelisus: riskijuhtimise üksus vaatab laenuvõtjad sõltumatult läbi ja hindab nende krediidivõimelisust sisemiste metoodikate ja välisandmete alusel. Kooskõlas valitud Basel III sisereitingutel põhineva meetodiga on pank töötanud välja sisereitingute metoodika, mille abil ta määrab laenuvõtjatele ja tagatiseandjatele sisereitingud. Sealjuures võetakse aluseks hindamislehtede komplekt, mis sisaldab hindamislehti erinevate kindlaksmääratud vastaspoole liikide jaoks.

| ii) | Makseviivituse korrelatsioon: arvuliselt väljendatud võimalus, et laenuvõtja ja tagatiseandja satuvad samaaegselt finantsraskustesse. Mida suurem on korrelatsioon laenuvõtja ja tagatise andja makseviivituse tõenäosuse vahel, seda madalam on tagatise väärtus ja seega on halvem (madalam) ka laenu reitinguklass. |
| --- | --- |

ii)

Makseviivituse korrelatsioon: arvuliselt väljendatud võimalus, et laenuvõtja ja tagatiseandja satuvad samaaegselt finantsraskustesse. Mida suurem on korrelatsioon laenuvõtja ja tagatise andja makseviivituse tõenäosuse vahel, seda madalam on tagatise väärtus ja seega on halvem (madalam) ka laenu reitinguklass.

| iii) | Tagatisinstrumentide ja väärtpaberite väärtus: seda hinnatakse emitendi krediidivõimelisuse ja kasutatava instrumendi liigi kombinatsiooni alusel. |
| --- | --- |

iii)

Tagatisinstrumentide ja väärtpaberite väärtus: seda hinnatakse emitendi krediidivõimelisuse ja kasutatava instrumendi liigi kombinatsiooni alusel.

| iv) | Sissenõudmismäär: summa, mis saadakse eeldatavasti tagasi pärast asjaomase vastaspoole makseviivitust. Seda summat väljendatakse protsendina riskipositsioonist. |
| --- | --- |

iv)

Sissenõudmismäär: summa, mis saadakse eeldatavasti tagasi pärast asjaomase vastaspoole makseviivitust. Seda summat väljendatakse protsendina riskipositsioonist.

| v) | Lepinguline raamistik: usaldusväärne lepinguline raamistik suurendab laenu krediidikvaliteeti ja parandab selle reitinguklassi. |
| --- | --- |

v)

Lepinguline raamistik: usaldusväärne lepinguline raamistik suurendab laenu krediidikvaliteeti ja parandab selle reitinguklassi.

| vi) | Laenu kestus (või üldisemalt laenu rahavoog): kui kõik muud näitajad on samad, siis mida pikem on laenu kestus, seda suurem on laenu teenindamisel raskustesse sattumise oht. |
| --- | --- |

vi)

Laenu kestus (või üldisemalt laenu rahavoog): kui kõik muud näitajad on samad, siis mida pikem on laenu kestus, seda suurem on laenu teenindamisel raskustesse sattumise oht.

Laenu oodatava kahju määr arvutatakse viie eespool kirjeldatud elemendi kombineerimise teel. Olenevalt kõnealuse kahjumäära tasemest määratakse laenule üks järgmistest allpool loetletud laenu reitinguklassidest.

| „A“ | Kõrgeima krediidikvaliteediga laenud. Neil on kolm alaliiki.
  „A0“ Laenud, mis on antud ELi liikmesriigile või mille on taganud ELi liikmesriik ja mille oodatava kahju määr on 0 %.
  „A+“ Muudele üksustele kui ELi liikmesriigid antud või selliste üksuste poolt tagatud laenud, mille kestuse ajal ei ole oodata laenu krediidikvaliteedi langust.
  „A–“ Laenutehingud, mille praeguse seisundi säilimine on mõnevõrra kaheldav, kuid mille puhul negatiivne suundumus peaks olema piiratud. |
| --- | --- |

„A“

Kõrgeima krediidikvaliteediga laenud. Neil on kolm alaliiki.

„A0“ Laenud, mis on antud ELi liikmesriigile või mille on taganud ELi liikmesriik ja mille oodatava kahju määr on 0 %.

„A+“ Muudele üksustele kui ELi liikmesriigid antud või selliste üksuste poolt tagatud laenud, mille kestuse ajal ei ole oodata laenu krediidikvaliteedi langust.

„A–“ Laenutehingud, mille praeguse seisundi säilimine on mõnevõrra kaheldav, kuid mille puhul negatiivne suundumus peaks olema piiratud.

| „B“ | Kõrge krediidikvaliteediga laenud. See on varaklass, mida pank peab usaldusväärseks, kuigi selle krediidikvaliteet võib tulevikus mõnevõrra halveneda. Tähiseid B+ ja B– kasutatakse sellise halvenemise asetleidmise suhtelise tõenäosuse tähistamiseks. |
| --- | --- |

„B“

Kõrge krediidikvaliteediga laenud. See on varaklass, mida pank peab usaldusväärseks, kuigi selle krediidikvaliteet võib tulevikus mõnevõrra halveneda. Tähiseid B+ ja B– kasutatakse sellise halvenemise asetleidmise suhtelise tõenäosuse tähistamiseks.

| „C“ | Hea krediidikvaliteediga laenud. Üks näide neist võiks olla heas majanduslikus seisus olevatele pankadele ja äriühingutele antud seitsmeaastase lõpptähtajaga tagatiseta ainumakselaenud või nendega samaväärse amortisatsiooni ja tagasimaksmisel saabuva lõpptähtajaga laenud. |
| --- | --- |

„C“

Hea krediidikvaliteediga laenud. Üks näide neist võiks olla heas majanduslikus seisus olevatele pankadele ja äriühingutele antud seitsmeaastase lõpptähtajaga tagatiseta ainumakselaenud või nendega samaväärse amortisatsiooni ja tagasimaksmisel saabuva lõpptähtajaga laenud.

| „D“ | See reitinguklass on piirialaks aktsepteeritava krediidikvaliteediga laenude ja selliste laenude vahel, millega seoses on esinenud mõningaid raskusi. Selle olulise erinevuse kajastamiseks kasutatakse laenude reitinguklasside määramisel alamliigitusi D+ ja D–. D-reitinguga laenud nõuavad rohkem tähelepanu. |
| --- | --- |

„D“

See reitinguklass on piirialaks aktsepteeritava krediidikvaliteediga laenude ja selliste laenude vahel, millega seoses on esinenud mõningaid raskusi. Selle olulise erinevuse kajastamiseks kasutatakse laenude reitinguklasside määramisel alamliigitusi D+ ja D–. D-reitinguga laenud nõuavad rohkem tähelepanu.

| „E“ | See laenu reitinguklass hõlmab laenusid, mille riskiprofiil on üldiselt aktsepteeritust suurema riskiga. Siia kuuluvad laenud, millega nende kestuse jooksul on esinenud tõsiseid probleeme ja mille kahjumisseminekut ei saa välistada. Seetõttu jälgitakse neid laene tähelepanelikult ja pingsalt. Alamklassid E+ ja E– tähistavad nimetatud jälgimise intensiivsust, kusjuures E– reitinguga tehingud on olukorras, kus suure tõenäosusega ei suudeta tulevikus laenude teenindamisel tähtaegadest kinni pidada ning seetõttu on nõutav mingisugune võla restruktureerimine, mis võib kaasa tuua väärtuse langusest tingitud kahju. |
| --- | --- |

„E“

See laenu reitinguklass hõlmab laenusid, mille riskiprofiil on üldiselt aktsepteeritust suurema riskiga. Siia kuuluvad laenud, millega nende kestuse jooksul on esinenud tõsiseid probleeme ja mille kahjumisseminekut ei saa välistada. Seetõttu jälgitakse neid laene tähelepanelikult ja pingsalt. Alamklassid E+ ja E– tähistavad nimetatud jälgimise intensiivsust, kusjuures E– reitinguga tehingud on olukorras, kus suure tõenäosusega ei suudeta tulevikus laenude teenindamisel tähtaegadest kinni pidada ning seetõttu on nõutav mingisugune võla restruktureerimine, mis võib kaasa tuua väärtuse langusest tingitud kahju.

| „F“ | F (probleemsed) tähistab laenusid, millega kaasnevad aktsepteerimatud riskid. F– reitinguga laenud võivad tuleneda ainult pooleliolevatest tehingutest, mille puhul on pärast allakirjutamist esinenud ettenägematuid, erakorralisi ja drastilisi negatiivseid asjaolusid. Kõigile tehingutele, millest rahastule tuleneb põhisumma kaotus, määratakse reitinguklassiks F, ja neile tehakse konkreetne eraldis. |
| --- | --- |

„F“

F (probleemsed) tähistab laenusid, millega kaasnevad aktsepteerimatud riskid. F– reitinguga laenud võivad tuleneda ainult pooleliolevatest tehingutest, mille puhul on pärast allakirjutamist esinenud ettenägematuid, erakorralisi ja drastilisi negatiivseid asjaolusid. Kõigile tehingutele, millest rahastule tuleneb põhisumma kaotus, määratakse reitinguklassiks F, ja neile tehakse konkreetne eraldis.

Üldjuhul pannakse D– või sellest madalama sisereitinguga laenud jälgimisnimekirja, mis koostatakse laenude sisemise reitinguklasside määramise põhjal. Kui laen siiski kiideti juba algselt heaks D– või sellest madalama reitinguklassi riskiprofiiliga, pannakse see jälgimisnimekirja üksnes juhul, kui aset leiab oluline krediidisündmus, mis põhjustab selle laenu reitinguklassi edasise languse heakskiitmise tasemest madalamale.

Punktis 3.2.3.3 esitatud tabelis on näidatud rahastu laenuportfelli krediidikvaliteedi analüüs, mis põhineb eespool kirjeldatud laenu reitinguklassidel.

3.2.3.2.   Laenude andmisest tuleneva krediidiriski positsiooni analüüs

Laenude andmisest tuleneva krediidiriski positsiooni analüüs

Alljärgnevas tabelis on näidatud allakirjutatud (väljamakstud ja väljamaksmata) laenudest ja ettemaksetest tulenev maksimaalne krediidiriski positsioon (bilansiline netojääkmaksumus) laenuvõtjate liikide lõikes, võttes arvesse tagatiseandjate antud tagatisi.

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| Seisuga 31.12.2021 | Tagatisega | Muud krediidikvaliteedi parandamise vahendid | Tagatiseta | Kokku | Osakaal väljamakstud kogusummast |
| Finantseerimisasutused | 74 086 | — | 1 115 656 | 1 189 742 | 60 % |
| Äriühingud | 211 067 | — | 368 877 | 579 944 | 29 % |
| Avaliku sektori asutused | 20 776 | — | 664 | 21 440 | 1 % |
| Riigid | — | 917 | 194 238 | 195 155 | 10 % |
| Kokku välja makstud | 305 929 | 917 | 1 679 435 | 1 986 281 | 100 % |
| Väljamaksmata | 193 663 | — | 1 467 146 | 1 660 809 | — |
| Väljamakstud ja väljamaksmata vahendid kokku | 499 592 | 917 | 3 146 581 | 3 647 090 | — |

(tuhandetes eurodes)

Seisuga 31.12.2021

Tagatisega

Muud krediidikvaliteedi parandamise vahendid

Tagatiseta

Kokku

Osakaal väljamakstud kogusummast

Finantseerimisasutused

74 086

—

1 115 656

1 189 742

1 189 742

60 %

60 %

Äriühingud

211 067

—

368 877

579 944

579 944

29 %

29 %

Avaliku sektori asutused

20 776

—

664

21 440

21 440

1 %

1 %

Riigid

—

917

194 238

195 155

195 155

10 %

10 %

Kokku välja makstud

Kokku välja makstud

305 929

305 929

917

917

1 679 435

1 679 435

1 986 281

1 986 281

100 %

100 %

Väljamaksmata

Väljamaksmata

193 663

193 663

—

—

1 467 146

1 467 146

1 660 809

1 660 809

—

—

Väljamakstud ja väljamaksmata vahendid kokku

Väljamakstud ja väljamaksmata vahendid kokku

499 592

499 592

917

917

3 146 581

3 146 581

3 647 090

3 647 090

—

—

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| Seisuga 31.12.2020 | Tagatisega | Muud krediidikvaliteedi parandamise vahendid | Tagatiseta | Kokku | Osakaal väljamakstud kogusummast |
| Finantseerimisasutused | 87 269 | — | 963 366 | 1 050 635 | 64 % |
| Äriühingud | 203 772 | 27 026 | 177 321 | 408 119 | 24 % |
| Avaliku sektori asutused | 21 866 | — | 1 057 | 22 923 | 1 % |
| Riigid | — | 1 506 | 190 262 | 191 768 | 11 % |
| Kokku välja makstud | 312 907 | 28 532 | 1 332 006 | 1 673 445 | 100 % |
| Väljamaksmata | 196 692 | — | 1 492 774 | 1 689 466 | — |
| Väljamakstud ja väljamaksmata vahendid kokku | 509 599 | 28 532 | 2 824 780 | 3 362 911 | — |

(tuhandetes eurodes)

Seisuga 31.12.2020

Tagatisega

Muud krediidikvaliteedi parandamise vahendid

Tagatiseta

Kokku

Osakaal väljamakstud kogusummast

Finantseerimisasutused

87 269

—

963 366

1 050 635

1 050 635

64 %

64 %

Äriühingud

203 772

27 026

177 321

408 119

408 119

24 %

24 %

Avaliku sektori asutused

21 866

—

1 057

22 923

22 923

1 %

1 %

Riigid

—

1 506

190 262

191 768

191 768

11 %

11 %

Kokku välja makstud

Kokku välja makstud

312 907

312 907

28 532

28 532

1 332 006

1 332 006

1 673 445

1 673 445

100 %

100 %

Väljamaksmata

Väljamaksmata

196 692

196 692

—

—

1 492 774

1 492 774

1 689 466

1 689 466

—

—

Väljamakstud ja väljamaksmata vahendid kokku

Väljamakstud ja väljamaksmata vahendid kokku

509 599

509 599

28 532

28 532

2 824 780

2 824 780

3 362 911

3 362 911

—

—

Laenuvõtjate ja tagatise andjate jälgimine ning projektidega seonduv finants- ja lepinguline järelevalve on tehinguhalduse ja restruktureerimise direktoraadi ülesanne. Seega on rahastu antud laenude, laenuvõtjate ja tagatiseandjate krediidivõimelisus pideva jälgimise all. Neid jälgitakse vähemalt kord aastas, kuid vajaduse korral ka sagedamini, ning krediidisündmuse toimumisel. Eelkõige uurib tehinguhalduse ja restruktureerimise direktoraat, kas lepingulistest õigustest on kinni peetud, ja võtab meetmeid krediidireitingu langetamise ja/või lepinguliste kohustuste mittetäitmise heastamiseks. Kui krediidiriski suunised seda nõuavad, võetakse riskimaandamise meetmeid. Kui tuleb uuendada väljaantud laenude eest saadud pangatagatisi, siis tagatakse, et need asendatakse või meetmed võetakse õigeaegselt.

3.2.3.3.   Krediidikvaliteedi analüüs laenuvõtjate liikide lõikes

Krediidikvaliteedi analüüs laenuvõtjate liikide lõikes

Järgmistes tabelites on esitatud rahastu laenuportfelli (31. detsembri 2021. aasta ja 31. detsembri 2020. aasta seisuga) krediidikvaliteedi analüüs, mis on koostatud laenude reitinguklassidesse määramise rakenduste abil, võttes aluseks allakirjutatud (väljamakstud ja väljamaksmata) laenudest tuleneva riskipositsiooni.

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| Seisuga 31.12.2021 | Kõrge reiting | Standardne reiting | Min aktsepteeritav risk | Kõrge risk | Reiting puudub (*10) | Kokku | Osakaal |
| A kuni B– | C | D+ | D– ja sellest madalam |
| Laenuvõtja | Finantseerimis-asutused | 285 924 | 109 219 | 443 921 | 1 130 146 | — | 1 969 210 | 54 % |
| Äriühingud | 108 621 | 49 059 | 12 253 | 532 735 | 315 011 | 1 017 679 | 28 % |
| Avaliku sektori asutused | — | 20 776 | — | — | 664 | 21 440 | 1 % |
| Riigid | 917 | 2 529 | 3 360 | 631 955 | — | 638 761 | 17 % |
| Kokku | 395 462 | 181 583 | 459 534 | 2 294 836 | 315 675 | 3 647 090 | 100 % |

(tuhandetes eurodes)

Seisuga 31.12.2021

Kõrge reiting

Standardne reiting

Min aktsepteeritav risk

Kõrge risk

Reiting puudub (*10)

*10

Kokku

Osakaal

A kuni B–

C

D+

D– ja sellest madalam

Laenuvõtja

Finantseerimis-asutused

285 924

109 219

443 921

1 130 146

—

1 969 210

1 969 210

54 %

54 %

Äriühingud

108 621

49 059

12 253

532 735

315 011

1 017 679

1 017 679

28 %

28 %

Avaliku sektori asutused

—

20 776

—

—

664

21 440

21 440

1 %

1 %

Riigid

917

2 529

3 360

631 955

—

638 761

638 761

17 %

17 %

Kokku

Kokku

395 462

395 462

181 583

181 583

459 534

459 534

2 294 836

2 294 836

315 675

315 675

3 647 090

3 647 090

100 %

100 %

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| Seisuga 31.12.2020 | Kõrge reiting | Standardne reiting | Min aktsepteeritav risk | Kõrge risk | Reiting puudub (*11) | Kokku | Osakaal |
| A kuni B– | C | D+ | D– ja sellest madalam |
| Laenuvõtja | Finantseerimis-asutused | 290 565 | 90 445 | 475 331 | 815 120 | — | 1 671 461 | 50 % |
| Äriühingud | 118 990 | 46 861 | 14 433 | 512 142 | 313 762 | 1 006 188 | 30 % |
| Avaliku sektori asutused | — | 21 866 | — | — | 1 057 | 22 923 | 1 % |
| Riigid | — | 4 865 | 3 926 | 653 548 | — | 662 339 | 19 % |
| Kokku | 409 555 | 164 037 | 493 690 | 1 980 810 | 314 819 | 3 362 911 | 100 % |

(tuhandetes eurodes)

Seisuga 31.12.2020

Kõrge reiting

Standardne reiting

Min aktsepteeritav risk

Kõrge risk

Reiting puudub (*11)

*11

Kokku

Osakaal

A kuni B–

C

D+

D– ja sellest madalam

Laenuvõtja

Finantseerimis-asutused

290 565

90 445

475 331

815 120

—

1 671 461

1 671 461

50 %

50 %

Äriühingud

118 990

46 861

14 433

512 142

313 762

1 006 188

1 006 188

30 %

30 %

Avaliku sektori asutused

—

21 866

—

—

1 057

22 923

22 923

1 %

1 %

Riigid

—

4 865

3 926

653 548

—

662 339

662 339

19 %

19 %

Kokku

Kokku

409 555

409 555

164 037

164 037

493 690

493 690

1 980 810

1 980 810

314 819

314 819

3 362 911

3 362 911

100 %

100 %

3.2.3.4.   Laenude ja ettemaksete riskikontsentratsioonid

Laenude ja ettemaksete riskikontsentratsioonid

3.2.3.4.1.   
  Geograafiline analüüs

Geograafiline analüüs

Rahastu laenuportfelli kuuluvad laenud jagunevad laenuvõtja riigi põhjal geograafiliselt järgmiselt:

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| Laenuvõtja riik | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| Egiptus | 345 810 | 319 040 |
| Keenia | 321 069 | 195 917 |
| Nigeeria | 237 992 | 236 149 |
| Piirkondlik (AKV) | 208 795 | 37 497 |
| Mauritius | 101 446 | 76 419 |
| Etioopia | 96 391 | 92 346 |
| Barbados | 85 058 | 75 037 |
| Rwanda | 64 169 | 59 114 |
| Uganda | 61 033 | 61 869 |
| Sambia | 52 345 | 42 553 |
| Kongo (Demokraatlik Vabariik) | 48 766 | 56 527 |
| Tansaania | 46 423 | 60 058 |
| Senegal | 42 968 | 32 850 |
| Kamerun | 42 097 | 36 749 |
| Uus-Kaledoonia | 37 098 | 41 224 |
| Jamaica | 20 776 | 23 411 |
| Dominikaani Vabariik | 19 076 | 30 741 |
| Guinea | 18 972 | 18 534 |
| Ghana | 15 835 | 21 249 |
| Malawi | 14 898 | 17 349 |
| Zimbabwe | 14 708 | — |
| Angola | 12 253 | 14 654 |
| Mali | 12 120 | 12 918 |
| Mauritaania | 11 921 | 38 131 |
| Cabo Verde | 11 718 | 14 952 |
| Mosambiik | 9 107 | 10 775 |
| Kaimanisaared | 8 692 | 8 027 |
| Prantsuse Polüneesia | 5 783 | 8 783 |
| Benin | 4 023 | 3 932 |
| Burkina Faso | 3 581 | 1 267 |
| Mikroneesia | 2 872 | 3 073 |
| Seišellid | 2 529 | 3 359 |
| Eswatini | 1 792 | — |
| Haiti | 1 208 | 2 617 |
| Niger | 1 182 | 2 243 |
| Samoa | 909 | 1 898 |
| Vanuatu | 866 | 1 200 |
| Togo | — | 10 625 |
| Belau | — | 358 |
| Kokku | 1 986 281 | 1 673 445 |

(tuhandetes eurodes)

Laenuvõtja riik

31.12.2021

31.12.2020

Egiptus

345 810

319 040

Keenia

321 069

195 917

Nigeeria

237 992

236 149

Piirkondlik (AKV)

208 795

37 497

Mauritius

101 446

76 419

Etioopia

96 391

92 346

Barbados

85 058

75 037

Rwanda

64 169

59 114

Uganda

61 033

61 869

Sambia

52 345

42 553

Kongo (Demokraatlik Vabariik)

48 766

56 527

Tansaania

46 423

60 058

Senegal

42 968

32 850

Kamerun

42 097

36 749

Uus-Kaledoonia

37 098

41 224

Jamaica

20 776

23 411

Dominikaani Vabariik

19 076

30 741

Guinea

18 972

18 534

Ghana

15 835

21 249

Malawi

14 898

17 349

Zimbabwe

14 708

—

Angola

12 253

14 654

Mali

12 120

12 918

Mauritaania

11 921

38 131

Cabo Verde

11 718

14 952

Mosambiik

9 107

10 775

Kaimanisaared

8 692

8 027

Prantsuse Polüneesia

5 783

8 783

Benin

4 023

3 932

Burkina Faso

3 581

1 267

Mikroneesia

2 872

3 073

Seišellid

2 529

3 359

Eswatini

1 792

—

Haiti

1 208

2 617

Niger

1 182

2 243

Samoa

909

1 898

Vanuatu

866

1 200

Togo

—

10 625

Belau

—

358

Kokku

Kokku

1 986 281

1 986 281

1 673 445

1 673 445

3.2.3.4.2.   
  Majandussektori analüüs

Majandussektori analüüs

Järgmises tabelis on analüüsitud rahastu laenuportfelli laenuvõtja majandussektori järgi. Tehinguid, mis jõuavad lõpliku laenuvõtjani läbi finantsvahendajate, kajastatakse „Teenindussektor jm“ all.

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| Laenuvõtja majandussektor | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| Finantsteenused | 1 190 407 | 1 030 121 |
| Elektrienergia | 211 761 | 192 599 |
| Avalik haldus | 195 154 | 191 768 |
| Tervishoid | 170 000 | — |
| Kemikaalid | 111 251 | 89 495 |
| Äriteenused, IT ja meedia | 34 306 | 26 638 |
| Õhu- ja meretransporditaristu | 20 776 | 21 866 |
| Ravimid ja meditsiinitooted | 13 684 | 11 709 |
| Telekommunikatsioon | 12 253 | 14 964 |
| Kapitalikaubad | 9 269 | 11 531 |
| Metallid ja kaevandamine | 8 667 | 34 292 |
| Jäätmete taaskasutamine ja ringlussevõtt | 5 326 | 6 063 |
| Teenindussektor jm | 2 561 | 24 761 |
| Mitmesugused kommunaalteenused | 866 | 1 200 |
| Ehitusmaterjalid ja ehitus | — | 14 433 |
| Põllumajandus ja toiduahel | — | 2 005 |
| Kokku | 1 986 281 | 1 673 445 |

(tuhandetes eurodes)

Laenuvõtja majandussektor

31.12.2021

31.12.2021

31.12.2020

31.12.2020

Finantsteenused

1 190 407

1 030 121

Elektrienergia

211 761

192 599

Avalik haldus

195 154

191 768

Tervishoid

170 000

—

Kemikaalid

111 251

89 495

Äriteenused, IT ja meedia

34 306

26 638

Õhu- ja meretransporditaristu

20 776

21 866

Ravimid ja meditsiinitooted

13 684

11 709

Telekommunikatsioon

12 253

14 964

Kapitalikaubad

9 269

11 531

Metallid ja kaevandamine

8 667

34 292

Jäätmete taaskasutamine ja ringlussevõtt

5 326

6 063

Teenindussektor jm

2 561

24 761

Mitmesugused kommunaalteenused

866

1 200

Ehitusmaterjalid ja ehitus

—

14 433

Põllumajandus ja toiduahel

—

2 005

Kokku

Kokku

1 986 281

1 986 281

1 673 445

1 673 445

3.2.3.5.   Iga sisemise riskireitingu krediidiriski positsioon

Iga sisemise riskireitingu krediidiriski positsioon

EIP kasutab Basel III põhimõtetel põhineva sisereitingute metoodika kohast sisereitingute metoodikat. Enamikule rahastu vastaspooltele on antud sisereiting selle metoodika alusel. Järgmises tabelis on esitatud rahastu laenuportfelli jaotus vastavalt laenuvõtjate ja tagatiseandjate sisereitingule, kui see on olemas, olenevalt sellest, kumma oma on parem. Juhul kui sisereiting ei ole teada, on esitatud välisreiting.

Tabelis on kajastatud nii allakirjutatud (väljamakstud kui ka väljamaksmata) riskipositsioonid kui ka kaalutud riskipositsioonid. Need on saadud vastavalt sisemetoodikale, mida rahastu kasutab limiidi juhtimiseks.

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | | 2021 |
| | Moody’se ekvivalent-reiting | 12 kuu eeldatav krediidi-kahju | Kogu eluea eeldatava krediidi-kahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidi-riski tõttu langenud | Kogu eluea eeldatava krediidi-kahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidi-riski tõttu langenud | Krediidi-riski tõttu langenud väärtusega | Õiglases väärtuses muutus-tega läbi kasumi-aruande | Kokku |
| Laenud ja ettemaksed amortiseeritud väärtuses | | | | | | | |
| Sisereiting 1 – minimaalne krediidirisk | Aaa | — | 64 876 | — | — | — | 64 876 |
| Sisereiting 2 – väga väike krediidirisk | Aa1–Aa3 | 85 059 | — | — | — | — | 85 059 |
| Sisereiting 3 – väike krediidirisk | A1–A3 | 1 056 | — | — | — | — | 1 056 |
| Sisereiting 4 – keskmine krediidirisk | Baa1–Baa3 | 46 507 | — | — | — | — | 46 507 |
| Sisereiting 5 – majanduslikult kehvas olukorras olev vastaspool | Ba1–Ba3 | 435 300 | 12 288 | — | — | — | 447 588 |
| Sisereiting 6 – suur krediidirisk | B1–B3 | 556 705 | 237 898 | — | — | — | 794 603 |
| Sisereiting 7 – väga suur krediidirisk | Alla Caa1 | 55 928 | 258 220 | — | — | — | 314 148 |
| Sisereiting 8 – makseviivitusega vastaspool | Alla Caa1, kuid makse-viivitusega | — | — | 69 180 | — | — | 69 180 |
| Laenud ja ettemaksed õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande | | — | — | — | — | 272 917 | 272 917 |
| Kahju allahindluse ja õiglase väärtuse korrigeerimine | | -3 565 | -33 268 | -30 169 | — | -42 651 | - 109 653 |
| Laenude ja ettemaksete bilansiline jääkmaksumus | | 1 176 990 | 540 014 | 39 011 | — | 230 266 | 1 986 281 |
| Siduvad laenuandmiskohustused | | | | | | | |
| Sisereiting 1 – minimaalne krediidirisk | Aaa | — | — | — | — | — | — |
| Sisereiting 2 – väga väike krediidirisk | Aa1–Aa3 | 86 796 | — | — | — | — | 86 796 |
| Sisereiting 3 – väike krediidirisk | A1–A3 | 87 000 | — | — | — | — | 87 000 |
| Sisereiting 4 – keskmine krediidirisk | Baa1–Baa3 | 61 060 | — | — | — | — | 61 060 |
| Sisereiting 5 – majanduslikult kehvas olukorras olev vastaspool | Ba1–Ba3 | 173 963 | — | — | — | — | 173 963 |
| Sisereiting 6 – suur krediidirisk | B1–B3 | 777 195 | 18 595 | — | — | — | 795 790 |
| Sisereiting 7 – väga suur krediidirisk | Alla Caa1 | 45 955 | 167 782 | — | — | — | 213 737 |
| Sisereiting 8 – makseviivitusega vastaspool | Alla Caa1, kuid makse-viivitusega | — | — | 10 000 | — | — | 10 000 |
| Sisereitinguta (*12) | | 129 669 | 27 365 | — | — | — | 157 034 |
| Laenud ja ettemaksed õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande | | — | — | — | — | 92 031 | 92 031 |
| Kahju allahindluse ja õiglase väärtuse korrigeerimine | | -1 693 | -14 909 | — | — | — | -16 602 |
| Siduvate laenuandmiskohustuste bilansiline jääkmaksumus | | 1 359 945 | 198 833 | 10 000 | — | 92 031 | 1 660 809 |

(tuhandetes eurodes)

2021

Moody’se ekvivalent-reiting

12 kuu eeldatav krediidi-kahju

Kogu eluea eeldatava krediidi-kahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidi-riski tõttu langenud

Kogu eluea eeldatava krediidi-kahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidi-riski tõttu langenud

Krediidi-riski tõttu langenud väärtusega

Õiglases väärtuses muutus-tega läbi kasumi-aruande

Kokku

Laenud ja ettemaksed amortiseeritud väärtuses

Laenud ja ettemaksed amortiseeritud väärtuses

Sisereiting 1 – minimaalne krediidirisk

Aaa

—

64 876

—

—

—

64 876

64 876

Sisereiting 2 – väga väike krediidirisk

Aa1–Aa3

85 059

—

—

—

—

85 059

85 059

Sisereiting 3 – väike krediidirisk

A1–A3

1 056

—

—

—

—

1 056

1 056

Sisereiting 4 – keskmine krediidirisk

Baa1–Baa3

46 507

—

—

—

—

46 507

46 507

Sisereiting 5 – majanduslikult kehvas olukorras olev vastaspool

Ba1–Ba3

435 300

12 288

—

—

—

447 588

447 588

Sisereiting 6 – suur krediidirisk

B1–B3

556 705

237 898

—

—

—

794 603

794 603

Sisereiting 7 – väga suur krediidirisk

Alla Caa1

55 928

258 220

—

—

—

314 148

314 148

Sisereiting 8 – makseviivitusega vastaspool

Alla Caa1, kuid makse-viivitusega

—

—

69 180

—

—

69 180

69 180

Laenud ja ettemaksed õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

Laenud ja ettemaksed õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

—

—

—

—

272 917

272 917

272 917

272 917

Kahju allahindluse ja õiglase väärtuse korrigeerimine

Kahju allahindluse ja õiglase väärtuse korrigeerimine

-3 565

-3 565

-33 268

-33 268

-30 169

-30 169

—

-42 651

-42 651

- 109 653

- 109 653

Laenude ja ettemaksete bilansiline jääkmaksumus

Laenude ja ettemaksete bilansiline jääkmaksumus

1 176 990

1 176 990

540 014

540 014

39 011

39 011

—

230 266

230 266

1 986 281

1 986 281

Siduvad laenuandmiskohustused

Siduvad laenuandmiskohustused

Sisereiting 1 – minimaalne krediidirisk

Aaa

—

—

—

—

—

—

Sisereiting 2 – väga väike krediidirisk

Aa1–Aa3

86 796

—

—

—

—

86 796

86 796

Sisereiting 3 – väike krediidirisk

A1–A3

87 000

—

—

—

—

87 000

87 000

Sisereiting 4 – keskmine krediidirisk

Baa1–Baa3

61 060

—

—

—

—

61 060

61 060

Sisereiting 5 – majanduslikult kehvas olukorras olev vastaspool

Ba1–Ba3

173 963

—

—

—

—

173 963

173 963

Sisereiting 6 – suur krediidirisk

B1–B3

777 195

18 595

—

—

—

795 790

795 790

Sisereiting 7 – väga suur krediidirisk

Alla Caa1

45 955

167 782

—

—

—

213 737

213 737

Sisereiting 8 – makseviivitusega vastaspool

Alla Caa1, kuid makse-viivitusega

—

—

10 000

—

—

10 000

10 000

Sisereitinguta (*12)

*12

129 669

27 365

—

—

—

157 034

157 034

Laenud ja ettemaksed õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

Laenud ja ettemaksed õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

—

—

—

—

92 031

92 031

92 031

92 031

Kahju allahindluse ja õiglase väärtuse korrigeerimine

Kahju allahindluse ja õiglase väärtuse korrigeerimine

-1 693

-1 693

-14 909

-14 909

—

—

—

-16 602

-16 602

Siduvate laenuandmiskohustuste bilansiline jääkmaksumus

Siduvate laenuandmiskohustuste bilansiline jääkmaksumus

1 359 945

1 359 945

198 833

198 833

10 000

10 000

—

92 031

92 031

1 660 809

1 660 809

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | | 2020 |
| | Moody’se ekvivalent-reiting | 12 kuu eeldatav krediidi-kahju | Kogu eluea eeldatava krediidi-kahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidi-riski tõttu langenud | Kogu eluea eeldatava krediidi-kahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidi-riski tõttu langenud | Krediidi-riski tõttu langenud väärtusega | Õiglases väärtuses muutus-tega läbi kasumi-aruande | Kokku |
| Laenud ja ettemaksed amortiseeritud väärtuses | | | | | | | |
| Sisereiting 1 – minimaalne krediidirisk | Aaa | — | 73 545 | — | — | — | 73 545 |
| Sisereiting 2 – väga väike krediidirisk | Aa1–Aa3 | 75 048 | — | — | — | — | 75 048 |
| Sisereiting 3 – väike krediidirisk | A1–A3 | 2 087 | — | — | — | — | 2 087 |
| Sisereiting 4 – keskmine krediidirisk | Baa1–Baa3 | 54 412 | 6 087 | — | — | — | 60 499 |
| Sisereiting 5 – majanduslikult kehvas olukorras olev vastaspool | Ba1–Ba3 | 392 787 | 19 761 | — | — | — | 412 548 |
| Sisereiting 6 – suur krediidirisk | B1–B3 | 581 607 | 193 877 | 32 032 | — | — | 807 516 |
| Sisereiting 7 – väga suur krediidirisk | Alla Caa1 | 70 495 | 177 919 | 1 493 | — | — | 249 907 |
| Sisereiting 8 – makseviivitusega vastaspool | Alla Caa1, kuid makse-viivitusega | — | 5 693 | 45 000 | — | — | 50 693 |
| Laenud ja ettemaksed õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande | | — | — | — | — | 92 436 | 92 436 |
| Kahju allahindluse ja õiglase väärtuse korrigeerimine | | -16 389 | -43 976 | -44 538 | — | -45 931 | - 150 834 |
| Laenude ja ettemaksete bilansiline jääkmaksumus | | 1 160 047 | 432 906 | 33 987 | — | 46 505 | 1 673 445 |
| Siduvad laenuandmiskohustused | | | | | | | |
| Sisereiting 2 – väga väike krediidirisk | Aa1–Aa3 | 95 067 | — | — | — | — | 95 067 |
| Sisereiting 3 – väike krediidirisk | A1–A3 | 87 000 | — | — | — | — | 87 000 |
| Sisereiting 4 – keskmine krediidirisk | Baa1–Baa3 | 57 282 | — | — | — | — | 57 282 |
| Sisereiting 5 – majanduslikult kehvas olukorras olev vastaspool | Ba1–Ba3 | 152 264 | — | — | — | — | 152 264 |
| Sisereiting 6 – suur krediidirisk | B1–B3 | 675 365 | 8 964 | — | — | — | 684 329 |
| Sisereiting 7 – väga suur krediidirisk | Alla Caa1 | 72 500 | 110 331 | — | — | — | 182 831 |
| Sisereiting 8 – makseviivitusega vastaspool | Alla Caa1, kuid makse-viivitusega | — | — | 38 497 | — | — | 38 497 |
| Sisereitinguta (*13) | | 129 669 | 27 365 | — | — | — | 157 034 |
| Laenud ja ettemaksed õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande | | — | — | — | — | 268 314 | 268 314 |
| Kahju allahindluse ja õiglase väärtuse korrigeerimine | | -6 817 | -26 335 | — | — | — | -33 152 |
| Siduvate laenuandmiskohustuste bilansiline jääkmaksumus | | 1 262 330 | 120 325 | 38 497 | — | 268 314 | 1 689 466 |

(tuhandetes eurodes)

2020

Moody’se ekvivalent-reiting

12 kuu eeldatav krediidi-kahju

Kogu eluea eeldatava krediidi-kahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidi-riski tõttu langenud

Kogu eluea eeldatava krediidi-kahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidi-riski tõttu langenud

Krediidi-riski tõttu langenud väärtusega

Õiglases väärtuses muutus-tega läbi kasumi-aruande

Kokku

Laenud ja ettemaksed amortiseeritud väärtuses

Laenud ja ettemaksed amortiseeritud väärtuses

Sisereiting 1 – minimaalne krediidirisk

Aaa

—

73 545

—

—

—

73 545

73 545

Sisereiting 2 – väga väike krediidirisk

Aa1–Aa3

75 048

—

—

—

—

75 048

75 048

Sisereiting 3 – väike krediidirisk

A1–A3

2 087

—

—

—

—

2 087

2 087

Sisereiting 4 – keskmine krediidirisk

Baa1–Baa3

54 412

6 087

—

—

—

60 499

60 499

Sisereiting 5 – majanduslikult kehvas olukorras olev vastaspool

Ba1–Ba3

392 787

19 761

—

—

—

412 548

412 548

Sisereiting 6 – suur krediidirisk

B1–B3

581 607

193 877

32 032

—

—

807 516

807 516

Sisereiting 7 – väga suur krediidirisk

Alla Caa1

70 495

177 919

1 493

—

—

249 907

249 907

Sisereiting 8 – makseviivitusega vastaspool

Alla Caa1, kuid makse-viivitusega

—

5 693

45 000

—

—

50 693

50 693

Laenud ja ettemaksed õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

Laenud ja ettemaksed õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

—

—

—

—

92 436

92 436

92 436

92 436

Kahju allahindluse ja õiglase väärtuse korrigeerimine

Kahju allahindluse ja õiglase väärtuse korrigeerimine

-16 389

-16 389

-43 976

-43 976

-44 538

-44 538

—

—

-45 931

-45 931

- 150 834

- 150 834

Laenude ja ettemaksete bilansiline jääkmaksumus

Laenude ja ettemaksete bilansiline jääkmaksumus

1 160 047

1 160 047

432 906

432 906

33 987

33 987

—

—

46 505

46 505

1 673 445

1 673 445

Siduvad laenuandmiskohustused

Siduvad laenuandmiskohustused

Sisereiting 2 – väga väike krediidirisk

Aa1–Aa3

95 067

—

—

—

—

95 067

95 067

Sisereiting 3 – väike krediidirisk

A1–A3

87 000

—

—

—

—

87 000

87 000

Sisereiting 4 – keskmine krediidirisk

Baa1–Baa3

57 282

—

—

—

—

57 282

57 282

Sisereiting 5 – majanduslikult kehvas olukorras olev vastaspool

Ba1–Ba3

152 264

—

—

—

—

152 264

152 264

Sisereiting 6 – suur krediidirisk

B1–B3

675 365

8 964

—

—

—

684 329

684 329

Sisereiting 7 – väga suur krediidirisk

Alla Caa1

72 500

110 331

—

—

—

182 831

182 831

Sisereiting 8 – makseviivitusega vastaspool

Alla Caa1, kuid makse-viivitusega

—

—

38 497

—

—

38 497

38 497

Sisereitinguta (*13)

*13

129 669

27 365

—

—

—

157 034

157 034

Laenud ja ettemaksed õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

Laenud ja ettemaksed õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

—

—

—

—

—

—

268 314

268 314

268 314

268 314

Kahju allahindluse ja õiglase väärtuse korrigeerimine

Kahju allahindluse ja õiglase väärtuse korrigeerimine

-6 817

-6 817

-26 335

-26 335

—

—

—

-33 152

-33 152

Siduvate laenuandmiskohustuste bilansiline jääkmaksumus

Siduvate laenuandmiskohustuste bilansiline jääkmaksumus

1 262 330

1 262 330

120 325

120 325

38 497

38 497

—

268 314

268 314

1 689 466

1 689 466

EIP jälgib pidevalt sündmusi, mis mõjutavad tema laenuvõtjaid ja tagatiseandjaid, eriti panku. Kui nende reiting halveneb, hindab EIP igal üksikjuhul eraldi oma lepingukohaseid õigusi ja taotleb leevendusmeetmete võtmist. Ta jälgib ka väljaantud laenude eest saadud pangatagatiste uuendamist, et vajaduse korral tagada nende õigeaegne asendamine või meetmete võtmine.

3.2.3.6.   Maksetähtaja ületanud ja langenud väärtusega laenud

Maksetähtaja ületanud ja langenud väärtusega laenud

Laenude hilinenud tagasimaksete summad tehakse kindlaks, neid jälgitakse ja nende kohta antakse aru pangas kehtestatud „Finantsjärelevalve suunistes ja korras“ sätestatud korra kohaselt. See kord on kooskõlas hea pangandustavaga ja seda kohaldatakse kõigi EIP hallatavate laenude suhtes.

Jälgimise käigus tagatakse, et i) tähtajaks tasumata jäänud summad avastatakse ja neist teatatakse vastutavale talitusele lühikese tähtaja jooksul; ii) suure mõjuga juhtumid suunatakse viivitamata edasi asjakohasele tegevus- ja otsustamistasandile; iii) rahastu juhtkonnale antakse korrapäraselt aru üldseisu kohta.

Maksetähtaja ületanud ja langenud väärtusega laenudest ja ettemaksetest tulenevaid võlgnevusi saab analüüsida järgmiselt.

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | Laenud ja ettemaksed | Laenud ja ettemaksed |
| | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| Bilansiline jääkmaksumus | 1 986 281 | 1 673 445 |
| Kogu eluea eeldatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud | | |
| Brutosumma | 69 180 | 45 000 |
| Kahju allahindlus väärtuse languse tõttu | -30 169 | -44 538 |
| Kogu eluea eeldatava krediidikahju allahindluse bilansiline jääkmaksumus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud | 39 011 | 462 |
| Tähtajaks tasumata, kuid krediidiriski tõttu langemata väärtusega | | |
| Tähtaeg on ületatud: | | |
| 0–30 päeva | 2 334 | 2 008 |
| 30–60 päeva | 9 | — |
| 60–90 päeva | — | — |
| 90–180 päeva | — | 174 |
| Üle 180 päeva | — | — |
| Tähtajaks tasumata, kuid krediidiriski tõttu langemata väärtusega laenude ja nõuete bilansiline jääkmaksumus | 2 343 | 2 182 |
| Tähtajaks tasutud ning krediidiriski tõttu langemata väärtusega laenude ja nõuete bilansiline jääkmaksumus | 1 944 927 | 1 670 801 |
| Laenude ja nõuete bilansiline jääkmaksumus kokku | 1 986 281 | 1 673 445 |

(tuhandetes eurodes)

Laenud ja ettemaksed

Laenud ja ettemaksed

31.12.2021

31.12.2020

Bilansiline jääkmaksumus

Bilansiline jääkmaksumus

1 986 281

1 986 281

1 673 445

1 673 445

Kogu eluea eeldatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud

Kogu eluea eeldatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud

Brutosumma

69 180

45 000

Kahju allahindlus väärtuse languse tõttu

-30 169

-44 538

Kogu eluea eeldatava krediidikahju allahindluse bilansiline jääkmaksumus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud

Kogu eluea eeldatava krediidikahju allahindluse bilansiline jääkmaksumus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud

39 011

39 011

462

462

Tähtajaks tasumata, kuid krediidiriski tõttu langemata väärtusega

Tähtajaks tasumata, kuid krediidiriski tõttu langemata väärtusega

Tähtaeg on ületatud:

Tähtaeg on ületatud:

0–30 päeva

2 334

2 008

30–60 päeva

9

—

60–90 päeva

—

—

90–180 päeva

—

174

Üle 180 päeva

—

—

Tähtajaks tasumata, kuid krediidiriski tõttu langemata väärtusega laenude ja nõuete bilansiline jääkmaksumus

Tähtajaks tasumata, kuid krediidiriski tõttu langemata väärtusega laenude ja nõuete bilansiline jääkmaksumus

2 343

2 343

2 182

2 182

Tähtajaks tasutud ning krediidiriski tõttu langemata väärtusega laenude ja nõuete bilansiline jääkmaksumus

Tähtajaks tasutud ning krediidiriski tõttu langemata väärtusega laenude ja nõuete bilansiline jääkmaksumus

1 944 927

1 944 927

1 670 801

1 670 801

Laenude ja nõuete bilansiline jääkmaksumus kokku

Laenude ja nõuete bilansiline jääkmaksumus kokku

1 986 281

1 986 281

1 673 445

1 673 445

3.2.3.7.   Eeldatava krediidikahju tundlikkus tulevaste majandustingimuste suhtes (tuhandetes eurodes)

Eeldatava krediidikahju tundlikkus tulevaste majandustingimuste suhtes (tuhandetes eurodes)

Eeldatav krediidikahju on tundlik tulevikku suunatud stsenaariumide koostamisel tehtavate hinnangute ja eelduste suhtes. EIP viib läbi oma oluliste varaklasside puhul kajastatud eeldatava krediidikahju tundlikkusanalüüsi.

Tulevaste majandustingimuste prognoose (makromajanduslike stsenaariumide kaudu) kasutatakse prognoosimismudelis, mille põhjal koostatakse tingimuslikud riskiparameetrid, mida omakorda kasutatakse kahju allahindluse arvutamiseks.

Stsenaariumid on tuletatud SKP muutustest, mis on majandustegevuse peamine näitaja. Reaalse SKP muutusi kalibreeritakse, et korrata selle muutuja varasemat volatiilsust. Peale selle kasutatakse SKP muutuste ulatuse ja püsivuse täpsustamiseks vajaduse korral eksperdihinnangud. Selle tulemusel tehakse kindlaks muutused koos võimaliku halvenemisega, et määrata muutuste mõju aja jooksul. Iga stsenaariumi tõenäosus määratakse kindlaks turu (volatiilsuse) näitajate ning siseselt väljatöötatud näitajate/indeksite põhjal, mida ebakindluse määramiseks aja jooksul järjepidevalt kasutatakse. Positiivsete ja negatiivsete muutuste kaalud sõltuvad majanduses esinevate riskide tasakaalust; varem on kvartaliprognoosides kohaldatud negatiivseid ja positiivseid muutusi vastavalt -15 250 euro (2020. aastal -20 533 euro) ja 11 780 euro (2020. aastal 17 658 euro) ulatuses.

Alljärgnevas tabelis on esitatud laenude ja ettemaksetega seotud kahju allahindlus 1. ja 2. etapis. Iga tulevikku suunatud stsenaariumit (st lähte-, positiivset ja negatiivset stsenaariumit) kaaluti 100 %, selle asemel et kaaluda kõiki kolme stsenaariumit stsenaariumi tõenäosusega.

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | 2021 |
| Positiivne stsenaarium | Lähte-stsenaarium | Negatiivne stsenaarium |
| Brutoriskipositsioon | 3 319 800 | 3 319 800 | 3 319 800 |
| Kahju allahindlus | 37 862 | 49 642 | 64 892 |

(tuhandetes eurodes)

2021

Positiivne stsenaarium

Lähte-stsenaarium

Negatiivne stsenaarium

Brutoriskipositsioon

3 319 800

3 319 800

3 319 800

Kahju allahindlus

37 862

49 642

64 892

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | 2020 |
| Positiivne stsenaarium | Lähte-stsenaarium | Negatiivne stsenaarium |
| Brutoriskipositsioon | 3 063 652 | 3 063 652 | 3 063 652 |
| Kahju allahindlus | 70 645 | 88 303 | 108 836 |

(tuhandetes eurodes)

2020

Positiivne stsenaarium

Lähte-stsenaarium

Negatiivne stsenaarium

Brutoriskipositsioon

3 063 652

3 063 652

3 063 652

Kahju allahindlus

70 645

88 303

108 836

3.2.3.8.   Laenutingimuste läbivaatamine ja laenude restruktureerimine makseraskuste korral

Laenutingimuste läbivaatamine ja laenude restruktureerimine makseraskuste korral

EIP käsitleb makseraskuste tõttu restruktureeritud laenudena (st laenud, võlaväärtpaberid ja siduvad laenuandmiskohustused) selliseid laene, millele on laiendatud makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmeid. Makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmed hõlmavad soodustingimusi, mida EIP otsustab pakkuda võlgnikule, kelle puhul leitakse, et ta ei suuda oma finantsraskuste tõttu täita lepingujärgseid võla teenindamise tingimusi, eesmärgiga võimaldada võlgnikul võlga teenindada või lepingut täielikult või osaliselt refinantseerida. Riskipositsioone käsitatakse makseraskuste tõttu restruktureerituna siis, kui on pakutud soodustingimusi, olenemata sellest, kas mingid summad on tähtajaks tasumata või kas riskipositsioon liigitatakse makseviivituses olevaks. Riskipositsioone ei käsitata makseraskuste tõttu restruktureerituna juhul, kui võlgnik ei ole finantsraskustes.

Tavapärase äritegevuse käigus oleks kõnealuste laenude reitinguklass halvenenud, laenud oleksid enne laenutingimuste läbivaatamist jälgimisnimekirja kantud ja kolmeetapilises väärtuse languse mudelis oleks finantsinstrument liikunud 1. etapist 2. etappi. Pärast laenutingimuste läbivaatamist jätkaks EIP selliste laenude tähelepanelikku jälgimist ning krediidiriski tõttu väheneks finantsinstrumendi väärtus ja see liiguks 3. etappi. Kui laenu reitinguklass järgnevalt piisavalt paraneb, eemaldataks laen kooskõlas EIP menetlustega jälgimisnimekirjast.

Osana oma vastusest COVID-19 pandeemia majandusmõjule otsustas pank teha oma klientidele teatavatel tingimustel kättesaadavaks mitu toetusmeedet, mis muu hulgas hõlmavad i) finantsklauslite ja muude oluliste klauslite ajutist leevendamist (sealhulgas nende kohaldamise peatamist), ii) rahavoogude uut prognoosimist, kehtestades uued tagasimaksegraafikud, või tagasimaksekohustuste ajutist peatamist ning iii) teatavaid muid täiendavaid toetusmeetmeid, nagu uute lepingute sõlmimine, laenude väljamaksmise kiirendamine ja laenuvõtjatele laenatavate summade suurendamine. Pank hindab selliste meetmete võtmise taotlusi iga juhtumi puhul eraldi, võttes arvesse teatavatest eritingimustest tulenevaid piiranguid. Neid meetmeid kavatsetakse laiendada klientidele, keda COVID-19 pandeemia majandusmõju ajutiselt puudutab, kuid kellel ei ole struktuurseid finantsraskusi ega maksevõimeprobleeme ja keda meetmete võimaldamise ajal käsitatakse tegevust jätkavate ettevõtjatena. Kui hinnangu tulemusel selgub, et klient ei vasta nendele nõuetele, või kui rahastu tuvastab kliendi ärimudeli pikaajalise jätkusuutlikkusega seotud riske, kaalub ta mis tahes muid asjakohaseid meetmeid ja järgib vajaduse korral EIP restruktureerimise standardprotsesse.

EIP rakendas aruandeperioodil muu hulgas, kuid mitte ainult, järgmisi makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmeid ja viise: laenude tähtaja pikendamine, ainult põhiosa tagasimaksete edasilükkamine, põhiosa tagasimaksete ja intressimaksete edasilükkamine, oluliste lepingutingimuste rikkumine ning viiviste kapitaliseerimine.

Järgmises tabelis on kajastatud tehingud, mille suhtes rakendatakse makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmeid.

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| Nõuete-kohaselt teenindatavad laenud | Viivislaenud | Nõuete-kohaselt teenindatavad laenud | Viivislaenud |
| Lepingute arv, mille suhtes kohaldatakse makseraskuste tõttu restruktureerimist | 16 | 9 | 12 | 14 |
| Bilansilised väärtused (sh intress ja võlgnevused) | 210 553 | 58 742 | 169 274 | 58 748 |
| Kajastatud eeldatava krediidikahju allahindlus | 16 124 | 20 475 | 19 311 | 28 934 |
| Intressitulu lepingutest, mille suhtes kohaldatakse makseraskuste tõttu restruktureerimist | 11 583 | 3 563 | 7 729 | 5 099 |
| Riskipositsioonid, mis on maha kantud või mille kajastamine on lõpetatud (pärast tehingu lõpetamist või müüki) | — | — | — | 49 472 |

(tuhandetes eurodes)

31.12.2021

31.12.2020

Nõuete-kohaselt teenindatavad laenud

Viivislaenud

Nõuete-kohaselt teenindatavad laenud

Viivislaenud

Lepingute arv, mille suhtes kohaldatakse makseraskuste tõttu restruktureerimist

16

9

12

14

Bilansilised väärtused (sh intress ja võlgnevused)

210 553

58 742

169 274

58 748

Kajastatud eeldatava krediidikahju allahindlus

16 124

20 475

19 311

28 934

Intressitulu lepingutest, mille suhtes kohaldatakse makseraskuste tõttu restruktureerimist

11 583

3 563

7 729

5 099

Riskipositsioonid, mis on maha kantud või mille kajastamine on lõpetatud (pärast tehingu lõpetamist või müüki)

—

—

—

49 472

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | Makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmed |
| | 31.12.2020 | Tähtaja pikendamine | Põhiosa tagasimaksete ja intressi-maksete edasi-lükkamine | Oluliste lepingu-tingimuste rikkumine | Muu | Lepingu-kohased tagasi-maksed, lõpetamine ja/või maha-kandmine | 31.12.2021 |
| Finantseerimisasutused | 90 525 | — | — | 61 942 | 4 920 | -8 061 | 149 326 |
| Äriühingud | 137 497 | -690 | — | -13 752 | — | -3 086 | 119 969 |
| Kokku | 228 022 | -690 | — | 48 190 | 4 920 | -11 147 | 269 295 |

(tuhandetes eurodes)

Makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmed

31.12.2020

Tähtaja pikendamine

Põhiosa tagasimaksete ja intressi-maksete edasi-lükkamine

Oluliste lepingu-tingimuste rikkumine

Muu

Lepingu-kohased tagasi-maksed, lõpetamine ja/või maha-kandmine

31.12.2021

Finantseerimisasutused

90 525

—

—

61 942

4 920

-8 061

149 326

Äriühingud

137 497

-690

—

-13 752

—

-3 086

119 969

Kokku

Kokku

228 022

228 022

-690

-690

—

—

48 190

48 190

4 920

4 920

-11 147

-11 147

269 295

269 295

3.2.4.   Rahast ja raha ekvivalentidest tulenev krediidirisk

Rahast ja raha ekvivalentidest tulenev krediidirisk

Kasutada olevaid vahendeid investeeritakse kooskõlas rahastu lepinguliste väljamaksekohustuste ajagraafikuga. 31. detsembri 2021. aasta ja 31. detsembri 2020. aasta seisuga olid investeeringud pangahoiuste, hoiusesertifikaatide ja kommertsväärtpaberite vormis.

Heakskiidetud üksustelt nõutakse samasugust reitingut kui EIP sularahahalduse investeeringute suhtes kohaldatav lühi- ja pikaajaline reiting. Juhul kui krediidireitingu on andnud rohkem kui üks reitinguagentuur ja nende antud reitingud on erinevad, lähtutakse madalaimast reitingust. Iga heakskiidetud panga puhul on maksimaalne lubatud limiit praegu 50 000 000 eurot (viiskümmend miljonit eurot). Erand on tehtud pangale Société Générale, kus rahastul on hoiukontod jooksvate tehingute jaoks. Société Générale'i lühiajaline krediidilimiit 31. detsembri 2021. aasta ja 31. detsembri 2020. aasta seisuga oli 110 000 000 eurot (sada kümme miljonit eurot). Suurem limiit on ette nähtud hoiukontodel jooksvate tehingute tegemiseks hoitavatele rahasummadele ning sularahahalduse portfelli kuuluvatele, osutatud vastaspoole välja antud instrumentidele.

Kõik investeeringud on tehtud heakskiidetud majandusüksustesse ja nende lõpptähtaeg on kuni kolm kuud alates väärtuspäevast. Volitajaile on teatatud kõigist krediidiriski positsioonide ülemmäära rikkumistest. 31. detsembri 2021. aasta ja 31. detsembri 2020. aasta seisuga oli rahastu likviidsete varade portfelli kuuluvate tähtajaliste hoiuste, kommertsväärtpaberite ja sularaha reiting arvelduspäeval samaväärne vähemalt reitinguga P-2 (Moody’s).

Järgmises tabelis on näidatud raha ja raha ekvivalentide seis koos kogunenud intressidega.

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| Minimaalne lühiajaline krediidireiting | Minimaalne pikaajaline krediidireiting | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| (Moody’s) | (Moody’s) |
| P-1 | Aaa | 299 814 | 22 % | 49 988 | 5 % |
| P-1 | Aa2 | 160 066 | 12 % | 25 022 | 3 % |
| P-1 | Aa3 | 67 036 | 5 % | 130 024 | 14 % |
| P-1 | A1 | 82 730 | 6 % | 99 969 | 11 % |
| P-1 | A2 | 199 879 | 15 % | 119 972 | 13 % |
| P-1 | A3 | 444 064 | 32 % | 498 965 | 54 % |
| P-2 | A3 | 104 975 | 8 % | — | — |
| Kokku | 1 358 564 | 100 % | 923 940 | 100 % |

(tuhandetes eurodes)

Minimaalne lühiajaline krediidireiting

Minimaalne pikaajaline krediidireiting

31.12.2021

31.12.2020

(Moody’s)

(Moody’s)

P-1

Aaa

299 814

22 %

49 988

5 %

P-1

Aa2

160 066

12 %

25 022

3 %

P-1

Aa3

67 036

5 %

130 024

14 %

P-1

A1

82 730

6 %

99 969

11 %

P-1

A2

199 879

15 %

119 972

13 %

P-1

A3

444 064

32 %

498 965

54 %

P-2

A3

104 975

8 %

—

—

Kokku

Kokku

1 358 564

1 358 564

100 %

100 %

923 940

923 940

100 %

100 %

3.2.5.   Tuletisinstrumentidest tulenev krediidirisk

Tuletisinstrumentidest tulenev krediidirisk

3.2.5.1.   Tuletisinstrumentide krediidiriski põhimõtted

Tuletisinstrumentide krediidiriski põhimõtted

Tuletisinstrumentide puhul kujutab krediidirisk endast kahjumit, mida üks pool kannaks, kui tehingu vastaspool ei suuda oma lepingulisi kohustusi täita. Tuletisinstrumentidega seonduv krediidirisk erineb sõltuvalt mitmest tegurist (nagu intressimäärad ja valuutakursid) ning üldiselt vastab see vaid väiksele osale nende tinglikust väärtusest.

Rahastu võib oma tavapärase tegevuse raames sõlmida vahetuslepinguid eesmärgiga maandada riske, mis seonduvad konkreetsete laenutehingutega, või valuuta forvardlepinguid eesmärgiga maandada riske, mis seonduvad tema valuutapositsioonidega, mis on nomineeritud muudes aktiivselt kaubeldavates valuutades kui eurodes. EIP teeb kõik vahetustehingud väliste vastaspooltega. Vahetustehingud lähtuvad samadest vahetuslepingute raamlepingutest ja lisadest osaluse kohta krediidiriski kahjude katmisel, millele EIP ja tema välised vastaspooled on alla kirjutanud.

3.2.5.2.   Tuletisinstrumentide krediidiriski hindamine

Tuletisinstrumentide krediidiriski hindamine

Kõiki seoses rahastuga tehtud EIP vahetustehinguid käsitletakse samas lepingulises raamistikus ja sama metoodika kohaselt, mida EIP kasutab enda jaoks tuletisinstrumente omandades. Eeskätt määrab EIP vahetustehingute vastaspoolte aktsepteeritavuse kindlaks samade aktsepteeritavustingimuste põhjal, mida ta kasutab üldiselt oma vahetustehingute puhul.

EIP kasutab vahetustehingute ja tuletisinstrumentidega tehtavate tehingutega seonduva krediidiriski positsiooni hindamiseks tururiski netopositsiooni ja potentsiaalse tulevase riskipositsiooni aruandluse ja tehingulimiitide kontrolli meetodit. Kõnealustes meetodites võetakse täielikult arvesse rahastuga seonduvaid tuletisinstrumente.

Rahastu sõlmib lühiajalisi valuuta vahetuslepinguid muus valuutas kui euro antud laenude tagasimaksete valuutariski maandamiseks. Lühiajalised valuuta vahetuslepingud on kuni kolmekuulise lõpptähtajaga ja neid pikendatakse regulaarselt. Lühiajaliste valuuta vahetuslepingute tinglik väärtus 31. detsembri 2021. aasta seisuga oli 1 530,0 miljonit eurot (31. detsembri 2020. aasta seisuga 1 480,0 miljonit eurot). Lühiajaliste valuuta vahetuslepingute õiglane väärtus 31. detsembri 2021. aasta seisuga oli -16,3 miljonit eurot (31. detsembri 2020. aasta seisuga 33,6 miljonit eurot).

Rahastu sõlmib erinevate valuutade intressimäära vahetuslepinguid, et maandada muus valuutas kui euro antud laenude tagasimaksete valuutariski. Erinevate valuutade intressimäära vahetuslepingud on pika lõpptähtajaga. 31. detsembri 2021. aasta seisuga oli lühiajaliste valuuta vahetuslepingute tinglik väärtus 51,9 miljonit eurot ja nende õiglane väärtus oli -2,6 miljonit eurot (31. detsembri 2020. aasta seisuga erinevate valuutade intressimäära vahetuslepinguid ei olnud).

Rahastu sõlmib intressimäära vahetuslepinguid, et maandada väljamakstud laenude intressiriske. 31. detsembri 2021. aasta seisuga olid intressimäära vahetuslepingud lõpetatud, nende tinglik väärtus oli 0,0 miljonit eurot (2020. aastal 17,7 miljonit eurot) ja õiglane väärtus 0,0 miljonit eurot (2020. aastal -0,6 miljonit eurot).

3.2.6.   Likviidsete finantsvaradega seotud krediidirisk

Likviidsete finantsvaradega seotud krediidirisk

Järgmises tabelis on esitatud likviidsete varade portfelli olukord. Sellesse portfelli kuuluvad eranditult riiklike üksuste, pankade ja muude üksuste emiteeritud kommertsväärtpaberid, mille algne tähtaeg on üle kolme kuu. Kõlblikud emitendid on ELi liikmesriigid, nende ametiasutused, pangad ja muud üksused. Iga heakskiidetud emitendi puhul on maksimaalne lubatud limiit 50 000 000 eurot (viiskümmend miljonit eurot). Olenevalt likviidsusvajadustest saaks investeeringuid teha ka keskmise pikkusega ja pikaajalistesse võlakirjadesse.

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| Minimaalne lühiajaline krediidireiting | Minimaalne pikaajaline krediidireiting | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| (Moody’s) | (Moody’s) |
| P-1 | Aa1 | — | 0 % | 50 006 | 14 % |
| P-1 | Aa2 | — | 0 % | 50 040 | 14 % |
| P-1 | Aa3 | — | 0 % | 50 016 | 14 % |
| P-1 | Aaa | — | 0 % | 51 705 | 15 % |
| P-1 | A2 | — | 0 % | 50 058 | 15 % |
| P-2 | Baa1 | — | 0 % | 50 035 | 14 % |
| P-2 | Baa3 | — | 0 % | 50 013 | 14 % |
| Kokku | — | 0 % | 351 873 | 100 % |

(tuhandetes eurodes)

Minimaalne lühiajaline krediidireiting

Minimaalne pikaajaline krediidireiting

31.12.2021

31.12.2020

(Moody’s)

(Moody’s)

P-1

Aa1

—

0 %

50 006

14 %

P-1

Aa2

—

0 %

50 040

14 %

P-1

Aa3

—

0 %

50 016

14 %

P-1

Aaa

—

0 %

51 705

15 %

P-1

A2

—

0 %

50 058

15 %

P-2

Baa1

—

0 %

50 035

14 %

P-2

Baa3

—

0 %

50 013

14 %

Kokku

Kokku

—

—

0 %

0 %

351 873

351 873

100 %

100 %

3.3.   
  Likviidsusrisk

Likviidsusrisk

Likviidsusrisk on risk, et üksus ei suuda rahastada varade soetamist ja õigeaegselt täita oma kohustusi, ilma et sellega kaasneks vastuvõetamatut kahju. Likviidsusriski võib jagada rahastamisriskiks ja turu likviidsusriskiks. Rahastamisrisk on risk, et üksus ei suuda tõhusalt rahuldada oodatavaid ja ootamatuid, praegusi ja tulevasi rahavoovajadusi, ilma et see mõjutaks tema igapäevatoiminguid ja finantsseisundit. Turu likviidsusrisk on risk, et üksusel on ebapiisava turusügavuse või turuhäirete tõttu raske positsiooni turuhinnaga tasaarvestada või likvideerida.

3.3.1.   Likviidsusriski juhtimine

Likviidsusriski juhtimine

Rahastut rahastatakse peamiselt liikmesriikide iga-aastastest osamaksudest ja rahastu tehingutest tulenevatest tagasimaksetest. Oma rahastamisriski juhtimiseks koostab rahastu netolikviidsusvajaduse ja liikmesriikide iga-aastaste osamaksude kavasid.

Liikmesriikide aastaste osamaksude arvutamiseks analüüsitakse ja jälgitakse kogu aasta vältel olemasolevate ja ettevalmistamisel olevate tehingute portfelli väljamaksete struktuuri. Aastase likviidsusvajaduse korrigeerimiseks võetakse arvesse erakorralisi sündmusi, nagu ennetähtaegseid tagasimakseid, aktsiate müüki ja makseviivituse juhtumeid.

Selleks et likviidsusriski veelgi minimeerida, on rahastul likviidsusreserv, mis on igal ajal piisav prognoositavate väljamaksete katmiseks, millest EIP laenude osakond korrapäraselt teatab. Vahendid investeeritakse raha- ja võlakirjaturgudele pankadevaheliste hoiuste ja muude lühiajaliste finantsinstrumentide vormis, võttes arvesse rahastu väljamaksekohustusi. Rahastu likviidseid varasid haldab panga rahavoogude juhtimise osakond, pidades silmas vajadust säilitada rahastu kohustuste täitmiseks vajalik likviidsus.

Kooskõlas front office’i ja back office’i ülesannete lahususe põhimõttega kuuluvad nende varade investeerimisega seotud arveldustoimingud EIP tehingute planeerimise ja arvelduste osakonna vastutusalasse. Vastaspoolte ja raha investeerimise limiitide heakskiitmine ning nimetatud limiitidest kinnipidamise jälgimine kuulub aga panga riskijuhtimise direktoraadi vastutusalasse.

3.3.2   
  . Likviidsusriskide hindamine

.

Käesoleva punkti tabelites esitatakse rahastu finantskohustiste jaotus bilansipäeva ja lepingulise lõpptähtpäevani jäänud tähtaegade kaupa (diskonteerimata rahavood).

Rahastule kuulub järgmisi kohustisi muude kui tuletisinstrumentide näol: allakirjutatud laenulepingute alusel antud laenude väljamaksmata summad, kapitali märkimise / investeerimislepingute alusel väljamaksmisele kuuluvate summade väljamaksmata osad, väljamaksmata laenutagatised ning intressitoetuste ja tehnilise abi väljamaksmata summad.

Rahastust antud laenude väljamaksmisele on kehtestatud tähtaeg, kuid väljamaksete aeg ja summa sõltub aluseks olevate investeerimisprojektide edenemisest. Kuna rahastu annab laenusid võrdlemisi kiiresti muutuvas keskkonnas, on väljamaksmise ajakava väga ebakindel.

Kapitaliinvesteeringud tehakse kohe pärast seda, kui fondivalitseja, võttes arvesse investeerimistegevuse edusamme, esitab kehtiva fondikapitali nõude. Krediidi kasutuselevõtu tähtaeg on tavaliselt kolm aastat, mida sageli pikendatakse ühe või kahe aasta võrra. Mõned väljamaksed ületavad kasutuselevõtu tähtaja ja nendega seotud kohustusi ei täideta kuni kõigi fondi aluseks olevate investeeringute tegemiseni, kuna mõnikord ei piisa fondi likviidsusest tasudest ja muudest kuludest tulenevate maksekohustuste täitmiseks.

Tagatiste suhtes konkreetseid väljamaksekohustusi ei ole, välja arvatud juhtudel, kui tagatis välja nõutakse. Tagatiste suurust vähendatakse vastavalt tagatud laenude tagasimaksmise ajakavale.

Intressitoetustega seotud väljamaksed tulenevad panga omavahenditest rahastatavatest subsideeritud laenudest. Seetõttu kajastavad aruandes esitatud väljamaksed neist laenudest tulenevaid kohustusi, mitte aga väljamaksmata intressitoetuste kogusummat. Intressitoetuste väljamaksmise ajakava on sama ebakindel kui laenude puhul.

Tabelis „Muudest kui tuletisinstrumentidest tulenevate finantskohustiste tähtajaline jaotus“ esitatud tehnilise abi väljamaksekohustustega seotud „Väljamaksete nominaalne brutosumma“ kajastab sõlmitud tehnilise abi lepingute väljamaksmata osa. Väljamaksmise ajakava on väga ebakindel. Vahemikku „3 kuud või vähem“ liigitatud väljamaksete näitaja puhul on tegemist aruandepäeva seisuga tasumata arvete summaga.

Muudest kui tuletisinstrumentidest tulenevad finantskohustised, mille lepingulist tähtaega ei ole kindlaks määratud, on kajastatud real „Tähtajatud“. Kulukohustused, mille alusel on aruandepäevaks esitatud väljamaksetaotlus, liigitatakse vastavalt maksetähtajale.

Tuletisinstrumentidest tulenevate finantskohustiste tähtajaline jaotus põhineb vahetuslepingutest tulenevatel lepingulistel diskonteerimata rahavoogudel, sealhulgas eri valuutade vahetuslepingutel, erinevate valuutade intressimäära vahetuslepingutel, lühiajalistel valuutavahetuslepingutel ja intressimäära vahetuslepingutel.

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| Muudest kui tuletisinstrumentidest tulenevate finantskohustiste tähtajaline jaotus | 3 kuud või vähem | Üle 3 kuu ja kuni 1 aasta | Üle 1 aasta ja kuni 5 aastat | Üle 5 aasta | Tähtajatud | Välja-maksete nominaalne bruto-summa |
| (seisuga 31.12.2021) |
| Väljamaksmata laenudega seotud väljamaksekohustused | — | — | — | — | 1 677 411 | 1 677 411 |
| Investeerimisfondide ja aktsiate märkimisega seotud väljamaksekohustused | 6 322 | — | — | — | 466 678 | 473 000 |
| Muud (allakirjutatud, kuid väljaandmata tagatised, antud tagatised) | — | — | — | — | 1 755 974 | 1 755 974 |
| Intressitoetustega seotud väljamaksekohustused | — | — | — | — | 379 620 | 379 620 |
| Tehnilise abiga seotud väljamaksekohustused | 1 519 | — | — | — | 37 617 | 39 136 |
| Kokku | 7 841 | — | — | — | 4 317 300 | 4 325 141 |

(tuhandetes eurodes)

Muudest kui tuletisinstrumentidest tulenevate finantskohustiste tähtajaline jaotus

3 kuud või vähem

Üle 3 kuu ja kuni 1 aasta

Üle 1 aasta ja kuni 5 aastat

Üle 5 aasta

Tähtajatud

Välja-maksete nominaalne bruto-summa

(seisuga 31.12.2021)

Väljamaksmata laenudega seotud väljamaksekohustused

—

—

—

—

1 677 411

1 677 411

Investeerimisfondide ja aktsiate märkimisega seotud väljamaksekohustused

6 322

—

—

—

466 678

473 000

Muud (allakirjutatud, kuid väljaandmata tagatised, antud tagatised)

—

—

—

—

1 755 974

1 755 974

Intressitoetustega seotud väljamaksekohustused

—

—

—

—

379 620

379 620

Tehnilise abiga seotud väljamaksekohustused

1 519

—

—

—

37 617

39 136

Kokku

Kokku

7 841

7 841

—

—

—

4 317 300

4 317 300

4 325 141

4 325 141

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| Muudest kui tuletisinstrumentidest tulenevate finantskohustiste tähtajaline jaotus | 3 kuud või vähem | Üle 3 kuu ja kuni 1 aasta | Üle 1 aasta ja kuni 5 aastat | Üle 5 aasta | Tähtajatud | Välja-maksete nominaalne bruto-summa |
| (seisuga 31.12.2020) |
| Väljamaksmata laenudega seotud väljamaksekohustused | 199 006 | — | — | — | 1 523 612 | 1 722 618 |
| Investeerimisfondide ja aktsiate märkimisega seotud väljamaksekohustused | 1 043 | — | — | — | 377 303 | 378 347 |
| Muud (allakirjutatud, kuid väljaandmata tagatised, antud tagatised) | — | — | — | — | 1 553 246 | 1 553 246 |
| Intressitoetustega seotud väljamaksekohustused | 18 494 | — | — | — | 356 391 | 374 885 |
| Tehnilise abiga seotud väljamaksekohustused | 2 504 | — | — | — | 43 029 | 45 533 |
| Kokku | 221 047 | — | — | — | 3 853 581 | 4 074 629 |

(tuhandetes eurodes)

Muudest kui tuletisinstrumentidest tulenevate finantskohustiste tähtajaline jaotus

3 kuud või vähem

Üle 3 kuu ja kuni 1 aasta

Üle 1 aasta ja kuni 5 aastat

Üle 5 aasta

Tähtajatud

Välja-maksete nominaalne bruto-summa

(seisuga 31.12.2020)

Väljamaksmata laenudega seotud väljamaksekohustused

199 006

—

—

—

1 523 612

1 722 618

Investeerimisfondide ja aktsiate märkimisega seotud väljamaksekohustused

1 043

—

—

—

377 303

378 347

Muud (allakirjutatud, kuid väljaandmata tagatised, antud tagatised)

—

—

—

—

1 553 246

1 553 246

Intressitoetustega seotud väljamaksekohustused

18 494

—

—

—

356 391

374 885

Tehnilise abiga seotud väljamaksekohustused

2 504

—

—

—

43 029

45 533

Kokku

Kokku

221 047

221 047

—

—

—

3 853 581

3 853 581

4 074 629

4 074 629

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| Tuletisinstrumentidest tulenevate finantskohustiste tähtajaline jaotus | 3 kuud või vähem | Üle 3 kuu ja kuni 1 aasta | Üle 1 aasta ja kuni 5 aastat | Üle 5 aasta | Laekumiste ja väljamaksete nominaalne brutosumma |
| (seisuga 31.12.2021) |
| Erinevate valuutade intressimäära vahetuslepingud – laekumised | 82 | 3 340 | 34 870 | 9 394 | 47 686 |
| Erinevate valuutade intressimäära vahetuslepingud – väljamaksed | -115 | -8 470 | -47 250 | -10 329 | -66 164 |
| Lühiajalised valuuta vahetuslepingud – laekumised | 1 530 000 | — | — | — | 1 530 000 |
| Lühiajalised valuuta vahetuslepingud – väljamaksed | -1 547 698 | — | — | — | -1 547 698 |
| Kokku | -17 731 | -5 130 | -12 380 | -935 | -36 176 |

(tuhandetes eurodes)

Tuletisinstrumentidest tulenevate finantskohustiste tähtajaline jaotus

3 kuud või vähem

Üle 3 kuu ja kuni 1 aasta

Üle 1 aasta ja kuni 5 aastat

Üle 5 aasta

Laekumiste ja väljamaksete nominaalne brutosumma

(seisuga 31.12.2021)

Erinevate valuutade intressimäära vahetuslepingud – laekumised

82

3 340

34 870

9 394

47 686

Erinevate valuutade intressimäära vahetuslepingud – väljamaksed

-115

-8 470

-47 250

-10 329

-66 164

Lühiajalised valuuta vahetuslepingud – laekumised

1 530 000

—

—

—

1 530 000

Lühiajalised valuuta vahetuslepingud – väljamaksed

-1 547 698

—

—

—

-1 547 698

Kokku

Kokku

-17 731

-17 731

-5 130

-5 130

-12 380

-12 380

-935

-935

-36 176

-36 176

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| Tuletisinstrumentidest tulenevate finantskohustiste tähtajaline jaotus | 3 kuud või vähem | Üle 3 kuu ja kuni 1 aasta | Üle 1 aasta ja kuni 5 aastat | Üle 5 aasta | Laekumiste ja väljamaksete nominaalne brutosumma |
| (seisuga 31.12.2020) |
| Lühiajalised valuuta vahetuslepingud – laekumised | 1 480 000 | — | — | — | 1 480 000 |
| Lühiajalised valuuta vahetuslepingud – väljamaksed | -1 448 077 | — | — | — | -1 448 077 |
| Intressimäära vahetuslepingud – laekumised | 147 | 394 | 775 | — | 1 316 |
| Intressimäära vahetuslepingud – väljamaksed | — | -815 | -1 142 | — | -1 957 |
| Kokku | 32 070 | -421 | -367 | — | 31 282 |

(tuhandetes eurodes)

Tuletisinstrumentidest tulenevate finantskohustiste tähtajaline jaotus

3 kuud või vähem

Üle 3 kuu ja kuni 1 aasta

Üle 1 aasta ja kuni 5 aastat

Üle 5 aasta

Laekumiste ja väljamaksete nominaalne brutosumma

(seisuga 31.12.2020)

Lühiajalised valuuta vahetuslepingud – laekumised

1 480 000

—

—

—

1 480 000

Lühiajalised valuuta vahetuslepingud – väljamaksed

-1 448 077

—

—

—

-1 448 077

Intressimäära vahetuslepingud – laekumised

147

394

775

—

1 316

Intressimäära vahetuslepingud – väljamaksed

—

-815

-1 142

—

-1 957

Kokku

Kokku

32 070

32 070

-421

-421

-367

-367

—

—

31 282

31 282

3.3.3.   Pikaajalised finantsvarad ja -kohustised

Pikaajalised finantsvarad ja -kohustised

Järgmises tabelis on esitatud need finantsvarad ja -kohustised (välja arvatud tuletisinstrumendid), mis eeldatavalt laekuvad või tasutakse rohkem kui 12 kuud pärast aruandekuupäeva.

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| Finantsvara: | | |
| Laenud ja ettemaksed | 2 074 642 | 1 812 807 |
| Aktsiad ja muud muutuvtuluga väärtpaberid | 697 631 | 526 810 |
| Muud varad | 1 086 | 109 |
| Kokku | 2 773 359 | 2 339 726 |
| Finantskohustised: | | |
| Antud tagatiste eraldised | — | 851 |
| Võlad kolmandatele isikutele (*14) | 179 593 | 81 371 |
| Siduvate laenuandmiskohustuste eraldised | 16 602 | 33 152 |
| Kokku | 196 195 | 115 374 |

(tuhandetes eurodes)

31.12.2021

31.12.2020

Finantsvara:

Finantsvara:

Laenud ja ettemaksed

2 074 642

1 812 807

Aktsiad ja muud muutuvtuluga väärtpaberid

697 631

526 810

Muud varad

1 086

109

Kokku

Kokku

2 773 359

2 773 359

2 339 726

2 339 726

Finantskohustised:

Finantskohustised:

Antud tagatiste eraldised

—

851

Võlad kolmandatele isikutele (*14)

*14

179 593

81 371

Siduvate laenuandmiskohustuste eraldised

16 602

33 152

Kokku

Kokku

196 195

196 195

115 374

115 374

3.4.   
  Tururisk

Tururisk

Tururisk on risk, et muutused turuhindades ja -määrades, näiteks intressimäärade, aktsiahindade ja valuutakursside muutused, vähendavad majandusüksuse tulu või talle kuuluvate finantsinstrumentide väärtust.

3.4.1.   Intressirisk

Intressirisk

Intressiriski põhjustab intressitootlike positsioonide majandusliku väärtuse või neist saadava tulu volatiilsus, mis tuleneb vahetuskursside negatiivsetest muutustest.

Rahastut ei mõjuta otseselt selle majandusliku väärtuse kõikumine ega eri varade, kohustiste ja riskimaandusvahendite hindamiserinevused, sest i) tal puuduvad vahetud laenukulud ja kohustised, millelt tuleb maksta intressi, ning ii) ta aktsepteerib intressimäära kõikumise mõju investeeringutelt saadavale tulule.

Oma laenuportfelli ja mikrovahetuslepingute tundlikkust intressimäärade kõikumise suhtes hindab rahastu baaspunkti väärtuse (BPV) alusel.

BPV väljendab asjaomase portfelli nüüdispuhasväärtuse suurenemist või vähenemist sõltuvalt intressimäära suurenemisest 1 baaspunkti (0,01 %) võrra eelnevalt kindlaksmääratud tähtajavahemike (rahaturg – kuni üks aasta, väga lühikese tähtajaga – 2–3 aastat, lühikese tähtajaga – 4–6 aastat, keskmise tähtajaga – 7–11 aastat, pika tähtajaga – 12–20 aastat ja ülipika tähtajaga – üle 21 aasta) kaupa.

Rahastu kasutab eurodes nomineeritud laenudest tulenevate rahavoogude nüüdispuhasväärtuse kindlaksmääramiseks kolmekuulise euro vahetuskursi kõverat. Muus vääringus kui eurodes nomineeritud laenudest tulenevate rahavoogude nüüdispuhasväärtuse kindlaksmääramiseks kasutatakse kolmekuulise eurodes rahastamise vahetuskurssi pluss erinevate valuutade intressimäära vahetustehingute baasi. Nende muude vääringute kui euro puhul, mille diskontokõver ei ole usaldusväärne ja piisavalt täielik, kasutatakse kas euro või USA dollari diskontokõverat.

Riski maandamiseks sõlmitud mikrovahetuslepingute nüüdispuhasväärtuse arvutamiseks kasutab rahastu euro vahetuskursi kõverat, kui tegemist on eurodes nomineeritud rahavoogudega, ning USA dollari vahetuskursi kõverat, kui tegemist on USA dollarites nomineeritud rahavoogudega.

Nagu nähtub järgmisest tabelist, väheneks laenuportfelli (sh seotud mikrovahetuslepingud) netonüüdispuhasväärtus 31. detsembri 2021. aasta seisuga 769 000 eurot (31. detsembri 2020. aasta seisuga 697 000 eurot), kui kõik asjaomased intressimäärad tõuseksid samaaegselt 1 baaspunkti võrra.

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| Baaspunkti väärtus | Rahaturg | Väga lühikese tähtajaga | Lühikese tähtajaga | Keskmise tähtajaga | Pika tähtajaga | Ülipika tähtajaga | Kokku |
| |
| Seisuga 31.12. 2021 | 1 aasta | 2–3 aastat | 4–6 aastat | 7–11 aastat | 12–20 aastat | 21 aastat |
| Laenude ja riskide maandamise mikrovahetuslepingute tundlikkus kokku | -46 | -120 | -371 | -218 | -14 | — | -769 |

(tuhandetes eurodes)

Baaspunkti väärtus

Rahaturg

Väga lühikese tähtajaga

Lühikese tähtajaga

Keskmise tähtajaga

Pika tähtajaga

Ülipika tähtajaga

Kokku

Seisuga 31.12. 2021

1 aasta

2–3 aastat

4–6 aastat

7–11 aastat

12–20 aastat

21 aastat

Laenude ja riskide maandamise mikrovahetuslepingute tundlikkus kokku

-46

-120

-371

-218

-14

—

-769

-769

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| Baaspunkti väärtus | Rahaturg | Väga lühikese tähtajaga | Lühikese tähtajaga | Keskmise tähtajaga | Pika tähtajaga | Ülipika tähtajaga | Kokku |
| |
| Seisuga 31.12.2020 | 1 aasta | 2–3 aastat | 4–6 aastat | 7–11 aastat | 12–20 aastat | 21 aastat |
| Laenude ja riskide maandamise mikrovahetuslepingute tundlikkus kokku | -45 | -113 | -313 | -215 | -11 | — | -697 |

(tuhandetes eurodes)

Baaspunkti väärtus

Rahaturg

Väga lühikese tähtajaga

Lühikese tähtajaga

Keskmise tähtajaga

Pika tähtajaga

Ülipika tähtajaga

Kokku

Seisuga 31.12.2020

1 aasta

2–3 aastat

4–6 aastat

7–11 aastat

12–20 aastat

21 aastat

Laenude ja riskide maandamise mikrovahetuslepingute tundlikkus kokku

-45

-113

-313

-215

-11

—

-697

-697

IBORi reform

IBORi reform

Riski ja riskijuhtimise laad ja ulatus

Riski ja riskijuhtimise laad ja ulatus

Finantslepingutes kasutatakse ulatuslikult selliseid viiteintressimäärasid nagu Londoni pankadevaheline intressimäär (LIBOR). Viimastel aastatel on vähenenud kindlustunne nende usaldusväärsuse ja stabiilsuse suhtes ning reguleerivad asutused üle maailma on nõudnud viiteintressimäärade reformi. Ülemaailmne üleminek alternatiivsetele viiteintressimääradele on üks kõige keerukamaid reforme, mida finantsturgudel on läbi viidud.

2018. aasta veebruaris moodustas panga varade ja kohustiste komisjon sihtotstarbelise varade ja kohustiste allkomisjoni IBORi töörühma, et ennetavalt jälgida arengut alternatiivsetele intressimääradele ülemineku valdkonnas.

IBORi töörühma eesmärgid olid hoolikalt jälgida viiteintressimäära reformiga seotud arengut ja hinnata, mil määral alternatiivsetele määradele üleminek edeneb. Muu hulgas hõlmas see edusamme lepingute muutmisel, kahepoolseid läbirääkimisi klientidega, IT-süsteemide ja rakenduste ajakohastamist, asendusmäärade kehtestamist uutes lepingutes ja IBORitega seotud riskipositsioonide korrapärast jälgimist valuutade ja varaklasside kaupa.

Varade ja kohustiste komisjonis on korrapäraselt jälgitud ja arutatud edusamme kehtestatud töökava rakendamisel ning komisjon on esitanud korrapäraselt aruandeid panga kõrgemale juhtkonnale.

Peamised riskid, millega rahastu IBORi reformi tulemusel kokku puutub, on seotud tegevusega. See hõlmab näiteks IBORi kõveraid kasutavate süsteemide ajakohastamist ning reformiga seotud tegevuskontrollide ja regulatiivsete riskide läbivaatamist, klientidega uute kahepoolsete läbirääkimiste pidamist laenulepingute üle, lepingutingimuste ajakohastamist ning arveldamis- ja makseinfrastruktuuride kohandamist. Finantsrisk piirdub peamiselt intressiriskiga.

Nende riskide tulemusel ei muudetud rahastu riskijuhtimisstrateegiat.

Riskipositsioon finantsinstrumentide klasside kaupa ja ülemineku edenemine

Riskipositsioon finantsinstrumentide klasside kaupa ja ülemineku edenemine

Osana oma laenuandmistegevusest on rahastul IBORi reformist tulenev riskipositsioon peamiselt seoses USA dollaris nomineeritud ujuva intressiga laenude tõttu. Ujuva intressiga varad esitatakse üldjuhul rahastu finantsseisundi aruandes amortiseeritud väärtuses. Peale selle kasutab rahastu tuletisinstrumente nii fikseeritud intressiga laenutehingute riskide mikromaandamiseks kui ka oma üldise intressiriski ja välisvaluutariski positsioonide jälgimiseks.

Tuletisinstrumendid on suurim varaklass, mis IBORi intressimäära riskiga otseselt kokku puutub, sest vastavate rahavoogude puhul on osutatud IBORi intressimäärale (see tähendab ujuvale intressimäärale).

31. detsembri 2021. aasta seisuga oli rahastu ISDA asendusprotokolli kohaldamise teel üle viinud kogu oma selliste tuletisinstrumentide portfelli, milles on osutatud LIBORitele, mida vahetult pärast 30. juunit 2023 enam ei eksisteeri. IBORi reformi mõju tuletisinstrumentidele on kirjeldatud lisade punktis 6.

Laenud on suuruselt teine varaklass, mis IBORi intressimäära riskiga otseselt kokku puutub, sest vastavate rahavoogude puhul on osutatud IBORi intressimäärale (see tähendab ujuvale intressimäärale).

Alates 1. juulil 2020 on pank rakendanud ja kasutanud kõikides uutes laenulepingutes EIP ajakohastatud asendusmäärasid; läbivaadatud asendusmäärad võeti kasutusele 2021. aasta teises kvartalis.

Pank moodustas töökonna, mis keskendus suhtlemisele selliste klientidega, kellega sõlmitud lepingutes osutatakse USA dollari LIBORile, eesmärgiga suurendada teadlikkust, võtta võimaluse korral kasutusele asendusmäärad ja saada üldine arusaamine klientide eelistustest.

3.4.2.   Valuutarisk

Valuutarisk

Rahastu valuutarisk seisneb ohus, et negatiivsete vahetuskursi muutuste tõttu väheneb tulu või majanduslik väärtus.

Kuna rahastu arvestusvääring on euro, esineb tal valuutariski alati, kui tekib ebakõla muus kui arvestusvääringus nomineeritud varade ja kohustiste vahel. Valuutariski põhjustab ka tulevaste muus kui arvestusvääringus sooritatavatest arveldustest tekkivate rahavoogude (näiteks intressi- ja dividendimaksed) väärtuse muutus vahetuskursside muutumise tõttu.

3.4.2.1.   Valuutarisk ja likviidsed varad

Valuutarisk ja likviidsed varad

Rahastu likviidsed varad on nomineeritud kas eurodes või USA dollarites.

Valuutariski maandatakse eri valuutade hetke- ja forvardtehingutega, valuuta vahetustehingute ning eri valuutade vahetustehingutega. EIP rahavoogude juhtimise osakond võib juhul, kui seda peetakse vajalikuks ja asjakohaseks, kasutada kooskõlas panga poliitikaga ka mis tahes muud instrumenti, mis annab kaitse rahastu finantstegevusega seoses esinevate tururiskide vastu.

3.4.2.2.   Valuutarisk ja rahastu rahastatavad või tagatavad tehingud

Valuutarisk ja rahastu rahastatavad või tagatavad tehingud

Liikmesriikide osamaksud investeerimisrahastusse laekuvad eurodes. Rahastu rahastatavad või tagatavad tehingud ning intressitoetused võivad olla nomineeritud eurodes, USA dollarites või mis tahes muus aktsepteeritud valuutas.

Valuutariski positsioon (võrdlusvaluuta euro suhtes) tekib, kui muus valuutas kui eurodes nomineeritud tehingute risk on jäetud maandamata. Allpool on esitatud rahastu valuutariski maandamise suunised.

3.4.2.2.1.   
  USA dollarites nomineeritud tehingute riski maandamine

USA dollarites nomineeritud tehingute riski maandamine

Rahastu USA dollarites nomineeritud tehingute valuutarisk kaetakse tervikuna, kasutades EUR/USD valuutavahetuslepinguid, mida pikendatakse ja mille summat korrigeeritakse korrapäraselt. Valuutavahetuslepinguid kasutatakse kahel põhjusel. Esiteks pakub see likviidsust uute väljamaksete tarvis (laenud ja omakapital), teiseks aga maandatakse makrotasandi riskid.

Iga perioodi alguses prognoositakse järgmise perioodi jooksul USA dollarites sissetulevaid või väljaminevaid rahavoogusid, võttes aluseks planeeritud või oodatavad tagasimaksed / väljamaksed. Seejärel pikendatakse neid valuutavahetuslepinguid, mille lõpptähtaeg saabub, korrigeerides nende summat selliselt, et vähemalt prognoositavad järgmise perioodi USA dollari likviidsusvajadused oleksid kaetud.

Kui USA dollarites valuutapositsiooniga seotud risk ületab piirmäära, maandatakse seda igakuiselt hetke- või forvardtehingutega.

Pikendamisperioodi kestel kaetakse ootamatuid USA dollari likviidsuspuudujääke ühekordsete valuutavahetustehingutega, likviidsuse ülejäägid aga kas investeeritakse likviidsetesse varadesse või vahetatakse eurodeks, kui ülejääk tuleneb valuutapositsiooni suurenemisest.

3.4.2.2.2.   
  Muus valuutas kui eurodes või USA dollarites nomineeritud tehingute riski maandamine

Muus valuutas kui eurodes või USA dollarites nomineeritud tehingute riski maandamine

Muus valuutas kui eurodes või USA dollarites nomineeritud rahastu tehingute riski maandatakse eri valuutade vahetuslepingutega, mille finantsprofiil on sama mis aluseks oleval laenul, tingimusel et vahetuslepingute turg on toimiv.

Rahastu teeb tehinguid ka vääringutes, millel riskide maandamise võimalused puuduvad või on väga kallid. Neid tehinguid nomineeritakse kohalikes valuutades, kuid arveldamine toimub eurodes või USA dollarites. Rahastu komitees 22. jaanuaril 2015 heakskiidetud investeerimisrahastu finantsriskiraamistik võimaldab USA dollarites nomineeritud tuletisinstrumentide abil sünteetiliselt maandada nende kohalike vääringute valuutariske, mis on USA dollariga märkimisväärses positiivses korrelatsioonis. USA dollarites nomineeritud tuletisinstrumentide abil sünteetiliselt maandatud riskiga kohalikud valuutad on esitatud punkti 3.4.2.2.3 tabelis pealkirja „Kohalikud vääringud (sünteetiline riskimaandus)“ all, USA dollariga sünteetiliselt maandamata riskiga kohalikud vääringud aga samas tabelis pealkirja „Kohalikud vääringud (sünteetilise riskimaanduseta)“ all.

3.4.2.2.3.   
  Välisvaluutapositsioon (tuhandetes eurodes)

Välisvaluutapositsioon (tuhandetes eurodes)

Selle lisa tabelites on esitatud rahastu valuutapositsioon.

Valuutapositsioon on tabelites esitatud vastavalt investeerimisfondi riskipoliitikale, mida on kirjeldatud fondi finantsriskiraamistikus. Riskipoliitikaga hõlmatud valuutapositsiooni aluseks on raamatupidamisandmed ning need väljenduvad teatavate varade ja kohustiste vahena. Riskipoliitikaga hõlmatud valuutapositsiooni varad ja kohustised valitakse selliselt, et laekuvaid tulusid saaks konverteerida aruandlusvaluutasse (eurodesse) alles nende laekumisel.

Riskipoliitikaga hõlmatud valuutapositsioonis on kajastatud aktsiate ja muude muutuvtuluga väärtpaberite õiglase väärtuse muutus ning laenude ja ettemaksete väärtuse langus. Riskipoliitikaga hõlmatud valuutapositsioonis sisalduvad tuletisinstrumendid on arvel nominaalväärtuses, mitte õiglases väärtuses, et viia see vastavusse varade säilinud väärtusega, mida samuti väljendatakse nominaalväärtuses, mida on kohandatud vastavalt laenude väärtuse langusele.

Ülejäänud varad ja kohustised (peamiselt laenudelt, tuletisinstrumentidelt ja toetustelt kogunenud intressid) on tabelites esitatud pealkirja „Riskipoliitikaga hõlmamata valuutapositsioon“ all.

| Seisuga 31. detsember 2021 | Varad ja kohustised | Kulukohustused ja tingimuslikud kohustised |
| --- | --- | --- |
| Valuutad | Riskipoliitikaga hõlmatud valuutapositsioon | Riskipoliitikaga hõlmamata valuutapositsioon | Bilansis kajastatud valuutapositsioon |
| USA dollar | - 130 383 | -29 399 | - 159 782 | 756 190 |
| Kohalikud vääringud


  (sünteetilise riskimaandusega)
   (*15) | | | | |
| KES | 90 567 | 7 138 | 97 705 | — |
| TZS | 16 478 | 333 | 16 811 | — |
| DOP | 18 783 | 301 | 19 084 | — |
| UGX | 36 935 | 978 | 37 913 | — |
| RWF | 49 667 | 365 | 50 032 | — |
| Kohalikud vääringud


  (sünteetilise riskimaanduseta)
   (*15) | | | | |
| HTG, MUR, MZN, XOF, ZMW, BWP, JMD, NGN, ZAR | 96 450 | -517 | 95 933 | — |
| Kokku muud vääringud peale euro | 178 497 | -20 801 | 157 696 | 756 190 |
| Euro | — | 3 645 241 | 3 645 241 | 628 913 |
| Kokku euro ja muud vääringud | 178 497 | 3 624 440 | 3 802 937 | 1 385 103 |

Seisuga 31. detsember 2021

Varad ja kohustised

Kulukohustused ja tingimuslikud kohustised

Valuutad

Riskipoliitikaga hõlmatud valuutapositsioon

Riskipoliitikaga hõlmamata valuutapositsioon

Bilansis kajastatud valuutapositsioon

USA dollar

USA dollar

- 130 383

-29 399

- 159 782

756 190

Kohalikud vääringud

Kohalikud vääringud

(sünteetilise riskimaandusega)
   (*15)

(sünteetilise riskimaandusega)

*15

KES

KES

90 567

7 138

97 705

—

TZS

TZS

16 478

333

16 811

—

DOP

DOP

18 783

301

19 084

—

UGX

UGX

36 935

978

37 913

—

RWF

RWF

49 667

365

50 032

—

Kohalikud vääringud

Kohalikud vääringud

(sünteetilise riskimaanduseta)
   (*15)

(sünteetilise riskimaanduseta)

*15

HTG, MUR, MZN, XOF, ZMW, BWP, JMD, NGN, ZAR

HTG, MUR, MZN, XOF, ZMW, BWP, JMD, NGN, ZAR

96 450

-517

95 933

—

Kokku muud vääringud peale euro

Kokku muud vääringud peale euro

178 497

178 497

-20 801

-20 801

157 696

157 696

756 190

756 190

Euro

Euro

—

3 645 241

3 645 241

3 645 241

3 645 241

628 913

628 913

Kokku euro ja muud vääringud

Kokku euro ja muud vääringud

178 497

178 497

3 624 440

3 624 440

3 802 937

3 802 937

1 385 103

1 385 103

| Seisuga 31. detsember 2020 | Varad ja kohustised | Kulukohustused ja tingimuslikud kohustised |
| --- | --- | --- |
| Valuutad | Riskipoliitikaga hõlmatud valuutapositsioon | Riskipoliitikaga hõlmamata valuutapositsioon | Bilansis kajastatud valuutapositsioon |
| USA dollar | - 117 144 | -51 893 | - 169 037 | 479 103 |
| Kohalikud vääringud


  (sünteetilise riskimaandusega)
   (*16) | | | | |
| KES | 23 439 | -960 | 22 479 | — |
| TZS | 27 302 | 272 | 27 574 | — |
| DOP | 14 538 | 320 | 14 858 | — |
| UGX | 44 997 | 572 | 45 569 | — |
| RWF | 44 523 | -872 | 43 651 | — |
| Kohalikud vääringud


  (sünteetilise riskimaanduseta)
   (*16) | | | | |
| HTG, MUR, MZN, XOF, ZMW, BWP, JMD, NGN, ZAR | 98 509 | -1 512 | 96 997 | — |
| Kokku muud vääringud peale euro | 136 164 | -54 073 | 82 091 | 479 103 |
| Euro | — | 3 276 377 | 3 276 377 | 1 661 939 |
| Kokku euro ja muud vääringud | 136 164 | 3 222 304 | 3 358 468 | 2 141 042 |

Seisuga 31. detsember 2020

Varad ja kohustised

Kulukohustused ja tingimuslikud kohustised

Valuutad

Riskipoliitikaga hõlmatud valuutapositsioon

Riskipoliitikaga hõlmamata valuutapositsioon

Bilansis kajastatud valuutapositsioon

USA dollar

USA dollar

- 117 144

-51 893

- 169 037

479 103

Kohalikud vääringud

Kohalikud vääringud

(sünteetilise riskimaandusega)
   (*16)

(sünteetilise riskimaandusega)

*16

KES

KES

23 439

-960

22 479

—

TZS

TZS

27 302

272

27 574

—

DOP

DOP

14 538

320

14 858

—

UGX

UGX

44 997

572

45 569

—

RWF

RWF

44 523

-872

43 651

—

Kohalikud vääringud

Kohalikud vääringud

(sünteetilise riskimaanduseta)
   (*16)

(sünteetilise riskimaanduseta)

*16

HTG, MUR, MZN, XOF, ZMW, BWP, JMD, NGN, ZAR

HTG, MUR, MZN, XOF, ZMW, BWP, JMD, NGN, ZAR

98 509

-1 512

96 997

—

Kokku muud vääringud peale euro

Kokku muud vääringud peale euro

136 164

136 164

-54 073

-54 073

82 091

82 091

479 103

479 103

Euro

Euro

—

3 276 377

3 276 377

3 276 377

3 276 377

1 661 939

1 661 939

Kokku euro ja muud vääringud

Kokku euro ja muud vääringud

136 164

136 164

3 222 304

3 222 304

3 358 468

3 358 468

2 141 042

2 141 042

3.4.2.3   Valuutariski analüüs

Valuutariski analüüs

31. detsembri 2021. aasta seisuga põhjustaks euro kümneprotsendiline odavnemine muude vääringute suhtes omakapitali suurenemise 17,5 miljoni euro võrra (31. detsembri 2020. aasta seisuga 9,1 miljonit eurot). Euro kümneprotsendiline kallinemine muude vääringute suhtes põhjustaks omakapitali vähenemise 14,3 miljoni euro võrra (31. detsembri 2020. aasta seisuga -7,5 miljonit eurot).

3.4.2.4.   Vahetuskurss

Vahetuskurss

31. detsembri 2021. aasta ja 31. detsembri 2020. aasta bilansi koostamisel kasutati järgmisi vahetuskursse.

| | 31. detsember 2021 | 31. detsember 2020 |
| --- | --- | --- |
| Kolmandate riikide vääringud | | |
| Botswana pula (BWP) | 13,27 | 13,20 |
| Dominikaani Vabariigi peeso (DOF) | 64,83 | 71,27 |
| Fidži dollar (FJD) | 2,36 | 2,46 |
| Haiti gurd (HTG) | 113,16 | 87,33 |
| Jamaica dollar (JMD) | 173,48 | 172,10 |
| Keenia šilling (KES) | 128,26 | 133,80 |
| Mauritaania ouguiya (MRU) | 40,99 | 44,14 |
| Mauritiuse ruupia (MUR) | 49,30 | 48,52 |
| Mosambiigi metikal (MZN) | 71,70 | 91,02 |
| Nigeeria naira (NGN) | 467,07 | 466,78 |
| Rwanda frank (RWF) | 1 162,53 | 1 210,77 |
| Tansaania šilling (TZS) | 2 610,48 | 2 838,58 |
| Uganda šilling (UGX) | 4 027,00 | 4 474,00 |
| USA dollar (USD) | 1,13 | 1,23 |
| CFA frank (XAF/XOF) | 655,96 | 655,96 |
| Lõuna-Aafrika rand (ZAR) | 18,06 | 18,02 |
| Sambia kvacha (ZMW) | 18,88 | 25,93 |

31. detsember 2021

31. detsember 2020

Kolmandate riikide vääringud

Kolmandate riikide vääringud

Botswana pula (BWP)

13,27

13,20

Dominikaani Vabariigi peeso (DOF)

64,83

71,27

Fidži dollar (FJD)

2,36

2,46

Haiti gurd (HTG)

113,16

87,33

Jamaica dollar (JMD)

173,48

172,10

Keenia šilling (KES)

128,26

133,80

Mauritaania ouguiya (MRU)

40,99

44,14

Mauritiuse ruupia (MUR)

49,30

48,52

Mosambiigi metikal (MZN)

71,70

91,02

Nigeeria naira (NGN)

467,07

466,78

Rwanda frank (RWF)

1 162,53

1 210,77

Tansaania šilling (TZS)

2 610,48

2 838,58

Uganda šilling (UGX)

4 027,00

4 474,00

USA dollar (USD)

1,13

1,23

CFA frank (XAF/XOF)

655,96

655,96

Lõuna-Aafrika rand (ZAR)

18,06

18,02

Sambia kvacha (ZMW)

18,88

25,93

3.4.3.   Aktsiarisk

Aktsiarisk

Aktsiarisk on risk, et aktsiainvesteeringu õiglane väärtus langeb muutuste tõttu aktsiahindade tasemes ja/või aktsiainvesteeringute väärtuses.

Rahastu jaoks tekib aktsiarisk, kui ta investeerib otse omakapitali ja riskikapitalifondidesse.

Börsil noteerimata aktsiapositsioonide väärtus ei ole järelevalve ja kontrolli teostamiseks pidevalt kättesaadav. Nende positsioonide väärtuse kindlakstegemiseks tuleb kasutada asjakohaseid hindamismeetodeid.

Kui otseste omakapitaliinvesteeringute ja riskikapitaliinvesteeringute väärtus muutub +/–10 %, kuid muud muutujad püsivad muutumatuna, muutub rahastu omakapital omakapitaliinstrumentide portfelli õiglase väärtuse muutuse tulemusel 31. detsembri 2021. aasta seisuga vastavalt 69,8 miljonit eurot ja -69,8 miljonit eurot (31. detsembri 2020. aasta seisuga vastavalt 52,7 miljonit eurot ja -52,7 miljonit eurot).

4.   Finantsinstrumentide õiglane väärtus

Finantsinstrumentide õiglane väärtus

4.1.   
  Liigitus ja õiglane väärtus

Liigitus ja õiglane väärtus

Järgmises tabelis on esitatud finantsvara ja -kohustiste bilansiline jääkmaksumus ja õiglane väärtus, kusjuures viimane on esitatud tasemete kaupa. Need andmed ei hõlma selliste finantsvarade ja -kohustiste õiglast väärtust, mida ei kajastata õiglases väärtuses, kui nende bilansiline jääkmaksumus on piisavalt lähedal nende õiglasele väärtusele.

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| Seisuga 31. detsember 2021 | Bilansiline jääkmaksumus | Õiglane väärtus |
| | Tuletis-finants-instrumendid | Aktsiad ja muud muutuv-tuluga väärt-paberid | Raha, laenud ja ettemaksed | Likviidsed finants-varad | Muud finants-varad/-kohustised | Kokku | 1. tase | 2. tase | 3. tase | Kokku |
| Finantsvarad, mida tuleb kajastada õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande | | | | | | | | | | |
| Tuletisfinantsinstrumendid | 7 | — | — | — | — | 7 | — | 7 | — | 7 |
| Riskikapitalifondid | — | 590 570 | — | — | — | 590 570 | — | — | 590 570 | 590 570 |
| Otsesed omakapitaliinvesteeringud | — | 107 061 | — | — | — | 107 061 | — | — | 107 061 | 107 061 |
| Laenud ja ettemaksed | — | — | 229 991 | — | — | 229 991 | — | — | 229 991 | 229 991 |
| Finantsvarad, mida tuleb kajastada õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande (kokku) | 7 | 697 631 | 229 991 | — | — | 927 629 | — | 7 | 927 622 | 927 629 |
| Amortiseeritud väärtuses kajastatavad finantsvarad | | | | | | | | | | |
| Raha ja raha ekvivalendid | — | — | 1 358 564 | — | — | 1 358 564 | — | 252 080 | — | 252 080 |
| Laenud ja ettemaksed | — | — | 1 756 290 | — | — | 1 756 290 | — | 1 918 979 | — | 1 918 979 |
| Nõuded rahastajate vastu | — | — | 85 210 | — | — | 85 210 | — | — | — | — |
| Likviidsed finantsvarad | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Muud varad | — | — | — | — | 1 086 | 1 086 | — | — | — | — |
| Amortiseeritud väärtuses kajastatavad finantsvarad kokku | — | — | 3 200 064 | — | 1 086 | 3 201 150 | — | 2 171 059 | — | 2 171 059 |
| Finantsvarad kokku | 7 | 697 631 | 3 430 055 | — | 1 086 | 4 128 779 | | | | |
| Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavad finantskohustised | | | | | | | | | | |
| Tuletisfinantsinstrumendid | -18 835 | — | — | — | — | -18 835 | — | -18 835 | — | -18 835 |
| Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavad finantskohustised kokku | -18 835 | — | — | — | — | -18 835 | — | -18 835 | — | -18 835 |
| Amortiseeritud väärtuses kajastatavad finantskohustised | | | | | | | | | | |
| Antud tagatiste eraldised | — | — | — | — | — | — | | | | |
| Siduvate laenuandmiskohustuste eraldised | — | — | — | — | -16 602 | -16 602 | | | | |
| Võlad kolmandatele isikutele | — | — | — | — | - 239 639 | - 239 639 | | | | |
| Muud kohustised | — | — | — | — | -2 333 | -2 333 | | | | |
| Amortiseeritud väärtuses kajastatavad finantskohustised kokku | — | — | — | — | - 258 574 | - 258 574 | | | | |
| Finantskohustised kokku | -18 835 | — | — | — | - 258 574 | - 277 409 | | | | |

(tuhandetes eurodes)

Seisuga 31. detsember 2021

Bilansiline jääkmaksumus

Õiglane väärtus

Tuletis-finants-instrumendid

Aktsiad ja muud muutuv-tuluga väärt-paberid

Raha, laenud ja ettemaksed

Likviidsed finants-varad

Muud finants-varad/-kohustised

Kokku

1. tase

2. tase

3. tase

Kokku

Finantsvarad, mida tuleb kajastada õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

Finantsvarad, mida tuleb kajastada õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

Tuletisfinantsinstrumendid

7

—

—

—

—

7

7

—

7

—

7

7

Riskikapitalifondid

—

590 570

—

—

—

590 570

590 570

—

—

590 570

590 570

590 570

Otsesed omakapitaliinvesteeringud

—

107 061

—

—

—

107 061

107 061

—

—

107 061

107 061

107 061

Laenud ja ettemaksed

—

—

229 991

—

—

229 991

229 991

—

—

229 991

229 991

229 991

Finantsvarad, mida tuleb kajastada õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande (kokku)

Finantsvarad, mida tuleb kajastada õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande (kokku)

7

7

697 631

697 631

229 991

229 991

—

—

927 629

927 629

—

—

7

7

927 622

927 622

927 629

927 629

Amortiseeritud väärtuses kajastatavad finantsvarad

Amortiseeritud väärtuses kajastatavad finantsvarad

Raha ja raha ekvivalendid

—

—

1 358 564

—

—

1 358 564

1 358 564

—

252 080

—

252 080

252 080

Laenud ja ettemaksed

—

—

1 756 290

—

—

1 756 290

1 756 290

—

1 918 979

—

1 918 979

1 918 979

Nõuded rahastajate vastu

—

—

85 210

—

—

85 210

85 210

—

—

—

—

Likviidsed finantsvarad

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Muud varad

—

—

—

—

1 086

1 086

1 086

—

—

—

—

Amortiseeritud väärtuses kajastatavad finantsvarad kokku

Amortiseeritud väärtuses kajastatavad finantsvarad kokku

—

—

3 200 064

3 200 064

—

—

1 086

1 086

3 201 150

3 201 150

—

—

2 171 059

2 171 059

—

2 171 059

2 171 059

Finantsvarad kokku

Finantsvarad kokku

7

7

697 631

697 631

3 430 055

3 430 055

—

—

1 086

1 086

4 128 779

4 128 779

Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavad finantskohustised

Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavad finantskohustised

Tuletisfinantsinstrumendid

-18 835

—

—

—

—

-18 835

-18 835

—

-18 835

—

-18 835

-18 835

Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavad finantskohustised kokku

Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavad finantskohustised kokku

-18 835

-18 835

—

—

—

—

-18 835

-18 835

—

-18 835

-18 835

—

-18 835

-18 835

Amortiseeritud väärtuses kajastatavad finantskohustised

Amortiseeritud väärtuses kajastatavad finantskohustised

Antud tagatiste eraldised

—

—

—

—

—

—

—

Siduvate laenuandmiskohustuste eraldised

—

—

—

—

-16 602

-16 602

-16 602

Võlad kolmandatele isikutele

—

—

—

—

- 239 639

- 239 639

- 239 639

Muud kohustised

—

—

—

—

-2 333

-2 333

-2 333

Amortiseeritud väärtuses kajastatavad finantskohustised kokku

Amortiseeritud väärtuses kajastatavad finantskohustised kokku

—

—

—

—

- 258 574

- 258 574

- 258 574

- 258 574

Finantskohustised kokku

Finantskohustised kokku

-18 835

-18 835

—

—

—

- 258 574

- 258 574

- 277 409

- 277 409

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| Seisuga 31. detsember 2020 | Bilansiline jääkmaksumus | Õiglane väärtus |
| | Tuletis-finantsinst-rumendid | Aktsiad ja muud muutuv-tuluga väärt-paberid | Raha, laenud ja ettemaksed | Likviidsed finantsvarad | Muud finants-varad/-kohustised | Kokku | 1. tase | 2. tase | 3. tase | Kokku |
| Finantsvarad, mida tuleb kajastada õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande | | | | | | | | | | |
| Tuletisfinantsinstrumendid | 33 584 | — | — | — | — | 33 584 | — | 33 584 | — | 33 584 |
| Riskikapitalifondid | — | 437 142 | — | — | — | 437 142 | — | — | 437 142 | 437 142 |
| Otsesed omakapitaliinvesteeringud | — | 89 668 | — | — | — | 89 668 | — | — | 89 668 | 89 668 |
| Laenud ja ettemaksed | — | — | 47 309 | — | — | 47 309 | — | — | 47 309 | 47 309 |
| Finantsvarad, mida tuleb kajastada õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande (kokku) | 33 584 | 526 810 | 47 309 | — | — | 607 703 | — | 33 584 | 574 119 | 607 703 |
| Amortiseeritud väärtuses kajastatavad finantsvarad | | | | | | | | | | |
| Raha ja raha ekvivalendid | — | — | 923 940 | — | — | 923 940 | — | — | — | — |
| Laenud ja ettemaksed | — | — | 1 626 136 | — | — | 1 626 136 | — | 1 757 593 | — | 1 757 593 |
| Nõuded rahastajate vastu | — | — | 68 908 | — | — | 68 908 | — | — | — | — |
| Likviidsed finantsvarad | — | — | — | 351 873 | — | 351 873 | 300 174 | 50 032 | — | 350 206 |
| Muud varad | — | — | — | — | 109 | 109 | — | — | — | — |
| Amortiseeritud väärtuses kajastatavad finantsvarad kokku | — | — | 2 618 984 | 351 873 | 109 | 2 970 966 | 300 174 | 1 807 625 | — | 2 107 799 |
| Finantsvarad kokku | 33 584 | 526 810 | 2 666 293 | 351 873 | 109 | 3 578 669 | | | | |
| Finantskohustised, mida tuleb kajastada õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande | | | | | | | | | | |
| Tuletisfinantsinstrumendid | -642 | — | — | — | — | -642 | — | -642 | — | -642 |
| Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavad finantskohustised kokku | -642 | — | — | — | — | -642 | — | -642 | — | -642 |
| Finantskohustised amortiseeritud väärtuses | | | | | | | | | | |
| Antud tagatiste eraldised | — | — | — | — | -851 | -851 | | | | |
| Siduvate laenuandmiskohustuste eraldised | — | — | — | — | -33 152 | -33 152 | | | | |
| Võlad kolmandatele isikutele | — | — | — | — | - 152 378 | - 152 378 | | | | |
| Muud kohustised | — | — | — | — | -3 446 | -3 446 | | | | |
| Amortiseeritud väärtuses kajastatavad finantskohustised kokku | — | — | — | — | - 189 827 | - 189 827 | | | | |
| Finantskohustised kokku | -642 | — | — | — | - 189 827 | - 190 469 | | | | |

(tuhandetes eurodes)

Seisuga 31. detsember 2020

Bilansiline jääkmaksumus

Õiglane väärtus

Tuletis-finantsinst-rumendid

Aktsiad ja muud muutuv-tuluga väärt-paberid

Raha, laenud ja ettemaksed

Likviidsed finantsvarad

Muud finants-varad/-kohustised

Kokku

1. tase

2. tase

3. tase

Kokku

Finantsvarad, mida tuleb kajastada õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

Finantsvarad, mida tuleb kajastada õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

Tuletisfinantsinstrumendid

33 584

—

—

—

—

33 584

33 584

—

33 584

—

33 584

33 584

Riskikapitalifondid

—

437 142

—

—

—

437 142

437 142

—

—

437 142

437 142

437 142

Otsesed omakapitaliinvesteeringud

—

89 668

—

—

—

89 668

89 668

—

—

89 668

89 668

89 668

Laenud ja ettemaksed

—

—

47 309

—

—

47 309

47 309

—

—

47 309

47 309

47 309

Finantsvarad, mida tuleb kajastada õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande (kokku)

Finantsvarad, mida tuleb kajastada õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande (kokku)

33 584

33 584

526 810

526 810

47 309

47 309

—

—

607 703

607 703

—

—

33 584

33 584

574 119

574 119

607 703

607 703

Amortiseeritud väärtuses kajastatavad finantsvarad

Amortiseeritud väärtuses kajastatavad finantsvarad

Raha ja raha ekvivalendid

—

—

923 940

—

—

923 940

923 940

—

—

—

—

Laenud ja ettemaksed

—

—

1 626 136

—

—

1 626 136

1 626 136

—

1 757 593

—

1 757 593

1 757 593

Nõuded rahastajate vastu

—

—

68 908

—

—

68 908

68 908

—

—

—

—

Likviidsed finantsvarad

—

—

—

351 873

—

351 873

351 873

300 174

50 032

—

350 206

350 206

Muud varad

—

—

—

—

109

109

109

—

—

—

—

Amortiseeritud väärtuses kajastatavad finantsvarad kokku

Amortiseeritud väärtuses kajastatavad finantsvarad kokku

—

—

2 618 984

2 618 984

351 873

351 873

109

109

2 970 966

2 970 966

300 174

300 174

1 807 625

1 807 625

—

2 107 799

2 107 799

Finantsvarad kokku

Finantsvarad kokku

33 584

33 584

526 810

526 810

2 666 293

2 666 293

351 873

351 873

109

109

3 578 669

3 578 669

Finantskohustised, mida tuleb kajastada õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

Finantskohustised, mida tuleb kajastada õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

Tuletisfinantsinstrumendid

-642

—

—

—

—

-642

-642

—

-642

—

-642

-642

Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavad finantskohustised kokku

Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavad finantskohustised kokku

-642

-642

—

—

—

—

-642

-642

—

-642

-642

—

-642

-642

Finantskohustised amortiseeritud väärtuses

Finantskohustised amortiseeritud väärtuses

Antud tagatiste eraldised

—

—

—

—

-851

-851

-851

Siduvate laenuandmiskohustuste eraldised

—

—

—

—

-33 152

-33 152

-33 152

Võlad kolmandatele isikutele

—

—

—

—

- 152 378

- 152 378

- 152 378

Muud kohustised

—

—

—

—

-3 446

-3 446

-3 446

Amortiseeritud väärtuses kajastatavad finantskohustised kokku

Amortiseeritud väärtuses kajastatavad finantskohustised kokku

—

—

—

—

- 189 827

- 189 827

- 189 827

- 189 827

Finantskohustised kokku

Finantskohustised kokku

-642

-642

—

—

—

- 189 827

- 189 827

- 190 469

- 190 469

4.2.   
  Õiglase väärtuse hindamine

Õiglase väärtuse hindamine

4.2.1.   Hindamismeetodid ja olulised mittejälgitavad sisendid

Hindamismeetodid ja olulised mittejälgitavad sisendid

Järgmises tabelis on esitatud teave õiglase väärtuse hierarhias 2. ja 3. tasemele paigutatud finantsinstrumentide väärtuse hindamisel kasutatavate hindamismeetodite ja oluliste mittejälgitavate sisendite kohta.

| Hindamismeetod | Olulised mittejälgitavad sisendid | Mittejälgitavate sisendite ja õiglase väärtuse hindamise vaheline seos |
| --- | --- | --- |
| Õiglases väärtuses kajastatud finantsinstrumendid | | |
| Tuletisfinants-instrumendid | Rahavoogude diskonteerimine. Tulevaste rahavoogude prognoosimisel lähtutakse forvardkurssidest ja -intressimääradest (mille aluseks on jälgitavad forvardkursid ja intressikõverad aruandeperioodi lõpul) ning lepingulisest forvard- ja intressimäärast, mida diskonteeritakse vastavalt vastaspoolte krediidiriski määrale. | — | — |
| Riskikapitalifondid | Netovarade korrigeerimise meetod. Õiglane väärtus määratakse, kohaldades kas viimases aruandes kajastatud vara puhasväärtuse suhtes, mida on korrigeeritud rahavoogude alusel, rahastu osaluse protsenti aluseks olevas instrumendis või asjaomase fondijuhi esitatud aktsia sama kuupäeva täpset väärtust, kui see on kättesaadav. Selleks et võtta arvesse viimase kättesaadava vara puhasväärtuse ja majandusaasta lõpu aruande esitamise vahelist ajavahemikku, vaadatakse vahepealsed sündmused läbi ja vajaduse korral korrigeeritakse aruandes esitatud vara puhasväärtust. | Riskikapitalifondi viimase aruande kuupäevast hindamise kuupäevani kulunud aja võrra korrigeerimisel võetakse arvesse tegevuskulusid ja haldustasusid, riskikapitalifondi alusvara õiglase väärtuse muutumist, tekkinud täiendavaid kohustisi ning turul ja majandustingimustes toimunud muutusi. | Mida pikem on ajavahemik riskikapitalifondi viimase aruande kuupäevast õiglase väärtuse hindamise kuupäevani, seda suurem on ajaline korrektsioon. |
| Otsesed omakapitali-investeeringud | Netovarade korrigeerimine. | Investeerimisobjekti viimase aruande kuupäevast hindamise kuupäevani kulunud aja võrra korrigeerimisel võetakse arvesse tegevuskulusid, investeerimisobjekti alusvara õiglase väärtuse muutumist, tekkinud täiendavaid kohustisi, turul ja majandustingimustes toimunud muutusi, kapitali kasvu, müüki ja kontrolliva osaluse muutumist. | Mida suurem on turustatavusest olenev diskonto, seda madalam on õiglane väärtus. |
| | | Turu (likviidsuse) puudumisest tuleneva diskonto kindlaksmääramisel võetakse arvesse eelmisi sarnaste aktsiatega samas riigis või piirkonnas tehtud tehingute hindu. Diskontomäär jääb vahemikku 5–30 %. | |
| Laenud õiglases väärtuses (tulemusliku rahastamise vahend) | Tegevust jätkavad laenuvõtjad: diskonteeritud rahavoogude meetod, kasutades lepingupõhiseid/oodatavaid tulevasi rahavooge, mille suhtes on kohaldatud asjakohast riskiga korrigeeritud ja laenuga kaasnevat riski (sh laenuvõtja krediidirisk) kajastavat diskontomäära. Diskontomäära võrreldakse asjaomase turupõhise võrdlusalusega / hinnatakse asjaomase turupõhise võrdlusaluse põhjal.
  Tegevust mittejätkavad laenuvõtjad: netovarade meetod (likvideerimisväärtuse meetod). | Diskontomäära komponendid, et kajastada laenuvõtja krediidiriski võrreldes riskivabade turumääradega. | Mida suurem on diskontomäär, seda madalam on õiglane väärtus. |
| Õiglases väärtuses kajastamata finantsinstrumendid | | |
| Laenud ja ettemaksed | Rahavoogude diskonteerimine. Hindamismudel põhineb lepingujärgsetel rahavoogudel, mille eeltingimus on, et võlgnikul ei teki makseviivitusi, ning mille puhul ei võeta arvesse tagatise väärtust ega ennetähtaegsete tagasimaksete võimalusi. Selle mudeli puhul diskonteeritakse laenu nüüdispuhasväärtuse saamiseks selle lepingujärgsed rahavood, kasutades korrigeeritud turu diskontokõverat. Järgnevalt korrigeeritakse iga laenu nüüdispuhasväärtust vastavalt sellest tulenevale oodatava kahju määrale. Lõpuks tulemused liidetakse ning saadakse laenude ja ettemaksete õiglane väärtus. | — | — |
| Likviidsed finantsvarad | Rahavoogude diskonteerimine. | — | — |

Hindamismeetod

Olulised mittejälgitavad sisendid

Mittejälgitavate sisendite ja õiglase väärtuse hindamise vaheline seos

Õiglases väärtuses kajastatud finantsinstrumendid

Õiglases väärtuses kajastatud finantsinstrumendid

Tuletisfinants-instrumendid

Rahavoogude diskonteerimine. Tulevaste rahavoogude prognoosimisel lähtutakse forvardkurssidest ja -intressimääradest (mille aluseks on jälgitavad forvardkursid ja intressikõverad aruandeperioodi lõpul) ning lepingulisest forvard- ja intressimäärast, mida diskonteeritakse vastavalt vastaspoolte krediidiriski määrale.

—

—

Riskikapitalifondid

Netovarade korrigeerimise meetod. Õiglane väärtus määratakse, kohaldades kas viimases aruandes kajastatud vara puhasväärtuse suhtes, mida on korrigeeritud rahavoogude alusel, rahastu osaluse protsenti aluseks olevas instrumendis või asjaomase fondijuhi esitatud aktsia sama kuupäeva täpset väärtust, kui see on kättesaadav. Selleks et võtta arvesse viimase kättesaadava vara puhasväärtuse ja majandusaasta lõpu aruande esitamise vahelist ajavahemikku, vaadatakse vahepealsed sündmused läbi ja vajaduse korral korrigeeritakse aruandes esitatud vara puhasväärtust.

Riskikapitalifondi viimase aruande kuupäevast hindamise kuupäevani kulunud aja võrra korrigeerimisel võetakse arvesse tegevuskulusid ja haldustasusid, riskikapitalifondi alusvara õiglase väärtuse muutumist, tekkinud täiendavaid kohustisi ning turul ja majandustingimustes toimunud muutusi.

Mida pikem on ajavahemik riskikapitalifondi viimase aruande kuupäevast õiglase väärtuse hindamise kuupäevani, seda suurem on ajaline korrektsioon.

Otsesed omakapitali-investeeringud

Netovarade korrigeerimine.

Investeerimisobjekti viimase aruande kuupäevast hindamise kuupäevani kulunud aja võrra korrigeerimisel võetakse arvesse tegevuskulusid, investeerimisobjekti alusvara õiglase väärtuse muutumist, tekkinud täiendavaid kohustisi, turul ja majandustingimustes toimunud muutusi, kapitali kasvu, müüki ja kontrolliva osaluse muutumist.

Mida suurem on turustatavusest olenev diskonto, seda madalam on õiglane väärtus.

Turu (likviidsuse) puudumisest tuleneva diskonto kindlaksmääramisel võetakse arvesse eelmisi sarnaste aktsiatega samas riigis või piirkonnas tehtud tehingute hindu. Diskontomäär jääb vahemikku 5–30 %.

Laenud õiglases väärtuses (tulemusliku rahastamise vahend)

Tegevust jätkavad laenuvõtjad: diskonteeritud rahavoogude meetod, kasutades lepingupõhiseid/oodatavaid tulevasi rahavooge, mille suhtes on kohaldatud asjakohast riskiga korrigeeritud ja laenuga kaasnevat riski (sh laenuvõtja krediidirisk) kajastavat diskontomäära. Diskontomäära võrreldakse asjaomase turupõhise võrdlusalusega / hinnatakse asjaomase turupõhise võrdlusaluse põhjal.

Tegevust mittejätkavad laenuvõtjad: netovarade meetod (likvideerimisväärtuse meetod).

Diskontomäära komponendid, et kajastada laenuvõtja krediidiriski võrreldes riskivabade turumääradega.

Mida suurem on diskontomäär, seda madalam on õiglane väärtus.

Õiglases väärtuses kajastamata finantsinstrumendid

Õiglases väärtuses kajastamata finantsinstrumendid

Laenud ja ettemaksed

Rahavoogude diskonteerimine. Hindamismudel põhineb lepingujärgsetel rahavoogudel, mille eeltingimus on, et võlgnikul ei teki makseviivitusi, ning mille puhul ei võeta arvesse tagatise väärtust ega ennetähtaegsete tagasimaksete võimalusi. Selle mudeli puhul diskonteeritakse laenu nüüdispuhasväärtuse saamiseks selle lepingujärgsed rahavood, kasutades korrigeeritud turu diskontokõverat. Järgnevalt korrigeeritakse iga laenu nüüdispuhasväärtust vastavalt sellest tulenevale oodatava kahju määrale. Lõpuks tulemused liidetakse ning saadakse laenude ja ettemaksete õiglane väärtus.

—

—

Likviidsed finantsvarad

Rahavoogude diskonteerimine.

—

—

Vastavalt standardile IFRS 13 on 31. detsembri 2021. aasta ja 2020. aasta seisuga tuletisinstrumentide õiglase väärtuse kindlaksmääramisel võetud arvesse järgmisi väärtuse korrektsioone:

| — | krediidiväärtuse korrigeerimine vastavalt vastaspoole krediidiriskile tuletisinstrumentidega tehtavate tehingute puhul; korrektsiooni suurus on - 167 800 eurot 31. detsembri 2021. aasta seisuga ja -34 300 eurot 31. detsembri 2020. aasta seisuga; |
| --- | --- |

—

krediidiväärtuse korrigeerimine vastavalt vastaspoole krediidiriskile tuletisinstrumentidega tehtavate tehingute puhul; korrektsiooni suurus on - 167 800 eurot 31. detsembri 2021. aasta seisuga ja -34 300 eurot 31. detsembri 2020. aasta seisuga;

| — | deebetväärtuse korrigeerimine vastavalt enda krediidiriskile tuletisinstrumentidega tehtavate tehingute puhul; korrektsiooni suurus on +2 700 eurot 31. detsembri 2021. aasta seisuga ja +21 800 eurot 31. detsembri 2020. aasta seisuga. |
| --- | --- |

—

deebetväärtuse korrigeerimine vastavalt enda krediidiriskile tuletisinstrumentidega tehtavate tehingute puhul; korrektsiooni suurus on +2 700 eurot 31. detsembri 2021. aasta seisuga ja +21 800 eurot 31. detsembri 2020. aasta seisuga.

4.2.2.   Ümberpaigutused 1. ja 2. taseme vahel

Ümberpaigutused 1. ja 2. taseme vahel

Rahastu kehtestatud korra kohaselt kajastatakse varade ühelt tasemelt teisele ümberpaigutamist selle kuupäeva seisuga, mil toimus ümberpaigutamise põhjustanud sündmus või muutus.

Rahastu ei teinud 2021. ega 2020. aastal õiglase väärtuse hindamisel ümberpaigutusi 1. tasemest 2. tasemesse ega vastupidi.

4.2.3.   
  3. taseme õiglane väärtus

3

3. taseme õiglaste väärtuste võrdlus

3. taseme õiglaste väärtuste võrdlus

Järgmises tabelis on esitatud 31. detsembril 2021 ja 31. detsembril 2020 lõppenud majandusaasta jooksul 3. taseme instrumentides toimunud muutused.

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| Aktsiad ja muud muutuvtuluga väärtpaberid |
| Saldo seisuga 1. jaanuar 2021 | 526 810 |
| Kasum või kahjum kasumis või kahjumis: | |
| õiglase väärtuse korrektsiooni kajastamise lõpetamine müügi tõttu | 13 489 |
| aktsiate ja muude muutuvtuluga väärtpaberite õiglase netoväärtuse muutus | 117 502 |
| Kokku | 130 991 |
| Väljamaksed | 84 224 |
| Tagasimaksed | -71 624 |
| Vahetuskursierinevused | 27 230 |
| Saldo seisuga 31. detsember 2021 | 697 631 |

(tuhandetes eurodes)

Aktsiad ja muud muutuvtuluga väärtpaberid

Saldo seisuga 1. jaanuar 2021

Saldo seisuga 1. jaanuar 2021

526 810

526 810

Kasum või kahjum kasumis või kahjumis:

Kasum või kahjum kasumis või kahjumis:

õiglase väärtuse korrektsiooni kajastamise lõpetamine müügi tõttu

13 489

aktsiate ja muude muutuvtuluga väärtpaberite õiglase netoväärtuse muutus

117 502

Kokku

Kokku

130 991

130 991

Väljamaksed

84 224

Tagasimaksed

-71 624

Vahetuskursierinevused

27 230

Saldo seisuga 31. detsember 2021

Saldo seisuga 31. detsember 2021

697 631

697 631

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| Aktsiad ja muud muutuvtuluga väärtpaberid |
| Saldo seisuga 1. jaanuar 2020 | 604 311 |
| Kasum või kahjum kasumis või kahjumis: | |
| õiglase väärtuse korrektsiooni kajastamise lõpetamine müügi tõttu | -15 632 |
| aktsiate ja muude muutuvtuluga väärtpaberite õiglase netoväärtuse muutus | -47 909 |
| Kokku | -63 541 |
| Väljamaksed | 85 305 |
| Tagasimaksed | -65 649 |
| Vahetuskursierinevused | -33 616 |
| Saldo seisuga 31. detsember 2020 | 526 810 |

(tuhandetes eurodes)

Aktsiad ja muud muutuvtuluga väärtpaberid

Saldo seisuga 1. jaanuar 2020

Saldo seisuga 1. jaanuar 2020

604 311

604 311

Kasum või kahjum kasumis või kahjumis:

Kasum või kahjum kasumis või kahjumis:

õiglase väärtuse korrektsiooni kajastamise lõpetamine müügi tõttu

-15 632

aktsiate ja muude muutuvtuluga väärtpaberite õiglase netoväärtuse muutus

-47 909

Kokku

Kokku

-63 541

-63 541

Väljamaksed

85 305

Tagasimaksed

-65 649

Vahetuskursierinevused

-33 616

Saldo seisuga 31. detsember 2020

Saldo seisuga 31. detsember 2020

526 810

526 810

2021. ega 2020. aastal ei teinud rahastu õiglase väärtuse hindamisel ümberpaigutusi 3. tasemest ega 3. tasemesse.

5.   Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid jagunevad:

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| Sularaha | 434 064 | 398 991 |
| Tähtajalised hoiused | 672 730 | 380 000 |
| Kommertsväärtpaberid | 252 211 | 145 086 |
| Raha ja raha ekvivalendid rahavoogude aruandes | 1 359 005 | 924 077 |
| Kogunenud intress | -441 | -137 |
| Raha ja raha ekvivalendid finantsseisundi aruandes | 1 358 564 | 923 940 |

(tuhandetes eurodes)

31.12.2021

31.12.2020

Sularaha

434 064

398 991

Tähtajalised hoiused

672 730

380 000

Kommertsväärtpaberid

252 211

145 086

Raha ja raha ekvivalendid rahavoogude aruandes

Raha ja raha ekvivalendid rahavoogude aruandes

1 359 005

1 359 005

924 077

924 077

Kogunenud intress

-441

-137

Raha ja raha ekvivalendid finantsseisundi aruandes

Raha ja raha ekvivalendid finantsseisundi aruandes

1 358 564

1 358 564

923 940

923 940

6.   Tuletisfinantsinstrumendid

Tuletisfinantsinstrumendid

Põhilised tuletisfinantsinstrumendid, mida liigitatakse kauplemise eesmärgil hoitavateks, on järgmised:

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| Seisuga 31. detsember 2021 | Õiglane väärtus | Tinglik väärtus |
| Varad | Kohustised |
| Erinevate valuutade intressimäära vahetuslepingud | 7 | -2 568 | 51 865 |
| Valuuta vahetuslepingud | — | -16 267 | 1 530 000 |
| Tuletisfinantsinstrumendid kokku | 7 | -18 835 | 1 581 865 |

(tuhandetes eurodes)

Seisuga 31. detsember 2021

Õiglane väärtus

Tinglik väärtus

Varad

Kohustised

Erinevate valuutade intressimäära vahetuslepingud

7

-2 568

51 865

Valuuta vahetuslepingud

—

-16 267

1 530 000

Tuletisfinantsinstrumendid kokku

Tuletisfinantsinstrumendid kokku

7

7

-18 835

-18 835

1 581 865

1 581 865

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| Seisuga 31. detsember 2020 | Õiglane väärtus | Tinglik väärtus |
| Varad | Kohustised |
| Intressivahetustehingud | — | -642 | 17 710 |
| Valuuta vahetuslepingud | 33 584 | — | 1 480 000 |
| Tuletisfinantsinstrumendid kokku | 33 584 | -642 | 1 497 710 |

(tuhandetes eurodes)

Seisuga 31. detsember 2020

Õiglane väärtus

Tinglik väärtus

Varad

Kohustised

Intressivahetustehingud

—

-642

17 710

Valuuta vahetuslepingud

33 584

—

1 480 000

Tuletisfinantsinstrumendid kokku

Tuletisfinantsinstrumendid kokku

33 584

33 584

-642

-642

1 497 710

1 497 710

IBORi reformi tulemusel esines 2021. aastal minimaalne ühekordne erinevus võrdlusaluseks olevate rahavoogude ja kasutatava diskontokõvera muutumise tõttu (883 eurot).

7.   Laenud ja ettemaksed

Laenud ja ettemaksed

7.1.   
  Laenud ja ettemaksed

Laenud ja ettemaksed

Alljärgnevas tabelis on esitatud laenude ja ettemaksete alg- ja lõppsaldode võrdlus.

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | Üldised laenud (*17) | Kõrgema nõudeõiguse järguga laen | Allutatud laenud | Krediidi-riski tõttu langenud väärtusega | Kokku |
| Amortiseeritud väärtuses kajastatud laenude nominaalväärtus seisuga 1. jaanuar 2021 | 1 151 398 | 572 864 | — | — | 1 724 262 |
| Väljamaksed | 274 020 | 62 869 | — | — | 336 889 |
| Mahakandmised | — | — | — | — | — |
| Tagasimaksed | - 225 990 | - 113 215 | — | — | - 339 205 |
| Kapitaliseeritud intressid | — | — | — | — | — |
| Vahetuskursierinevused | 61 532 | 26 597 | — | — | 88 129 |
| Amortiseeritud väärtuses kajastatud laenude nominaalväärtus seisuga 31. detsember 2021 | 1 260 960 | 549 115 | — | — | 1 810 075 |
| Kahju allahindlus väärtuse languse tõttu seisuga 1. jaanuar 2021 | -68 243 | -35 550 | — | — | - 103 793 |
| 12 kuu eeldatava krediidikahju netomuutus | 6 509 | 6 836 | — | — | 13 345 |
| Kogu eluea eeldatava krediidikahju allahindluse netomuutus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud | 6 327 | 6 045 | — | — | 12 372 |
| Kogu eluea eeldatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud | -249 | -742 | — | — | -991 |
| Kogu eluea eeldatava krediidikahju allahindluse tühistamised varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud | 15 875 | 2 373 | — | — | 18 248 |
| Vahetuskursierinevused | -3 942 | -1 153 | — | — | -5 095 |
| Kahju allahindlus väärtuse languse tõttu seisuga 31. detsember 2021 | -43 723 | -22 191 | — | — | -65 914 |
| Amortiseeritud väärtuses kajastatavad laenud ja ettemaksed seisuga 31. detsember 2021 | 1 217 237 | 526 924 | — | — | 1 744 161 |
| Laenude nominaalväärtus õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande seisuga 1. jaanuar 2021 | 1 080 | 61 493 | 30 000 | — | 92 573 |
| Väljamaksed | — | 8 323 | 170 000 | — | 178 323 |
| Tagasimaksed | — | -739 | — | — | -739 |
| Vahetuskursierinevused | — | 1 859 | — | — | 1 859 |
| Laenude nominaalväärtus õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande seisuga 31. detsember 2021 | 1 080 | 70 936 | 200 000 | — | 272 016 |
| Õiglase väärtuse korrigeerimine seisuga 1. jaanuar 2021 | -1 080 | -25 893 | -18 291 | — | -45 264 |
| Õiglase väärtuse netomuutus | — | 1 609 | 1 959 | — | 3 568 |
| Vahetuskursierinevused | — | -329 | — | — | -329 |
| Õiglase väärtuse korrigeerimine seisuga 31. detsember 2021 | -1 080 | -24 613 | -16 332 | — | -42 025 |
| Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavad laenud ja ettemaksed seisuga 31. detsember 2021 | — | 46 323 | 183 668 | — | 229 991 |
| Amortiseeritud soetusmaksumus | -3 151 | -3 736 | — | — | -6 887 |
| Intressid | 10 295 | 8 686 | 35 | — | 19 016 |
| Laenud ja ettemaksed seisuga 31. detsember 2021 | 1 224 381 | 578 197 | 183 703 | — | 1 986 281 |

(tuhandetes eurodes)

Üldised laenud (*17)

*17

Kõrgema nõudeõiguse järguga laen

Allutatud laenud

Krediidi-riski tõttu langenud väärtusega

Kokku

Amortiseeritud väärtuses kajastatud laenude nominaalväärtus seisuga 1. jaanuar 2021

Amortiseeritud väärtuses kajastatud laenude nominaalväärtus seisuga 1. jaanuar 2021

1 151 398

1 151 398

572 864

572 864

—

—

—

—

1 724 262

1 724 262

Väljamaksed

274 020

62 869

—

—

336 889

336 889

Mahakandmised

—

—

—

—

—

Tagasimaksed

- 225 990

- 113 215

—

—

- 339 205

- 339 205

Kapitaliseeritud intressid

—

—

—

—

—

Vahetuskursierinevused

61 532

26 597

—

—

88 129

88 129

Amortiseeritud väärtuses kajastatud laenude nominaalväärtus seisuga 31. detsember 2021

Amortiseeritud väärtuses kajastatud laenude nominaalväärtus seisuga 31. detsember 2021

1 260 960

1 260 960

549 115

549 115

—

—

—

—

1 810 075

1 810 075

Kahju allahindlus väärtuse languse tõttu seisuga 1. jaanuar 2021

Kahju allahindlus väärtuse languse tõttu seisuga 1. jaanuar 2021

-68 243

-68 243

-35 550

-35 550

—

—

—

—

- 103 793

- 103 793

12 kuu eeldatava krediidikahju netomuutus

6 509

6 836

—

—

13 345

13 345

Kogu eluea eeldatava krediidikahju allahindluse netomuutus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud

6 327

6 045

—

—

12 372

12 372

Kogu eluea eeldatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud

-249

-742

—

—

-991

-991

Kogu eluea eeldatava krediidikahju allahindluse tühistamised varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud

15 875

2 373

—

—

18 248

18 248

Vahetuskursierinevused

-3 942

-1 153

—

—

-5 095

-5 095

Kahju allahindlus väärtuse languse tõttu seisuga 31. detsember 2021

Kahju allahindlus väärtuse languse tõttu seisuga 31. detsember 2021

-43 723

-43 723

-22 191

-22 191

—

—

—

—

-65 914

-65 914

Amortiseeritud väärtuses kajastatavad laenud ja ettemaksed seisuga 31. detsember 2021

Amortiseeritud väärtuses kajastatavad laenud ja ettemaksed seisuga 31. detsember 2021

1 217 237

1 217 237

526 924

526 924

—

—

—

—

1 744 161

1 744 161

Laenude nominaalväärtus õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande seisuga 1. jaanuar 2021

Laenude nominaalväärtus õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande seisuga 1. jaanuar 2021

1 080

1 080

61 493

61 493

30 000

30 000

—

—

92 573

92 573

Väljamaksed

—

8 323

170 000

—

178 323

178 323

Tagasimaksed

—

-739

—

—

-739

-739

Vahetuskursierinevused

—

1 859

—

—

1 859

1 859

Laenude nominaalväärtus õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande seisuga 31. detsember 2021

Laenude nominaalväärtus õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande seisuga 31. detsember 2021

1 080

1 080

70 936

70 936

200 000

200 000

—

—

272 016

272 016

Õiglase väärtuse korrigeerimine seisuga 1. jaanuar 2021

Õiglase väärtuse korrigeerimine seisuga 1. jaanuar 2021

-1 080

-1 080

-25 893

-25 893

-18 291

-18 291

—

—

-45 264

-45 264

Õiglase väärtuse netomuutus

—

1 609

1 959

—

3 568

3 568

Vahetuskursierinevused

—

-329

—

—

-329

-329

Õiglase väärtuse korrigeerimine seisuga 31. detsember 2021

Õiglase väärtuse korrigeerimine seisuga 31. detsember 2021

-1 080

-1 080

-24 613

-24 613

-16 332

-16 332

—

—

-42 025

-42 025

Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavad laenud ja ettemaksed seisuga 31. detsember 2021

Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavad laenud ja ettemaksed seisuga 31. detsember 2021

—

—

46 323

46 323

183 668

183 668

—

—

229 991

229 991

Amortiseeritud soetusmaksumus

-3 151

-3 736

—

—

-6 887

-6 887

Intressid

10 295

8 686

35

—

19 016

19 016

Laenud ja ettemaksed seisuga 31. detsember 2021

Laenud ja ettemaksed seisuga 31. detsember 2021

1 224 381

1 224 381

578 197

578 197

183 703

183 703

—

—

1 986 281

1 986 281

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | Üldised laenud (*18) | Kõrgema nõudeõiguse järguga laen | Allutatud laenud | Krediidi-riski tõttu langenud väärtusega | Kokku |
| Laenude nominaalväärtus amortiseeritud väärtuses seisuga 1. jaanuar 2020 | 1 021 556 | 597 364 | 27 714 | — | 1 646 634 |
| Väljamaksed | 433 466 | 67 762 | — | — | 501 228 |
| Mahakandmised | -15 170 | -2 268 | -27 905 | — | -45 343 |
| Tagasimaksed | - 214 018 | -60 571 | — | — | - 274 589 |
| Vahetuskursierinevused | -74 436 | -29 423 | 191 | — | - 103 668 |
| Laenude nominaalväärtus amortiseeritud väärtuses seisuga 31. detsember 2020 | 1 151 398 | 572 864 | — | — | 1 724 262 |
| Kahju allahindlus väärtuse languse tõttu seisuga 1. jaanuar 2020 | -96 166 | -36 650 | -27 714 | — | - 160 530 |
| 12 kuu eeldatava krediidikahju netomuutus | -1 344 | -2 531 | — | — | -3 875 |
| Kogu eluea eeldatava krediidikahju allahindluse netomuutus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud | -5 888 | -3 628 | — | — | -9 516 |
| Kogu eluea eeldatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud | -12 373 | — | — | — | -12 373 |
| Kogu eluea eeldatava krediidikahju allahindluse tühistamised varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud | 19 565 | 1 887 | — | — | 21 452 |
| Mahakandmised | 15 170 | 2 268 | 27 905 | — | 45 343 |
| Vahetuskursierinevused | 12 793 | 3 104 | -191 | — | 15 706 |
| Kahju allahindlus väärtuse languse tõttu seisuga 31. detsember 2020 | -68 243 | -35 550 | — | — | - 103 793 |
| Amortiseeritud väärtuses kajastatavad laenud ja ettemaksed seisuga 31. detsember 2020 | 1 083 155 | 537 314 | — | — | 1 620 469 |
| Laenude nominaalväärtus õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande seisuga 1. jaanuar 2020 | 1 080 | 36 858 | — | — | 37 938 |
| Väljamaksed | — | 29 063 | 30 000 | — | 59 063 |
| Tagasimaksed | — | -1 512 | — | — | -1 512 |
| Vahetuskursierinevused | — | -2 916 | — | — | -2 916 |
| Laenude nominaalväärtus õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande seisuga 31. detsember 2020 | 1 080 | 61 493 | 30 000 | — | 92 573 |
| Õiglase väärtuse korrigeerimine seisuga 1. jaanuar 2020 | -1 080 | -15 156 | — | — | -16 236 |
| Õiglase väärtuse netomuutus | — | -11 330 | -18 291 | — | -29 621 |
| Vahetuskursierinevused | — | 593 | — | — | 593 |
| Õiglase väärtuse korrigeerimine seisuga 31. detsember 2020 | -1 080 | -25 893 | -18 291 | — | -45 264 |
| Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavad laenud ja ettemaksed seisuga 31. detsember 2020. a. | — | 35 600 | 11 709 | — | 47 309 |
| Amortiseeritud soetusmaksumus | -3 578 | -5 100 | — | — | -8 678 |
| Intressid | 7 325 | 7 020 | — | — | 14 345 |
| Laenud ja ettemaksed seisuga 31. detsember 2020 | 1 086 902 | 574 834 | 11 709 | — | 1 673 445 |

(tuhandetes eurodes)

Üldised laenud (*18)

*18

Kõrgema nõudeõiguse järguga laen

Allutatud laenud

Krediidi-riski tõttu langenud väärtusega

Kokku

Laenude nominaalväärtus amortiseeritud väärtuses seisuga 1. jaanuar 2020

Laenude nominaalväärtus amortiseeritud väärtuses seisuga 1. jaanuar 2020

1 021 556

1 021 556

597 364

597 364

27 714

27 714

—

—

1 646 634

1 646 634

Väljamaksed

433 466

67 762

—

—

501 228

501 228

Mahakandmised

-15 170

-2 268

-27 905

—

-45 343

-45 343

Tagasimaksed

- 214 018

-60 571

—

—

- 274 589

- 274 589

Vahetuskursierinevused

-74 436

-29 423

191

—

- 103 668

- 103 668

Laenude nominaalväärtus amortiseeritud väärtuses seisuga 31. detsember 2020

Laenude nominaalväärtus amortiseeritud väärtuses seisuga 31. detsember 2020

1 151 398

1 151 398

572 864

572 864

—

—

—

—

1 724 262

1 724 262

Kahju allahindlus väärtuse languse tõttu seisuga 1. jaanuar 2020

Kahju allahindlus väärtuse languse tõttu seisuga 1. jaanuar 2020

-96 166

-96 166

-36 650

-36 650

-27 714

-27 714

—

—

- 160 530

- 160 530

12 kuu eeldatava krediidikahju netomuutus

-1 344

-2 531

—

—

-3 875

-3 875

Kogu eluea eeldatava krediidikahju allahindluse netomuutus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud

-5 888

-3 628

—

—

-9 516

-9 516

Kogu eluea eeldatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud

-12 373

—

—

—

-12 373

-12 373

Kogu eluea eeldatava krediidikahju allahindluse tühistamised varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud

19 565

1 887

—

—

21 452

21 452

Mahakandmised

15 170

2 268

27 905

—

45 343

45 343

Vahetuskursierinevused

12 793

3 104

-191

—

15 706

15 706

Kahju allahindlus väärtuse languse tõttu seisuga 31. detsember 2020

Kahju allahindlus väärtuse languse tõttu seisuga 31. detsember 2020

-68 243

-68 243

-35 550

-35 550

—

—

—

—

- 103 793

- 103 793

Amortiseeritud väärtuses kajastatavad laenud ja ettemaksed seisuga 31. detsember 2020

Amortiseeritud väärtuses kajastatavad laenud ja ettemaksed seisuga 31. detsember 2020

1 083 155

1 083 155

537 314

537 314

—

—

—

—

1 620 469

1 620 469

Laenude nominaalväärtus õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande seisuga 1. jaanuar 2020

Laenude nominaalväärtus õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande seisuga 1. jaanuar 2020

1 080

1 080

36 858

36 858

—

—

—

—

37 938

37 938

Väljamaksed

—

29 063

30 000

—

59 063

59 063

Tagasimaksed

—

-1 512

—

—

-1 512

-1 512

Vahetuskursierinevused

—

-2 916

—

—

-2 916

-2 916

Laenude nominaalväärtus õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande seisuga 31. detsember 2020

Laenude nominaalväärtus õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande seisuga 31. detsember 2020

1 080

1 080

61 493

61 493

30 000

30 000

—

—

92 573

92 573

Õiglase väärtuse korrigeerimine seisuga 1. jaanuar 2020

Õiglase väärtuse korrigeerimine seisuga 1. jaanuar 2020

-1 080

-1 080

-15 156

-15 156

—

—

—

—

-16 236

-16 236

Õiglase väärtuse netomuutus

—

-11 330

-18 291

—

-29 621

-29 621

Vahetuskursierinevused

—

593

—

—

593

593

Õiglase väärtuse korrigeerimine seisuga 31. detsember 2020

Õiglase väärtuse korrigeerimine seisuga 31. detsember 2020

-1 080

-1 080

-25 893

-25 893

-18 291

-18 291

—

—

-45 264

-45 264

Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavad laenud ja ettemaksed seisuga 31. detsember 2020. a.

Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavad laenud ja ettemaksed seisuga 31. detsember 2020. a.

—

—

35 600

35 600

11 709

11 709

—

—

47 309

47 309

Amortiseeritud soetusmaksumus

-3 578

-5 100

—

—

-8 678

-8 678

Intressid

7 325

7 020

—

—

14 345

14 345

Laenud ja ettemaksed seisuga 31. detsember 2020

Laenud ja ettemaksed seisuga 31. detsember 2020

1 086 902

1 086 902

574 834

574 834

11 709

11 709

—

—

1 673 445

1 673 445

7.2.   
  Laenude ja ettemaksete väärtuse langus – kahju allahindlus

Laenude ja ettemaksete väärtuse langus – kahju allahindlus

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | 2021 |
| Kogu eluea eeldatav krediidikahju |
| 12 kuu eeldatav krediidikahju | Kogu eluea eeldatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud | Kogu eluea eeldatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud | Krediidiriski tõttu langenud väärtusega | Kokku |
| Laenud ja ettemaksed amortiseeritud väärtuses | | | | | |
| Saldo seisuga 1. jaanuar 2021 | 16 389 | 43 976 | 43 428 | — | 103 793 |
| Ümberpaigutus 12 kuu eeldatava krediidikahju alla | — | — | — | — | — |
| Ümberpaigutus kategooriasse „Kogu eluea eeldatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud“ | -5 008 | -1 019 | — | — | -6 027 |
| Ümberpaigutus kategooriasse „Kogu eluea eeldatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud“ | — | -77 | 249 | — | 172 |
| Kahju allahindluse netohindamine | -8 480 | -8 912 | -15 309 | — | -32 701 |
| Uued tekkinud või ostetud finantsvarad | 504 | 1 039 | — | — | 1 543 |
| Finantsvarad, mille kajastamine on lõpetatud | -361 | -3 405 | -2 195 | — | -5 961 |
| Vahetuskursierinevused | 521 | 1 666 | 2 908 | — | 5 095 |
| Saldo seisuga 31. detsember 2021 | 3 565 | 33 268 | 29 081 | — | 65 914 |

(tuhandetes eurodes)

2021

Kogu eluea eeldatav krediidikahju

12 kuu eeldatav krediidikahju

Kogu eluea eeldatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud

Kogu eluea eeldatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud

Krediidiriski tõttu langenud väärtusega

Kokku

Laenud ja ettemaksed amortiseeritud väärtuses

Laenud ja ettemaksed amortiseeritud väärtuses

Saldo seisuga 1. jaanuar 2021

Saldo seisuga 1. jaanuar 2021

16 389

16 389

43 976

43 976

43 428

43 428

—

—

103 793

103 793

Ümberpaigutus 12 kuu eeldatava krediidikahju alla

—

—

—

—

—

—

Ümberpaigutus kategooriasse „Kogu eluea eeldatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud“

-5 008

-1 019

—

—

-6 027

-6 027

Ümberpaigutus kategooriasse „Kogu eluea eeldatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud“

—

-77

249

—

172

172

Kahju allahindluse netohindamine

-8 480

-8 912

-15 309

—

-32 701

-32 701

Uued tekkinud või ostetud finantsvarad

504

1 039

—

—

1 543

1 543

Finantsvarad, mille kajastamine on lõpetatud

-361

-3 405

-2 195

—

-5 961

-5 961

Vahetuskursierinevused

521

1 666

2 908

—

5 095

5 095

Saldo seisuga 31. detsember 2021

Saldo seisuga 31. detsember 2021

3 565

3 565

33 268

33 268

29 081

29 081

—

—

65 914

65 914

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | 2020 |
| Kogu eluea eeldatav krediidikahju |
| 12 kuu eeldatav krediidikahju | Kogu eluea eeldatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud | Kogu eluea eeldatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud | Krediidiriski tõttu langenud väärtusega | Kokku |
| Laenud ja ettemaksed amortiseeritud väärtuses | | | | | |
| Saldo seisuga 1. jaanuar 2020 | 17 191 | 38 509 | 104 830 | — | 160 530 |
| Ümberpaigutus 12 kuu eeldatava krediidikahju alla | 96 | -167 | — | — | -71 |
| Ümberpaigutus kategooriasse „Kogu eluea eeldatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud“ | -770 | 3 439 | -6 080 | — | -3 411 |
| Ümberpaigutus kategooriasse „Kogu eluea eeldatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud“ | -127 | -54 | 7 170 | — | 6 989 |
| Kahju allahindluse netohindamine | 3 200 | 2 950 | -6 554 | — | -404 |
| Uued tekkinud või ostetud finantsvarad | 2 278 | 3 001 | 1 352 | — | 6 631 |
| Finantsvarad, mille kajastamine on lõpetatud | -802 | 347 | -4 967 | — | -5 422 |
| Mahakandmised | — | — | -45 343 | — | -45 343 |
| Vahetuskursierinevused | -4 677 | -4 049 | -6 980 | — | -15 706 |
| Saldo seisuga 31. detsember 2020 | 16 389 | 43 976 | 43 428 | — | 103 793 |

(tuhandetes eurodes)

2020

Kogu eluea eeldatav krediidikahju

12 kuu eeldatav krediidikahju

Kogu eluea eeldatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud

Kogu eluea eeldatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud

Krediidiriski tõttu langenud väärtusega

Kokku

Laenud ja ettemaksed amortiseeritud väärtuses

Laenud ja ettemaksed amortiseeritud väärtuses

Saldo seisuga 1. jaanuar 2020

Saldo seisuga 1. jaanuar 2020

17 191

17 191

38 509

38 509

104 830

104 830

—

—

160 530

160 530

Ümberpaigutus 12 kuu eeldatava krediidikahju alla

96

-167

—

—

-71

-71

Ümberpaigutus kategooriasse „Kogu eluea eeldatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud“

-770

3 439

-6 080

—

-3 411

-3 411

Ümberpaigutus kategooriasse „Kogu eluea eeldatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud“

-127

-54

7 170

—

6 989

6 989

Kahju allahindluse netohindamine

3 200

2 950

-6 554

—

-404

-404

Uued tekkinud või ostetud finantsvarad

2 278

3 001

1 352

—

6 631

6 631

Finantsvarad, mille kajastamine on lõpetatud

-802

347

-4 967

—

-5 422

-5 422

Mahakandmised

—

—

-45 343

—

-45 343

-45 343

Vahetuskursierinevused

-4 677

-4 049

-6 980

—

-15 706

-15 706

Saldo seisuga 31. detsember 2020

Saldo seisuga 31. detsember 2020

16 389

16 389

43 976

43 976

43 428

43 428

—

—

103 793

103 793

8.   Aktsiad ja muud muutuvtuluga väärtpaberid

Aktsiad ja muud muutuvtuluga väärtpaberid

Alljärgnevalt on esitatud omakapitaliinvesteeringute alg- ja lõppsaldode võrdluse tabel.

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | Riskikapitali-fondid | Otsesed omakapitali-investeeringud | Kokku |
| Kulud seisuga 1. jaanuar 2021 | 452 161 | 76 258 | 528 419 |
| Väljamaksed | 84 224 | — | 84 224 |
| Tagasimaksed/müük | -71 624 | — | -71 624 |
| Vahetuskursierinevused | 28 400 | 1 220 | 29 620 |
| Kulud seisuga 31. detsember 2021 | 493 161 | 77 478 | 570 639 |
| Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 1. jaanuar 2021 | -15 019 | 13 410 | -1 609 |
| Realiseerimata kasumi ja kahjumi netomuutus | 101 418 | 16 084 | 117 502 |
| Õiglase väärtuse korrektsiooni kajastamise lõpetamine müügi tõttu | 13 489 | — | 13 489 |
| Vahetuskursierinevused | -2 479 | 89 | -2 390 |
| Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 31. detsember 2021 | 97 409 | 29 583 | 126 992 |
| Aktsiad ja muud muutuvtuluga väärtpaberid seisuga 31. detsember 2021 | 590 570 | 107 061 | 697 631 |

(tuhandetes eurodes)

Riskikapitali-fondid

Otsesed omakapitali-investeeringud

Kokku

Kulud seisuga 1. jaanuar 2021

Kulud seisuga 1. jaanuar 2021

452 161

452 161

76 258

76 258

528 419

528 419

Väljamaksed

84 224

—

84 224

Tagasimaksed/müük

-71 624

—

-71 624

Vahetuskursierinevused

28 400

1 220

29 620

Kulud seisuga 31. detsember 2021

Kulud seisuga 31. detsember 2021

493 161

493 161

77 478

77 478

570 639

570 639

Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 1. jaanuar 2021

Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 1. jaanuar 2021

-15 019

-15 019

13 410

13 410

-1 609

-1 609

Realiseerimata kasumi ja kahjumi netomuutus

101 418

16 084

117 502

Õiglase väärtuse korrektsiooni kajastamise lõpetamine müügi tõttu

13 489

—

13 489

Vahetuskursierinevused

-2 479

89

-2 390

Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 31. detsember 2021

Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 31. detsember 2021

97 409

97 409

29 583

29 583

126 992

126 992

Aktsiad ja muud muutuvtuluga väärtpaberid seisuga 31. detsember 2021

Aktsiad ja muud muutuvtuluga väärtpaberid seisuga 31. detsember 2021

590 570

590 570

107 061

107 061

697 631

697 631

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | Riskikapitalifondid | Otsesed omakapitaliinvesteeringud | Kokku |
| Kulud seisuga 1. jaanuar 2020 | 462 304 | 101 424 | 563 728 |
| Väljamaksed | 85 305 | — | 85 305 |
| Tagasimaksed/müük | -66 011 | -18 274 | -84 285 |
| Vahetuskursierinevused | -29 437 | -6 892 | -36 329 |
| Kulud seisuga 31. detsember 2020 | 452 161 | 76 258 | 528 419 |
| Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 1. jaanuar 2020 | 42 390 | 13 810 | 56 200 |
| Realiseerimata kasumi ja kahjumi netomuutus | -45 079 | -2 830 | -47 909 |
| Õiglase väärtuse korrektsiooni kajastamise lõpetamine müügi tõttu | -15 632 | 3 019 | -12 613 |
| Vahetuskursierinevused | 3 302 | -589 | 2 713 |
| Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 31. detsember 2020 | -15 019 | 13 410 | -1 609 |
| Aktsiad ja muud muutuvtuluga väärtpaberid seisuga 31. detsember 2020 | 437 142 | 89 668 | 526 810 |

(tuhandetes eurodes)

Riskikapitalifondid

Otsesed omakapitaliinvesteeringud

Kokku

Kulud seisuga 1. jaanuar 2020

Kulud seisuga 1. jaanuar 2020

462 304

462 304

101 424

101 424

563 728

563 728

Väljamaksed

85 305

—

85 305

Tagasimaksed/müük

-66 011

-18 274

-84 285

Vahetuskursierinevused

-29 437

-6 892

-36 329

Kulud seisuga 31. detsember 2020

Kulud seisuga 31. detsember 2020

452 161

452 161

76 258

76 258

528 419

528 419

Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 1. jaanuar 2020

Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 1. jaanuar 2020

42 390

42 390

13 810

13 810

56 200

56 200

Realiseerimata kasumi ja kahjumi netomuutus

-45 079

-2 830

-47 909

Õiglase väärtuse korrektsiooni kajastamise lõpetamine müügi tõttu

-15 632

3 019

-12 613

Vahetuskursierinevused

3 302

-589

2 713

Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 31. detsember 2020

Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 31. detsember 2020

-15 019

-15 019

13 410

13 410

-1 609

-1 609

Aktsiad ja muud muutuvtuluga väärtpaberid seisuga 31. detsember 2020

Aktsiad ja muud muutuvtuluga väärtpaberid seisuga 31. detsember 2020

437 142

437 142

89 668

89 668

526 810

526 810

9.   Nõuded rahastajate vastu

Nõuded rahastajate vastu

85,2 miljoni euro suurused nõuded rahastajate vastu (2020. aastal 68,9 miljonit eurot) sisaldasid üksnes liikmesriikidelt sissenõutud, kuid veel tasumata osamakse.

10.   Likviidsed finantsvarad

Likviidsed finantsvarad

Likviidsete varade portfelli kuuluvad noteeritud võlakirjad, mille järelejäänud tähtaeg aruande kuupäeval on vähem kui kolm kuud. Järgmine tabel näitab likviidsete varade portfellis toimunud liikumisi:

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| Saldo seisuga 1. jaanuar 2021 | 351 873 |
| Soetamine | 2 333 691 |
| Finantsvara, mille tähtaeg möödub | -2 684 293 |
| Amortiseeritud üle-/alakursi muutus | 301 |
| Kogunenud intressi muutus | -1 572 |
| Saldo seisuga 31. detsember 2021 | — |

(tuhandetes eurodes)

Saldo seisuga 1. jaanuar 2021

Saldo seisuga 1. jaanuar 2021

351 873

351 873

Soetamine

2 333 691

Finantsvara, mille tähtaeg möödub

-2 684 293

Amortiseeritud üle-/alakursi muutus

301

Kogunenud intressi muutus

-1 572

Saldo seisuga 31. detsember 2021

Saldo seisuga 31. detsember 2021

—

—

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| Saldo seisuga 1. jaanuar 2020 | 330 587 |
| Soetamine | 2 710 009 |
| Finantsvara, mille tähtaeg möödub | -2 689 790 |
| Amortiseeritud üle-/alakursi muutus | -208 |
| Kogunenud intressi muutus | 1 275 |
| Saldo seisuga 31. detsember 2020 | 351 873 |

(tuhandetes eurodes)

Saldo seisuga 1. jaanuar 2020

Saldo seisuga 1. jaanuar 2020

330 587

330 587

Soetamine

2 710 009

Finantsvara, mille tähtaeg möödub

-2 689 790

Amortiseeritud üle-/alakursi muutus

-208

Kogunenud intressi muutus

1 275

Saldo seisuga 31. detsember 2020

Saldo seisuga 31. detsember 2020

351 873

351 873

11.   Muud varad

Muud varad

Põhilised muud varad olid järgmised:

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| Nõuded EIP vastu | 877 | — |
| Finantstagatised | 209 | 109 |
| Muud varad kokku | 1 086 | 109 |

(tuhandetes eurodes)

31.12.2021

31.12.2020

Nõuded EIP vastu

877

—

Finantstagatised

209

109

Muud varad kokku

Muud varad kokku

1 086

1 086

109

109

12.   Ettemakstud tulud

Ettemakstud tulud

Ettemakstud tulud koosnevad põhiliselt järgnevast.

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| Ettemakstud intressitoetused | 47 981 | 28 788 |
| Laenude ja ettemaksetega seotud ettemakstud vahendustasud | 451 | 944 |
| Ettemakstud tulud kokku | 48 432 | 29 732 |

(tuhandetes eurodes)

31.12.2021

31.12.2020

Ettemakstud intressitoetused

47 981

28 788

Laenude ja ettemaksetega seotud ettemakstud vahendustasud

451

944

Ettemakstud tulud kokku

Ettemakstud tulud kokku

48 432

48 432

29 732

29 732

13.   Antud tagatiste eraldised pärast tühistamiste mahaarvamist

Antud tagatiste eraldised pärast tühistamiste mahaarvamist

Alljärgnevates tabelites on esitatud finantstagatiste eraldiste alg- ja lõppsaldode võrdlus.

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | 2021 |
| 12 kuu eeldatav krediidikahju | Kogu eluea eeldatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud | Kogu eluea eeldatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud | Kokku |
| Antud tagatised | | | | |
| Saldo 1. jaanuari seisuga | 851 | — | — | 851 |
| Kahju allahindluse netohindamine | -851 | — | — | -851 |
| Saldo 31. detsembri seisuga | — | — | — | — |

(tuhandetes eurodes)

2021

12 kuu eeldatav krediidikahju

Kogu eluea eeldatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud

Kogu eluea eeldatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud

Kokku

Antud tagatised

Antud tagatised

Saldo 1. jaanuari seisuga

Saldo 1. jaanuari seisuga

851

851

—

—

—

—

851

851

Kahju allahindluse netohindamine

-851

—

—

-851

-851

Saldo 31. detsembri seisuga

Saldo 31. detsembri seisuga

—

—

—

—

—

—

—

—

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | 2020 |
| 12 kuu eeldatav krediidikahju | Kogu eluea eeldatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud | Kogu eluea eeldatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud | Kokku |
| Antud tagatised | | | | |
| Saldo 1. jaanuari seisuga | 628 | — | — | 628 |
| Kahju allahindluse netohindamine | 228 | — | — | 228 |
| Vahetuskursierinevused | -5 | — | — | -5 |
| Saldo 31. detsembri seisuga | 851 | — | — | 851 |

(tuhandetes eurodes)

2020

12 kuu eeldatav krediidikahju

Kogu eluea eeldatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud

Kogu eluea eeldatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud

Kokku

Antud tagatised

Antud tagatised

Saldo 1. jaanuari seisuga

Saldo 1. jaanuari seisuga

628

628

—

—

—

—

628

628

Kahju allahindluse netohindamine

228

—

—

228

228

Vahetuskursierinevused

-5

—

—

-5

-5

Saldo 31. detsembri seisuga

Saldo 31. detsembri seisuga

851

851

—

—

—

—

851

851

14.   Siduvate laenuandmiskohustuste eraldised

Siduvate laenuandmiskohustuste eraldised

Alljärgnevates tabelites on esitatud väljamaksmata laenudest (siduvatest laenuandmiskohustustest) tuleneva kahju allahindluse alg- ja lõppsaldode võrdlus.

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | 2021 |
| 12 kuu eeldatav krediidikahju | Kogu eluea eeldatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud | Kogu eluea eeldatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud | Kokku |
| Siduvad laenuandmiskohustused | | | | |
| Saldo 1. jaanuari seisuga | 6 817 | 26 335 | — | 33 152 |
| Kahju allahindluse netohindamine | -4 089 | -7 013 | — | -11 102 |
| Uued tekkinud või ostetud finantsvarad | 869 | 3 015 | — | 3 884 |
| Finantsvarad, mille kajastamine on lõpetatud | -1 942 | -7 456 | — | -9 398 |
| Vahetuskursierinevused | 38 | 28 | — | 66 |
| Saldo 31. detsembri seisuga | 1 693 | 14 909 | — | 16 602 |

(tuhandetes eurodes)

2021

12 kuu eeldatav krediidikahju

Kogu eluea eeldatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud

Kogu eluea eeldatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud

Kokku

Siduvad laenuandmiskohustused

Siduvad laenuandmiskohustused

Saldo 1. jaanuari seisuga

Saldo 1. jaanuari seisuga

6 817

6 817

26 335

26 335

—

—

33 152

33 152

Kahju allahindluse netohindamine

-4 089

-7 013

—

-11 102

-11 102

Uued tekkinud või ostetud finantsvarad

869

3 015

—

3 884

3 884

Finantsvarad, mille kajastamine on lõpetatud

-1 942

-7 456

—

-9 398

-9 398

Vahetuskursierinevused

38

28

—

66

66

Saldo 31. detsembri seisuga

Saldo 31. detsembri seisuga

1 693

1 693

14 909

14 909

—

—

16 602

16 602

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | 2020 |
| 12 kuu eeldatav krediidikahju | Kogu eluea eeldatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud | Kogu eluea eeldatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud | Kokku |
| Siduvad laenuandmiskohustused | | | | |
| Saldo 1. jaanuari seisuga | 3 943 | 33 326 | — | 37 269 |
| Ümberpaigutus 12 kuu eeldatava krediidikahju alla | 181 | — | — | 181 |
| Kahju allahindluse netohindamine | 388 | -5 932 | — | -5 544 |
| Uued tekkinud või ostetud finantsvarad | 3 885 | 2 773 | — | 6 658 |
| Finantsvarad, mille kajastamine on lõpetatud | -1 157 | -3 853 | — | -5 010 |
| Vahetuskursierinevused | -423 | 21 | — | -402 |
| Saldo 31. detsembri seisuga | 6 817 | 26 335 | — | 33 152 |

(tuhandetes eurodes)

2020

12 kuu eeldatav krediidikahju

Kogu eluea eeldatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud

Kogu eluea eeldatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud

Kokku

Siduvad laenuandmiskohustused

Siduvad laenuandmiskohustused

Saldo 1. jaanuari seisuga

Saldo 1. jaanuari seisuga

3 943

3 943

33 326

33 326

—

—

37 269

37 269

Ümberpaigutus 12 kuu eeldatava krediidikahju alla

181

—

—

181

181

Kahju allahindluse netohindamine

388

-5 932

—

-5 544

-5 544

Uued tekkinud või ostetud finantsvarad

3 885

2 773

—

6 658

6 658

Finantsvarad, mille kajastamine on lõpetatud

-1 157

-3 853

—

-5 010

-5 010

Vahetuskursierinevused

-423

21

—

-402

-402

Saldo 31. detsembri seisuga

Saldo 31. detsembri seisuga

6 817

6 817

26 335

26 335

—

—

33 152

33 152

15.   Võlad kolmandatele isikutele

Võlad kolmandatele isikutele

Põhilised võlad kolmandatele isikutele olid järgmised:

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| EIP-le tasumisele kuuluvad üldhalduskulud (neto) | 53 136 | 58 527 |
| Muud EIP-le tasumisele kuuluvad summad | 40 045 | 56 |
| Liikmesriikidele võlgnetavad veel väljamaksmata intressitoetused ja tehniline abi | 146 458 | 93 795 |
| Võlad kolmandatele isikutele kokku | 239 639 | 152 378 |

(tuhandetes eurodes)

31.12.2021

31.12.2020

EIP-le tasumisele kuuluvad üldhalduskulud (neto)

53 136

58 527

Muud EIP-le tasumisele kuuluvad summad

40 045

56

Liikmesriikidele võlgnetavad veel väljamaksmata intressitoetused ja tehniline abi

146 458

93 795

Võlad kolmandatele isikutele kokku

Võlad kolmandatele isikutele kokku

239 639

239 639

152 378

152 378

16.   Muud kohustised

Muud kohustised

Muud kohustised koosnevad põhiliselt järgnevast:

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| Ennetähtaegsed laenude tagasimaksed | 1 793 | 3 166 |
| Ettemakstud tulu intressitoetustest | 540 | 280 |
| Muud kohustised kokku | 2 333 | 3 446 |

(tuhandetes eurodes)

31.12.2021

31.12.2020

Ennetähtaegsed laenude tagasimaksed

1 793

3 166

Ettemakstud tulu intressitoetustest

540

280

Muud kohustised kokku

Muud kohustised kokku

2 333

2 333

3 446

3 446

17.   Liikmesriikidelt sissenõutud osamaksud (tuhandetes eurodes)

Liikmesriikidelt sissenõutud osamaksud (tuhandetes eurodes)

| Liikmesriigid | Osamaks rahastusse | Intressitoetusteks ja tehniliseks abiks ettenähtud osamaks | Kokku osamaksud | Sissenõutud, kuid veel tasumata (*19) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Austria | 88 683 | 11 770 | 100 453 | 2 398 |
| Belgia | 130 046 | 17 069 | 147 115 | 3 249 |
| Bulgaaria | 2 113 | 596 | 2 709 | 219 |
| Horvaatia | 563 | 180 | 743 | 225 |
| Küpros | 1 287 | 359 | 1 646 | — |
| Tšehhi Vabariik | 7 704 | 2 170 | 9 874 | 797 |
| Taani | 72 328 | 9 702 | 82 030 | 1 980 |
| Eesti | 776 | 219 | 995 | 86 |
| Soome | 51 342 | 7 083 | 58 425 | 1 509 |
| Prantsusmaa | 774 222 | 96 940 | 871 162 | 17 814 |
| Saksamaa | 772 017 | 101 078 | 873 095 | 20 580 |
| Kreeka | 46 503 | 6 854 | 53 357 | 1 507 |
| Ungari | 7 694 | 2 144 | 9 838 | 615 |
| Iirimaa | 25 571 | 4 097 | 29 668 | 940 |
| Itaalia | 438 908 | 61 020 | 499 928 | 12 530 |
| Läti | 1 074 | 303 | 1 377 | 116 |
| Leedu | 1 796 | 505 | 2 301 | 181 |
| Luksemburg | 9 757 | 1 301 | 11 058 | 255 |
| Malta | 431 | 120 | 551 | 38 |
| Madalmaad | 175 971 | 23 537 | 199 508 | 4 777 |
| Poola | 19 573 | 5 511 | 25 084 | 2 007 |
| Portugal | 36 258 | 5 368 | 41 626 | 1 197 |
| Rumeenia | 5 938 | 1 686 | 7 624 | 718 |
| Slovakkia | 3 291 | 932 | 4 223 | 376 |
| Sloveenia | 2 576 | 721 | 3 297 | 225 |
| Hispaania | 230 483 | 35 684 | 266 167 | 7 932 |
| Rootsi | 95 412 | 13 274 | 108 686 | 2 939 |
| Ühendkuningriik | 469 378 | 68 773 | 538 151 | — |
| Kokku seisuga 31. detsember 2021 | 3 471 695 | 478 996 | 3 950 691 | 85 210 |
| Kokku seisuga 31. detsember 2020 | 3 221 695 | 398 996 | 3 620 692 | 68 908 |

Liikmesriigid

Osamaks rahastusse

Intressitoetusteks ja tehniliseks abiks ettenähtud osamaks

Kokku osamaksud

Sissenõutud, kuid veel tasumata (*19)

*19

Austria

88 683

11 770

100 453

2 398

Belgia

130 046

17 069

147 115

3 249

Bulgaaria

2 113

596

2 709

219

Horvaatia

563

180

743

225

Küpros

1 287

359

1 646

—

Tšehhi Vabariik

7 704

2 170

9 874

797

Taani

72 328

9 702

82 030

1 980

Eesti

776

219

995

86

Soome

51 342

7 083

58 425

1 509

Prantsusmaa

774 222

96 940

871 162

17 814

Saksamaa

772 017

101 078

873 095

20 580

Kreeka

46 503

6 854

53 357

1 507

Ungari

7 694

2 144

9 838

615

Iirimaa

25 571

4 097

29 668

940

Itaalia

438 908

61 020

499 928

12 530

Läti

1 074

303

1 377

116

Leedu

1 796

505

2 301

181

Luksemburg

9 757

1 301

11 058

255

Malta

431

120

551

38

Madalmaad

175 971

23 537

199 508

4 777

Poola

19 573

5 511

25 084

2 007

Portugal

36 258

5 368

41 626

1 197

Rumeenia

5 938

1 686

7 624

718

Slovakkia

3 291

932

4 223

376

Sloveenia

2 576

721

3 297

225

Hispaania

230 483

35 684

266 167

7 932

Rootsi

95 412

13 274

108 686

2 939

Ühendkuningriik

469 378

68 773

538 151

—

Kokku seisuga 31. detsember 2021

Kokku seisuga 31. detsember 2021

3 471 695

3 471 695

478 996

478 996

3 950 691

3 950 691

85 210

85 210

Kokku seisuga 31. detsember 2020

Kokku seisuga 31. detsember 2020

3 221 695

3 221 695

398 996

398 996

3 620 692

3 620 692

68 908

68 908

18.   Kulukohustused ja tingimuslikud kohustised

Kulukohustused ja tingimuslikud kohustised

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2021 | 31.12.2020 |
| Kulukohustused | | |
| Väljamaksmata laenud | 1 677 411 | 1 722 618 |
| Aktsiate ja muude muutuvtuluga väärtpaberite väljamaksmata kulukohustused | 473 000 | 378 347 |
| Antud tagatised | 1 499 675 | 998 560 |
| Intressitoetused ja tehniline abi | 478 011 | 483 897 |
| Tingimuslikud kohustised | | |
| Allakirjutatud, kuid väljaandmata tagatised | 256 299 | 554 686 |
| Kulukohustused ja tingimuslikud kohustised kokku | 4 384 396 | 4 138 108 |

(tuhandetes eurodes)

31.12.2021

31.12.2020

Kulukohustused

Kulukohustused

Väljamaksmata laenud

1 677 411

1 722 618

Aktsiate ja muude muutuvtuluga väärtpaberite väljamaksmata kulukohustused

473 000

378 347

Antud tagatised

1 499 675

998 560

Intressitoetused ja tehniline abi

478 011

483 897

Tingimuslikud kohustised

Tingimuslikud kohustised

Allakirjutatud, kuid väljaandmata tagatised

256 299

554 686

Kulukohustused ja tingimuslikud kohustised kokku

Kulukohustused ja tingimuslikud kohustised kokku

4 384 396

4 384 396

4 138 108

4 138 108

19.   Intressid ja samalaadsed tulud ja kulud

Intressid ja samalaadsed tulud ja kulud

Intressid ja samalaadsed tulud koosnevad põhiliselt järgnevast:

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | Alates 1.1.2021 | Alates 1.1.2020 |
| | kuni 31.12.2021 | kuni 31.12.2020 |
| Laenud ja ettemaksed | 80 395 | 80 252 |
| Intressitoetused | 6 061 | 4 531 |
| Intressid ja samalaadsed tulud kokku | 86 456 | 84 783 |

(tuhandetes eurodes)

Alates 1.1.2021

Alates 1.1.2020

kuni 31.12.2021

kuni 31.12.2020

Laenud ja ettemaksed

80 395

80 252

Intressitoetused

6 061

4 531

Intressid ja samalaadsed tulud kokku

Intressid ja samalaadsed tulud kokku

86 456

86 456

84 783

84 783

Intressid ja samalaadsed kulud koosnevad põhiliselt järgnevast:

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | Alates 1.1.2021 | Alates 1.1.2020 |
| | kuni 31.12.2021 | kuni 31.12.2020 |
| Tuletisfinantsinstrumendid | -4 800 | -541 |
| Raha ja raha ekvivalendid | -3 598 | -2 961 |
| Likviidsed finantsvarad | -2 038 | -1 748 |
| Intressid ja samalaadsed kulud kokku | -10,436 | -5,250 |

(tuhandetes eurodes)

Alates 1.1.2021

Alates 1.1.2020

kuni 31.12.2021

kuni 31.12.2020

Tuletisfinantsinstrumendid

-4 800

-541

Raha ja raha ekvivalendid

-3 598

-2 961

Likviidsed finantsvarad

-2 038

-1 748

Intressid ja samalaadsed kulud kokku

Intressid ja samalaadsed kulud kokku

-10,436

-10,436

-5,250

-5,250

20.   Tulud ja kulud teenus- ja vahendustasudest

Tulud ja kulud teenus- ja vahendustasudest

Teenus- ja vahendustasudest laekuv tulu koosneb põhiliselt järgnevast:

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | Alates 1.1.2021 | Alates 1.1.2020 |
| | kuni 31.12.2021 | kuni 31.12.2020 |
| Laenude ja ettemaksetega seotud teenus- ja vahendustasud | 1 702 | 141 |
| Finantstagatistega seotud teenus- ja vahendustasud | 517 | 211 |
| Muu | — | 1 |
| Tulu teenus- ja vahendustasudest kokku | 2 219 | 353 |

(tuhandetes eurodes)

Alates 1.1.2021

Alates 1.1.2020

kuni 31.12.2021

kuni 31.12.2020

Laenude ja ettemaksetega seotud teenus- ja vahendustasud

1 702

141

Finantstagatistega seotud teenus- ja vahendustasud

517

211

Muu

—

1

Tulu teenus- ja vahendustasudest kokku

Tulu teenus- ja vahendustasudest kokku

2 219

2 219

353

353

Teenus- ja vahendustasudega seonduvad kulud koosnevad põhiliselt järgnevast:

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | Alates 1.1.2021 | Alates 1.1.2020 |
| | kuni 31.12.2021 | kuni 31.12.2020 |
| Komisjon maksis kolmandatele isikutele aktsiate ja muude muutuvtuluga väärtpaberite eest | -175 | -225 |
| Teenus- ja vahendustasudega seonduvad kulud kokku | -175 | -225 |

(tuhandetes eurodes)

Alates 1.1.2021

Alates 1.1.2020

kuni 31.12.2021

kuni 31.12.2020

Komisjon maksis kolmandatele isikutele aktsiate ja muude muutuvtuluga väärtpaberite eest

-175

-225

Teenus- ja vahendustasudega seonduvad kulud kokku

Teenus- ja vahendustasudega seonduvad kulud kokku

-175

-175

-225

-225

21.   Netotulu aktsiatelt ja muudelt muutuvtuluga väärtpaberitelt

Netotulu aktsiatelt ja muudelt muutuvtuluga väärtpaberitelt

Aktsiatelt ja muudelt muutuvtuluga väärtpaberitelt saadud netotulu koosneb põhiliselt järgmisest.

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | Alates 1.1.2021 | Alates 1.1.2020 |
| | kuni 31.12.2021 | kuni 31.12.2020 |
| Netotulu | 4 310 | -3 069 |
| Dividenditulu | 1 815 | 4 261 |
| Õiglase väärtuse netomuutus | 117 502 | -47 909 |
| Netotulu aktsiatelt ja muudelt muutuvtuluga väärtpaberitelt | 123 627 | -46 717 |

(tuhandetes eurodes)

Alates 1.1.2021

Alates 1.1.2020

kuni 31.12.2021

kuni 31.12.2020

Netotulu

4 310

-3 069

Dividenditulu

1 815

4 261

Õiglase väärtuse netomuutus

117 502

-47 909

Netotulu aktsiatelt ja muudelt muutuvtuluga väärtpaberitelt

Netotulu aktsiatelt ja muudelt muutuvtuluga väärtpaberitelt

123 627

123 627

-46 717

-46 717

22.   Üldhalduskulud

Üldhalduskulud

Üldhalduskulud on kulud, mida EIP rahastu haldamise käigus tegelikult kannab ja millest on arvatud maha tulud, mida EIP saab otse rahastu klientidelt võetavatest standardsetest hindamistasudest.

Üldhalduskulud koosnevad põhiliselt järgnevast:

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | Alates 1.1.2021 | Alates 1.1.2020 |
| | kuni 31.12.2021 | kuni 31.12.2020 |
| EIP kantud tegelikud kulud | -55 924 | -61 470 |
| Tulu rahastu poolt otse klientidelt võetavatest hindamistasudest | 2 788 | 2 943 |
| Üldhalduskulud kokku | -53 136 | -58 527 |

(tuhandetes eurodes)

Alates 1.1.2021

Alates 1.1.2020

kuni 31.12.2021

kuni 31.12.2020

EIP kantud tegelikud kulud

-55 924

-61 470

Tulu rahastu poolt otse klientidelt võetavatest hindamistasudest

2 788

2 943

Üldhalduskulud kokku

Üldhalduskulud kokku

-53 136

-53 136

-58 527

-58 527

23.   Osalemine konsolideerimata struktureeritud (majandus)üksustes (tuhandetes eurodes)

Osalemine konsolideerimata struktureeritud (majandus)üksustes (tuhandetes eurodes)

Struktureeritud (majandus)üksuse määratlus

Struktureeritud (majandus)üksuse määratlus

Struktureeritud (majandus)üksus on üksus, mille kontrollija määratlemisel ei ole peamiseks teguriks hääleõigus või muud sarnased õigused. IFRS 12-s on märgitud, et struktureeritud (majandus)üksusel on mõned või kõik alljärgnevatest tunnustest:

| — | piiratud tegevus; |
| --- | --- |

—

piiratud tegevus;

| — | kitsas ja selgelt määratletud eesmärk, näiteks maksutõhusa rendilepingu teostamine, uurimis- ja arendustegevuse teostamine, (majandus)üksusele kapitali- või rahastamisallika tagamine või investoritele investeerimisvõimaluste andmine struktureeritud (majandus)üksuse varadega seotud riskide ja hüvede investoritele edasiandmise kaudu; |
| --- | --- |

—

kitsas ja selgelt määratletud eesmärk, näiteks maksutõhusa rendilepingu teostamine, uurimis- ja arendustegevuse teostamine, (majandus)üksusele kapitali- või rahastamisallika tagamine või investoritele investeerimisvõimaluste andmine struktureeritud (majandus)üksuse varadega seotud riskide ja hüvede investoritele edasiandmise kaudu;

| — | ebapiisav omakapital, mis ei võimalda struktureeritud (majandus)üksusel rahastada oma tegevust ilma allutatud finantstoetuseta; |
| --- | --- |

—

ebapiisav omakapital, mis ei võimalda struktureeritud (majandus)üksusel rahastada oma tegevust ilma allutatud finantstoetuseta;

| — | rahastamine investoritele emiteeritud mitme lepingupõhiselt seotud instrumendi kaudu, mille tulemusena tekib krediidiriski või muude riskide kontsentratsioon (seeriad). |
| --- | --- |

—

rahastamine investoritele emiteeritud mitme lepingupõhiselt seotud instrumendi kaudu, mille tulemusena tekib krediidiriski või muude riskide kontsentratsioon (seeriad).

Konsolideerimata struktureeritud (majandus)üksus

Konsolideerimata struktureeritud (majandus)üksus

Konsolideerimata struktureeritud (majandus)üksused on kõik struktureeritud (majandus)üksused, mida ei kontrolli rahastu. Siia kuulub ka osalus konsolideerimata struktureeritud (majandus)üksustes.

Osalus struktureeritud (majandus)üksustes – määratlus

Osalus struktureeritud (majandus)üksustes – määratlus

IFRS 12 kohaselt on osalus lepingupõhine ja lepinguväline seotus, mille tõttu aruandvat (majandus)üksust mõjutab tema finantstulemusega seotud kasumi muutlikkus. Sellise osaluse näited on omakapitaliosalus ja muud laadi seotus, näiteks rahastamine, likviidsustoetus, krediidikvaliteedi parandamine, teise (majandus)üksuse ees kohustuste võtmine ja talle tagatiste andmine. IFRS 12 kohaselt ei tähenda tavaline kliendi-tarnija suhe seda, et aruandvale (majandus)üksusele peab tingimata kuuluma osalus teises (majandus)üksuses.

Järgmises tabelis on loetletud need struktureeritud (majandus)üksuste liigid, milles rahastamisvahendil on osalus, kuid mis ei ole tema poolt konsolideeritud.

| Struktureeritud (majandus)-üksuse liik | Laad ja eesmärk | Rahastu osalus |
| --- | --- | --- |
| Projektide rahastamine – laenud eriotstarbelistele vahenditele | Projektide rahastamise tehingud on tehingud, mille puhul rahastu usaldab oma võla teenindamise laenuvõtjale, kelle ainus või peamine sissetulekuallikas on üksainus või mõned varad, mida rahastatakse selliste laenude või muude projektiga lepinguliselt seotud olemasolevate varadega. Projektide rahastamise tehinguid rahastatakse sageli eriotstarbeliste vahendite kaudu. | Väljamakse netosumma;
  intressitulu |
| Riskikapitalitehingud | Rahastamisvahend rahastab riskikapitali- ja investeerimisfonde. Riskikapitali- ja investeerimisfondid haldavad nendelt investoritelt koondatud raha, kes soovivad osalust börsivälisel kapitalil põhinevates tugeva kasvupotentsiaaliga väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes ning taristuprojektide rahastamises. | Investeeringud riskikapitaliüksuse emiteeritud osadesse või aktsiatesse;
  dividendituluna saadud dividendid. |

Struktureeritud (majandus)-üksuse liik

Laad ja eesmärk

Rahastu osalus

Projektide rahastamine – laenud eriotstarbelistele vahenditele

Projektide rahastamise tehingud on tehingud, mille puhul rahastu usaldab oma võla teenindamise laenuvõtjale, kelle ainus või peamine sissetulekuallikas on üksainus või mõned varad, mida rahastatakse selliste laenude või muude projektiga lepinguliselt seotud olemasolevate varadega. Projektide rahastamise tehinguid rahastatakse sageli eriotstarbeliste vahendite kaudu.

Väljamakse netosumma;

intressitulu

Riskikapitalitehingud

Rahastamisvahend rahastab riskikapitali- ja investeerimisfonde. Riskikapitali- ja investeerimisfondid haldavad nendelt investoritelt koondatud raha, kes soovivad osalust börsivälisel kapitalil põhinevates tugeva kasvupotentsiaaliga väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes ning taristuprojektide rahastamises.

Investeeringud riskikapitaliüksuse emiteeritud osadesse või aktsiatesse;

dividendituluna saadud dividendid.

Järgmises tabelis on esitatud selliste konsolideerimata struktureeritud üksuste bilansiline jääkmaksumus, milles rahastul on aruandekuupäeva seisuga osalus, ning nimetatud üksustest lähtuv rahastu maksimaalne kahjumirisk. Maksimaalse kahjumiriski moodustavad bilansiline jääkmaksumus ja sellega seotud väljamaksmata kulukohustused.

| Struktureeritud (majandus)üksuse liik | Kirje | Bilansiline jääkmaksumus seisuga 31.12.2021 | Bilansiline jääkmaksumus seisuga 31.12.2020 | Maksimaalne kahjumirisk seisuga 31.12.2021 | Maksimaalne kahjumirisk seisuga 31.12.2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Riskikapitalifondid | Aktsiad ja muud muutuvtuluga väärtpaberid | 590 570 | 437 142 | 590 570 | 437 142 |
| Kokku | | 590 570 | 437 142 | 590 570 | 437 142 |

Struktureeritud (majandus)üksuse liik

Kirje

Bilansiline jääkmaksumus seisuga 31.12.2021

Bilansiline jääkmaksumus seisuga 31.12.2020

Maksimaalne kahjumirisk seisuga 31.12.2021

Maksimaalne kahjumirisk seisuga 31.12.2020

Riskikapitalifondid

Aktsiad ja muud muutuvtuluga väärtpaberid

590 570

437 142

590 570

437 142

Kokku

Kokku

590 570

590 570

437 142

437 142

590 570

590 570

437 142

437 142

Peale asjaomase rahastamise ei anta rahastust struktureeritud üksustele muud toetust.

24 .   Tulemusliku rahastamise vahend (tuhandetes eurodes)

Tulemusliku rahastamise vahend (tuhandetes eurodes)

2013. aasta juunis kiitis AKV-ELi ministrite ühisnõukogu heaks üheteistkümnenda Euroopa Arengufondi uue finantsprotokolli aastateks 2014–2020.

Lepiti kokku eraldada investeerimisrahastule 500 miljoni euro suurune rahaline kate, nn tulemusliku rahastamise vahend (IFE), mis võimaldab rahastul toetada projekte, mille mõju arengule on eriti tugev, kuid ka kaasnevad riskid on tavapärasest suuremad. Kõnealuse vahendiga avardatakse rahastu võimalusi anda laenu erasektorile, milleks tehakse sellest investeeringuid järgmistesse rahastamisvahenditesse.

Sotsiaalmõju omakapitalifondid – fondid, mida edendab üha suurem hulk uute erakapitali investeerimisfondide fondivalitsejaid, kes seavad fondi investeerimisstrateegia eesmärgiks sotsiaalsete ja keskkonnaprobleemide leevendamise, pidades samas silmas fondi enda ja selle investeerimisobjektiks olevate äriühingute jätkusuutlikkust.

Sotsiaalmõju omakapitalifondid

Laenud finantsvahendajatele (näiteks mikrokrediidiasutustele, kohalikele pankadele ja krediidiühistutele) neis AKV riikides, kus EIP ei saa krediidiriski suuniste tõttu rahastamist pakkuda, eriti kohalikus vääringus, näiteks kuna riigi riskitase on kõrge, valuuta volatiilne või hinnakujunduse võrdlusalus puudub. Selliste laenude peamine eesmärk on rahastada projekte, millel on suur mõju arengule, eelkõige pakkudes toetust mikro- ja väikeettevõtjatele ning põllumajandusele, mis muidu ei ole rahastu seisukohalt rahastamiskõlblikud.

Laenud finantsvahendajatele

Riskijagamist edendavad rahastamisvahendid, mis kujutavad endast tagatist esimese järjekoha kahju (esimese järjekoha kahjust tuleneva riski osa) suhtes, millega edendatakse EIP ja kohalike finantsvahendajate (põhiliselt kommertspankade) vahelisi riskijagamistehinguid, millest saavad kasu muude skeemidega hõlmamata VKEd ja väikesed projektid, mis vastavad mõjupõhistele rahastamiskriteeriumitele ja millel turulünga tõttu puuduvad muud rahastamisvõimalused. Esimese järjekoha kahjust tuleneva riski osa on kujundatud kõrgema nõudeõiguse järguga tagatisele antud edasigarantiina, mida rahastavad EIP (investeerimisrahastu raames) ja muud rahvusvahelised finantseerimisasutused ja arengu rahastajad. Selline garantii võimaldab saavutada märkimisväärse finantsvõimenduse.

Riskijagamist edendavad rahastamisvahendid

Otserahastamine, mida pakutakse võla- (s.t laenud) ja omakapitaliinstrumentide kaudu usaldusväärsete ja kogenud arendajate projektidele, mis võivad märkimisväärselt edendada arengut, kuid mille puhul valitseb tavapärasest suurem oht kanda kahju ja jääda ilma oma investeeringust (s.t esineb aktsiariskilaadne risk, mille puhul valitseb tavapärasest suurem oht kanda kahju). Selle vahendi kasutamisel lähtub EIP rangetest projektide valiku ja rahastamiskõlblikkuse kriteeriumitest, olenemata sellest, kui suur on projektide mõju arengule, kuna need projektid ei vasta piisaval määral rahastamiskriteeriumitele (sest ei ole tõenäoline teenida investeering tagasi või katta kahjum intressimääralt või omakapitalilt saadava tuluga).

Otserahastamine

Tulemusliku rahastamise vahendi abil saab ka tegevust mitmekesistada, hõlmates uusi valdkondi nagu tervishoid ja haridus, põllumajandus ja toiduga kindlustatus, ning töötada välja uusi ja uuenduslikke riskijagamisvahendeid. 2016. aastal suurendati tulemusliku rahastamisvahendi rahastamissuutlikkust 800 miljoni euroni, muutes selle osaliselt uuendatavaks.

Raamatupidamise ja finantsvaatenurgast kuulub tulemusliku rahastamise vahend rahastu portfelli. Selle aruanne esitatakse investeerimisrahastu raamatupidamise aastaaruande osana.

Järgmises tabelis on esitatud bilansilised jääkmaksumused ja kulukohustustega seotud, kuid väljamaksmata summad varaliikide kaupa.

| Tulemusliku rahastamise vahendi investeeringu liik | Kirje | Hindamine | Bilansiline brutojääk-maksumus seisuga 31.12.2021 | Kahju allahindluse / õiglase väärtuse korrigeerimise summa seisuga 31.12.2021 | Bilansiline jääkmak-sumus seisuga 31.12.2021 | Väljamaks-mata summa seisuga 31.12.2021 | Bilansivälise eeldatava krediidikahju korrigeeri-mise summa seisuga 31.12.2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laenud finantsvahendajatele | Laenud ja ettemaksed | Soetusmaksumuses | 68 228 | -1 981 | 66 247 | 29 272 | -242 |
| Otselaenutehingud | Laenud ja ettemaksed | Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande | 101 840 | -41 403 | 60 437 | 92 031 | — |
| Sotsiaalmõju omakapitalifondid | Aktsiad ja muud muutuvtuluga väärtpaberid | Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande | 61 611 | 9 866 | 71 477 | 106 675 | — |
| Otsene osalus omakapitalis | Aktsiad ja muud muutuvtuluga väärtpaberid | Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande | 58 523 | 23 608 | 82 131 | 14 | — |
| Riskijagamis-vahendid | Antud tagatised | Meetod, mis annab tulemuseks suurema väärtuse (*20) | — | — | — | 44 146 | — |
| Kokku | | | 290 202 | -9 910 | 280 292 | 272 138 | -242 |

Tulemusliku rahastamise vahendi investeeringu liik

Kirje

Hindamine

Bilansiline brutojääk-maksumus seisuga 31.12.2021

Kahju allahindluse / õiglase väärtuse korrigeerimise summa seisuga 31.12.2021

Bilansiline jääkmak-sumus seisuga 31.12.2021

Väljamaks-mata summa seisuga 31.12.2021

Bilansivälise eeldatava krediidikahju korrigeeri-mise summa seisuga 31.12.2021

Laenud finantsvahendajatele

Laenud ja ettemaksed

Soetusmaksumuses

68 228

-1 981

66 247

29 272

-242

Otselaenutehingud

Laenud ja ettemaksed

Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

101 840

-41 403

60 437

92 031

—

Sotsiaalmõju omakapitalifondid

Aktsiad ja muud muutuvtuluga väärtpaberid

Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

61 611

9 866

71 477

106 675

—

Otsene osalus omakapitalis

Aktsiad ja muud muutuvtuluga väärtpaberid

Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

58 523

23 608

82 131

14

—

Riskijagamis-vahendid

Antud tagatised

Meetod, mis annab tulemuseks suurema väärtuse (*20)

*20

—

—

—

44 146

—

Kokku

Kokku

290 202

290 202

-9 910

-9 910

280 292

280 292

272 138

272 138

-242

-242

| Tulemusliku rahastamise vahendi investeeringu liik | Kirje | Hindamine | Bilansiline brutojääk-maksumus seisuga 31.12.2020 | Kahju allahindluse / õiglase väärtuse korrigeerimise summa seisuga 31.12.2020 | Bilansiline jääkmak-sumus seisuga 31.12.2020 | Väljamaks-mata summa seisuga 31.12.2020 | Bilansivälise eeldatava krediidikahju korrigeeri-mise summa seisuga 31.12.2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laenud finantsvahendajatele | Laenud ja ettemaksed | Soetusmaksumuses | 49 522 | -1 839 | 47 683 | 26 954 | -199 |
| Otselaenutehingud | Laenud ja ettemaksed | Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande | 91 186 | -44 681 | 46 505 | 98 314 | — |
| Sotsiaalmõju omakapitalifondid | Aktsiad ja muud muutuvtuluga väärtpaberid | Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande | 41 885 | -4 778 | 37 107 | 73 362 | — |
| Otsene osalus omakapitalis | Aktsiad ja muud muutuvtuluga väärtpaberid | Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande | 57 395 | 9 195 | 66 590 | 14 | — |
| Riskijagamis-vahendid | Antud tagatised | Meetod, mis annab tulemuseks suurema väärtuse (*21) | — | — | — | 40 746 | — |
| Kokku | | | 239 988 | -42 103 | 197 885 | 239 390 | -199 |

Tulemusliku rahastamise vahendi investeeringu liik

Kirje

Hindamine

Bilansiline brutojääk-maksumus seisuga 31.12.2020

Kahju allahindluse / õiglase väärtuse korrigeerimise summa seisuga 31.12.2020

Bilansiline jääkmak-sumus seisuga 31.12.2020

Väljamaks-mata summa seisuga 31.12.2020

Bilansivälise eeldatava krediidikahju korrigeeri-mise summa seisuga 31.12.2020

Laenud finantsvahendajatele

Laenud ja ettemaksed

Soetusmaksumuses

49 522

-1 839

47 683

26 954

-199

Otselaenutehingud

Laenud ja ettemaksed

Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

91 186

-44 681

46 505

98 314

—

Sotsiaalmõju omakapitalifondid

Aktsiad ja muud muutuvtuluga väärtpaberid

Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

41 885

-4 778

37 107

73 362

—

Otsene osalus omakapitalis

Aktsiad ja muud muutuvtuluga väärtpaberid

Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

57 395

9 195

66 590

14

—

Riskijagamis-vahendid

Antud tagatised

Meetod, mis annab tulemuseks suurema väärtuse (*21)

*21

—

—

—

40 746

—

Kokku

Kokku

239 988

239 988

-42 103

-42 103

197 885

197 885

239 390

239 390

-199

-199

EIP kohaldab tulemusliku rahastamise vahendi otselaenutehingute (v.a laenud finantsvahendajatele) suhtes üldvolituse kohaseid riskipõhimõtteid, nagu on ette nähtud EIP krediidi- ja aktsiariski suunistes, ning eesmärgiga rakendada tulemusliku rahastamise vahendi otselaenutehingutega seotud riski jälgimiseks ja riskist teatamiseks õiglase väärtuse meetodit. Selle metoodika kohaselt korraldab pank kvalitatiivse riskihindamise, et hinnata nende tehingutega seotud investeerimisloogika usaldusväärsust ja usutavat ärialast elujõulisust.

25.   Bilansipäevajärgsed sündmused

Bilansipäevajärgsed sündmused

COVID-19 pandeemia kontekstis jätkab investeerimisrahastu olukorra tähelepanelikku jälgimist, eelkõige osana bilansipäevajärgsete sündmuste läbivaatamisest. Leitakse, et 31. detsembri 2021. aasta seisuga ei ole pärast bilansikuupäeva toimunud olulisi sündmusi, mis tingiksid raamatupidamise aastaaruande korrigeerimise või mida peaks aruandes avalikustama.

---

(1)  ELT L 210, 6.8.2013, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 26. novembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1877, mis käsitleb 11. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) 2015/323 (ELT L 307, 3.12.2018, lk 1).

2

(3)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

3

(4)  Tuleb märkida, et arvude miljonitesse eurodesse ümardamise tõttu võib mõnes järgnevas tabelis esitatud finantsandmete liitmisel saadav summa erineda tabelis esitatud kogusummast.

4

(*1)  2020. aasta näitaja käsitleb müügivalmis finantsvarade (suurenemist)/vähenemist.

*1

(5)  Arvude miljonitesse eurodesse ümardamise tõttu võib mõnes tabelis esitatud finantsandmete liitmisel saadav summa erineda tabelites esitatud kogusummast.

5

(6)  Vastavalt üheteistkümnenda EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse artiklile 53 kajastatakse sularahavaru üheteistkümnenda EAFi bilansis. Erinevate pangakontode laadi on kirjeldatud 5. peatükis „Finantsriskide juhtimine“.

6

(7)  Nõukogu 9. novembri 2021. aasta otsus (EL) 2021/1941, mis käsitleb Euroopa Arengufondi liikmete osamaksusid, sealhulgas 2023. aasta osamaksu ülemmäära, 2022. aasta osamaksu, 2022. aasta osamaksu esimese osa suurust ning hinnangulist ja mittesiduvat prognoosi 2024. ja 2025. aasta eeldatava aastase osamaksu kohta (ELT L 396, 10.11.2021, lk 61).

7

(*2)  Alates 2021. aastast on finantsvarad ümber liigitatud (kuuluvad ajakohastatud ELi raamatupidamiseeskirja nr 11 kohaldamisalasse).

*2

(*3)  Alates 2021. aastast ei hõlma nõuded ettemakstud kulusid ega viitlaekumisi (valuutarisk puudub) ja sissenõutavaid summasid ei kajastata (ei kuulu ajakohastatud ELi raamatupidamiseeskirja nr 11 kohaldamisalasse).

*3

(*4)  Alates 2021. aastast ei kajastata enam võlgnevusi, sest nende tõttu ei teki EAFile olulist valuutariski (sest valdav osa neist on eurodes).

*4

(8)  Nõukogu 6. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/888, millega muudetakse määrust (EL) 2015/323, mis käsitleb 11. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust (ELT L 149, 7.6.2016, lk 1).

8

(*5)  Välja arvatud ettemakstud kulud.

*5

Välja arvatud ettemakstud kulud.

(9)  Arvude tuhandetesse eurodesse ümardamise tõttu võib mõnes tabelis esitatud finantsandmete liitmisel saadav summa erineda tabelites esitatud kogusummast.

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1)..

10

(11)  Nõukogu määrus (EL) 2018/1877.

11

(12)  Arvude tuhandetesse eurodesse ümardamise tõttu võib mõnes tabelis esitatud finantsandmete liitmisel saadav summa erineda tabelites esitatud kogusummast.

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) 2018/1046.

13

(14)  Nõukogu määrus (EL) 2018/1877.

14

(15)  Arvude miljonitesse eurodesse ümardamise tõttu võib mõnes tabelis esitatud finantsandmete liitmisel saadav summa erineda tabelites esitatud kogusummast.

15

(*6)  Kirjavea tõttu sisaldas EAFi 2020. aasta raamatupidamise konsolideeritud aastaaruanne usaldusfondide osamaksude all 2 miljoni euro suurust negatiivset summat, mis ekslikult bilansis esitati. EAFi 2021. aasta raamatupidamise konsolideeritud aastaaruandes on see esitamisviga parandatud ja käesolevas aruandes sisalduvad 2020. aasta saldod on kooskõlas proovibilansiga.

*6

(*7)  2020. aasta näitaja käsitleb müügivalmis finantsvarade (suurenemist)/vähenemist.

*7

(*8)  2020. aastal esitati osamaksud ja liikmesriikidele tehtud tagasimaksed eraldi ridadel. Esitatud andmete kooskõlastamiseks EAFi netovarades toimunud muutusi käsitleva tabeliga on need kaks rida ühendatud.

*8

(16)  Nõukogu määrus (EL) 2018/1877.

16

(17)  Välja arvatud tegevus Lõuna-Sudaanis.

17

(18)  ELT L 142, 28.5.2011, lk 61.

18

(19)  ELT L 314, 30.11.2001, lk 1.

19

(20)  ELT L 109, 26.4.2007, lk 33.

20

(21)  Brutosummad (st summad ei hõlma vabastatud vahendeid ega sissenõudekorraldusi) Veergude „Kulukohustustega seotud“, „Lepingutega seotud“ ja „Makstud“ summad on esitatud värvikoodidega.

21

(*9)  31. detsembril 2021 lõppenud majandusaasta puhul hõlmavad intressid ja samalaadsed tulud 77,5 miljonit eurot (2020. aastal 77,9 miljonit eurot), mis on arvutatud tegeliku intressimäära meetodi kohaselt amortiseeritud väärtuses hoitavatelt varadelt.

*9

(22)  ELT L 420, 14.12.2020, lk 32.

22

(23)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/947, millega luuakse naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrument „Globaalne Euroopa“, muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust nr 466/2014/EL ja tunnistatakse see kehtetuks ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/1601 ja nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 480/2009 (ELT L 209, 14.6.2021, lk 1).

23

(24)  Nõukogu 23. detsembri 2020. aasta otsus (EL) 2020/2233, mis käsitleb AKV riikide investeerimisrahastu raames 9., 10. ja 11. Euroopa Arengufondi rahastamistoimingutest tagasisaadavate vahendite sidumist kulukohustustega (ELT L 437, 28.12.2020, lk 188).

24

(1)  Selliste rahavoogude kindlaksmääramisel, mille puhul on osutatud USA dollari LIBORile, on kasutatud LIBORi viitemäärasid ajal, mil USA dollari LIBORi konfiguratsioonide kasutamist ei ole veel lõpetatud.

1

(*10)  Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavad laenutehingud.

*10

(*11)  Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavad laenutehingud.

*11

(*12)  Agendilepingud, mille puhul aruandekuupäeva seisuga alusvara ei ole.

*12

(*13)  agendilepingud, mille puhul aruandekuupäeva seisuga alusvara ei ole.

*13

(*14)  Võlad kolmandatele isikutele hõlmavad liikmesriikidele võlgnetavaid veel väljamaksmata intressitoetusi ja tehnilist abi, mis on peamiselt tähtajatud.

*14

(*15)  Sünteetilise riskimaandamise selgitusi vt punkt 3.4.2.2.2.

*15

(*16)  Sünteetilise riskimaandamise selgitusi vt punkt 3.4.2.2.2.

*16

(*17)  Sealhulgas agendilepingud.

*17

(*18)  Sealhulgas agendilepingud.

*18

(*19)  9. novembril 2021 määras nõukogu kindlaks iga liikmesriigi 21. jaanuariks 2022 makstava rahalise osamaksu summa. 31. detsembri 2021. aasta seisuga oli sisse maksmata 85,2 miljonit eurot.

*19

(*20)  Täpsem teave on esitatud lisade punkti 2.4.3 jaos „Hilisem hindamine“.

*20

(*21)  Täpsem teave on esitatud lisade punkti 2.4.3 jaos „Hilisem hindamine“.

*21

---

| 17.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 400/170 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 400/170

---

Kontrollikoja kinnitav avaldus Euroopa Parlamendile ja nõukogule 8., 9.,10. ja 11. EAFi kohta – sõltumatu audiitori aruanne

(2022/C 400/02)

Arvamus

| I. | Auditeerisime






  a) | 8., 9., 10. ja 11. EAFi 31. detsembril 2021 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruannet, mis hõlmab bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet ja rahalise rakendamise aruannet ning mis kiideti heaks 31. detsembril 2021, ja |
| --- | --- | --- |

I.

a)

8., 9., 10. ja 11. EAFi 31. detsembril 2021 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruannet, mis hõlmab bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet ja rahalise rakendamise aruannet ning mis kiideti heaks 31. detsembril 2021, ja

| b) | nimetatud aruannete aluseks olevate tehingute, mille finantsjuhtimine on komisjoni ülesanne, seaduslikkust ja korrektsust (1). |
| --- | --- |

b)

nimetatud aruannete aluseks olevate tehingute, mille finantsjuhtimine on komisjoni ülesanne, seaduslikkust ja korrektsust (1).

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

| Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta









  II. | Meie hinnangul annab 8., 9., 10. ja 11. EAFi 31. detsembril 2021 lõppenud aasta raamatupidamise aastaaruanne kõikides olulistes aspektides õiglase pildi EAFide finantsolukorrast 31. detsembri 2021. aasta seisuga ning majandustulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal, vastavalt EAFide finantsmääruse sätetele ja rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditele. |
| --- | --- |

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

II.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

| Arvamus tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta









  III. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2021 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

Arvamus tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

III.

Kulutused

| Vastupidine arvamus kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse kohta









  IV. | Nende asjaolude tähtsuse tõttu, mida on kirjeldatud punktis „Alus vastupidise arvamuse esitamiseks kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse kohta“, on 2021. aasta 31. detsembril lõppenud aasta raamatupidamise aastaaruandes kajastatud heaks kiidetud kulutused meie hinnangul olulisel määral vigadest mõjutatud. |
| --- | --- |

Vastupidine arvamus kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

IV.

Alus arvamuste esitamiseks

| V. | Viisime auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditistandardite (ISA) ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega (ISSAI). Meie kohustusi seoses nimetatud standardite ja normidega kirjeldatakse täpsemalt käesoleva aruande audiitori kohustusi käsitlevas osas. Kooskõlas rahvusvahelise arvestusekspertide eetikakoodeksite nõukogu (IESBA) eetikakoodeksiga oleme sõltumatu ning täitnud oma eetikaalased kohustused. Oleme seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on arvamuse avaldamiseks piisav ja asjakohane. |
| --- | --- |

V.

Alus vastupidise arvamuse esitamiseks kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| VI. 2021. | aastal 8., 9., 10. ja 11. EAFi raames kajastatud kulud on olulisel määral vigadest mõjutatud. Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate kulutuste hinnanguline veamäär on 4,6 %. |
| --- | --- |

VI. 2021.

Peamised audititeemad

| VII. | Peamised audititeemad on teemad, mis meie kutsealase otsustuse kohaselt olid praeguse perioodi finantsaruannete auditeerimisel kõige olulisemad. Neid teemasid käsitlesime finantsaruannete auditeerimisel üldiselt ja nende alusel arvamuse kujundamisel, kuid nende teemade kohta eraldi me arvamust ei esita. |
| --- | --- |

VII.

Viitvõlad

| VIII. | Hindasime raamatupidamise aastaaruandes esitatud viitvõlgu, mille kogusumma on suures osas hinnanguline. 2021. aasta lõpus oli komisjoni hinnangul kantud, kuid toetusesaajate poolt veel deklareerimata rahastamiskõlblike kulude summa 5,381 miljardit eurot (2020. aasta lõpus 5,452 miljardit eurot). |
| --- | --- |

VIII.

| IX. | Uurisime nimetatud hinnangute arvutamist ja vaatasime esimeses etapis läbi 30 eelmaksest ja 27 arvest koosneva valimi, et käsitleda viitvõlgade väärkajastamise riski. Järeldasime tehtud töö põhjal, et lõplikus raamatupidamise aastaaruandes esitatud viitvõlad vastasid nõuetele. |
| --- | --- |

IX.

Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumise võimalik mõju EAFide 2021. aasta raamatupidamise aastaaruandele

| X. | Alates 1. veebruarist 2020 ei ole Ühendkuningriik enam ELi liikmesriik. Pärast Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu (edaspidi „väljaastumisleping“) sõlmimist kahe poole vahel kohustus Ühendkuningriik jääma EAFide osaliseks kuni 11. EAFi ja kõigi varasemate lõpetamata EAFide sulgemiseni. Ühendkuningriik täidab samu kohustusi mis liikmesriigid vastavalt 11. EAFi loomise sisekokkuleppele, samuti kohustusi, mis tulenevad eelmistest EAFidest kuni nende lõpetamiseni. |
| --- | --- |

X.

| XI. | Väljaastumislepingus sätestatakse ka, et kui 10. EAFi või varasemate EAFide projektide summad ei ole kulukohustustega seotud või on need lepingu jõustumise päeva seisuga kulukohustustest vabastatud, ei kasutata Ühendkuningriigi osa nendest summadest uuesti. Sama kehtib ka Ühendkuningriigi osa suhtes sellistest rahalistest vahenditest, mida ei ole 11. EAFi raames pärast 31. detsembrit 2021 kulukohustustega seotud või mis on neist vabastatud. |
| --- | --- |

XI.

| XII. | Selle põhjal ei avalda Ühendkuningriigi väljaastumine EAFide 2021. aasta raamatupidamise aastaaruandele finantsmõju. Järeldame, et 31. detsembri 2021. aasta seisuga koostatud EAFide raamatupidamise aastaaruanne peegeldab korrektselt väljaastumisprotsessi olukorda nimetatud kuupäeval. |
| --- | --- |

XII.

Juhtkonna kohustused

| XIII. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja 11. EAFi finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase EAFide raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Komisjonil on lõplik vastutus EAFide raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. |
| --- | --- |

XIII.

| XIV. | EAFide raamatupidamise aastaaruande koostamisel on komisjoni ülesanne hinnata EAFide vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest, välja arvatud juhul, kui ta kavatseb üksuse likvideerida või tegevuse lõpetada, või kui tal puuduvad muud realistlikud alternatiivid. |
| --- | --- |

XIV.

| XV. | Komisjon vastutab EAFide finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest. |
| --- | --- |

XV.

Audiitori kohustused EAFide raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

| XVI. | Meie eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et EAFide raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et kõik olulise väärkajastamise või nõuete mittejärgimise juhtumid auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või vigadest ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida tehakse EAFide raamatupidamise aastaaruande alusel. |
| --- | --- |

XVI.

| XVII. | Kooskõlas rahvusvaheliste auditistandardite ja kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega tugineme kogu auditi vältel oma kutsealasele otsustusele ja skeptitsismile. Meie ülesandeks on ka






  — | kindlaks teha EAFide raamatupidamise aastaaruandes pettusest või vigadest põhjustatud oluliste väärkajastamiste ja selle aluseks olevate tehingute EAFide õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riskid ning neid riske hinnata. Töötame välja ja rakendame auditiprotseduure nende riskide käsitlemiseks ning hangime auditi tõendusmaterjali, mis annaksid meie arvamusele piisava ja nõuetekohase aluse. Pettusest tuleneva olulise väärkajastamise või nõuete täitmata jätmise juhtumeid on keerulisem avastada kui vigadest tulenevaid juhtumeid, sest pettus võib hõlmata keelatud kokkuleppeid, võltsimist, tahtlikku tegevusetust, andmete moonutamist või sisekontrolli eiramist. Seetõttu on ka suurem oht, et selliseid juhtumeid ei avastata; |
| --- | --- | --- |

XVII.

—

kindlaks teha EAFide raamatupidamise aastaaruandes pettusest või vigadest põhjustatud oluliste väärkajastamiste ja selle aluseks olevate tehingute EAFide õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riskid ning neid riske hinnata. Töötame välja ja rakendame auditiprotseduure nende riskide käsitlemiseks ning hangime auditi tõendusmaterjali, mis annaksid meie arvamusele piisava ja nõuetekohase aluse. Pettusest tuleneva olulise väärkajastamise või nõuete täitmata jätmise juhtumeid on keerulisem avastada kui vigadest tulenevaid juhtumeid, sest pettus võib hõlmata keelatud kokkuleppeid, võltsimist, tahtlikku tegevusetust, andmete moonutamist või sisekontrolli eiramist. Seetõttu on ka suurem oht, et selliseid juhtumeid ei avastata;

| — | teha endale selgeks auditi seisukohast oluline sisekontrollisüsteem asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte sisekontrolli tulemuslikkuse kohta arvamuse esitamiseks); |
| --- | --- |

—

teha endale selgeks auditi seisukohast oluline sisekontrollisüsteem asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte sisekontrolli tulemuslikkuse kohta arvamuse esitamiseks);

| — | hinnata juhtkonna kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ning juhtkonna koostatud arvestushinnangute ja nendega seotud avalduste põhjendatust; |
| --- | --- |

—

hinnata juhtkonna kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ning juhtkonna koostatud arvestushinnangute ja nendega seotud avalduste põhjendatust;

| — | teha järeldus selle kohta, kas juhtkond lähtub raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest, ning hinnata saadud auditi tõendusmaterjali põhjal, kas esineb olulist ebakindlust, mis tuleneb sündmustest või tingimustest, mis võivad EAFide tegevuse jätkuvuse tõsise kahtluse alla seada. Kui meie arvates oluline ebakindlus eksisteerib, siis peame oma audiitori aruandes tähelepanu juhtima EAFide raamatupidamise aastaaruandes avaldatud asjaomastele andmetele, või kui need on puudulikud, siis muutma oma arvamust. Meie järeldused põhinevad enne oma aruande valmimise kuupäeva saadud auditi tõendusmaterjalil. Edaspidised sündmused või tingimused võivad aga põhjustada olukorra, kus üksusel ei ole võimalik oma tegevust jätkata; |
| --- | --- |

—

teha järeldus selle kohta, kas juhtkond lähtub raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest, ning hinnata saadud auditi tõendusmaterjali põhjal, kas esineb olulist ebakindlust, mis tuleneb sündmustest või tingimustest, mis võivad EAFide tegevuse jätkuvuse tõsise kahtluse alla seada. Kui meie arvates oluline ebakindlus eksisteerib, siis peame oma audiitori aruandes tähelepanu juhtima EAFide raamatupidamise aastaaruandes avaldatud asjaomastele andmetele, või kui need on puudulikud, siis muutma oma arvamust. Meie järeldused põhinevad enne oma aruande valmimise kuupäeva saadud auditi tõendusmaterjalil. Edaspidised sündmused või tingimused võivad aga põhjustada olukorra, kus üksusel ei ole võimalik oma tegevust jätkata;

| — | hinnata raamatupidamise aastaaruande üldist esitusviisi, ülesehitust ja sisu, sealhulgas kogu avalikustatud teavet, samuti seda, kas raamatupidamise aastaaruanne kajastab selle aluseks olevaid tehinguid ja sündmusi õiglaselt. |
| --- | --- |

—

hinnata raamatupidamise aastaaruande üldist esitusviisi, ülesehitust ja sisu, sealhulgas kogu avalikustatud teavet, samuti seda, kas raamatupidamise aastaaruanne kajastab selle aluseks olevaid tehinguid ja sündmusi õiglaselt.

| XVIII. | Vahetame juhtkonnaga teavet muu hulgas auditi kavandatud ulatuse ja ajakava ning oluliste auditileidude, sh sisekontrollis avastatud oluliste puuduste kohta. |
| --- | --- |

XVIII.

| XIX. | Tulude puhul kontrollime liikmesriikide kõiki osamakseid ning muud tüüpi tulutehingutest moodustatud valimit. |
| --- | --- |

XIX.

| XX. | Kulutuste puhul auditeerime maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Kõiki makseliike, välja arvatud eelmaksed, auditeeritakse nende tegemise seisuga. Eelmakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning institutsioon või asutus on need tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud (see võib juhtuda järgneval aastal). |
| --- | --- |

XX.

| XXI. | Komisjoniga arutatud teemade seast valime välja need, mis olid EAFide raamatupidamise aastaaruande auditeerimisel kõige olulisemad ja mis on seetõttu vaatlusaluse perioodi peamised audititeemad. Nimetatud teemasid kirjeldatakse meie aruandes, välja arvatud juhul, kui teabe avalikustamine on õigusaktiga keelatud või kui (mida juhtub äärmiselt harva) me otsustame, et teemat ei tohi meie aruandes käsitleda, kuna vastasel juhul võib see tõenäoliselt avaliku huviga saadava kasu üles kaaluda. |
| --- | --- |

XXI.

7. juuli 2022

President

Klaus-Heiner LEHNE

Euroopa Kontrollikoda

12, rue Alcide De Gasperi L-1615 Luxembourg

---

(1)  11. EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse artiklite 43, 48–50 ja 58 kohaselt ei laiene käesolev kinnitav avaldus EAFide vahenditele, mida haldab EIP.

1

---